prot · GD09120 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90:120 av landels kvinnor, är, enligt millsynsätt, väl så svåra brott som de i Sydaf- rika harbegått/begår mol sina urinvånare. Jag villdärför fråga utrikesministern: Finns del några utrikespolitiska -eller handelspolitiska - hinder för sanktioner mot ? 1989/90:609 av () till finansministern omiuvesteririgsavgifter på byggnadsarbeten i : I den reviderade finansplanenaviserar regeringen all den särskilda investeringsavgiften på påbyggnadsarbeten för vidkommande skall begränsas till aftgälla endasl fram lill . För alldella löfte skall kunna hållas krävs riksdagsbeslut . Elt snabbi besked om tidpunkten för avvecklingen ärnödvändig för att såväl kommuner som andra byggherrar och byggföretag skall fååtminstone någon möjlighel atl planera sin verksamhet. Från vilkel datum avser regeringen atl föreslå all densärskilda invesleringsavgifien på byggnadsarbeten i upphävs?När avser regeringen att förelägga proposition? 1989/90:610 av () lill justitieministern omålgärder för alt hjälpa barn i som drabbats av Tjernobylkatastrofen: Miljöparliet ser rätten lill rentvallen, ren luft och ren föda som en solidaritetsfråga. Vi vet altmiljöförstöringen inte har några gränser Däremot sätter regler, tullar m.m.upp gränser Efter ell besök i har min bild av lägelblivit ännu klarare. Mödrarna till Tjernobyls barn sätter ren mal och ren jordsom nummer ett på sin prioriteringslista för de drabbade barnen. När jag sedan skall försöka genomföra något i praktiken,möts jag av hinder, som t.ex. alt maxvikl är för elt paket till . Om jag vill ge någol "matnyttigt" så överskrids dennavikt alltför lätl osv. Dessutom bör barnen få komma till påsommarkoloni eller dylikt. Jag vill fråga juslitieministernhur regeringen kan hjälpa dessa barn och hur della kan göras privat eller genomideella organisationer på enklaste sätt utan hirider av alltför stelbentaregler? 1989/90:611 av () lill försvarsministern omavtal mellan Klippans kommuri och forlifikationsförvaltningen om förvärv avviss fastighet: Klippans kommun har genom avtal,ingånget med fortifikationsförvaltnirigen, köptfastigheten mol förbehåll att F5 får disponera vissalokaler hyresfritl. Enligt uppgift skall försvarsministern ha riklaterinringar mol denna över enskommelse, vilkel medfört atl kommunens planering på områdel, bl.a. för en förskola och ett barndaghem, drar ut på liden och skapar ovisshet för den 35 Prot.1989/90:120 framtida verksamheten. ställer lill problem, och manfrågar sig om man kan lila på statligamyndigheter vad gäller irigårigria avtal. För barridaghemmet "I ur och skur", och deekologiska sammanhangen med betoning på naturen som drivs av ellföräldrakooperativ, finns pengar avsalta, men man har hänvisats lill en annanlokal, vilken yrkesinspektionen anmärkt på. Kan Klippans kommun lita på altldel med forlifikationsförvaltningen ingångna köpeavtalet är giltigt ellerkommer della alt rivas upp av regeringen? 1989/90:612 av () lill socialministern omriksskatleverkets normer för existensminimum; Hur en hushållsbudgel bör se ul harolika experter på området kommit till lilel olika resultat om. Enligt senasteuppgifler ligger normerna för socialbidrag för eri familj med två vuxua ochtvå barn på plus bostadskostnad. existensminimum ligger på imånaden. mallbudgel pä och konsumentverkels på skiljer mellan beräkningarna av vad som kan anses rimligtalt göra av med. Lägst ligger det existensminimum som RSV fastställer varje årenligt en viss, bestämd formel. För medborgare som är hänvisade att leva på RSVsexistensminimum uppstår ell glapp upp lill socialbidragsnormen på ,vilket medför ett beroende av socialbidrag. Är socialministern medveten om denstora spännvidden i talen för existensminimum i landet och vad den betyder förpersoner som på grund av skillnaden tvingas söka socialbidrag? Vad kan socialministern göra för att riksskatleverketsnormer för existensminimum bälire skall harmonisera med de högre normerna? 1989/90:613 av () lill statsrådetMaj-Lis Lööw om reglerna för asylrätt för vissa barnfamiljer; beslutaderegeringen att stor generositet skulle visas asylsökande barnfamiljer somvistats i elt år eller längre. har del dockkommit till min kännedom atl barnfamiljer med minst elt års vistelse i Sverigeockså har utvisats. Vilka beslutsunderlag kan motiverautvisningar av barnfamiljer, då beslutet ej skulle påverkas avundaritagsbeslutet ? 