prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi fortsätteratl anpassa oss lill den ena sidan i det nu döende , EG. Vårvapenproduktion och vapenhandel samordnas genom samarbetsavtal med den enasidan. Vi medverkar i ett tekniskt embargo mot östsidan som behöver så mycketteknisk hjälp och tekniskt stöd för sin ulveckling. Vi fortsätter alt satsamångmiljardbelopp på elt flygplan som inle ens kan flyga, därför att vi skallhålla den svenska vapenindustrin under armarna. Vi fortsätter att ökavapenexporten till alla upptänkliga krig runt hela jordklotet. Det kanske skallvara en fjäder i halten. har ju en vapenfirma fåll så mycket reklam somBofors har fått på senare lid. Varenda indisk bonde känner igen ordet ,men menar med del kanske ingenting som den skall känna sigsärskilt smickrad över, och för övrigt inle någon svensk. Vi fortsätter atl taemot örlogsbesök, trots atl vi inte vet om örlogsfarlygen har kärnvapen ombordeller ej. Vi vågar inte ens i detta sammanhang lala med någorlunda kraftigstämma. Vi tar avstånd från franska kärnvapenprov i utskottsbetänkanden ochbakom lyckta dörrar med Frangois Mitlerand, men vi gör det inte offentligt såall del hörs och kan få genomslag i den franska debatten. StureEricson, vad skall konkret göra? Jag är seriös i fråga om detta. Ge ossnågra konkreta exempel på hur aktivt skall medverka i att 90-talet blirnedrustningens årtionde, inte bara exempel på att vi skall stödja den redanpågående förhandlingsprocessen. GUDRUNSCHYMAN (vpk) replik: Jag skall inte ägna min lid ål att recensera tidigare talares inlägg.Jag vill ställa samma frågor lill . Vad som fattades i den härföreläsningen var väl svaret på frågan: Vad gör ? Visom har arbetat mycket - och det vet jag alt Slure också har gjort - ifredsrörelsen har blivit kallade naiva och orealistiska. Jag hävdar medbestämdhet att vi är realister. Det är vi som slår för de enda realistiskalösningarna. har vi fått ett nytt epitet. får vi höra alt vi ärnedrust-ningseuforiker. Med det menar man väl alt vi igen beter oss på ett sättsom inte är önskvärt. Vi vill inhösta segrarna för fort, menar man, och vi ärväl -igen, antar jag - naiva och barnsliga i vår tro på all förnuftet skallsegra. Jag menar att del är vi som har rätt, men jag menar också atl Sverigeaktivt måste bidra i den här processen. Även om ulvecklingen i skulleinnefatta temporära bakslag och motgångar, så finns det väl ingen rimlig anledningatl tro alt detta skulle vändas i väpnad aggression mot . Jag skulle,, gärna vilja höra hur det scenario ser ul som ger oss anledningatt upprätthålla del militära försvar som vi har, som ger oss anledning atlsatsa en så ofantligt stor del av totalförsvaret och hela del säkerhetspolitiskablockets olika delar på just del mililära försvarel. Jag hävdar atl är derealistiska hotbilderna någol annal. Slure talade sig varm för alt viskall ha en helhetssyn på säkerhetspolitiken, och det var skönt atl höra attdel finns någon som faktiskt tycker atl vi skall ha det. Då måste vi också vägade olika hotbilderna mol varandra. Omvi säger atl vårt övervägande överlevnadshol är den ekologiska krisen,borde vi väl satsa pengarna inom säkerhetspolitiken på det området. Det innebärväl atl vi får la från andra delar av säkerhetspolitikens område, all vi fårföra över pengar, kunskaper och resurser från försvarspolitiken tillsäkerhetspolitikens andra områden, i del här fallet handelspolitiken, ekonomisktutbyte. Om det är där som pengarna gör mest nytta, måste vi väl kunna satsa demdär i stället för all hänga fast vid orimliga mililära hotbilder Men om SlureEricson anser atl dessa hotbilder är rimliga, skulle jag gärna vilja få enbeskrivning av det scenario som skulle innebära ett hot om militär aggressionmot , Jag kan inte se atl elt sådanl hol existerar, SlureEricson framhåller neutralitetspolitiken. Den tycker också jag alt vi skall användaoss av - inte ha som en täckmantel och som en ursäkt för alt vi ingenting skallgöra. Tvärtom skall vi använda den som det aktiva verktyg den skulle kunna varai nedrustningsprocessen. Vi skall använda oss av neu-iralitelspoliliken på eltpolitiskt säll. Del gör inte SNerige . Vi använder den som elt skynke attkrypa bakom för alt ursäkta att vi faktiskt ingenting konkret gör förnedrustningen . 