prot · GD0997 · 1989-12-31 00:00:00 — Med datasamhällets intåg i vårt svenska samhälle kommer konsumenternaatt få lättnader då det gäller att välja och få fram bra varor och att kunnabedöma kvaliteten på dem. Jag hoppas att fortsätter att arbetaför mer information. Det är mycket viktigt, och det är det vi behöverbeträffande konsumentvarorna. 32ELISABET () rephk: Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagär inte heller säker på att en sådan jämförelse skulle vara relevant när det gällerpengarna till forskning på konsumentområdet och företagsområdet iproducentledet. Men det är, precis som statsrådet sade, svårt att få fram dessauppgifter. Jag har inte lyckats få fram dem. Jag hoppas att jag kan få hjälpför att se hur det här är fördelat och kunna läsa ut mer av detta. Jag trorinte heller att man kan göra direkta jämförelser i pengar och göra mätningarined hjälp av detta. Jag antog naturligtvis inte på allvar att statsrådettrodde att EG utgörs av hela . Det var det språkbruk som har börjatanvändas slentrianmässigt som jag vände mig emot. Vi i glömmer inte för attSverige inte är medlem i EG. Däremot ser vi hur EG:s regelsystem har införts iSverige, med en mycket större iver här än i en del av EG-länderna- och det oroar oss. Vi tycker att det är onödigt att så ensidigt inrikta sigmot en grupp av länder. Framtiden kommer att visa att det inte kommer attbehövas, inte ens de nuvarande ivrarna kommer att tycka det 33 (vpk) replik: Jag tror att konsumentministern och jag ärhelt överens när det gäller att bedöma behovet av de lokalakonsumentvägledarna. Men förstår mig inte på en punkt. Detsom verkligen bekymrar mig är att vägledningen är så otroligt ojämnt fördeladöver landet. Det finns kommuner som över huvud taget inte har någonkonsumentvägledning. Det finns också kommuner som på papperet avsätter någratimmar av en vanlig socialsekreterartjänst för att på det sättet upprätthållakonsumentvägledning. Det är fjärran från det som jag tror att vi båda tvåanser är viktigt och behövs, dvs. en centralt, lättillgänglig och välplaceradkonsumentvägledning med en kunnig konsumentsekreterare som kan tillhandahållabåde den service och den information som konsumenterna behöver, som kanbedriva den övervakande verksamheten visavi den lokala marknaden och som kanvara kontakt och förlängda arm. Jag utgår från att det ärprecis den lokala konsumentmyndighet som vi båda två strävar efter. Problemet är att detta inte finns på alla ställen, och detär detta som vi har velat åtgärda. Några kommuner har verkligen tagit dennaverksamhet på allvar. Men vad skall vi göra med de kommuner där man i stortsett struntar i detta eller anser sig inte ha pengar och resurser att utveckladenna kommunala verksamhet i dessa tider av krympande kommunala ekonomier? Vpk vill att viaregeringen går in och bidrar ekonomiskt med projekt för att bygga upp dennaverksamhet. Jag beklagar att vi inte har fått gehör för detta i . Det är mycket som vi ändå tycks vara överensom, t.ex. vikten av informationsinsatser Det framgår av konsumentverketsverksamhetsberättelse att det faktiskt är informationsinsatserna som står förden allra största delen av verksamheten. Jag tycker att vi skall titta just påmöjligheterna att få ett effektivt.och hanterligt informationssystem. Det verkar ibland, , precis som attdiskussionerna mellan och den kanal som vi har valt, nämligen EFT. '\,och EG skulle ske alldelesvillkorslöst, som om vi från svensk sida skulle lägga oss alldeles platt. Så ärdet ju inte. Vi har från svensk sida sagt att vi inte accepterar ett närmandetill EG till priset av en social nedrustning eller försämrad yttre miljö ellerarbetsmiljö, urholkad arbetsrätt, sämre konsumentskydd eller eftergifter närdet gäller jämställdheten. Det är våra utgångspunkter i de kontakter som vi har Men ibland undrar jag vad det är man är så rädd för. Detär viktigt att ha en vision om ett . EG hör ju till . Vad händer omvi inte bryr oss om vad som