1989/90:614 av () lilljustitieministern om målsägande-rälten i brottmål: Det har frän början blåst runtbuggningsmålel. Bl.a. har på allvar diskute rats om åtalet skall läggas ned med tanke på rikels säkerhet. Delta skulle 36 vara ell uppenbart säll alt sällavissa rällssäkerhetsaspekler ur spel. I stället väljer man all forcera stiftandet av en ny lagsom är relevant i detta Prot. 1989/90:120 mål. de gröna anser all lagstiftande och dömandemakt skall fun-gera helt åtskilda, men här söker man stifta en lag, som behövsför vissa syften i en speciell rättegång. Den nya lagen, om den antas, liggerju kvar för all framlid som elt politiskt ingrepp i domstolarnas verksamhet. När och varför väcktes tanken på en begränsning imålsäganderällen? 1989/90:615 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder för att befrämja arbetskraftsrekryteringbland pensionärer; Arbetslinjen skall gälla både närdef gäller handikappade, pensionärer och andra. Målet är snabb rehabiliteringav arbetsskador, minskad förlids-pensionering och minskad sjukskrivning. Pensionärerna får skaltelätlnader och uppmuntras sökaarbete och delta i produktionen med sitt kunnande och sin arbetsinsats. Därför blev jag oerhört förvånad när en pensionär nyligensökte en sexmå-nadersanställning hos invandrarverket och fick lill svar, inte kunde anställa pensionärer därför alt är bundet av statliga avtal.Sökanden hänvisades atl söka anställning på flyktiugföriäggning i privat regi. Är delta rikligt, och är del i såfall befrämjande för alt rekrytera arbetskraft bland pensionärerna? 1989/90:616 av () till socialministerri ominstansordningeri i mål rörande allmän försäkring; Höga befattningshavare inomförsäkringskasserörelsen har uttryckt oro för vissa regler gällandearbetsgivarperioden. Vid tvister mellan den sjuke och arbetsgivaren angåendesjukskrivning m.m. skall dessa tydligen avgöras av AD. Tvister mellanförsäkringskassorna och försäkringstagaren skall däremot fortfarande följa dennu gällande överklagandegången. Dubbla överklagandevägar kommer all skaparättssäkerhelsproblem och administrativt krångel. Motsvarande svårigheter finnsredan nu vid prövning av körkortsärenden. Med hänvisning lill vad ovan framförts vill jag ställaföljande fråga till statsrådet: Avser statsrådet alt, med lanke påtidigare dåliga erfarenheter av dubbla instansvägar, ytterligare pröva de nuberörda förslagen med dubbla instaris-ordnirigar? 1989/90:617 av () lill socialministern omtreårsbudgetarna för riksrevisionsverkel och försäkringskassorna; RRV och försäkringskassorna är förnärvarande mitt uppe i arbetel med all sammanställa budgetäskande för en treårsperiod. har rege ringen i kompletleringspropositionen aviserat introduktion av arbetsgivar period. Förutsältningarna för FAS 90, RRV:s slora datasatsning, håller där- 37 Prot.1989/90:120 för inte längre, dels på grund av ovan berörda äridringar,dels till följd av datainspektionens berättigadeanmärkriirigar Med härivisriirig till vad som ovari framförts ber jag attfå ställa följande frågor till statsrådet: Vilka ålgärder avser statsrådet attvidta för att få fram realistiskt material för den treåriga budgetprövningen? 1989/90:618 av () till bostadsminisfernom kostnaderna för bostadsbidragen 1991: I måriga propositiorier firiris förslag som samtidigtmedför ökade statliga kosfriader och ökade kosfriader i deri kommunalaverksamheten. Tyvärr framgår inte allfid tillräckligt klarl i propositionernavilka ekonomiska konsekvenser som framlagda regeringsförslag medför förkommunerna. Som exempel kan nämnas regeringens proposition 1989/90:144, ivilken bl.a. behandlas bostadsbidrag för år 1991.1 propositionen föreslås attbostadsbidragen dels byggs ut för barnfamiljer, dels utökas för hushåll utanbarn. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga följande: Hur stora blirde kommunala resp. stadiga utgiftsökningarna enligt propo-sitiorieris förslagvad beträffar bostadsbidragen för ? 