prot · GD09103 · 1989-12-31 00:00:00 — Det gällde de av föräldrarna som hade den högsta inkomsten och denhögsta utbildningen. Det finns ingen anledning att släppa loss den utvecklingeni svensk skola. Det är därför som vi gör denna typ av klarläggan-deri och detär därför som jag också har samma linje i dagens svar som iiriterpellaliorissvarel 1989 och som proposition. AriL155 (); proposition framgick det helt klarl att elevers ochföräldrars val skulle tillmätas en större betydelse än vad som dittills hadeskett. hävdar statsrådet i sitt frågesvar att förslaget i propositionen näraanslöt lill den ordnirig som redari rådde. varför skickade man då ut ettpressmeddelande om alt elever och föräldrar skulle få ökad möjlighet att väljaskola? Och varför sade statsrådet pä att 1989/90:103 socialdemokraterna hade ändrat uppfallning och hänvisade till 90-lalsgrup- pens rapport? ] ] Jag vill upprepa frågan huruvida kommun, som fro.m. "Ib infört denria rätt, har gjort fel. av föräldrarria har där annan skola än den närmaste försina barn. Att frågan kom upp vid skolriksdagen, som är en fin församling,berodde på att rätlen att välja skola ju inte alltid framförs av socialliberalerutan också från starkt konservativt håll, ofta i förening med kravet på en s.k.skolpeng. Man släpper då ut eleverna och föräldrarna på en marknad, där dedåliga skolorna skall väljas bort. Det var mot den bakgrunden som resonemangetkom upp. Jag har aldrig framhållit alt socialdemokraterna ändrat uppfattning idenna fråga. Det får stå för den journalist som har refererat och som, om detär fråga om ett citat, har citerat mig fel. LarsLeijonborg talar sig nu varm för och lyfter fram en viss proposition som ettföredöme i delta sammariharig. Lål mig också eririra om att folkpartietfaktiskt mot de delar av den propositionen som avser rätten att välja skolaanförde reservation. Längre än så gick alltså inte propositionen i detavseendet, om nu skulle stå för någon extrem uppfattning idetta sammanhang. Så ser det faktiskt ut, herr talman. Återigen:Jag tror faktiskt att tjänar på atl hålla sig till de dokumentsom finns och inte lånar fjädrar från annat håll. De fjädrarna brukar vanligentillhandahållas av . AnL157 (): Samtliga oppositionspartier reserverade sig mot detta avsnitt ipropositionen. , , och ville gålängre när det gäller rätten all välja skola. Vpk tyckte icke all man skulle gålängre. har anslutit sig till den linje som vpk då hade. Detär inte bara socialliberaler som för fram dessa tankar, säger . Nej,jag skall citera en partivän till honom vid namn Bo Roihslein, som är forskarevid statsvetenskapliga institulioneri i . Häri skrev så här i apropå uttalande: "Det ärsvårförståeligt atl SAP vad gäller den offentliga sektorn förordar ett systemsom så klart missgynnar deras egna väljargrupper. Perssonansluter sig lill den eria sidari av sverisk socialdemokrati - denpa-lerrialisliska, vars främsta företrädare historiskt sett var paternalistiska synen på människan är all hon måsle styras och övervakasoch alt man framför alll inte kan lita till heriries egna krafter ochmöjligheter atl göra goda val." Varför kan vi inte lita påelevernas och föräldrarnas förmåga alt välja? Jag har ingenting emot att bli placerad i samma fålla som , inte i någol sammanhang. Hon var en fin företrädare för svensk arbetarrörelse. Om den citerade ekonomen är rätt person att avgöra 58 vem som skall placeras här eller där, låter jagvara osagt. Vadjag har sagt och vad som är bärande i vår argumentation i sammanhanget och somgår igen i propositionen och i mina två svar här i kammaren är att jag intevill medverka lill en utveckling som leder fram till en segregation. Jag trortvärtom alt den linje som som utbildningsminister lade fast medsocialt allsidigt sammansatta klasser är en viktig utgångspunkt när vi byggerupp den svenska . Vi vet av internationella erfarenheter att om mansläpper loss den typ av marknadsresonemang som här för, kan vifå en utveckling som leder fram till starka skillnader mellan å ena sidanelever med föräldrar som i olika sammanhang puffar för sina barn och lyfterfram dem och å andra sidan elever som irite är födda i deri typen av hem. Moldetta värjer vi oss, och något sådant täriker vi inte medverka till. Däremotskall vi släppa fram en förändring och förnyelse av verksamheten i skolan somleds av lärarna och som tar sig uttryck i en skolpedagogisk valfrihet. 