prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — - all upplysningom alkoholens skadeverkningar sprids, - all en treårigalkoholransonering - inte förbud - övervägs att införas på försök, för ;ittvinsterna i samhället av minskade alkoholskador, barn- och hustrumisshandel,trafikolyckor, drunkningsolyckor, bron m.m. sedan utvärderas sarnl - atl de 60 miljarder som är samhälletssammanlagda nettokostna der för alkoholmissbruket härigenom minskas. Vi har helt enkelt inte längre råd, vare sig ur mänskligeller ur ekonomisk synpunkt, att blunda för alkoholens verkningar. Jag vill också markera vad tidigare talare har sagt. PerStenmarck talade om konkreta åtgärder mot alkohol, och enligt mitt sätt atl semåste alkoholpolitiken verkligen beslå av konkreta åtgärder, annars händeringenting. är justaktiv alkoholpolitik som behövs, inte ällmänt svepande och till intetförplikligande formuleringar, uttryckte myckel väl atl del skall görasen kraftsamling, en intensifiering, och att del måste las fram én mängd olikauppslag och aktiv information. Vi är verkligen eniga i socialutskottet. Jag håller ined om att del behövs bådeklokhet och fasthet i alkoholfrågan. år en mycket bra symbol.Signalerna från regering och riksdag skall vara kristallklara ialkoholhänseende, och därför är utökade tillstånd, t,ex, på.teatrar, helt felsignaler. sade atl det finns stora mörkertal ialkoholfrågorna. Ja, och låt oss därför släppa in ljuset! Vi vill väl göranågonting ål situationen. Låt oss se hur det ser ut i alla skrymslen och hörn -del är viktigt med mycket konkreta åtgärder, och jag är rörande eniga om alt lockpriserpä alkohol verkligen är fel signaler. En aktiv alkoholpolitik m.m. Det behövs riktade insatser för all minskaalkoholkonsumtionen bland vissa grupper, t.ex, barn och ungdomar, kvinnor ochbilförare. Jag skall koncentrera mitt inlägg på en sådan grupp, nämligen deetablerade alkoholisterna. Det rör sig om en stor grupp ungdomar, som aldrig fick enchans i livet och som kommer alt dö i unga är, om "A-lagaren", somhelt öppet exponerar sill missbruk, om sinåbarnsmaminorna som smusslar med sinavinflaskor, om industriarbetaren, vars arbetskamrater förslår hur del är fallmen låtsas som om de inte ser någonting, eller om VD-n och läkaren, som intevågar börja sin arbetsdag ulan all la en återställare. Del här är en brokig samling, men de har en sak gemensam,1 nyktert tillstånd är de i allmänhet ofarliga. När hjärnskadorna har nätttillräckligt långt får de s.k. dåligt ölsinne och slår därför för en myckelstor del av de grova våldsbrotten i samhället. Där är ungdomar som misshandlaroch mördar ute på galan, en stor del av rattfylleristerna och framför allt desom slår för den största och ofta dolda gruppen våldsbrott, de som misshandlarinom hemmets väggar. I mitt arbete som barnläkare har jag framför allt haftvardagskontakt med den sista gruppen. Vi har sett hur barnen har brutits nedoch anat hur det ligger till i prästgården, i den prydliga förortsvillan elleri hyreskasernen och känt vanmakten över atl förslå men inte kunna ingripa,eftersom alla inblandade är så angelägna om atl dölja problemet och hålla ensnygg fasad utåt. I en undersökning var av 7-9-åringarna så störda ochstökiga när de kom från alkoholisthem all de inte klarade avskolundervisningen, trots alt de var normalbegåvade. Redan i tonåren var 25 %av pojkarna socialt utslagna. I den här gruppen har vi många av de s.k. värslingarna.Bland konlrollbarnen var del här beteendet myckel ovanligt. Man måste därförutgå ifrån all det var missbruket i hemmet som stod för denna beteendestörning.Vid en intervju av 200 vuxna alkoholistbarn uppgav alt de hademisshandlats hemma, av flickorna att de hade blivit utsatta för incest. I Sverigehar vi nästan helt struntat i misshandeln av äldre i hem- Prot,1989/90:26 En aktiv alkoholpolitik m.m. INorge beräknas I %> av åldringarna bli utsatta för upprepade skador genomvåldshandlingar i hemmet. Här är del också i allmänhet alkoholisterna, ofta