prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — SAV:s generaldirektör framhöll atf det hade varit fel att sätta igång avtalsrörelseri på skolområdet utau aft ha med deriria fråga. Ifp- och m-reservafioricri sägs att mötet deri rialurligtvis hadetill syfte atl förbereda förhandlingarna. Enligt de TCO/S-representanter vihört som deltog i mötet, förutom skol- och civilministern, var mötets syfte attge information enligt MBA-R-avtalel om vad som skulle komma i kompletleringspropositionen.Regeringen fullgjorde därmed sin skyldighet enligt gällande avtal. Detmöte som ägde rum mellan skol- och civilministrarna och SACOsföreträdare tillkom på begäran av /SRs förhandlingschef för alt diskuteraförhandlingsläget. Enligt civilministerri klargjorde häri då att frågari omkommunalisering var en fråga för och inget man skulle förhandla om. 1reservationen framhålls all de två buden låg kvar, trots att SAV skickat enskrivelse fill /SR-S om alt det är som beslutar om kom- 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning munalt huvudmannaskap.Skrivelsen, som jag tolkar deu, klarlade fakta för /SR-S. Denandia arbetstagarparten hade, som jag tolkat deras svar vid de utfrågningarutskottet haft, förhandlat med två utgångspunkter: dels bibehållandeav det rådande förhållaridet, dels ett förändrat huvudmannaskap, om riksdagenså beslutade. Med det anförda ber jag all få yrka avslag på reservationerria 10 och11 och bifall till ulskottsmajoritetens hemslällari i denna del. Jag fick frågor förut; En analys efterlystes. påpekade atl enanalys finns i propositionen, och del har skolministern också framhållit vid deutfrågningar som vi har haft. Del är naturligtvis en avvägningsfråga om mankan acceptera arialyser eller inte, men en analys finns med i propositionen.Den analysen ansåg man på utbildnirigsdepartementet behövde göras. Sedantill frågan om expansionen hos kommunerna. Där har skolministern framhållitatt han menade att den deceritraliseririg som pågår kommer att medföra eriexpansiori på deri kommunala sidan och en stagnation på den statliga. Av viktär atl ha klart för sig atl i avtalsförhandlingarna deltog inte bara statensarbetsgivarverk och de avtalsslulande parlerna, som och /S, ulan ävenKommuuförburidet var iriblaridal i slutskedet av förharidlingarna i och medatf det fro.m. 1991 skulle vara också ett kommunalt avtal. TillYlva Annerstedl vill jag säga att jag inte tycker atl denna avtalsrörele ärnågon bra förebild. Alt en avtalsrörelse startar och slutar i decemberär inte lyckligt. Jag vill ställa frågan: Hur skall man kunna komma fram lillatt diskutera kommunahseringsfrågan om mari inte skall la upp deu i det härsarrimanhanget, eflersom avtalsrörelserria numera drar ut på tideu och pågåråret runt? Anf.66 (); Det var gariska intressarita uttalanden som gjorde i del härsammarihariget. Han citerade avfalsverkets chef, som sade all del var naturligtatt ta med frågari om kommurialiseririg i ett tvåårigt avtal. Från och tillhar vi faktiskt fått helt annorlunda besked från avtalsverket, där man har sagtatl frågan om kommunalisering aldrig har varit med i avtalsförhandlingarna.Uppenbarligen har audra besked atl komma med. Vi har ju för vår delhävdat all så faktiskt har varit fallet - att frågan har varit med - och ocksåsagt ifråri att del var fel. StureThun sade vidare atf mötet kom till för att man skulle diskuteraförhandlingsläget. Nej, så allmänt var det inte. Mötet kom till på uppmaning avSACO-S, som var mycket oroat när de två mycket olika buden presenterades avavtalsverket. Vid detta möte fick man besked om att kommunaliseringsfråganskulle ut ur förhandlingarna. .Trots del ligger de här två buden kvar Och ärdet alldeles uppenbart att man här har blandat sig i avtalsförhandlingarna, ochblandat in frågan om kommunalisering som en organisk del av förhandlingsbudet. Somsvar på mina frågor säger att den här modellen inte är