1989/90:103 17 april1990 Anf.159 (): talar om "marknaden". Jag ser framför mig enskolgrabb som gråter sig till sömns därför att han starkt vantrivsi sin skola. Han och hans föräldrar har uppfattningen att det skulle gå bättreför honom i riågon arinan skola, men systemet förvägrar honom rätten alt väljaen annan skola. Jagtycker alt detta är cyniskt, och det strider helt mot vad modern socialdemokratihävdar i andra sammanhang, nämligen alt den offentliga verksamheten skall blimer konsumenltillvänd, mer lyhörd för enskilda människors önskemål. Men justpå detta område är det tvärstopp. Den här killen som gråter sig till sömns påkvällarna får beskedet av ; Du skall gå där du går, för det har vibestämt, och del är bäst enligt vår skolideo-logi. Lål oss ändå, , försökahålla debatten på en någol så när anständig nivå. I ett sådant fall som härtogs som exempel skall det naturligtvis finnas möjligheter för eleven och hansföräldrar all välja en annan skola. Del är klart uttryckt i propositionen, ochdel har också klart uttryckts i de resonemang som vi fört. Den typen av starkvantrivsel och socialt tillkortakommande är självfallet tillräcklig grund föratt man skall få byta skola. Så hårt och så inskränkt kan inte ens en person avLars Leijon-borgs snitt tro all den värsta skolbyråkrat skulle resonera. Sesaken principiellt i ett större perspektiv! År inte somsocialliberal rädd för den typ av segregationstendenser som under senare tidsläppts fram, exempelvis i det franska skolsystemet? Bekymrar delta inte LarsLeijonborg? 161 (): Herrtalman var i och för sig positivt all skolministern gjorde detta uttalande.Det är då en fördel alt kunna påvisa alt skolministern i riksdag saglalt den som känner stark vantrivsel bör kunna få flytta lill en annan skola.Men när han antyder att det var ett debattknep av mig att an- Prot.1989/90:103 föra detta exempel, eller aft detta fall skulle vara unikt,är han fel ute. Detta är skolvardag i ,Elever, som starkt vantrivs och vill gå någon ] ] annaristaris, vägras att göra dettaav skolmyndigheterria. Visst är det så. P J b blemet är all de som kan hänvisalill riksdagsprotokollen redan klarar sig; de harredan möjligheter att via kontakter få gå någon annanstans. Men de somverkligen skulle bli vinnarna i ett sådant här system är de som har svårigheteratt hävda siri åsikt. Det här skulle vara en jämlikhetsform: Änthgen skulle degrupper som inte har haft den här rätten få samma chans som andra alltid harhaft. Anf, 162 Statsrådet : Just den här typen av exempel som vi nudiskuterar är vad man vanligen hänvisar till när det gäller att byta skola. Jagtycker att grovt underskattar föräldrarna, som ni ju annarsanser skall ha rätten alt välja skola för sina barn, när han hävdar att dessaföräldrar inte skulle kunna bli tillräckligt informerade. Jag tycker också att grovt underskattaralla professionella människor som finns inom skolans värld, både iriom denpedagogiska led-ningen och inom elevvårdsarbetet, vilka också bör ha detta försina ögon. Vi bör alltså kunna vara överens om att det vid den typen av fallinte finns någonting i skolförordningen och i riksdagsuttalanden som hindrarnågon från att utnyttja rätligheteri alt byta skolenhet. Så är det självfallet.Och det är inte detta som debatten gäller . Hade det varit dettasom debatten handlar om, hade kunnat få svar på sin fråga geriomatt läsa den proposition som han började med att citera. Där finns deltaresonemang mycket utförligt refererat. 