deegna barnen, som utför våldsbrotten. Del finns ett säkert sätt att minska konsumtionen bland alkoholister,framför allt bland den största gruppen - de som är dolda alkoholister för allautom för de allra närmaste - och del är all göra del krångligare alt kominaöver stora mängder alkohol. Det finns så mycket, både svensk ochinternationell, forskning om att detta har effekt att ingen som är seriös kanförneka del längre. visade också i sin doktorsavhandling allrestriktioner ledet till en betydande minskning av framför allt det grovavåldet. Det här ligger bakom mina motioner om möjlighet i vissafall atl avstänga frän inköp [)å Systembolaget och all införa ett treårigtförsök med inköpsbegränsning. För delta behövs ett stöd i allmänna opinionen,och jag hävdar att det stödet inte är svårt atl få, om man genom en bredinformation klargör hur förhållandet är. Redan nu är det ju 200medicinprofessorer, 6000 läkare, sjuksköterskeförbundet. en stor del avpoliskåren och 250000 enskilda som har begärt detta, liksom en radnykterhetsorganisalioner och kyrkosamfund. Också ute i kommunerna börjar manalt vakna, I och samt i harett treårigt försök med inköpsbegränsning föreslagits. Del finns alltsåmajoritet för detta i de kommunerna. alkoholkommilté lar ocksåupp delta. Den skriver under p,4 i sitt aktionsprogram att den vill verka fören vetenskaplig utvärdering av försök med begränsningsåtgärder. De kommenteraratt de med intresse har tagit del av kommitténs förslag om inköpsbegränsningoch funnit alt dessa synpunkter har ett stort stöd just inom läkarkåren. Det känns bra med enigheten i utskottet och med dekraftfulla skrivningarna om en aktivare alkoholpolitik, och det är bra attregeringen ger till känna att ökade restriktioner också är bland de åtgärdersom måste övervägas, inte minst för de drabbade barnens och för våldsoffrensskull. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlinear. GÖRANMAGNUSSON (s): Detta är, vilket sagts tidigare,socialutskottets första belänkande sedan ändringarna i riksdagsordningenmedförde alt detta utskott skall handlägga de här frågorna. Det är glädjandealt konstatera att del är ett utomordentligt bra betänkande, där enighetenkring alkoholpolitiska beslut manifesteras från alla partierna. Dethar för oss som är litet extra engagerade i alkoholfrågan under årens loppibland kunnat ifrågasättas om 1977 års beslut verkligen håller och slår igenomi handlandet. Därför är det ulomoidenlligl bra alt utskollel i detta betänkandeslår fast atl del är en aktiv prispolitik, restriktioner och opinionsbildningsom skall vara huvudinslagen i en aktiv alkoholpolitik, naturligtvistillsammans med socialpolitiska insatser i verkligt vid mening, liksom ocksåvård och behandlingsinsatser, till vilka utskottet senare skall återkomma. På delhiir sättet slår man återigen fast sambandet mellan toialkonsumlio- nen ochomfattningen av sociala och medicinska skador. Det är enligt min mening detsambandet som är den stora tandvinningen ur alkoholpolitisk synpunkt i 1977 årsbeslut. Del ger möjligheter alt angripa alkoholkonsumtionen i verkligt vidmening. Man slipper koncentrationen, både i debatten och bland åtgärderna, tilldem som är alkoholskadade eller till andra grupper som är lätta atl utsätta förmer eller mindre repressiva åtgärder. Alkoholproblemets lösning blir på delsättet en angelägenhet för alla människor i vårt samhälle, för allaalkoholkonsumenler. Det tror jag är myckel viktigt för atl man skall näresultat. Det är också bra att utskollel ställer kyrkan milt i byngenom atl återigen konstatera alt alkoholproblemet är värt största medicinskaoch sociala problem, I den mediala debatten har det ofta bliviten överbetoning av narkotikaproblemen. Jag vill på intet sätt förringaproblemen kring narkotikan, men det är, precis som utskollel här säger,alkoholfrågan som är vår största medicinska och sociala fråga. Del är bra allnian konstaterar del och på så sätt får möjligheter alt agera utifrån deutgångspunkterna. har sambandetmellan