1989/90:35 29november 1989 () replik: Jag tycker atl det är litet otrevligt att höra del hån och förakt somutmärker Per säll alt beskriva svensk utrikes- och nedrustningspolitik.Han efterlyser initiativ och förslag från andra. Jag vill bara säga atl skullevi ha tagit fasta på de förslag och initiativ som har kommit från Per Gahrtonhär i kammaren, så skulle neutraUtelspolitik naturligtvis ha ett heltannat innehåll, vi skulle ha ett försvar som skulle göra oss till en avosäkerhetsfaktorerna i , m.m. Vad vi gör är all vi aktivt verkar inom deramar som en liten neutral stat som kan verka inom. Det är atl deltaaktivt och lägga fram våra förslag vid förhandlingarna i och i ochvid överläggningarna i . Jag tror atl vi givit icke förakt- 1989/90:35 29november 1989 liga bidrag, bl.a. när delgäller kärnvapenförhandlingarna i . Vadsom kommer alt ske i de slörre svepen, som var inne på, ärnärmast all försvarskommiltén kommer med en säkerhetspolitisk rapport i slutetav januari. Där deltar ju vpk och . Del skallbli myckel intressant att ta del av de bidrag som era partier kommer all ge.Svensk säkerhetspolitik utformas ju inle enbart av socialdemokrater utan isamverkan framför allt här i . Del skall som sagt bli spännande attläsa vpk;s och bidrag och nytänkande härvidlag, kommersedan slutsatserna som gäller hårdvarorna, och även då får vi väl tillfälle altla del av nya grepp. Jagär inle så snabb som atl jag - och del tror jag framgick avmitt anförande - släller mig upp och säger alt del inte längre existerar någramililära hol. Det faktum att del på båda sidorna i står miljontalssoldater ständigt beredda att med mycket kort varsel gå lill aktion gör allSverige med sin långa geografiska sträckning längs öst-västgränsen i ärganska utsatt. Det dummaste vi kunde göra tror jag vore att sänka garden. PERGAHRTON (mp) replik; Vi fick inle så myckel av besked om något konkret som skulle hända merän all skulle lägga fram fortsatta förslag i nedrustningsförhandlingarna.Varken jag eller någon annan har kritiserat atl är aktivt inedruslningsförhandlingarna. Vi kan gärna kosta på oss beröm för alla deduktiga socialdemokrater, företrädesvis kvinnor, som har agerat i desammanhangen, men det är bristen på konkreta svenska åtgärder som har någonsorts likhet med svensk nedrustning som föranleder våra frågor. Hånoch förakt, sade , Jag tror inte alt det så myckel är minröslmodulering som leder till det intrycket, om man nu kan få ett sådant inlryck.Nej, det är fakta själva som sprattlar. Verkligheten överträffar den vildastefantasi. Framlidens flygplan som inte kan flyga, vapenexporten som blev enjätleskandal i världens näst största land och störtar en regering-tänk om viför hade sagt att det finns möjligheter atl del går så illa! Vadskulle ni då ha sagt? våra absolut värsta spådomar om hur förtroendet försvensk neutralilelspolilik skakas på grund av att man inte går från ord tillhandling har överträffats om. En ny tolkning av svensk neutralitetspolitik skullebli resultatet av politik, säger . Del ärfullständigt korrekt. Fick vi igenom vår vilja, så skulle vi göra någradrastiska åtgärder av det slag som jag här har skisserat: Säga nej tillJAS-projektet, avveckla vapenexporten, se lill atl vi inle fick inkärnvapenbärande bålar i våra hamnar och en del annat. Då skulle man medstolthet kunna företräda svensk fredspolitik utomlands. , i brist påkonkreta exempel alt hänvisa till, är det faktiskt milt talat svårt. (vpk)replik: Jag hade hoppals all slippa höra den här frasen upprepas igen: "Viskall inte sänka garden." Jag vet att det är som har uttalat den, och del är märkligtatl höra samma fras upprepas. Trots den utveckling inlernalionelll som vi harbevittnat upprepar man fortfarande med en