händer inom EG, om vi inte bryr oss om att försökagöra marknaden större? Då halkar efter. Jag försökte beskriva i mitt anförande att ungdomar har enalldeles naturlig syn på detta. Det ingår i deras vision om framtiden att detfinns ett öppet . Det kan faktiskt innebäraatt vi får ett ökat utbud avvaror och tjänster och faktiskt också pressade priser Det utgör ju ettkonsumentintresse. Vi kan dessutom röra oss fritt i området. Det är viktigt attfå med det som kan vara visioner. Som sade är förhållandena oUka i olikakommuner när det gäller denna verksamhet liksom mycket annan verksamhet. Hurskall vi lösa den frågan? Jag tror att vi måste motivera kommunerna, att visahur viktigt detta är och hur mycket man faktiskt tjänar på det, såväl frånkonsumenternas som från samhällets sida. 1 detta arbete skall konsumentverketvara ett gott stöd och visa hur man får fram duktiga, professionella konsumentvägledare.Jag tror inte att man centralt kan förordna exakt om hur det skall se ut i allakommuner eller att man skall tvinga kommunerna. Vi måste nu gå en annan väg sominnebär att man motiverar kommunerna. har det i och för sig inte varitsvårt. Jag tycker att man faktiskt kan se framgångar på detta område. Det ståralltmer tydligt för kommunerna att hushållsekonomi och annat är någonting somman kan göra besparingar på. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 35CHARLOTTE (): Grunden för moderat syn på konsumenten är ettfritt val på en fri marknad. Detta förutsätter konkurrens och en frietableringsrätt. Om konsumentpolitiken huvudsakligen handlar om inskränkningari marknadsekonomin kommer konsumenterna att missgynnas, och det var inte detursprungliga syftet med konsumentpolitiken. Under lagutskottets hearing i gårbelystes klart hur vissa nu föreslagna ingrepp höjer prisnivån. Den politiskavälviljan får inte bli kvävande för konsumtionen. Visst behövs det konsumentlagstiftning, produktkontroll,produktansvar och annat skydd för konsumenten, men det får inte ingripa i dehuvudsakliga principerna för marknadsekonomin. Då drabbas konsumenten. Dessaprincipiella synpunkter har tidigare lyst med sin frånvaro i konsumentdebatterna.De är just nu särskilt aktuella mot bakgrund av förslag i skattelagstiftningoch annan lagstiftning. Eftersom mer i detalj gått in på vårareservationer skall jag här närmare beröra konsumentpolitikens grundläggandeprinciper Vad är då viktigast för konsumenten? Jo, det ärkonkurrensen. Konkurrensen kan bara upprätthållas om villkoren för företagandeär sådana att det finns människor som är villiga att ta de risker somföretagande medför Ett företagsvänligt klimat är således A och O förkonsumenten. Genom konkurrensen pressas priserna, utbudet ökar, kvalitetenhöjs och konsumenten kan uttrycka sin vilja genoin att välja ett annatfabrikat, precis som väljaren kan uttrycka sin vilja genom att välja ett annatparti. Den vanlige väljaren som inte är politiskt aktiv kan bara påverkapolitiken , medan konsumenterna kan påverka utbudet avvaror och tjänster Detta gäller tyvärr inte utbudet inom vård, omsorg ochutbildning. Över dessa områden har socialdemokraterna lagt tunga monopol. Härgäller inte heller konsumentlagstiftningen. På dessa områden är konsumentendegraderad till mottagare eller sk. brukare av de tjänster andra bestämt åthonom eller henne. Det fria valet är åsidosatt. Det är allvarligt att t.ex.produktsäkerhetslagen inte gäller på vårdområdet. Just där konkurrensen saknasär ju riskerna för fel och bristande kontroll störst. Om reparationer av bilar hade skötts på samma sätt somreparationer av människor, hade förgasaren hört till och tandningentill . Men bilmarknaden arbetar under konkurrens och fungerar därförbättre. När det gäller bilar behöver vi inte som i köa föratt få köpa en bil. Vårdköerna i lär dock vara längsta.Genomsnittstiden i är , medan har engenomsnittlig väntetid för operationer Reglerar man bort konkurrensen via monopol, priskartellereller på annat