prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — anser också att liden för lösningsrättskall utsträckas utöver de som gäller . Vi har för avsikt attåterkomma med ett sådant förslag i form av en motion. Tilldess att detta är genomfört i fråga om de bostadsrätter jag har talat om villvi tillsammans med vpk förhindra ytterligare omvandling av hyresrätter tillbostadsrätter. När förslaget däremot är genomfört, är vi villiga att diskuterahur man på ett mer flexibelt sätt än vad som är möjligt skall kunnaombilda hyresrätter till bostadsrätter. Detta kan ske t,ex, genom att kravet påantalet lägenheter som skall ombildas sänks från fem till tre. I ett sådantläge skall det också stå klart alt de som bor i en faslighet vid försäljningskall ha förtur att förvärva fastigheten och ombilda den till bostadsrätter,detta om en kvalificerad majoritet av de boende ställer sig bakom förslaget. När det gäller hyresgäslinflytandet anser att hyresgästernasjälva skall bestämma i vilken omfattning de vill utöva sitt inflytande. Deskall direkt, kollektivt, kunna förhandla med hyresvärden i alla frågor som rörderas boende. De bör inleda med att fatta ett beslut om att de vill ha en sådanförhandlingsordning, och beslutet skall då fallas med en kvaliflceradmajoritet. Skälet till detta är att det är fråga om ett ganska stort beslut,och det är viktigt att man sedan inte ändrar sig. Det bör alltså finnas ettklart flertal för en sådan ordning. Närhyresgästerna väl har bestämt sig för detta beslut, om de nu gör det, kan dedirekt förhandla om hyran, och de kan skaffa sig boendeinflytande när detgäller underhålls- och förbättringsåtgärder. På detta sätt skulle de kunnaavtala med hyresvärden om principerna för hur man kan låta en minskadunderhållsplikt för hyresvärden kompenseras med sänkt hyra, dvs. atthyresgästerna tar på sig ett större ansvar för underhåll av fastigheten. Närdessa ramar väl är satta skulle varje hyresgäst själv kunna förhandla medhyresvärden om i vilken mån hon eller han vill ta på sig ett större underhålloch på så sätt minska sin hyra. Detta var något om hyresgästinflytandet. Fråganom tillstånd för förvärv av hyresfastigheter har diskuterats ganska myckettidigare . menar att bara de organisationer som har sådanabostadssociala mål som har ställt sig 1989/90:12 18oktober 1989 Vissa fastighets-rättsliga lagstiftningsfrågor m.m. bakom, ochbara de som har genomfört hembudsskyldighet, bör slippa ha särskilt tillståndför förvärv av hyresfastigheter. När del gäller lillslåndslagen anser vi i alldet finns skäl att utvärdera hur den har verkat. Det är möjligt att vi inte harsamma skäl som för en sådan begäran om utvärdering, men i varjefall tycker vi att man skall la reda på hur den har verkat, för all se om denbehöver kompletteras eller förstärkas. Jag har redan talat om förbudet mot omvandling av hyresrätttill bostadsrätt. I fråga om detta vill jag yrka bifall till reservation 13. Jag skall också passa på att yrka bifall till reservation7 som gäller utvärdering av tillståndslagen. När det gäller de boendes ersättning förförhandlingsverksamhet och fritidsverksamhet, menar vi alt det är rimligt atthyresgäster som har valt att inte själva förhandla på del sätt jag harbeskrivit betalar ersättning för den förhandling som organisationen sköter förderas räkning - detta oavsett om de är med i organisationen eller inte.Däremot tycker vi inte alt det är rimligt att hyresgäster skall tvingas betalaför olika fritidsåtgärder som de inte har bett om och som de inte deltar i. Det är vidare rimligt att de allmännyttigabostadsföretagen får fortsätta att utöva sin vikliga roll och att de kanfortsätta att utvecklas. Därför skall de också ha möjlighet att avyttra sinafastigheter. Vi yrkar därför bifall till reservation 22. Det är också rimligt att hyresgästerna får ett inflytandei de allmännyttiga bostadsföretagens styrelse. Jag yrkar därför bifall tillreservation 24, När det gäller ombyggnad tycker vi att man i bygglov förombyggnad skall föra in en genomförandetid. Vi