163 (); Del är riktigt all det i propositionen äventalas om atl elever som t.ex. mobbas skall kunna byta skola. Frågan är vem somskall avgöra hur allvarlig situationen är Jag hävdar att det gör eleverna ochföräldrarna bäst. Jag vill citera ytterligare några rader ur ,som den journalist har skrivit som jag tidigare citerade. "Del betyder all föräldrar får acceplera den skolasom ligger närmast rent geografiskt. Vare sig den är inriktad på musik eller pånågot språk eller speciell profil alls. - Ja, men föräldrarna kan vara med och påverka skolansinriktriing, säger ." Om en elev bor i närheten av musikskolor iStockholm, skall han alltså börja studera där. Men om han är tondöv och totaltointresserad av musik, är Görau Perssoos besked till derine elev och hansföräldrar då följande: Var med på föräldramöten, engagera er i skolkonferensenoch ändra skolans inriktning? Det är ju befängt. Jag vill säga följande om LarsLeijonborgs senaste 60 inlägg. Jag kanske kan avstå frånatt bemöta del som han sade om tondövhet och skolorsom exempel på jusl den frågeställning som vi nu Prot. 1989/90:103 diskuterar Jag lycker alt det är rätt meningslöst atl föra debatten på nivån. ] Däremot är det bra attLars nu inser att den tolkning av propo- PJ 8 sitionen som jag gjordenär det gäller elever med stark vantrivsel var riktig. Det hedrar LarsLeijonborg att han faktiskt erkänner all det var ett misstag att dra in densaken i debatten och använda den som ett slagträ i just detta meningsutbyte. Anf.165 (); Det var inte ett misstag. Jag hävdar nämligen atl i kommer elever med stark vantrivsel ibland alt få beskedet att de skallanpassa sig till den skola där de går Jag menar att det är cyniskt. Elevernaoch deras föräldrar är bättre skickade att avgöra detta. Denandra diskussionen som jag tog upp är utomordentiigt viktig, eftersom dengäller sambandet mellan profilering och valfrihet. har alla ansett detvara en självklarhet att dessa saker är kopplade till varandra. Det stod ocksåi propositioneri alt om man ökar möjligheterna till profileringmåsle det också finnas valfrihet. Om den närmaste skolan väljer en profil someleven tycker illa om, måste ju eleven rimligen ha rätt att välja riågon annanskola. däremot, förnekar detta samband. Han hävdade påskolriksdagen att det inte föreligger någol sådant samband. Det finner jagminst sagl märkligt. Överläggningenvar härmed avslutad. 28§ Svar på frågorna 1989/90:497 och 520 om den gymnasiala vårdutbildningen Mot bakgrund av rapporter om att antalet ungdomar och äldre som sökertill de gymnasiala vårdlinjerna sjunker har frågat mig vad jagämnar göra för att öka utbildningens attraktivitet. Oklarheternär det gäller den kompetens som eleverna i försöksverksamheten med treårigomvårdnadslinje får vid utträdet på arbelsmarknaden har föranlett IsaHalvarsson att fråga mig om jag är beredd att medverka lill all den treårigalinjen leder till samma kompelens som den tvååriga. mån de båda frågorna avser utbildnirigeris innehåll faller de inom mittansvarsområde. Jag kommer atl besvara frågorna i ett sammanhang, eftersom de urmin synpunkt tangerar samma problemområde fast med olika infallsvinklar Närdel gäller rekryleringssitualiorieri ariser jag självfallet att det är allvarligtom urigdomars iritresse för vårdarbete är vikaride. Deri viktiga aspekten idetta sammanhang och för mig som skolminister och ansvarig för ungdomarnasutbildning är atl i detta fall vårdutbildningarna är av hög kvalitet ochrelevanta, ur både ungdomarnas och avnämarnas synpunkt. Jusl nu pågår som bekantinom ett intensivt be- 61 1989/90:103 redningsarbeteför en ny gymnasieskola. Del bygger på resultatet av det gångna decenniets reformförslag angåendegymnasieskolan, den omfattande I ] försöks- och utvecklingsverksamheten som följde därav och en bredremiss- P 1 b behandling av strukturförslagen. Inomförsöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade studievägar haromvårdnadslirijen fått stor omfattning. omfattar studieinnehålletfrån både den tvååriga vårdlinjens gren för hälso- och sjukvård och den socialaservicelinjen. Yrkesinnehållét har således breddals och därmed också