bra därföratt deu drar ut på fiden. Är det verkligen så, , atf ni anser aff detbara var tidsutdräkten som det fanns någon anlednirig aff kritisera i det här sammarihanget? Harni verkligen ingenting att säga om def mycket komplicerade avtalsläget, som pågrund av delta oskickliga hanterande resulterade i, om jag inte missminnermig, sex veckors myckel påfrestande strejk med demonstrationer och mycketuppslitande förhandlingar - och känslor - mellan arbetsgivare och arbetstagarepå det här området? StureThuri säger vidare: När skall man ta upp frågau om kommunalisering, om iritevid detta tillfälle? Jag måste bara beklaga att med detta uttalandefaktiskt medger att han tycker att det var rätt alt blarida ihop frågan omkommunalisering med avtalsförhandlingarna. Jagvill också fråga : Vad är det som är fel i vår reservation och som göratt ni inte kan stödja den, när ni äridå anser atl vår beskrivning och vårasynpunkter är korrekta? 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Anf.67 (): Det var verkligen ganska intressant att lyssna till . Jagskall försöka ta synpunkterna i tur och ordning. Beträffandeden där breda analysen som vi alla har nämnt och som vi efterlyste, sägerSture att del naturligtvis var en avvägningsfråga om man kan acceptera densom den gjordes. Såvitt jag förstår innebär det en mycket stark krifik motskolministerns handläggning av del hela från och densocialdemokratiska gruppens sida i . Jag lycker det ärbra atf man vågar ta ställning på det sättet - och att det är en definitivkritik är väl självklart. Beträffandesammanträdet har vi fått veta aft den bekräftelse som SACO-Sbegärde, när mari ville ha bort frågari om kommurialiseringen urförhandlingarna, skulle vara en truism, uågouting självklart, någonting somman egentligen inte brydde sig om att bekymra sig över - om man skulle skrivaden bekräftelseri eller irite. ändå tog del för att, som jag sadeförut, rädda resterna - eller hur man nu skall uttrycka det. Detär ju märkligt, för SACO-S är inte någon ny organisation. Det är eu vanförhandlingsorganisation, och det är vana företrädare för denna organisationsom var förhandlare i denna avtalsrörelse. Och ändå kan man säga att det är eutruism när de begär eri bekräftelse på ett fattat beslut, efter elt sammanträdesom har begärts just för atl man skulle få fram delta beslul som fattades. Jagvill också rikta några ord till . Om hon läser vår reservafion, finnerhon ingenting som säger atl miljöpartisterna inte skulle kunna ställa upp påden - samtliga. händer det ju tyvärr alt ni delar er i flera läger Men EvaGoés själv skulle åtminstorie kuuria biträda vår reservatiori, för hartydligeri samma uppfattning som vi. frågar ; Hur skall man dåhandlägga en sådan här fråga? Det är oerhört enkelt. Gå först fill riksdagerioch diskutera kommunalisering! Låt fatta beslul i god lid föreavtalsförhandlingarna, så att man hinner slipa vapnen på bägge sidor! 68 (): Först till angående detta med analyseri: Det ärinte fråga om någon kritik mot skolministern. 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning godkände deu analys somfanns i propositionen. Minoriteten, som reserverade sig mot beslutet, godkändeden inte. Därför är det ju en avvägningsfråga - det var en avvägning somgjordes i . Jag kan inte finna att jag har riktat någon kritik motskolministern. Närdet gäller kommunalisering och förhandlirigsfrågor är det märkligt att marifrån SACO-S har varit så negativ till att förhandla under förutsättning när detgäller lärarria; det har man gjort tidigare när det har gällt militäraomorgariisafiorier År det riågon skillnad mellan skolsektorn och den militärasektorn vad gäller personalfrågor? Jag kan inte finna det. är också mitt svartill , Delhar ju hänt då vi har kunnat föra förhandlingar påden stathga sidan, att mari har förhandlat under förutsättriirig att det ochdet beslutet fattas, Anriars ställs man ju inför fullbordat