yrkar bifall till reservation29, När det gäller kabel-TV har redan berättatom en inställning som vi delar. Vi yrkar bifall till reservation 30, Vi tycker att den kooperativa hyresrätten skallpermanentas och yrkar bifall till reservation 33, Slutligen, herr talman, hinner jag nu bara ta upp att vinär del gäller radon tycker alt säljaren skall vara skyldig alt redovisaradonhalten vid försäljning av bostadshus. Vi yrkar bifall till reservation nr48. Vi yrkar i övrigt bifall till alla reservationer som bärmilt eller namn i del här betänkandet. AGNEHANSSON (c) replik: Jag ber om ursäkt för att jag är litetbesvärlig och tar tid i anspråk , men jag tycker all del är viktigt attfå ett klarläggande från sida när det gäller SBC och dendiskriminering som vi diskuterat i denna kammare. När vi behandlade lagutskottets belänkande 1, som gällertillämpningsområdet för lag om fastighetsmäklare, ansåg att SBCinte skulle diskrimineras ulan behandlas likadant som de andraorganisationerna. Det röstade ni i också för i kammaren. sägerKrister Skånberg att SBC fortfarande skall diskrimineras när det gäller delagstiftningsområden som bostadsutskottet har alt handlägga. Miljöpartietfinns i de fallen inte heller med på våra reservationer. Jag tror all del vore bra att få vela vilka skäl somligger bakom de olika sätten att se på SBC inom bostadsutskottets ansvarsområdeoch inom lagutskottets ansvarsområde. Del är viktigt frän den synpunkten attjag under behandlingen av ärendet från lagutskottet kunde märka attsocialdemokraterna kunde tänka sig alt länka om pä den punkten. Jag tror detvore bra om kunde ställa upp bakom , ochcentern på bostadspolitikens område, för att om möjligt försöka förmåsocialdemokraterna alt länka om där. Vad är skälet till att intekan länka sig att likabehandla SBC på bostadspolitikens lagstifiningsområde? Under delta anförande överlogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () replik; Lättast är det alt förklara det här genom althänvisa till vad sade. Det naturliga tycker vi är att man har enlillståndsplikt när del gäller sådana här frågor. Vi har då accepterat all mangör undanlag för allmännyttan. Vi känner oss inte övertygade om - i varje fallinte ännu -att SBC har samma bostadssociala mål som allmännyttan. Vi kan, somjag sade i mitt anförande, inte heller se alt man infört någonhembudsskyldighet. Gör man del är en lösning alt SBC får samma rättigheter,dvs. slipper begära tillstånd, som allmännyttan. Men vi avvaktar en sådan ändringfrån SBC;s sida. Eller också kan man följa den linje som angav:För att det skall bli lika för alla skall alla rimligen begära tillstånd. HANS (); Det är visserligen ett stort antal motioneroch reservationer som vi har alt behandla, men jag känner till ärenden där detär mycket mer motioner och reservationer. Jag kan därför inte riktigt förståden talare som sade att delta antal skulle vara en mätare pä hur dåligt ellerhur bra läget är på bostadsmarknaden. Jag tycker alt det finns mycket som viverkligen har anledning alt kritiskt granska när det gäller bostads- ochhyreslagsliflning. Men det finns väl anledning att inte la till överord. Jag vill redan nu yrka avslag på reservationerna ochbifall till utskottets hemställan. Men jag vill säga - del harframgått bl,a, av inlägg - att det i utlåtandet finns positivaskrivningar och uttalanden om viktiga frågor. Det gäller bl,a, den primäraförhandlingsrätten, och det gäller frågan om vår inställning till kooperativhyresrätt. När del gäller den primära förhandlingsrätten menar jagatt det uttalande som utskottet har gjort öppnar goda möjligheter för ettaktivt agerande för att söka lösa den här frågan på det sätt som det har restsåtskilliga krav på, inte bara här i kammaren utan också av andra. Jag tycker alt del är viktigt all poängtera - där kan jagdelvis hänvisa till vad sade - alt vi har enhyresförhandlingslag. Det är en lagstiftning som är mycket viktig för all viskall kunna inte bara få till stånd en rimlig balans mellan parterna pähyresmarknaden ulan också