denkompetens som eleverna erhåller på studievägen. De erfarenheter vi hittillshar fåll tyder på alt omvårdnadslinjen generellt sett har fått ett positivtmottagande. Detta utesluter inte att försöksverksamheten kontinuerligt prövasoch omprövas. Detproblem som fråga gäller och som också lett till protesterfrån eleverna är atl försöksverksamheten med omvårdnadslinjen, gren föromvårdnad enligt utbildningsmålen, inte ger underlag för arbete inom sammabreda arbetsmarknadsområde som dess tvååriga motsvarighet, grenen för hälso-och sjukvård. Det bör påpekas all kursplanemomenten i fråga har i stort settsamma omfattning på både den treåriga och den tvååriga studievägen. ärbåde en kursplanefråga och en avlalsfråga, och på mig ankommer det att svaraför den del av frågan som avser kursplanen. Regeringenhar bemyndigat () att utforma kursplanerna förförsöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade studievägar Jag har inhämtatatt SÖ har uppmärksammat den del av problemet som berörs av formuleringen avyrkesmålen i kursplanen för försöksverksamheten och att man avser att med detsnaraste ändra dem så att de bättre motsvarar den tvååriga vårdlinjens gren förhälso- och sjukvård. Jaghar också under hand erfarit att arbetsgivarna är beredda att medverka lillalt det i avtalet klart framgår att eleverna från försöksverksamheten med dentreåriga omvårdnadslinjens gren för omvårdnad ges tillträde till sammaarbetsuppgifter inom berörda avtalsområden som eleverna från den tvåårigavårdlinjens gren för hälso- och sjukvård. AnL167 (): Tack för svaret, . Men jag tycker nog inte alt ministernssvar gav mig svar på den fråga som jag ställde. Jag utgick från att vi båda varlika oroade och alt del kanske skulle finnas några möjligheter för ministernatt göra insatser för att öka utbildningarnas attraktivitet. Frånbörjan tog jag uppgifterna från en tidningsartikel. Den gällde ,där det var riktigt besvärligt. Sedan bad jag altplocka fram uppgifter om hur del ser ut från SÖ;s håll. Då visade det sig attlandet som helhet har minus när det gäller sökande lill hösten men attförhållandena är olika på olika linjer Men man kari inte generellt säga alt detreåriga linjerna har fått ett mer positivt mottagande än de tvååriga. Jag villdärför veta varifrån har fått sina uppgifter om all dessa linjerhar fält ett positivt mottagande. Till den treåriga omvårdnadslinjen har 2200sökt till över 3000 platser Minkollega från kommer att la upp de saker som vi tror ligger 62 bakom atl det ser ut som det gör, nämligen atl delfinns otydligheler beträf- fande vilken kompetenssom de olika linjerna ger Man får inte heller . 1989/90:103 glömma att ungdomar är enormt trendkänsliga. Del sprider sig som en löp- 17april 1990 eld över grundskolorria om det visar sig att eleverna känner sig lurade. ] VadGöran skulle kunna göra är att ändra i läroplanerna utifrån varpajragor de förändrade krav som kommer atl gälla t.ex. undersköterskor och att setill alt det ges mer beredskap i läroplanerna med tanke på att detta är ettpsykologiskt mycket svårt jobb. Det gäller ju unga människor som måste ha stödi sitt arbete. Man kanske också behöver erkänna att detta yrke inte är somandra yrken. Kanske kan man ge ungdomarna en prövotid, t.ex. på ett sådant sättatt den första terminen är en prövotermin som sedan inte är bortkastad. ÅrGöran villig att diskutera sådana saker som t.ex. en prövotid ochindividuella studiegångar samt att se över handledarsituationen, som jag trorär en anrian svårighet när del gäller ungdomars vilja att söka till dessautbildningar? Anf.168 (); Jag lackar för svaret. Jag tycker att jag har fått ett positivt svar påmin fråga. Det är nämligen mycket bra om man inom försöksverk-samheteri kan gådessa elever lill mötes. Försöksverksamhet innebär alltid påfrestningar ochhårt arbete för alla inblandade. Men jag tror att jag aldrig mött så mångabittra och uppgivna elever som jag gjort när det gäller den härförsöksverksamheten. Elever har känt sig lurade och manipulerade