våld och alkohol diskuterats. Bl.a. doktorsavhandling harklart visat pä det här sambandet. Men det finns också mänga andraundersökningar och erfarenheter som klart visar all om man kan minskatillgången på alkohol, minska alkoholkonsumtionen, får man också förbättringaravseende våldet. Jag vill också ta tillfället i akt att berömmasocialborgarrådet i Slockholm, , för hennes förslag häromdagen.Hon ansåg all det faktiskt fanns för många serveringstillstånd, för många krogar,i Slockholm och att detta hade ett samband med alkoholproblemen och våldet. Honråkade ul för vad många andra debattörer råkar ul för när del gälleralkoholfrågan, nämligen alt få löpa gatlopp i pressen. Det hette atl honingenting begrep av de här frågorna när hon ville angripa den ölkultur som manfrån olika intressegrupper försöker etablera. Jag tycker del är bra alt KarinJonsson fullföljer den tradition som också hennes företrädare -att ha ett engagemang på dessa sociala områden och peka på atlalkoholen är ett problem. vill jag något beröraföreningslivets möjligheter och insatser. Det finns i betänkandet ett avsnittsom handlar om alkoholfria miljöer. Och del är utan tvivel så atl man ute ilandet, och även i Slockholm på många håll, för ungdomar i framför allt åldern15-18 år .saknar möjligheter till ett hyggligt nöjesliv, möjligheter till dansoch annan förströelse. i världen - om man nu får tala om "förr ivärlden" - svarade ju föreningslivet för mycket av detta. Desamlingslokalsorganisalioner som finns - Bygdegårdarna, Folkels hus. Våragårdar - har ett stort antal väl fungerande lokaler som skulle kunna användas ibetydande utsträckning för all skapa just de alkoholfria miljöer som utskottet härtalar om. Sådana miljöer är också nödvändiga för att man skall kunna ge ettalternativ till många av de ungdomar som saknar möjligheter eller ärhänvisade till restaurangernas nöjesliv, där framför allt ölet flödar i alltförstor utsträckning. Jag har i den här debatten velat peka på vilka möjlighetervi har med dessa lokala resurser och de föreningar som finns runt om i landetoch som kan bedriva en verksamhet om man får ett hyggligt stöd från samhälletssida. En aktiv alkoholpolitik m.m. En aktiv alkoholpolitik m.m. ANDERSCASTBERGER (fp); inledde sitt anförande med altsäga atl den grupp talare som stod på rad egentligen kanske dellog idebatten bara av symboliska skäl. Och det är möjligt all det är så, men del ärfaktiskt inte så bara med denna symbolhandling - all visa all del finns en bredpolitisk enighet i en fråga som är en av de allra största frågorna församhället. Del finns annars en risk. som har kommit till ullryck i fleratidningsartiklar som jag har sett . Med stora rubriker står ilandsortspressen att del finns en misstro mot beslutsfattarna i riksdag och regeringnär del gäller viljan att minska alkoholkonsumtionen. För att vi skall kunna uppnå ochVärldshälsoorganisationens mål atl minska alkoholkonsumtionen måste det alltsåfinnas en tilltro. Och vi har naturligtvis här i kammaren ansvaret för att setill att det finns en tilltro, en tro på alt vi människor har makt all ta ossur alkoholberoendet - både det kulturella och del medicinska. Därför tror jagatl den symbolhandling som såväl som jag och många fler här hardeltagit i har en verklig betydelse. Sambandet mellan tolalkonsumlionen och skadorna friladespå ett utomordentligt sätt års alkoholpoliliska beslut. Jag hållergärna med om all den landvinningen tål all framhållas flergånger. Bakom beslut låg också prismekanismens betydelse för konsumtionen.Därmed kunde prisnivån höjas. Restriktionernas betydelse klarlades. Det banadevägen för lördagsslängl på Systemet. Insikten om det viktiga i atl föregå med gott exempelledde till all de offentliga representationerna blev spritfria och till log bort företagens möjligheter alt dra av vid representation. Mellanölettogs också bort. Del kostade när del gäller statskassans inkomstkonlo ochinnebar litet förargelse för bryggerierna, men det räddade