sätt riskeras tillväxt och välfärd. haren miljard konkurrensutsatta timmar, eller räknat i antal arbeten 600 000,försvunnit från den konkurrensutsatta sektorn in i den konkurrensskyddade.Detta har gått ut över konsumenterna, kostnaderna och välfärden. Statens pris- och kartellnämnd har visat att prisutvecklingenfrån t.o.m. har gjort de reglerade områdena 25miljarder kronor dyrare än som behövs. Det pris konsumenterna får betala för desociala dogmerna finns således fastställt av nämnden. Konsumenten har en avsevärt starkare ställning imarknadsekonomin än i planekonomin. Vi avvisar därför den regleringssyn somframkommer i socialdemokraternas 90-talsprogram. i vilket man på s. 169 kanläsa: "Politikerna skall bestämma vad som skall produceras." Vimoderater sätter konsumenten, inte politikern, i centrum och kan därför inteacceptera ingrepp i t.ex. den fria etableringsrätten. Etableringsrätten äravgörande för konkurrensens effektivitet, vilket också framgår avkommittédirektiven till utredningen konkurrenspolitik. Vi behöver en utredning om de konkurrenshinder som på ettnegativt sätt drabbar konsumenten. Det behövs en helhetsbild över dekonkurrensbegränsningar som stör marknaden samt en beskrivning av deallvarliga effekter som marknadsstörningarna får Statens pris- ochkartellnämnd har t.ex. visat att konsumenterna tvingas betala 1 miljard kronorför mycket för sina läkemedel. Produktansvar, produktkontroll och annatkonsumentskydd behövs givetvis, men kostnadsmedvetandet hos politikerna måsteöka. Eller för att tala med Volvos representant vid hearingen ilagutskot- tet: detbehövs en "cost/benefit-analys", eller enklare uttryckt: man skall intekasta ut barnet med badvattnet. Det finns anledning till viss oro för att denproduktansvarslag som kommer kommer att ställa krav som påtagligtkommer att fördyra produkterna och drabba konsumenterna genom avsevärt högrepriser Om prisnivån i EG och i skiljer sig för mycket kommer detta påsikt att påverka handeln i . Svenska politiker har all anledning attvara återhållsamma med kostnadshöjande politiska beslut, som därtill fårinflationsdrivande effekt. En av statens viktigaste uppgifter när det gällerkonsumenterna är att bekämpa inflationen. Särskilt på den punkten har densvenska socialdemokratin misslyckats. Vad gäller reservation 5 angående den konsumenttekniskanämnden förefaller denna inte kunna uppvisa några konkreta resultat, varfördet förefaller samhällsekonomiskt klokast att upplösa densamma. I reservation 7 angående prisinformation vill jag särskiltframhålla den mening där det framhålls att detaljerade föreskrifter omprismärkning bör undvikas. Informationen skall givetvis vara lättillgänglig ochtydlig för konsumenten, men detaljerna sköter säkert detaljhandeln bättre änpolitikerna. Här finns anledning att citera konsumentombudsmannen:"kan lära av EG som ofta har en bra prismärkning även med pris iskyltfönstren." Om producenterna kunde informeras via etermedia, skullekonkurrensen fungera än mer effektivt. Inte minst är snabb information omextrapriser ett bra konkurrensmedel, som kommer både konsumenter ochproducenter till godo. Men inte endast EG:s prismärkning skulle gynna desvenska konsumenterna. Än mer skulle prisnivån påverkas om det svenska siktetvore inställt på EG-medlemskap. Det skulle också öka mångfalden ochvalfriheten samt skapa det som särskilt gynnar konsumenterna: en stor marknad. Vad gäller vårt särskilda yttrande angående möjligheternaför konsumenterna att få skadestånd vid vilseledande reklam, vill jag hänvisatill inspiratören till denna tanke, nämligen konsumentombudsmannen, som iSvenska hävdade att "om en grupp konsumenterexempelvis har blivit utsatt för vilseledande reklam vore det önskvärt att denkan begära skadestånd genom grupptalan. Detta system finns utvecklat i Canadaoch och borde finnas också här" Vår debatt handlar ytterst om hur långtgåendeingrepp som kan göras utan att konsumenten drabbas. Ett visst perspektiv