bedriva en social bostads- och hyrespolitik. Men harman sådan lagstiftning ställs det Vissa fastighetsrättstiga lagstiftningsfrågor m.m. 1989/90:12 18oktober 1989 också stora krav på departer som skall utnyttja lagstiftningen. Det tror jag att de som harerfarenhet av förhandlingsarbete förstår. Detinnebär inte alt del är något monopol. Den som uppfyller de krav som stipulerasi lagstiftningen kan också få förhandlingsrätt. Det finns ju andra änhyresgästföreningarna under som har sådan rätt. JanSandberg tog ut svängarna ganska ordentligt här i debatten. Till honom villjag säga alt han i likhet med de flesta andra partiers företrädare borde göraett besök på . Han kommer i vart fall att konstateraatt lokalerna inte är särskilt lyxiga. Inte heller undfägnaden där är särskiltlyxig. Det är ganska sakliga personer som man där har alt göra med och som haren stor erfarenhet av hyresgäst- och förhandlingsfrågor. Delär också anledning att understryka att är enpartipolitiskt obunden organisation. Man välkomnar medlemmar från alla partier.Jag tycker att det är angeläget alt man i stället för att förtala eller starktkritisera förbundet - låt vara att man kan framföra kritik - går med i denrörelsen och där utnyttjar de möjligheter som finns att agera. Påden punkten har jag litet svårt alt förstå , Varför kan intehyresgästföreningarna och agera på det sätt som JanSlrömdahl önskar när del gäller kabel-TV? har ju stor erfarenhetav hyresgäslarbete. Del är ju vår mening att det bör finnas sådana möjligheterinom ramen för förhandlingar mellan parterna. Enfråga som för alla opposilionstalesmän, med undantag för , nästanär en huvudfråga i debatten är SBC;s ställning. Trots allt är det inte en frågaav den dignitet som den har gjorts till. Vad frågan rör sig om är att enriksorganisation, en folkrörelseorganisation, kan få denna särskilda ställningsom exempelvis två rikstäckande organisationer har. Det talades omdiskriminering . Jag tycker alt det är överord att tala om diskriminering.Jag skulle egentligen vilja fråga: Vilka konkreta, praktiska olägenheter hardetta inneburit utöver att det rör sig om vissa formaliteter? Ensak tror jag alt man, om man skall driva opposition kring denna fråga, skall tafram, och del är de konkreta olägenheter som förekommit. Jag tror att de ärganska få. Jag tycker att man skall presentera ett material kring delta när manframför denna kritik. Enannan sak som jag har observerat är att man nu talar om inte bara att man villha den här särregeln för riksorganisationer utan också för regionalaorganisationer. Det betyder alltså att denna regel även skulle gälla icke rikstäckandeorganisationer. Omman vill förändra denna lagstiftning kommer man ju in på gränsdragningsfrågor,som det är angeläget för den som opponerar att klarlägga. Det är klart attdebatten om detta kommer att fortsätta, och de synpunkter som kan anläggasskall naturligtvis prövas på ett sakligt sätt i fortsättningen. Detre första reservationerna avser förköpslagen. Förköpslagen är ett viktigtinstrument för alt tillgodose kommunernas behov av mark- och fastighetsförvärv.Men den har också betydelse för att stärka kommunernas ställning gentemot intesällan starka fastighetsägarintressen. Dådet gäller bostadsrättslagstiftningen finns en rad reservationer som går ut på attprioritera och ge företräde ål bostadsrätten som bostadsform. del fallgår förslagen ut pä att göra detta så pass omfattande att hyressektorn kraftigtskulle reduceras. Det skulle innebära att bostadskonsumenternas reellavalfrihet väsentligt skulle minskas. För de inkomstsvaga grupperna i samhälletskulle delta vara en stor nackdel. Enligt lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildningtill bostadsrätt har hyresgäster rätt att genom bostadsrättsföreningen förvärvaen hyresfastighet för ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Men lagengäller inte om egendomen ägs av stal, kommun etc. Lagen gäller inte heller, somhar sagts här, om egendomen innehåller färre än fem lägenheter. Till en anmälanskall