faktum, och då harman iute någori att påverka i förhandlirigssammarihanget - om man skallvänta ända tills det har fatfats ett beslut. Det är bättre att kunna påverkasaken - det tycker jag är helt riktigt. Anf.69 (): Det är klart atf Sture.Thun försöker krypa ifrån vad han sade i sittförsta inlägg; då sade faktiskt att det är en avvägningsfråga om mankau acceptera analysen som den gjordes. Jag säger infe att det är en formellkritik har riktal mol skolministern, men det är saklig kritik somgäller hur den breda analysen genomfördes. Jaghar svårt all tänka mig alt alla vi som satt här i och noterade vadkompletteringspropositionen sade när det gäller önskemålet om en bred analys,förväntade oss att den plötsligt skulle ligga på bord utan att någonav oss var tillfrågad om vad vi hade för synpunkter När det skall vara en bredanalys kan jag inte se annat än aft man i en demokrati blir tillfrågad i deolika parfierna. Den breda analysen skall inte göras i regeringskans-Uet ochsedan ligga där som någonting som man kryper bakom när det börjar brännas. Detvar fel att inte gå ut med den breda analys som man hade utlovat. Man har förtpolitikerna och, ännu värre, skolfolket - elever, föräldrar, lärare - bakomljuset. Det är allvarligt. Propositionen har lagts fram utan att den tidigarekompletteringsproposi-tioricris löften är uppfyllda. 70 (): sade atf man ofta förhandlar under förutsättning att någotgår igenom. Ja, det händer då och då. Men det har hänt att manhar förhandlat under förutsättning att två så skilda bud har jämförts. Det haraldrig någonsin hänt att man har förhandlat när det varit sådana konvulsioner,när åsikterna om ett kommande beslut har varit så olika och debatten såinflammerad. sammanhanget ber jag att få svar också på en tidigare ställd fråga: AnserSture verkligen alt dessa två bud var likvärdiga? Man har faktiskt i såfall tidigare haft likvärdiga bud alt utgå från. Det bud som innehöll förslagom kommunalisering låg emellertid högre än det andra. Skillnaden varså stor att lärarorganisationen ansåg aft det ena budet irite var ett seriöstmeriat bud. Uuder sådana förutsättningar kan man självfallet inte förhandla. Idetta fall har man sysslat med antingen hot eller utpressning. AnserSture att dessa avtalsförhandlingar har varit bra och att de kan tjäna sommodell och exempel också ? svarade inte på den frågan.Sture menade att frågan om kommunalisering skulle diskuteras i dettasammanharig, men det hade infe alls varit nödvändigt. Vilket avtal som helsthade i eft senare skede kunnat överföras till en annan arbetsgivare, t.ex.kommunerna, om beslutet hade blivit sådant. Del hade infe alls varit nödvändigtatt blanda ihop det på detta sätt. AnL71 (): Det är väl, , ändå så att majoritetgodkände deri analys som fanris i propositiorien om överförande avhuvudmannaskapet. Delta är väl helt klart. Om man sedau har olika uppfattningarom hur bred analyseri var, det är eri arinari sak. En avtalsrörelse som pågår är ingen braavtalsrörelse. Det hoppas jag att de avtalsslufaude parterna tänker på vid ettannat tillfälle. 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 72 ELISABETHFLEETWOOD (m): Def är naturligtvis, som säger, riktigt att en majoritetgodkände analysen i propositionen. Jag hade aldrig kunriat tro att derisocialdemokrafiska gruppeu skulle våga göra någoritirig annat. Det intressantai uttalande var att han erkände att del kunde vara en avvägningsfrågaom man accepterade analysen som deugjordes. Dettavisar att vi reservanter hade räll. Den breda analys som skolväsendet iSverige hade varit betjärit av kom irite till stånd. Del beklagar vi, eftersomvi ganska länge kommer att få dras med följderna av att inte ha fått dennabreda analys. Anf.73 (): På min fråga om detta var en bra avtalsrörelse återkommer tidsaspekten. Det var ingen bra avtalsrörelse, eftersom deu tog ett heltår, säger han. Men det var faktiskt iute det