druckens envishetsamma glosor: Vi skall inte sänka garden. Vad skall lill för att vi skallförändra vår hållning? Vad skall lill för atl vi i skall reagera överhuvud tagel? Jag vet inte. Jag kan inte föreställa mig någol mer omvälvandeinlernalionelll scenario än det som pågår, men oss skall del inte beröra. Viskall inte sänka garden. Tvärtom kanske, för del här innebär ju oro. Vi skallväl rusta oss till tänderna, ifall det skulle hända någonting. Vi ensamma blandalla andra länder! Del är så atl man skäms, tycker jag. Jag känner lilltågordningen i försvarskommiltén och i försvarsutskottet. Jag tror alt detfinns all anledning för både försvarskommilté och försvarsutskott all justutifrån den dramatiska omvälvning som den internationella arenan har genomgåttallvarligt begrunda om man skall följa den lågordning som man fattade beslut omför över elt år sedan. Jagtror all del skulle vara förnuftigt att belänka om del är så klokt allfatta beslut i så snabb takt som man tidigare tänkt sig. Visstvet jag, , att det finns vapenarsenaler runt omkring oss. Men hurkan vi bäst skydda oss från dem? Jo, genom all se till all de successivtförflyttas från våra gränser, atl de successivt minskas. Del är det endaverksamma skyddet. Vi kan aldrig möta vapenarsenalerna militärt - det kan vivara överens om. Men del är ju därför som det krävs aktivanedrusl-ningsinsalser och -initiativ från svensk sida. Vi behöver inle laomvägen över och så fort vi skall flytta oss ett steg framåt.Sverige är ju en självständig, en ännu så länge suverän, stat, och vi bestämmersjälva över vår utrikes- och säkerhetspolitik. Därför har vi faktiskt möjlighetalt också ta egna initiativ. Det är dessa initiativ som efterlyses. Tafasta på när del gäller elt alternativt säkerhetspolitiskt länkande!Gör till en fredszon! Gör till ell samarbetets ochfredens område! Satsa alltså på den ulvecklingen! Var aktiv i förhållande tillde östeuropeiska länderna, ja, lill alla länder som omgärdar ! Arbetaför ett som ett fredens hav och ell demilitariserat område! Då skullevi inte längre behöva vara rädda för de här vapenarsenalerna. Detnytänkande som vi kräver av andra länder skall vi nog också kräva av osssjälva. Ett av de största problemen både här i och i andra länder trorjag är alt vi har jättestora gammalmodiga militärapparater som vi inte vet hurvi skall avveckla. 1989/90:35 29november 1989 () replik: För atl vara rikligt välvillig kan jag säga all jag tror att vi när detgäller vad som konkret behöver göras framöver i slora drag är inne på sammalinje. Men frågan är i vilken takt del hela skall ske. Del är alltså fråga om"liming". Ni vill alt vi skall gå i täten för delta arbete. GudrunSchyman vill att vi skall sänka garden, och detta redan innan andra egentligenhar gjorl någonting. Del är kanske där som den största skillnaden i uppfattningfinns. Jagtror faktiskt all det är väldigt klokt av en liten neutral stat som -som inte har ett försvar som hotar någon, som inle har några offensiva 1989/90:35 29november 1989 försvarsstrukturer- alt tadet ganska försiktigt just i omställningsskedel. Det är den politik som jag harargumenterat för här . Detär först när neddragningarna faktiskt är genomförda som det finns skäl för oss atlåsladkomma en anpassning när del gäller våra försvarsslruklurer Det skall vinaturligtvis göra. Men vi skall inte göra det/öre alla andra. Vi lever ju i enosäker värld och vet inle om perestrojkan skall fortsätta eller inte. Vi vetheller inle om de löften som har ställts ul i - jag länker dåexempelvis på löfte om alt reducera antalet tunga stridsvagnari norra delen av militärområde lill 200 - kommer alt infrias. Sålänge vi inle vet att så har skett skall vi inte rusa iväg och lägga ned vårteget försvar. Det är vad det handlar om. Vi ser allt det positiva. Men vi fårakta oss väldigl noga för all la ord för handling, för atl tro alt del mantalade om vid förhandlingsbordet blir genomfört. Enligt den ryska tidtabellenskall det vi nu talar om vara genomfört 1995. Del är