fogas ett intyg. I bosladsutredningens belänkande, som framlades förraåret, föreslås ingen ändring, och jag kan inte finna att det finns skäl attgöra någon sådan . På grund av att jag fick inleda detta anförande med attbemöta en rad inlägg skall jag be alt få återkomma med ytterligare genmälen. Vissa fastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor m.m. JANSANDBERG (m); Först några kommentarer till ,som är nästintill min bänkgranne här i . När kommunisterna föreslår förbud mot omvandling avhyresrätter till bostadsrätter är det ganska intressant att jämföra med vadsom sker i andra delar av världen. Jag tänker på den östligare delen av ,där man försöker genomföra perestrojka på alla länkbara områden. Där går man itotalt motsatt riktning mot den som kommunisterna här i eftersträvar.Där försöker man få så många som möjligt alt överta ansvaret för sill egetboende. Grundorsaken till att vi har de höga överlåtelseprisersom vi har på bostadsrätter är ju alt vi har en större efterfrågan än utbud.Får vi fler bostadsrätter sjunker också priserna. Sist men inte minst; Vpk;s uppfattning i den här frågangår stick i stäv mot människors önskemål. tyckte alt jag log till överord i denhär debatten. Jag tycker nog inte att jag gjorde det. Den del av boendet somdetta betänkande behandlar är en viktig del av det regelsystem som aktivt harbidragit till de stora problem som flnns på bostadsmarknaden . Vad gällerHyresgästföreningens fördelar gentemot andra fristående organisationer kan jagsäga till att jag har träffat representanter för Hyresgästföreningen.Jag har också träffat representanter för HSB. Jag har t.o.m. varit medlem iHyresgästföreningen, eftersom jag blev kolleklivansluten såsom boende i enHSB-lägenhel. Jag kan ge ytterligare en kommentar till Hans GöranFrancks fråga om SBC, som var om vi kan visa några konkreta exempel på att SBCdiskrimineras. Ja, i lagutskottets belänkande nr 1, som vi harbehandlat här i kammaren, visas vilken otroligt liten del av all nyproduktionav bostadsrätter i som SBC får ansvara för, trots att del är väldigtmånga människor som tycker att just den privata bostadsrätten är ett myckelpositivt alternativ. Detta kanske inte enbart hänger ihop med den politik somförs på riksplanet. Det är väl framför allt alla de kommuner med socialistiskmajoritet som ger HSB och företräde framför SBC som är problemet.Men SBC har också på riksplanet problem vad gäller regelverket, jämfört Vissa fastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor m.m. Ett exempel är formen av allemanssparande till boendel. HSB ochRiksbyggen får själva förvalla de medel de får in, medan SBC tvingas all föraöver medlen till för dess förfogande. Del var några få exempel på destora orättvisor som trots allt finns. Jag vill återkomma till de frågor som jag ställde tillHans Göran i mitt inledningsanförande. Det gällde Hyresgästföreningensrättighet all ta ut pengar för sina kostnader av människor som inte ens ärmedlemmar i . Man kan ha synpunkter på lokaler och ombudsmännens löner,men det är ju principen som är del viktiga. Varför skall en organisation harätt att plocka ut pengar av människor som inte ens är medlemmar i organisationen? Jag tror att en av orsakerna till detta är attHyresgästföreningen om den själv skulle få människor alt av egen kraft betalapengar till , sä skulle den inte få särskilt myckel pengar.Del är nog huvudorsaken till det regelsystem som finns . Jag fick inte ens en antydan till svar på min andra fråga.Jag frågade vad det var för logik i ett syslem där hyreskostnaden var högre fören ocenlralt belägen bostad i ett sterilt miljonprogramområde än hyreskostnadenför en centralt belägen våning med många andra fördelar som människor troligenvärderar litet högre. Den frågan fick jag alltså inte något svar på alls. En sista kommentar till hyresförhandlingslagen, JanStrömdal, vpk, säger: Det finns ju möjlighet alt förhandla, även om man inte ären hyresgästföre-' ning. Men då skall man visa att man är kompetent alt klaraav det. Men