enungdomsgeneration: Det har gjorts en kraftig informationsinsats. Statenförutsätter atl folkrörelser och ideella organisationer talar samma språk somstaten bör tala, nämligen alt avhällsainhel från alkohol är ett grundläggandeelement när del gäller människors samvaro med varandra. Detta har inte minstkommit till ullryck under förmiddagens debatt om våldet, där ju alkoholen harstor betydelse. Om vi skall kunna begränsa alkoholkonsumtionen och uppnåVärldshälsoorganisationens mål - och vårt eget här i uppsatta mål -och uppnå trovärdighet i samband därmed, måste vi få en bred och täckande åtgärdskalender. Vi måste slå in på en ny väg ined restriktivtillståndsgivning. Som påpekats har lillståndsgivningen ökat här i ,men också i vissa andra län, I mitt eget hemlän har den ökat på senareår. minskar ju kontrollresurserna hos länsstyrelserna och ule ikommunerna. pekade på ulskänkningens faror. Del är väl värtatl ytterligare poänglera hur viktigt del är all inte staten talar med dubbeltunga i denna fråga. När del gäller del förebyggande arbetet med i skolanoch del förebyggande arbetet på arbetsplatserna har t,ex:nyklerhelsorganisationerna och de fackliga organisationerna tagit initiativ. naskampanj, som har rullat i gång, om alkohol som hinder på arbetsplatsen,understryks all alkohol leder till stora faror för arbetsskador och olyckor iarbetslivet. Det gäller dels den "normala" alkoholkonsumtionensfaror, dels den ökade risk i arbetslivet som alkoholkonsumtionen leder till. Vi måste fortsätta atl använda prisinstrumenlet, se tillatl priset på alkohol ökar - och väl i takt med inflationen på andra varor.Detta är viktigt även med hänsyn till länkbara mörkertal - hembränning osv. Jag tror alt vi också från samhällets sida måste ha enrestriktiv grundinställning. Det borde leda till atl vi avskaffar möjlighetentill "tax free" alkohol. Del är en möjlighet som ju ibland betraktassom närmast helig. Dess värre har ju regering och riksdag gjort andra avsteg idetta sammanhang. Men bör vi ta den chans som öppnar sig -all avskaffa den tullfria spriten, som ju är en rabatt på det pris som viegentligen sätter här i . All begränsa ölförsäljningen är också en angelägen åtgärd.Och atl föregå med gott exempel är myckel viktigt, kan aldrig bli en alkoholfri ö i världen. Men detär angelägel atl del finns fem alkoholfria öar i - trafiken,arbetslivet, ungdomsåren, gravidiielstiden och vården av alkoholskadade, Alladessa områden skall vara alkoholfria, del borde vi kunna vara överens om. Prot,1989/90:26 En aktiv alkoholpolitik m.m. (vpk): Bara en liten replik till : När jag sade att den här debatten kanske är symbolisk, såmenade jag inte något negativt med det. När vi är så rörande överens iutskollel, vill vi naturligtvis också föra del till torgs, och det här är ettsätt all göra det - även om vi som sagt inte slår emot varandra i den härstriden. Däremot beklagar jag all den myckel breda och genuinaenigheten inte följts av en enighet om den ekonomiska politiken, så att vi kangöra någonting ordentligt ål alkoholproblemen genom atl salsa på delförebyggande arbete som enligt vår mening är helt nödvändigt och avgörande närdel gäller de här frågorna. () replik; Jag vill bara påpekaall jag också log upp frågan om symbolhandlingen som en viktig faktor för altjust öka och kanske återställa tilltron från allmänhetens sida till oss här ikammaren och till övriga som har ansvar för alkoholpolitiken i samhället. Jagframförde alltså inte heller någon kritik mot denna symbolhandling - det jagsade var snarare en ytteriigare uppback-ning av uttalandena om hur viktigtdetta är. PERSTENMARCK (m); Den här debatten har kommit att fungera somett allmänt vittnesbörd, och del är naturligtvis viktigt. Alla har understrukitalt del är bra att vi är eniga i den här frågan, och så är det ju, i varje fallnär del gäller huvuddragen i socialutskottets belänkande . skickar vi en lång lista till regeringen med krav pååtgärder. Vi begär all regeringen skall föreslå åtgärder