jag frågade om. Jag frågade omSture tycker atl denna avtalsrörelse var bra, denria avtalsrörelse därskolmiriistern gick ul och utövade påtryckningar och där avtalsparterna ficklov atl begära särskilda möten och fick löften som sedan inte infriades. Tyckerverkligen att detta är en bra modell? Jag syftar då inte påtidsaspekten. Likasåskulle jag vilja ha svar på frågan: Anser att mau kari jämföra detvå budeu? År def likvärdigt aft i det ena budet erbjuda ytterligare drygt 5 %plus kommunalisering och i det andra i stort sett infe erbjuda någonting utövervad som har gällt? Anser aft dessa två bud var likvärdiga? 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och rege ringsärendenas handläggning Jagfår meddela aft anslag nu har satts upp om alt detta sammanträde skallfortsätta efter . Kammarenövergick till att debattera avsnittet Utlänningsärenden. Anf.75 (): Jag tänkte börja med att ta upp frågan om handläggningstiderna. Vikonstaterar i utskottet att def är tillfredsställaride att handläggnirigstidernahar förkortats. Del är något som vi ständigt har tagit upp till debatt ochriktat kritik mot i koustifutionsutskottet. Det är i och för sig positivt affman nu har kunnat förkorta handläggningstiderna. Jagkan ändå inte låta bli aft i detta sammanhang ta upp ett fall som jusl nu äraktuellt. Det gäller en iransk pojke som har blivit utvisad och just uu sitteri häktet i . Hau har varit i och har botttillsammaris med aridra iranska pojkar i ett kollektiv. Av pojkarua i dettakollektiv har 28 fått uppehållstillstånd i , men regeringen har valt attutvisa två av dem. Deftaär eu mycket grym historia som jag tycker verkligen bör uppmärksammas. Del ärhelt otillständigt atf man kan utvisa så här unga pojkar som inte ens har sinaföräldrar hos sig. Först har man låtit dem stanna här , med denosäkerhet som defta innebär, och sedan utvisar man dem alltså efter över tvåår. Manlalar i della sammanhang om principen som gäller familjer med barn, riämligenatl de som har varit i skall ha räft att stanria här Jagförsfår inte hur man handlägger dessa ärenden som rör ensamma barn. Jag ber atlfå återkomma till denna fråga. Enav de frågor koristitutionsutskotlet har granskat är regeringeris beslut fråuden . Detta beslut innebar en stark begränsning i frågaom behandlingeri av asylärenden. Regeringen använde sig av en paragraf iulläririingslageri om särskilda skäl oeh härivisade till den vid den lidpunktenbesvärliga situationen uär det gäller flyktingmottagaride. Visom har reserverat oss i defta avsnitt delar uppfattningen aft situationen varbesvärhg, men vi menar att den inte var så besvärlig att det var nödvändigtaft ta fill sådana drastiska ålgärder Vihar från sida i flera sammanhang också kritiserat regeririgen föratt den tillät denria situation att uppstå. Det hade inte behövt bli på det härviset. Det finns också all anledning för regeringen att tänka över situationenoch föräridra de systemfel som firiris. Vimenar att det finns flera olyckliga omständigheter kring beslutet den 13december Först och främst gäller det retroaktiviteten. Regeringen hänvisar tillatt man vid tidigare tillfälle, 1976, använt sig av denna särskilda paragraf.Vid det tillfället innebar det ingen retroaktivitet när det gällertillämpningen av den förändrade praxisen. Def är emellertid fallet när defgäller beslutet från . Detta innebär att situationen drastiskthar förändrats för persorier som har kommit hit utifråri eu viss uppfallriingom möjligheterna att få asyl i , såsom krigsvägrare och andra. Beslutetslår alltså tillbaka på dem som kommit hit på felaktiga grunder Det hade varitmer humant om regeririgen hadesagt att förändririgeu av bestämmelserna skulle tillämpas på dem som kom lillSverige efler Enav anledningarna till dessa drastiska ingrepp var den stora grupp turkbulgarersom kom till . Detta har vi också fått redovisat iutfrågningar med . Vi menar att man då