fårman numera om man lyssnar till den sovjetiska debatten. Utan att på något sättjämföra med svenska förhållanden ger den debatten ändå en fingervisning omvart olika vägar leder Som exempel vill jag därför citera den sovjetiske nationalekonomenoch parlamentsledamoten : "En förutsättning för att föraden sovjetiska ekonomin ur dess nuvarande krisläge är att koppla bort parti-och statsorganen från styrningen av näringslivet och resursfördelningen. För ipraktiken är staten genom sitt ägande av produktionsmedlen en monopolist utanansvar för resultaten." Mot detta kan ställas vårt moderata krav pågrundlagsfäst näringsfrihet, något som socialdemokraterna motsätter sig. Konsumentfrågorna kräver en mycket bredareutgångspunkt än de haft i tidigare debatter i denna kammare. Därmed yrkar jag bifall till de moderata reservationerna2, 5, 7, 8, 9, 10, 11 och 14. 36 () replik: Jag vill gärna kommentera CharlotteCederschiölds beskrivning av konkurrensens fördelar. Konkurrens kan få justden effekt som beskrev, om villkoren är de rätta, omkonsumenterna är kunniga och om de är tillräckligt kunniga för att görarationella val i det varuutbud som finns. Den kunnigheten saknas tyvärr Detsaknas både medvetenhet och kunskap. Konsumenterna har tyvärr intemedvetenhet om den makt de skulle kunna ta sig med kunskap. Jag önskar att vikunde utveckla den makten. utövas konkurrens mellan företag - intealltid, men - genom att man priskonkurrerar. görs det meddåliga varor Man får folk att tro att varorna är billiga, ibland är de billiga.Priset får dock för stor betydelse. får också kosmetiska faktorerbetydelse, som egentligen inte är rationella när det gäller kundens användningav varorna. Det kan t.ex. gälla modell och färg på hushållsmaskiner, förpackningaroch föreställningar om en livsstil där det hör till att man använder en vissprodukt. Som det ser ut nu med den resursfördelning som finns mellankonsumentintressen och producentintressen fungerar tyvärr inte konkurrensen. Den bild som beskrev var sann på1700-talet, när den ekonomiska liberalismen slog igenom och rev det gamlaskråväsendet. kunde folk värdera vad de köpte, och man hade deninformation som behövdes. 37 () replik: , i vår motion har vi justtagit upp att man skall utveckla konsumentens förmåga och styrka. Vi har bl.a.tagit upp skolan och frivilligorganisationerna. Detta tog ävenkonsumentministern upp i sitt anförande. Konsumenter och producenter står faktiskt inte emotvarandra - tvärtom. De är direkt beroende av varandra. Finns det ingakonsumenter till en vara eller om konsumenterna är missnöjda med en vara,försvinner den förr eller senare från marknaden. Det kan visserligen bli problemunder en övergångstid. 1 det avseendet är vi också beredda att vidta åtgärder.Grundprincipen - samspelet mellan konsument och producent - måste manacceptera. Det är grunden i marknadsekonomin. Jag hoppas ändå att vi skallvara eniga om detta. 38ELISABET () replik: Jag berörde över huvud taget inte innehålleti övrigt i motion, utan jag talade just om den beskrivning avkonkurrensens funktion i dagens samhälle som jag inte håller med om. När det gäller försöken att stärka konsumenternasställning och medvetenhet hoppas jag att vi kan göra vissagemensamma insatser. Utifrån hur konkurrensen fungerar , med den svagaställning som kon- 4 protokoll 1989/90:97 sumentenhar, är beskrivning tyvärr alltför rosen-färgad. -39 () replik: Herr talman!Problemet i detta land är att det finns för litet förståelse för konkurrensensbetydelse och för förutsättningarna för konkurrensen. Däremot håller jag medom att vi också skall ge konsumenterna en starkare ställning. Vi tar uppkonsumentombudsmannens tanke om att man skall kunna väcka talan vidvilseledande reklam. I det här samhället är det också viktigt att stärka ochöka förståelsen bland människor för konkurrensens betydelse. Det är nämligendet som kommer att avgöra om människor över huvud taget kommer attha en anständig konsumtionsnivå. Tredje vice talmannen anmälde attElisabet anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. 