motungdomslangning 1989/90:26 15november 1989 och åtgärder när det gälleropinionsbildning ute på skolorna, när det gäller stödjande arbete påarbetsplatser, när det gäller missbruk av teknisk sprit och mycket annat. Det är ivii saker som intefår glömmas bort i sammanhanget. Jagtänker då först på del dolda missbruket, som många har talat om. Glömmer vibort del dolda missbruket, glömmer vi bort barnen i sammanhanget, och det äregentligen de som drabbas allra hårdast. Del är människor ifamiljer med en utåt sett socialt etablerad situation som på olika sätt lyckasdölja sitt missbruk. Jag har en myckel bestämd känsla av alt det är just i delsammanhanget som barnens situation är allra svårast. Jagtror också alt det är viktigt atl vi inte glömmer bort de stora konsumenternaav alkohol, de som konsumerar av all sprit. Kommer vi inte åt demkommer vi inte heller ål den totala konsumtionen. Vi har inga rikligaredskap för att ta itu med delta, och det tror jag atl vi måste försöka skaffaoss. Allrasist skulle jag bara vilja rikta en kort fråga till socialdemokraternastalesman i debatten, . Min fråga är; Detta är ju en beställningtill regeringen. Finns det någon möjlighet att ange en tidsplan? När kanregeringen återkomma till med detta? Jag tror alt vi alla är överens omalt det är utomordentligt viktigt atl del kan ske så snart del över huvud tagelär möjligt. RINALDOKARLSSON (s); Vi kan inte - i den här frågan lika litet som i alla andra frågor därdet har gjorts beställningar - ange något datum. Regeringen måste få chansenatt komma fram till vilka som är de riktiga åtgärderna, och del får ta den liddet tar. Huvudsaken är alt beställningen är gjord, och den skall också följasupp. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under II §.) betänkande I989/90:SoU3 Allmänna arvsfonden. Även i detta betänkande gör socialutskottet en enhällig beställning,men av något mindre omfattning. Här gäller det frågan om allmännaarvsfondens verksamhet. Arvsfondenär ju den fond som får hand om kvarlåtenskapen efter dem som avliderutan att ha egna arvingar eller lestamentstagare. Fondens pengar används tilltvå myckel snävt definierade ändamål, nämligen främjande av vård och fostran avbarn och ungdom samt omsorg om bandi- Det är mycketviktiga ändamål, och arvsfondens pengar spelar stor roll, inte minst förföreningslivet i och för verksamhet bland barn, ungdom ochhandikappade. Dethar ibland hos regeringen funnits en tendens all tolka dessa regler myckelfritt och bevilja bidrag till syften som ligger utanför lagens bestämmelser.Riksdagen har därför då och då haft anledning alt erinra regeringen om deregler som gäller. Även i del här betänkandet påpekar socialutskottet försyntatt pengar inte skall gå till uppgifter som åligger stat och kommun -detta motbakgrund av all en mycket stor del av arvsfondens medel används just tillverksamheter som bedrivs av statliga och kommunala myndigheter. Denenhälliga beställningen, herr talman, gäller en redovisning av hur arvsfondensmedel används. Vi tycker i socialutskottet att det är rimligt att riksdagenårligen får en redovisning av de beslut som har fallats om medelsanvändningen.Vi hemställer därför om atl en sådan redovisning ges framöver. Jag vill, herr talman,yrka bifall till utskottets hemställan. 1989/90:26 15 november1989 BO (): Som sade har utskottet enats kring etttillkännagivande till regeringen med begäran om en redovisning av hur arvsfondenspengar används. Del har tidigare diskuterats, och det är angelägel alt vi fåren sådan. Viskall väl inte frän sida tala om vilken form en sådan redovisningskall ha, men det är klart alt en årlig redovisning i samband med budgetpropositionenskulle ge en redovisning av del innehåll som vi är överens om. Denandra fråga som las upp i den motion från som behandlas iutskottsbetänkandet gäller reglerna och ändamålen. menar attregeringen blivit allt friare i sin bedömning och ibland kanske också befinnersig ute på litet hal is i sina ställningstaganden. Med en redovisning