regeringenfattade beslul om de två ärenden som sedan blev praxisbildande för regeringerioch iovandrarverket inte hade tillräcklig kuuskap om möjligheterna förturkbulgarerna att utan risk kunna återvända till . Det visade sigsedan att man var tvungen att sända en delegation till ,Detta skedde alltså efter det atf man hade fattat beslul om att skickatillbaka turkbulgarerna. Denna delegation skulle på myckel bilda sigen uppfattning om situationen och om det fanns möjlighet för turkbulgarerna atfutan risk återvända. Regeringenhade mycket bråttom att gå ut och deklarera att det inte fanns några riskerDelegationen kom tillbaka , och man författade en första rapportden , gick regeringen ut och sade att det infe innebar någrarisker för furkbulgarerua att återvärida. I och med defta hade mari tagitställning i denna fråga. Den litet mergeriomarbetade rapporteri kom först . Men regeringen hade inteens tid all invänta den rapporten innan den gick ut med beskedet. Vi anserdelta gick litet väl hastigt till. Sedanfill en anmälan som jag själv har gjort till konslilulionsutskottet. Del gällerutvisning av f.d. ANC-medlemmar Det kommer mycket allvarliga rapporter om vadsom hänt dem som hoppat av ANC när de återvänt. De utsattes för tortyr ochfängslades, och en del t.o.m. avrättades. Regeringenhade tidigare tillåfit några ANC-avhoppare att få asyl iSverige. Men sedan bestämde regeringen sig för atl skicka tillbaka treavhoppare till södra . Trots våldsamma protester från många olika håll,och från personer som var väl initierade i hur situationen var för dem som vallatt hoppa av från ANC, fattade regeringen beslutet atl ändå avvisa dessapersoner. Det var i detta skede som jag anmälde regeringen tillkonsfitutionsutskoftet. Regeringenändrade sig visserligen . Den påstod alt den fått ny iriformaiion somgjorde att man ändrade beslutet. Det är i och för sig bra att regeringen harändrat beslutet, men vi menar atl informationen om de risker som förelåg förf.d ANC-medlemmar fanns redan när regeringen fattade beslutet om avvisning. Vikritiserar därför regeringen på den puuklen. Detsammaär också fallet riär def gäller deri jordanske medborgare som utvisades. Vimenar att det också i detta fall har funnits tillräcklig information förregeringen, och att den inte borde ha fattat någol avvisningsbeslut. Man kannästan säga att regeringnen har erkänt detta, eftersom den har ingått enförlikriirig med deri här personeri. Delsätt som regeririgeri väljer att irihämfa siri informatiori på är ocksåmärklig. När del gäller ANC-avhopparna valde mau att diskutera med ANCsrepresentanter i . Jag lycker del är märkligt atl man väljer attdiskutera frågan med den parten. Del är ANC - även om det iute är just depersoner som finns i , utan organisationen som sådan - som har Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning stått för de övergrepp molavhoppare som har skett. Med den organisationen väljer regeririgeri attdiskutera sakeu. Detsammagäller fallet med deri jordariske medborgaren. Regeringen valde där altdiskutera situatioueri med regeringsföreträdare i . Det ter sig ocksåmycket märkligt. Anf.76 MARGÖ (vpk): Vi ifrågasätter aft det förelåg sådana förhållanden i landet och inomflyktingmottagandet att det var motiverat att regeringen i slutet av förra årettillämpade bestämmelsen om särskilda skäl för att göra inskränkningar iutlänningslagen. Läget var visserligen ansträngt inom flyklirigmotta-garidel,men en av anledningarna till att def är ansträngt är ju den oflexiblaorganisationen. Manmåste ställa sig frågan: Om nu läget var så ansträrigt som regeringen ochirivaridrarverket ariger, hur kuude då iuvaridrarverket i det läget avvisaförläggnirigar med mindre än 200 platser? Man har gjort detta med härivisriirigtill att det inte passar byråkratiri och adminisfrationeri att ha miridreförläggriirigar ariger regeririgeri att situationen är så katastrofalatt den måste