avMyndighelssverige. Delär alldeles utmärkt om vill hjälpa till - och ta sitt förnufttill fånga, får man väl säga. har SÖ behandlat dessa elever med ettslags översitteri. Jag har fått beskrivet för mig hur harsvarat när eleverna har skrivit och klagat. Man har sagt; Klaga och skriv nibara, vi har många papperskorgar på att släriga era papperi! Det är klart att sådant resulterar i enorm bitterhet. Om man verkligen kanfå en förändring till stånd är det en slor seger för dessa elever Jag trorockså det är en slor seger för demokratisk utveckling. Till vill jag säga att jag tycker att hon gör rätt tolkningav svaret. De oklarheter och otydligheter som hon lar upp i sin fråga och somfaktiskt har upprört många, särskilt i , tror vi - med deunderhandsbesked som vi har fått från både SÖ och arbetsgivaren,som ju avtalsmässigt har en del saker att bestyra när det gäller krav på demsom skall få anställning - nu är undanröjda. Det är i så fall ett fall framåt,och del hälsar jag med tillfredsställelse. Jagutgår från alt den typ av referat som här gavs av de svar som eleveroa har fåttfrån är felaktiga och saknar grund. Skulle något sådanl hasagts från statlig myndighet betraktar jag det som oerhört allvarligl. Såmöter man inte medborgare som har rätt all kräva service och tillmötesgående.Tvärtom gäller här förvaltningslagens utgångspunkt om öppenhet och service.Det vore förvånande om den typen av besked hade lämnats av SÖ. I så fall är jagtacksam om della förs fram direkt till SÖ;s ledning. Det kan inte vara obekantför atl vi just nu står mitt uppe 63 1989/90:103 17 april1990 i en omfattande översyn avgymnasieskolan och att denna översyn inkluderar vårdutbildningarna. I vilkenomfattning vi kan gå till mötes riär del gäller de uppslag somhon hade i sitt inlägg kan jag irite uttala mig om. Beredningen av ärendetpågår för tillfället. Däremot är också tillgodosedd i denmeningen att de oklarheter och otydligheter som funnits i verksamheten nu tycksvara undanröjda. Arif.170 (): Jag är glad atl vi lycks ha en samsyri riär det gäller krav på dem somgår ut gymoasieskolans vårdlinje, två- eller treårig: kraven på dem har ökat.Människor är sjukare än de har varit tidigare, och de är äldre. Den tekniskautveckliugeri och den kulturella måugfald som vi har i vårt land måstemotsvaras av genomgripande förändringar i läroplaner och utbildningsplaner medmer humanistiska ämnen och beteendevetenskap. Man får aldrig glömma bort attutbildning måste ge mer beredskap för det som är faktiskt svårt, att gå näradöd och sorg. Det gäller unga människor Då måste man välja bort allt det gamlasom vi hade med i vårdutbildningarna, som att ha mallar för hur stor skurtrasanskall vara, och verkligen lyfta fram det som ger beredskap för att jobba ochvilja stanna kvar AnL171 (): Jag vill uttrycka miu tillfredsställelse över statsrådets replik. Jagkommer att skicka över svaret till de elever som jag har talat med. Jag troratt de kommer att känria att de har fått någon form av upprättelse. Överläggningerivar härmed avslutad. 29§ Svar på frågorna 1989/90:515 och 516 om det relativa betygssystemet och har båda ställl frågor om detrelativa betygssystemet. Jag besvarar dem här i ett sammanhang. Bakom frågornaligger att man funnit brister i rättstavning hos studerande pågrundskollärarlirijen. Tankeri har förts fram att skärpa kravet på betyg isvenska från tre till fyra för att man skall bli antagen till utbildningen. Frågeställarnahänvisar till ett tidningscitat, enligt vilket jag sagt att eri trea bör räckaoch att det skulle vara "kraven på betyget som det är fel på".Ann-Cathririe Hagluud vill riu veta hur jag preciserar betyget tre i eltrelativt betygssystem, och vill vela om jag är beredd att övergedel relativa betygssystemet. Somsvar till vill jag påminna om att jag i slutet av förra årettillkallade en expertgrupp för att ge underlag för en pariamentarisk beredningav betygsfrågan. Jag vill inte föregripa det arbetel. Närdet gäller fråga vill jag erinra om att i