alltså vid den tidpunktensom vi konkret kan se atl det har hänt någonting i vår omgivning. Förstevice talmannen anmälde att och anhållit atl lillprotokollet få antecknat all de inle ägde rätt till ytterligare repliker. konstaterar hell riktigt atl det finns ett starktengagemang för fred och nedrustning i det svenska samhället och även i våromvärld. Engagemanget återfinns inle minst på gräsrotsnivå inom fredsrörelsen.Det är framför allt kvinnor som är engagerade. De lägger ned enormt myckel lidoch kraft på fredsarbetet. Fredsarbetethar varit omfattande och har fått en annandimension i och med de rörelser som finns ute i . Det här är en myckelpositiv utveckling. Vi måste stödja denna och utveckla den för all skapa ensäkrare och fredligare värld. kan göra en hel del i detta sammanhang.Det är vikligl atl vi lar lill vara de tillfällen som ges. Kärnvapnenulgör fortfarande det största hotet mot mänskligheten. Även om vi själva valtalt inle ha kärnvapen finns sådana i vår närhet, och troligtvis också ibland påvårt eget territorium. Med tanke på vår säkerhet är det således angeläget allvi värjer oss mot kärnvapnen och all vi kraftfullt protesterar mol dessa. Motden bakgrunden är det också vikligl alt vi får en kärnvapenfri zon i ,När man läser utskottets skrivning får man ett intryck av atl del är fullaktivitet på delta område - men arbetet har pågått . I betänkandetanges alt det pågår en stegvis analys. Olika avsnitt räknas upp. Men vad stårde avsnitten för? Del står ingenting om del. Vad är del man har kommit framlill? Vi får inte reda på vad som egentligen händer el!er vilka svårigheternaär. Varför är del så mycket hemlighetsmakeri kring denna fråga? Om det finnsnågon substans skulle man väl kunna redogöra för den. Inomfredsrörelsen vill man gärna driva på när del gäller frågan om en kärnvapenfrizon i . Men det är svårt att veta hur man skaU tackla det hela när maninte får reda på vad del är som egentligen händer - det är väl inle fråga omkejsarens nya kläder? Sålill en annan följetong. Del gäller då örlogsfartygen. Jag såg i går en affischpå stan som Svenska freds stod bakom. Det var en bröstbild av örlogsfariyg i munnen. Texten löd: Svälj dem inte! Jag skulleinle använda elt sådanl språk. Men jag instämmer när det gäller andemeningen. Jagbehöver inle rada upp alla argument som finns mot alt vi skall behöva la emotörlogsfariyg som man kan befara har kärnvapen ombord. Det har redan gjorts häri debatten. Jag tror all mina åsikter i detta avseende är kända vid del härlaget. För mig är del en självklarhet all vi inte skall riskera all få inörlogsfariyg som har kärnvapen ombord. Jagdelar utskottets mening att det är viktigt all vi i internationella fora tarupp den här frågan och all vi bidrar till att den förs framåt. Någol konkretresultat har vi ännu inte sett här. sade - och det står ocksåi betänkandel - atl flera länder har blivit påverkade av engagemanginlernationellt i den här frågan. Hon hänvisar till några länder som skulle hapåverkals. Jag undrar vilka länder del egentligen är. Jag skulle vilja vetadel, för här finns ju en möjlighet atl la fasta på de länderna och att vidga cirkeln. Attdöma av debatten med här i kammaren är likaobenägen som och atl ändra svensk praxis när detgäller örlogsfarlygen. Utskottet försöker - enligt min mening på ett ickeövertygande sätt - göra gällande all vår situation skiljer sig väldigt frånsituationen i och atl vi därför inte kan ta efter den nyzeeländskamodellen. sade också atl inte vill så all sägaexportera den här modellen. Det förvånar mig. Jag vet inte på vilken nivåsådana uttalanden görs. Jag har träffat forskare och representanter förfredsrörelsen pä , och det har vid samtal med dessa framkommit där är väldigt angelägen om atl den här modellen sprids lill flera stater.Del finns således väldigt många på som är intresserade av export idet här fallet. Jag undrar om befolkningen på , där del faktisktfinns en majoritet för den praxis som där gäller, inte tycker att det är bra omSverige