lagstiftningen är ju så utformad att del var knapptatt stadsjurist ansågs tillräckligt kompetent! Jag skulle nogifrågasätta om ens vår justitieminister, i varje fall med den nuvarandelagstiftningen som grund, kan anses tillräckligt kompetent för att klara avsådant här själv, så även om möjligheten finns så är den knappt marginell. Del är framför allt de skilda delarna i lagstiftningen somdirekt diskriminerar sådana organisationer som inte har koppling till detsocialdemokratiska partiet som jag vänder mig emot. AGNEHANSSON (c): Jag delar uppfattning -även gav ullryck för den tidigare i debatten - att delta är ettviktigt lagstiftningsområde, där vi har kommit långt, och att man skall ställakrav på de parter som agerar. Det är förutsättningen för alt det hela skallfungera. Det finns mycket att granska, säger , Ja,det tycker vi också. Får jag tolka delta uttalande så, alt socialdemokraternaär beredda alt försöka la bort de hinder som vi har pekat på, som kunde göralagstiftningen och inflytandet ännu bättre, nämligen del som gäller tvåtredjedels majoritet i ombildningslagen, att ge hyresgästerna i allmännyttanmöjlighet att ombilda och att man inte kräver så högt tal som fem lägenheternär det gäller ombildning? Innebär uttalandel alt vi kan förvänta oss enförändring på de punkterna? Det står en del positiva saker i betänkandet om primärförhandlingsskyldighet och kooperativ hyresrätt, säger , Delvar därför jag ville betona den primära förhandlingsskyldigheten, mot bakgrundav det JanSlrömdahl sade om del utredningsarbete som skall starta. Jag har fåll sammauppfattning, men jag känner mig inte lurad utan förutsätter att man genomutredningsarbetet skall komma fram till ett sådant resultat som utskottettänkte sig när vi justerade betänkandet på den punken. Så till "huvudfrågan i debatten", som Hans GöranFranck kallade den. Även om den inte är det, kanske den ändå är en symbolfrågaför synen på inflytande i de olika partierna. Det gäller då synen på SBC. Vilkaolägenheter har detta vållat den organisationen, frågade kan jag naturligtvis inte räkna upp i detalj, men självklart är att om maninte är undantagen och inte blir behandlad på samma sätt som de andraorganisationerna exempelvis när det gäller lillståndsplikt, så kan man hablivit stoppad i vissa sådana sammanhang. Kanske är ändå inte detta det principiellt viktiga, utanden principiella innebörden - den psykologiska faktorn. Delta tror jag attHans Göran kanske bättre än någon annan fattar, för han arbetar ju oftajust med frågor som har med likaberättigande och diskriminering att göra. Om enorganisation tycker sig ha och arbetar för alt ha samma innehåll i sinverksamhet och har samma författningar att arbeta efter som andraorganisationer men av samhällets beslutande församlingar inte blir betraktadsom jämbördig, så har del naturligtvis en psykologisk effekt som inte är bra.Principiellt är det alltså dä en fråga om hur olika vi ser på inflylandefrågoroch öppenhet och på att ge möjlighet för alla i samhället alt agera på likavillkor. Jag frågar mig fortfarande, som jag gjorde i mittinledningsanförande; Vad krävs ytterligare från SBC;s sida innan socialdemokraternaär beredda att acceptera SBC? Del är ju en riksomfattande organisation.Dess verksamhet och stadgar är helt i linje med både HSB;s och Riksbyggens.Vad krävs ytterligare för alt man skall vara beredd att ompröva detta? Lokalhyreslagstiftningen berörde inte tog upp den i mitt anförande. Jag vill betona viklen av att även stärkalokalhyresgästernas ställning på hyresmarknaden i delta sammanhang. Det för såmånga andra konsekvenser med sig som är viktiga inte minst för alt fä fram ettbättre boende i storstadsregionerna och få fram fler lägenheter och bättreintegration mellan boende, arbete och service. Slutligen, fru talman, skall jag försöka förtydliga mignågot i förhållande till mitt inledningsanförande. Jag berörde där i stort settde motionskrav vi hade och de reservationer som anslöt till centermotionernaoch yrkade bifall till dessa. Jag