gymnasieskolanpreciseras kravet för t.ex. en trea utifrån vad samtliga elever i landet iämnet svenska med samma kursplan under ett och preste- rat i många olikafärdigheter och moment vid sidan av rättstavning. Det är Prot,1989/90:103 alltså lärarnas allsidigautvärdering av kunskaper och färdigheter i relation 17 april1990 till uppställdaämnesmål som är underlaget för betygssättning. Centrala prov [ [ skall bidra till en sårättvis och välgrundad betygsättning som möjligt, varpa jragor Anf,173 (): I frånvaro tackar jag också å hennes vägnar för svaret,som inte var särskilt klargörande. Skolministern sade enligt att entrea från gymnasieskolan räcker för en lärarkandidat. Om en gymnasieelev medbetyget tre inte klarar slavningsprovel har man inte satt betyget rätt. Då ärdet kraven för all få del betyget som det är fel på, sade skolministern. Dettamåsle betyda att skolministern anser atl del finns uttalade krav för betygettre, eflersom det är kraven för betyget tre som det är fel på. Jagvill då fråga hur skolministern preciserar kraven. Vad skall man kunna för entrea i svenska i ett relativt betygssystem? År inte skolministern i sitt uttalandeegentligen på väg att överge det relativa betygssystemet? Jag anser att betygetskall ange vilka kunskaper och färdigheter som en elev har, vare sig det ärfråga om eller gymnasieskolan. Dagens betygssystem innebär atteleverna jämförs med varandra. Det relativa betygssystemet har ingenting medkunskaps- och färdighetsnivån att göra. Vilkakrav skall man ställa för betyget tre i ett relativt betygssystem? Vilka kravskall man ställa för betyget två eller fyra? Närjag läste skolministerns uttalande i tolkade jag del som en glädjandeömsväogriirig i betygsfrågan, mot ett betygssystem som anger kunskaper ochfärdigheter Exemplet med lärare som inte kan slava visar att det ärriödväridigt. Men svaret gör mig besvikei. Jag vill fråga skolministerri:Hur skall man med dagens betygssystem kunna garantera att eleverna har en vissnivå på sin kunskaper? Att man släpps in på en lärarutbildning med betyget treutan att kunna stava visar ändå hur orimligt del nuvarande betygssystemet ärBetyget tre innebär tydligen att man kan släppas ul från gymnasieskolan ulanatl kunna stava, alltså med rena kunskapsluckor Är defta rimligt? upprepar sin fråga om vilka krav man skall ställaför betyget tre i det relativa betygssystemet. Den frågan har jag svarat påskriftligt och läst upp här i talarstolen , så den lämnar vi åt sidan. Ann-CathrineHaglund vet naturiigtvis om att jag har tillsatt en arbets grupp som skall titta på betygssystemet i och gymnasieskolari. Låt mig göra klart att jag inför det arbetet inte gett arbetsgruppen några bindningar Gruppen är fri att pröva nuvarande betygssystem och, om den hittar andra bättre, föreslå dem. Det vida uppdraget är också väl förankrat i utbildningsutskott, som enade sig om en skrivning mot bakgrund av några motioner på området. Jag tror att det är bra att vi ger arbetsgruppen den arbetsro som den behöver för att gå igenom det omfat taride materialet. 5Riksdagens protokoll 1989/90:103 FruHaglund och jag har haft ett synsätt gemensamt . Vihar i alldeles för stor utsträckning gjort betygsfrågan till en partipolitiskfråga. Vi har intecknat vissa saker som mer radikala än andra och vissa sakersom uttryck för ett mera konservativt synsätt än andra. Jag tror att det ärdumt att ge betygsfrågan en ställning och ett innehåll som den inte bör ha iden skolpolitiska debatten. Därför tänker jag inte nu medverka till att höjadet ena systemet över det andra, utan jag hänvisar, precis som i mitt svar,till den expertgrupp som just har tillsatts. Den bör få arbetsro - det ligger ibåde Ariri-Cathririe och mitt intresse. Anf.175 (): Jag tror irite att föräldrarria till eleverna i skolan är intresseradeav om detta är en politisk fråga eller ej, utan de är intresserade av om delärare deras barn har kan stava - det är en mycket viktig fråga. Jagär mycket väl medveten om att det har tillsatts en arbetsgrupp.