40 CARLFRICK(mp): Konsumentmakt och konsumenträtt är viktigadelar av ett samhälle som strävar efter ekologisk balans. För dit är vi nu påväg när vi vet att vi bara kan klara vår långsiktiga överlevnad om vi kommer iekologisk balans. Vårt stora problem är den våldsamma överkonsumtion som vitillåter oss i industrivärlden. Den materiella förbrukningen är hisnande stor,och den ökar . Hög materiell förbrukning leder ofelbart tillomfattande miljöförödelse. Ett samhälle som strävar mot ekologisk balans måste därförarbeta aktivt för att få ner den materiella förbrukningen och förbrukningen avvaror som skadar människor och miljö. Konsumenterna kan spela en avgörande roll i detta arbete.Som konsumenter gör vi dagliga val som har betydelse för miljön och förmänniskors välbefinnande. För att kunna handla rätt-dvs. handla så att natur,miljö och människor inte skadas - måste vi ha kunskaper om varors egenskaperoch verkningar från produktion över användning och ända fram till sophögen. Den information som vi behöver måste vi få när vi vill haden. De är vi som skall efterfråga den. Den skall inte prackas på oss viaomfattande köpbudskap som vi inte har bett om - köpbudskap som får oss attköpa mer utan urskillning. De urskillningslösa köpbudskapen kostar oss mycketpengar. Reklamen kostar oss, varje medborgare i , mellan 4 000 och 5 000kr Det är en fantastisk summa. Det är därför som de gröna motsätter sig attt.ex. posten släpar hem oadresserad reklam till oss, att vi skall dränkas avköpbudskap via television i våra hem och att offentliga platser fylls avköpbudskap. Jag anser att det skall finnas vad vi skulle vilja kalla ansvarigautgivare för reklam. Vi som motsätter oss TV-reklam kallas av ledande moderaterför medieal-baner Det är ett märkligt uttryck för att vi egentligen hävdargamla moderata dygder om att spara och hushålla, vårda och värna det vi har.De är bortblåsta i en strävan efter en ren och skär konsumism, där detgäller att tillvarje pris förbruka. På så sätt förbrukas medvetet våra barns och barnbarnsframtid. Det är inte bara så att vi som konsumenter måste ha godinformation när vi vill ha det. Producenter och säljare har produktansvar, ochdet skall vara redlighet i handeln så att man vet vad man köper Varors namn fårinte vara vilseledande. Vi anser att varor skall ha produktspecifikationer ochlivscykelspecifikationer och att det i företagen skall finnas produktansvarigasom kan ställas till svars om en produkt bryter mot gällande lagar. Det öppna är viktigt för oss alla. Det gäller detöppna, demokratiska med respekt för länder och regioner, ett Europautan demokratiskt underskott. Det är det öppna som är för,inte den europeiska fästningen som EG håller på att utvecklas till. Med detta vill jag yrka bifall till dereservationer som de gröna har ställt sig bakom i dettabetänkande samt till motion L721 yrkande 5 delvis under mom. 11, motion L702under mom. 17, motion L721 yrkande 5 delvis och yrkande 6 och 11 under mom. 18. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 4 (anslag till ) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 18 förreservation 1 av . 5 (översyn av instruktion) Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 54 förreservation 2 av m.fl. Mom. 7 (åtgärder på konsumenlområdet inför anpassningentill EG m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 18 förreservation 3 av . 