yrkade sedan bifall till utskottetshemställan i övrigt. Jag skall nu göra del så enkelt för mig som jag integjorde förut, att jag yrkar bifall till samtliga reservationer där milt namnstår med. Eftersom jag talade utan manus kanske jag inte nämnde allareservationerna. Vissa faslighetsrättsliga lagstiftningsfrågor m.m. JANSTROMDAHL (vpk): frågade mig; Varför kan intehyresgästföreningarna få ha hand om kabel-TV-frågoina, precis som alla andrafrågor? Till det vill jag säga att jag med mänga andra tycker mig ha kommittill insikt om att del inte går att jämställa en indragning av kabel-TV ilägenheterna med andra gemensamma nyttigheler i bostaden och bostadsområdet.Det har visat sig att förhandlingssystemet inte fungerar när det gäller kabel- Vissa fastighetsrättstiga lagstiftningsfrågor m.m. TV-ställningstagandena.Detta har, menar jag, fört fram till inställningen att man bör betraktainstallation av kabel-TV som en individuell fråga för varje hyresgäst. Det kanju låta som ett budskap som skulle kunna komma från , men han harav någon anledning inte ställt upp på detta. Möjligen skulle man kunna tänkasig att hyresgäströrelsen skulle kunna ta lag i delta, men dä som ett tillval.Individuella tillval, som varje hyresgäst kan välja att göra och betala för,ingår också i förhandlingssystemet. Detta skulle kabel-TV kunna jämföras med. Till ; Vi känner oss inte beroende avställningstaganden i eller på det här området, lika litet sompå något annat område. Om man nu väljer att gå mot ägande av bosläder där, såkan vi mycket väl ha den uppfattningen att detta är alldeles galet även om viställer upp på mycket annat av liberalisering, glasnost osv. Vidare sade att när vi går emot omvandlingentill bostadsrätt, går vi emot människornas egna önskemål. Jag har den åsiktenatt människornas egna önskemal inte kommer fram klart förrän vi får deltillståndet att vi har rensat bort spekulationsmöjligheterna ochspekulationsintressel ur bosladsrältsformen. Får vi bortspekulationsmöjligheterna så tror jag att man kan få en rättvisande bild avvilken upplåtelseform människorna vill ha - någon form av hyresrätt eller någonform av bostadsrätt. I en replik till log uppmyten om bruksvärdeshyran och menade alt hyrorna var lägre i centrala och bralägenheter än i dåliga förorlslägenheler. Det är en myt som också har spriditsig frän andra munnar i bostadsdebatten. Sanningen är att likvärdiga ochlikgamla lägenheter, centralt belägna - om vi nu håller oss tillStockholmsområdet -har en högre hyra i centrala staden eller i innerstaden änmotsvarande lägen i ytterområdena har. Ännu lägre är hyrorna i de ytterstaförorterna. Kruxet i systemet är att åldern på lägenheterna har fåttslå igenom så kraftigt. Det hänger ihop med värt finansieringssystem, där maninte kan göra så stora omfördelningar inom beståndet mellan äldre och nyare hussom kanske vore befogal att göra om man tog bruksvärderingen på allvar. Men detär alltså en myt att centralt belägna lägenheter med samma ålder ochboende-standard som icke centralt belägna lägenheter skulle vara billigare attbo i. Vad gäller möjligheterna att bilda egenhyresgästorganisation säger att inte ens juristen den och den fickgöra det. Jag vet alt många jurister inte kan ett dugg om hyresrältsfrågor, är inte säkert att det beror på del. Vi har ett system där hyresnämndoch/eller senare bostadsdom-stolen avgör förhandlingsrätten, om del inte gåratt träffa frivilliga överenskommelser. Men grunden är ju trots allt attfastighetsägaren och de berörda hyresgästerna kan komma överens om varförhandlingsrätten skall ligga. HANS GÖRANFRANCK (s): Till vill jag säga att eninstallation av kabel-TV rättsligt sett inte skiljer sig från en installationav andra gemensamma anordningar, exempelvis en centralantenn. Hyresgästerna harmöjlighet att påverka beslutet genom sina organisationer. Jag är förvånad överatt , som inte bara är en energisk företrädare förhyresgäströrelsen, utan dessutom nästan aldrig ger upp, har gett upp när detgäller att agera inom enorganisations ram.