1989/90:619 av () till bostadsministernom finansieringen av kommunala bostadsförmedlingar: Regeringen har - aft döma avuttalanden från bostadsminisfern - planer på atf tvinga kommuner, som saknarkommunal bostadsförmedling att inrätta sådan. All inrätta och driva kommuualbostadsförmedlirig är förenat med kostnader Medhärivisriirig till det anförda vill jag därför fråga bostadsministern: På vilket säll anser regeringen attden kommunala bostadsförmedlingen skall finansieras? 1989/90:620 av () till bostadsministernom reformerat bostadsfinansieringssystem: Bostadssektorn får bära enbetydande del av finansieringen av den placerade skalteomläggriirigeri.Samtidigt skjuts det aviserade förslaget om ett reformeratbosladsfiriarisieringssystem . Defta innebär att hushållen saknarmöjligheter att bedöma ulvecklingen av de framtida boendekostnaderna och deeffekter skatteomläggningen får i det enskilda fallet. Medhänvisning till del anförda vill jag fråga bosladsministern: När avser regeringeri att läggaförslag om ett reformerat bostadsfinansieririgssystem, och vilken finansieringsmodellavser regeringeri att välja? 1989/90:621 av () till statsministernom anpassningen till EG; 38 står iriför viktiga vägvalom siri framtida plats och roll i Det behövseri bred debatt i alla delar av det sveriska samhället . 1989/90:120för aft polifiska beslut i dessa frågor skall kuriria fattas i goddemokratisk traditiori. Deri svenska beslut omnärmaste möjliga anpassning till EGs kommande inre marknad föregicks inte avnågon sådan bred debatt: Vad planerar regeringeri atl göra för att kommandebeslul i dessa frågor skall vara bättre demokratiskt uriderbyggda, och vilkaresurser är regeririgeri beredd att satsa för att allsidig information i dessafrågor skall kunna nå ut brett? 1 8Svar på interpellation 1989/90:162 om naturgas... 1 2 8Svar på interpellation 1989/90:146 om mobbning inom försvaret . 3 8Talmannen (om nästa svar på föredragningslistan) 12 Svar på interpellation 1989/90:142 om buller frånJAS 39 13 Miljöminister (vpk) BerithEriksson (vpk) () 4 8Svar på interpellation 1989/90:150 om naturreservatet på Blaik- 5 8Svar på interpellation 1989/90:161 om åtgärder mot sfranderosiori 26 Miljömiriister BirgittaDahl Per Stenmarck (m) 6 8Hänvisning av ärenderi till utskott............................................... 31 S 8 Anmälan om frågor 1989/90:601 av () om arbetsförmedlingarnas 1989/90:602 av BengtSilfverstrand (s) om friköp av historiska 1989/90:603 av (vpk) omtillämp ningen av avvisningsreglerna...................................................... 33 1989/90:604 av MarianneSamuelssou (mp) om planerria på svenskt engagemang ikolkraftverk i ........................................ 33 1989/90:605 av () om placeringeninom kri minalvården av interner med besöksförbud.................................... 33 1989/90:606 av KentLundgren (mp) om regler för tillstånd lill spårning avingående telefonsamtal................................. 34 1989/90:607 av () om effektivareenergian vändning ............................................................................... 34 1989/90:608 av KentLundgren (mp) om sanktioner mot för brott molFN-deklarationen om mänskliga rättigheter . 1989/90:609 av () om investeringsavgifter på byggnadsarbeten iGöteborgsområdet.............................................. 35 1989/90:610av () om åtgärder för all hjälpa barn 40 i som drabbats av Tjernobylkatastroferi 35 1989/90:611 av () om avtal mellan Klipparis Prot. kommun ochfortifikaliorisförvaltriirigeri om förvärv av viss 11 maj1990 1989/90:612 av () om riksskatleverkets normer för exislerisminimum...................................... 36 1989/90:613 av RagnhildPohanka (mp) om reglerna för asylrätt för vissa barnfamiljer.................................... 36 1989/90:614 av RagnhildPohanka (mp) om målsäganderätleri i 1989/90:615 av Ragrihild Pohaoka (mp) om ålgärderför alt be främja arbetskraftsrekryteririg blarid pensioriärer 37 1989/90:616 av MargitGennser (m) om instansordnirigeri i mål rörande allmän försäkring............................... 37 1989/90:617 av MargitGennser (m) om treårsbudgetarna för riksrevisionsverkel ochförsäkringskassorna....... 37 1989/90:618 av () om kostnadernaför bo stadsbidragen 1991 ................................. 38 1989/90:619 av BirgerAndersson (c) om finansieringen av 1989/90:620 av () om reformeratbostads finansieririgssystem .................................. 38 1989/90:621 av KristerSkåriberg (mp) om aripassnirigeri till EG 38