t.ex. skulle följa efter Äveni år glider utskottet förbi mitt yrkande om att skall be regeringenla initiativ lill överläggningar mellan kärnvapenfria stater i just nämndasyfte. Jag har inle hört några argument vare sig för eller emot förslaget.Själv tycker jag att det är ett utmärkt förslag. Från svensk sida brukar man julycka all förhandlingar och dialoger är bra. Varför inle i det här fallet? Viär ju ändå överens om atl kärnvapenstaternas praxis - att varken bekräftaeller förneka - inte bidrar till att förtroende skapas mellan länder, tvärtom.Varför är man då rädd för alt skulle ta ett initiativ och samlaicke-kärnvapenslaterna i den här frågan? säger att vi skallsamla alla länderna. Ja, del är därför som jag tycker atl svenska regeringenkunde ta elt initiativ tillsammans med icke-kärnvapenstaler, så atl vi samlaross kring en gemensam praxis. Ireservation 6 finns elt förslag till utskottstext som gäller just örlogsfartygen,och jag delar hell och hållet innehållet i den reservationen. Tyvärr harreservanterna vall att inte behandla folkpartiels motion, och därför kan jaginte stödja reservationen, eftersom jag i så fall skulle gå med på atl man intetar ställning lill vår motion. 1989/90:35 29november 1989 Jagmåste därför, fru talman, yrka bifall till motion U416 yrkandena 1 och 2.- Destogladare blev jag över behandhngen av min motion om elt medhngs-inslitul. Det ärmyckel tillfredsställande all ett enigt utskott vill uttala sig för atlregeringen skall undersöka hur ell sådant institut kan organiseras, som MariaLeissner också framförde i sitt anförande. Det är oerhört viktigt atl viskaffar oss metoder för alt lösa konflikter på fredliga vägar Krig och vapenlöser inte några konflikter. MotionU422 är en sexpartimolion och handlar om jämnare könsfördelning. Här avsesinte bara nedrustningsarbetel ulan även försvarsarbetel, och det är framförallt på del senare området som det saknas kvinnor. Jag noterar alt utskottetstår bakom målsättningen i motionen, dvs. att det måste finnas fler kvinnor idetta arbete, men alt man skriver atl kvinnorna är väl representerade inedrustningsarbetel. Ja, på den politiska nivån har det varit och ärfortfarande så, men på tjänstemannanivån, bland diplomaterna, är kvinnornainte alls så väl representerade. Vid exempelvis förhandlingarna inom ESK i Wienhar jag bara sett en kvinna i den svenska delegationen på fem personer. Jaghoppas ändå att regeringen, i likhet med utskottet, står bakom målsättningen imotionen och kommer atl se till atl det finns fler kvinnor både iförsvarsarbetet och i nedrustningsarbetel. Jagnoterar med tillfredsställelse atl kommer att della konstruktivt i denkommande provsloppskonferensen. har tidigare agerat på ett sätt som jaghar kritiserat, och jag är glad för att , när det är överenskommetatl en sådan här provsloppskonferens skall äga rum, kommer atl arbeta aktivt iden konferensen. Del gäller inle minst atl reagera mot Frankrikeskärnvapenpolitik och dess sätt atl testa kärnvapen i . Detta ärmycket cyniskt, och måste med all kraft protestera mot del, både iinformella och i formella sammanhang. Slutligenvill jag ta upp motion U417, som handlar om WHO:s expertstudieKärnvapenkrigels effekter på folkhälsan och hälso- och sjukvården. Jagvidhåller atl agerande i 1987 var anmärkningsvärt ochsvårt all förslå. säger utskollel atl stöder studien, och då kanskevi som har varit oroliga - del gäller inle minst Läkare mot kärnvapen -kanlugna oss. Delär många som håller ögonen på regeringen och dess sätt alt sköta sig i olikainternationella organ. Det behövs, då inle alltid är tillräckligtaktivt, vilket flera har uttryckt i debatten. Som neutralt och alliansfrittland kan spela en vital roll - det tycker många - och kan också varamera pådrivande i nedrustningsarbetel. tog ånyo upp den nyzeeländska modellen för besök avörlogsfariyg. Jag vet inle om hon var här inne tidigare under debatien, när jagredovisade hur denna modell fungerar, men om hon hade hört del tror jag inteall hon skulle