tillgripa bestämmelsen om särskilda skäl. Detta resonemarig gårinte ihop enligt vår mening. Vianser också atf ansvariga myndigheter inte har gjort tillräckligt för atf få utpersorier med klara uppehållstillstårid från förläggningarna till kommunerria.Mari borde t.ex. ha kuuriat uriderläffa flyktingens egna iritiativ atf självsöka arbete och bostad. På en del förläggningar är egentligen principen denmotsatta. Vi tycker atf man borde ha kunnat starta en kampanj för aft visvenskar, som kanske har en större bostad än vad vi själv behöver, skulle hyraut en del av bostaden, eventuellt efter en ombyggnad som man får särskiltombyggnadsbidrag för Omsituafiorien var så allvarlig som regeringen påstod att deo var, borde regeringenföre beslutet ha haft konsultation med UNHCR om en fördelning av de asylsökandepå andra länder Detfinns också skäl att ifrågasätta bedömningen av situationen i förmedborgare med turkiskt ursprung. Utskottets majoritet anser att regeringengjort en omfattande utredning om bulgarienfurkarnas situation och att del infefinns anledning aft ifrågasätta denna bedömning. Men def är infe barareservanterna som ifrågasätter defta. IAmneslys rapport nr 90 visas att det fortfarande förekommer allvarligförföljelse av vissa lurkbulgarer Det har t.ex. förekommit spioneridomar fängelse för att man har röjt identiteten på säkerhetspoliser somtrakasserat den turkbulgariska minorifeteri. Retroaktiviteteni regeringeris beslut strider inte mot någon lagbestämmelse, men det striderdäremot mot grundläggande principer i en rättsstat. En stat där man riskeraratl drabbas av retroaktiv lagstiftning som gör aft man åker ut ur landet är iriteeu rättsstat. Ett sådaut beslut bygger på godtycke. Närdet gäller omständigheterna beträffande beslutet att utvisa en viss palestinierav jordanskt ursprung, anför KU alt uppehållstillstånd sedermera beviljadesav andra orsaker än att utredningen varit bristfällig, nämligen på grund av enförlikningsöverenskommelse inför . Det är riktigt, och i det instämmer vi i vpk, alt dennämnda utredningen inte kan anses som bristfällig. 1 del här fallet hade mantvärtom ell grundligt utredningsmaterial. Del förelåg också ett utlåtande avrättsläkaren, docent , som otvetydigt fastslog att personen ifråga hade varit utsatt för svår tortyr. Det vi kritiserar är atl regeringenfattade sitt utvisuingsbeslut trots atl den hade full kännedom om atl personenvarit utsatt för svår tortyr Utskoftsmajoriteten anger att orsaken till altuppehållstillstånd sedermera beviljades var att det ingåtts en förlikning iEuropakommissionen för mänskliga rättigheter Men utskollet undviker nästa led,riämligeri; Varför ingicks förlikningen? Den ingicks därför att deldokumenterats genom rällsläkarut-låtandel aft den utvisade jordarniernomedelbart efler återkomsten till fängslats och utsatts för svårtortyr. Regeringen såg sig också nödsakad att i förlikningen gå med på atlbetala i skadestånd lill den drabbade. Om regeringen inte ingåttförlikning, hade med stor säkerhet fällts i för kränkningav de mänskliga rättigheterna. Detta är alltså bakgrunden. Vi anser atl det är synnerligen påkallat att iaktta störreförsiktighet än vid deri s.k. trovärdighelsbedömriirigen.Alltför ofta bortses fråu sakkunniga utlåtanden, t.ex. beträffandetortyrskador. 1988/89:86 fastslås en principiell rätt tilloffentligt biträde redan under handläggningen hos polisen. Men trots detta gerrikspolisstyrelsen ul cirkulär som kan tolkas aririorluuda. Jag flera tillfälleri haft frågau uppe till diskussion här i kammaren medstatsrådet . Statsrådet har vid samtliga dessa tillfällenlovat atl skall ändra sin skrivning, men trots dessa löftenhar någon verklig ändring av dessa cirkulär inte gjorts. Och detta är enoerhört angelägen rättssäkerhetsfråga. I slutdokumentet av från den Europeiskasäkerhels-och samarbetskouferensen i behandlades kontakter ochmöten på grund av familjebaud.