8 (forskningsbevakning ochinformationsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avElisabet - bifölls med acklamation. Mom. 10 (konsumenttekniska nämnden) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 118 förreservation 5 av m.fl. Mom. 11 (konsumentverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation6 av , dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifalltill motion L721 yrkande 5 delvis av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom 12 (prisinformation) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 118 förreservation 7 av RolfDahlbergm.fi. Mom. 13 (extrapriser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (provningsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (varudeklarationssystem) Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot 136 förreservation 10 av m.fl. Mom. 16 (datastyrd konsumentinformation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. /7 (varumärken) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 17 förmotion L702 av m.fl. Mom. 18 (produktinformation) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 18 förmotion L721 yrkandena 5 delvis, 6 och 11 av m.fl. Mom. 19 (könsdiskriminerande reklam) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 18 förreservation 12 av . Mom. 21 (reklambegiunsningar) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 18 förreservation 13 av . Mom. 23 (miljömärkningsstyrelsens sammansättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (varudeklarationer om miljöskadliga ämnen) Utskottets hemställan bifölls med232 röster mot 49 för reservation 15 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1989/90:UbU10 Anslag till , m.m. 1989/90:100 delvis). Utskottets hemställan bifölls. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. 5 § Meddelande om information från regeringen Tredje vice talmannen meddelade attstatsrådet vid sammanträdet skulle lämnainformation om EFTA-EG-samarbetet. 6§ Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. 1989/90:UbUl 1 Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. (prop. 1989/90:100 delvis). 41ANN-CATHRINE (): Till utbildningsutskottets betänkande 11finns en rad reservationer fogade som egentligen säger ganska litet om synenpå skola och utbildning. De säger i alla fall mycket litet om den moderatasynen på skolan och på hur vi tycker att skolans resurser skall fördelas. En del av reservationerna i betänkandet rör besparingaroch andra förändringar av anslag. Vi moderater anser att de utomordentligtstora resurser som skolan förfogar över inte fördelas och används på rätt sätt.Därför har vi utformat våra besparingar inom utbildningssektorn så att de iförsta hand minskar anslagen till administration. Dessutom föreslår viöverföringar i syfte att förstärka den direkta undervisningen och att ökamöjligheterna att lokalt använda pengarna så att de bäst stämmer med lokalabehov och förutsättningar Vi har ett reformprogram för skolan. Detta harvi redovisat för . Vi kräver klara mål som sätterkunskaper och färdigheter i centrum. Vi kräver betyg som redovisar kunskaperoch färdigheter i relation till läroplanens krav, ett statsbidrag som följerelevens val av skola, mindre krångel och färre regler och därmed ökademöjligheter att lokalt bestämma hur man vill arbeta. Detta gör också attkravet på klara mål blir än viktigare. Vi kräver vidare ökade möjligheter attvälja inriktning och studiekurs efter intresse. Vi har lagt fram förslag om enämnesinriktad lärarutbildning. Vi vill ha fortbildning som inriktas på att gefördjupning i ämnena. Vi kräver också en fristående organisation förutvärdering av skolresultaten. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. Denna vår inriktning avspeglar sig i reservationerna tillbetänkandet, kanske främst i reservation 8, där vi både anger att vi vill tonaner länsskolnämn-dernas roll och överföra de medel som anvisats till Stöd förutveckling av skolväsendet till anslaget Bidrag till driften av grundskolorTill detta anslag för vi över flera riktade bidrag, eftersom vi anser att dessariktade bidrag är uttryck för en felaktig skolpolitik. Tyvärr kommer behovet avsärskilda insatser att öka så länge den socialdemokratiska skolpolitikenfortsätter Skolans resurser skall satsas på undervisning. Då kommerbehovet av andra insatser och riktade bidrag att minska. Vi anser dessutom lokalt måste kunna besluta hur man skall använda pengarna.