frånregeringens sida får vi då ett underlag för alt diskutera huruvida manordentligt följer bestämmelserna eller inte. Utskottet har också tolkat deregler som gäller allmänna arvsfonden på del sättet atl pengarna i huvudsakskall gå till frivilliga och ideella insatser. Folkpariimolionärerna menar atl regeringen inte längre skall betala utde här pengarna ulan överlåta det till en särskild parlamentarisk styrelse. Vivet ju hur del är, , när man skall hä en oberoende styrelse: Dåskall det också finnas oberoende tjänstemän och oberoende byråkrater, ochsnart har vi en dyr byråkratisk organisation för det här. Utskotlsmajoritetenhar uttalat att del kanske inte är någon särskilt bra ordning. Däremot har juregeringen möjlighet att delegera, om man tycker atl man har för mycketdetaljfrågor att ta ställning till. Ja, det är inte bara så att regeringen möjligheten - har också, när verksledningspropositionenbehandlades, uttalat alt det är angeläget att man inte styr så mycket i detaljulan överlåter till myndigheterna att fatta detaljbeslul. Det finns alltsåmöjligheter för att företa förändringar när det gällerdetaljstyrningen, om man önskar göra del. Därmed yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut fiittadesunder 11 §,) Föredrogs socialulskoliels belänkande 1989/90;SoU5 Vissasocialtjänstfrågor. Socialtjänstlagen är en rainlag som ger storfrihet för kommunerna alt utforma insatserna efter de lokala behov som finns iolika kommuner. Detta ställer givetvis krav på atl det sker en ordentliguppföljning, så atl inte alltför stora orättvisor sker för de enskildamänniskorna beroende på var de bor någonslans. Begreppet skälig levnadsnivå i 6§ socialtjänstlagen harvållat stor diskussion ända sedan socialtjänstlagens tillkomst. Till en börjanrådde väldigt stor olikhet. var låg i den mån normer fanns ute ikommunerna. Vi har hall en utveckling under de år somsocialtjänstlagen har funnits. har samtliga kommuner vägledande normer.De allra fiesta kommuner har normer som följer basbeloppet. Det är ocksåvanligast alt man har en norm, en brullonorm. Man ger alltså den enskilde storfrihet alt själv använda det bidrag som samhället ger. Det gör all människornasjälva kan utforma sina liv och ger dem större självständighet. Då vill jag säga att det , 1989, finns endel olikheter kvar beroende på var man bor i , och del ärotillfredsställande även om utvecklingen har varit positiv. Vad har bidragit till den positiva utvecklingen, nämligenatl det trots allt är betydligt rättvisare än del var tidigare? Ja,framför allt två saker. Ett par regeringsrällsdomar har sagt allriksskatteverkets beräkning av existensminimum skall vara utgångspunkten dåkommunerna beräknar sina socialbidrag och naturiigtvis de allmänna råd somsocialstyrelsen gav ut , tror jag, och som bygger på konsumentverketshushållsbudgetar. Detta har bidragit till en jämnare normnivå. Motionärerna från vpk vill ha en riksnorm som skulle blilika över landet. Delta vore ett brott mot de tankegångar som finns isocialtjänstlagen. Men inte bara det. Del skulle sannolikt bli en norm somskulle bli den lägsta möjliga. Det finns ju även kommuner som betalar ulen högre norm än t.ex. allmänna råd. Möjligtvis skulle delockså inverka menligt på det som faktiskt gäller för den enskilde i fråga ombiståndsbedömningar, nämligen atl det trots alt vägledande normer finns ute ikommunerna skall vara en individuell bedömning. Normerna skall vara vägledande, I åtskilliga fall är del faktiskt så, att det tillenskilda individer med vägledande normer betalas ut ett högre ekonomisktbistånd på grund av den enskildes behov. Utskottet anser all det finns skäl för atlockså i fortsättningen följa den här utvecklingen, så alt den fortsätter moten enhetligare och därmed också en högre normnivå. Jagskall kommentera också en annan motion från vpk. Delgäller det ekonomiska slödel till asylsökande. Motionärerna vill alt dettainte skall innebära att man inte kan få ekonomiskt stöd enligtsocialtjänstlagen.