vilja all anammade den modellen. Det går till så altstatsministern i ensam beslutar från fall till fall om man skallbevilja tillträde av örlogsfariyg eller inle. Han gör del efler att ha rådgjortmed en expertgrupp som har kunskaper på området. Om vi ser på hur lägel äri , finner vi alt del råder meningsskiljaktigheter från högertill vänster just när det gäller besök av örlogsfartyg. Här i kammaren har nugetts ullryck både för ett intresse av att förbehållslöst skall la emotörlogsfariyg och för en snävare syn, enligt vilken i princip skallagera så att del inle alls görs några besök av örlogsfartyg-Vi kan i vårt landha statsministrar med olika partifärg - vilket för- Förhållandenaskulle kunna ändras så att l.ex. partiledare blev statsminister -vilket inte är en hell omöjlig, om än obehaglig tanke - och då skulle kanskebesluten se annorlunda ut. En sådan vinglig politik vill vi inle ha. Viarbetar hårt för alt kärnvapenmakterna skall överge sin policy att varkenbekräfta eller förneka förekomsten av kärnvapen ombord. Vi har vunnit vissaframgångar i detta arbete och fortsätter envist att som gesupprepa kravet. Fler länder ansluter sig till vår uppfattning. Dettaarbetssätt har också ett visst inslag av solidaritet gentemot de länder sominte själva så hårt kan driva delta krav. Det gäller t.ex. alliansfria länder,som kanske inle med samma krafl kan hävda alt de också bör få besked om detfinns kärnvapen ombord när de tar emot besök i sina hamnar. Omvi kan åstadkomma all kärnvapenmakterna upphör med denna fögaförtroendeskapande policy har vi uträttat oerhört mycket mer än om vi självabara stänger vår dörr för örlogsbesök. Vifortsätter alltså på den internationella vägen och håller dörren öppen förytterligare åtgärder. Resultatet kan bli atl vi längre fram vidtar ensidigasvenska åtgärder, men möjligheterna atl på den inslagna vägen i internationellafora nå resultat är ännu inle uttömda. 1989/90:35 29november 1989 PER (): Först vill jag säga lill att del vad mig anbelangarsnarast är ett olycksfall i arbetet att motion inte har nämnts ireservationen. Det är logiskt alt hon yrkar bifall till motionen i första hand,men jag kan inle se några som helst argument för all hon inle skulle stödjareservationen i andra hand. Vi i gör ofta så här i kammaren att vistöder det näst bästa i andra hand - det är del enda logiska och rimliga,såvitt jag kan förstå. Annars stöder man ju det sämsta, och det kan inle varameningen. Vi räknar alltså med elt stöd från och andra klokafolkparlikvinnor i della avseende. Närdel sedan gäller måste jag för femlioelfle gången säga all det inleär någon som har krävt att skall underkasta sig, lyda eller kopiera NyaZeelands politik. Vad som står i riksdagstrycket är atl jag har reserverat miglill förmån för ett socialdemokratiskt motionsyrkande. I motion U4I4 av StigGustafsson m.fl. (s) yrkas atl "som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts beträffande möjligheterna till ett samarbetemed i frågan om kärnvapenfrihel vid örlogsbesök". Jag tyckeratt del är ell så välgrundat motionsyrkande alt det bör bifallas. Detförs uppenbarligen en debatt i dessa frågor inom socialdemokratin, och då måstejag ställa frågan: Vem företräder egentligen den socialdemo- Såvitt mig är bekant finns del t.o.m. elt kongressbeslut iert parti om all skall ingripa ensidigt mot kärnvapenbestyckadeörlogsbesök. Företräder ni er kongress, eller företräder ni regeringen? Det kanvara en intressant upplysning, både till oss här i kammaren och lill väljarna,vem ni närmast företräder. Vidare aviserar senare ensidiga åtgärder.Det är utmärkt, jättebra. Kan vi få en ungefärlig tidshorisont för när lidenblir mogen för den socialdemokratiska riksdagsgruppen alt följa densocialdemokratiska partikongressen beträffande agerandet molkärnvapenbestyckade örlogsbesök? Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. som modell eller ej, ViolaFurubjelke, innebär inle all jag heller menar alt vi rent lekniski skall exaktkopiera tillvägagångssätt.