prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — har upprörda föräldrar, elever och lärare från Waldorfskolorna ståttutanför och demonstrerat för ökade statsbidrag. De visar eftglödande engagemang för den egna skolan och för en pedagogisk idé. Eff sådantengagemang är och bör vara den drivkraft som gör att elever, föräldrar ochlärare kan samarbeta kring det gemensamma och oerhört viktiga projekt somskolan är Men skolor kan ju inte leva av engagemang allena, det krävs ju ocksåpengar Jagvet atl många som är engagerade i Waldorfskolorna kommer att bli besvikna påoss i vpk , då vi inte går samman med de borgerliga om höjda statsbidraglill friskolorna utan kommer att rösta för utskottsmajoriletens avstyrkande.Jag har träffat åtskilliga Waldorfsenlusiaster som har den syn på kunskap,bildriirig och barns växande som överensstämmer med vpk:s. Mot den bakgruudenariser måriga att vi i vpk borde vara de största tillskyridarna av ökadestatsbidrag till dessa skolor utau betyg och med teori och praktik i närasamarbete. Men frågan om statsbidragssystemet måste lösas i ett sammanhang ochmed ömsesidiga insatser för atl vi skall få elt system som gynnar mångfald ochlokalf engagemang, som det är rättvist och solidariskt för elever medskilda behov och förutsättningar hoppas vi kunna vara med och beslutaom ett nytt statsbidragssystem till skolan, och i det sammanhanget kommer vi ivpk atf också pröva frågan om bättre ekonomiska förutsättningar för t.ex.Waldorfskolorna. Men vi är inte beredda att nu föregripa denna diskussion ochdenna prövning. LarsLeijonborg uttryckte också oro för att vi i vpk skulle ha blivit lurade när detgäller det framtida statsbidragssystemet. Jag tror infe att vara så orolig över huruvida vpk blir lurat eller infe. , liksom idecember, är def vpk och socialdemokraterna som slår bakom utskottsmajoriteteni statsbidragsfrågan. Vad som skiljer oss åt är anslagsbeloppet. Omjag vore skulle jag snarare vara orolig för att det ärfolkpartiefs väljare som blir lurade. Folkparfiets brösttoner frånkommunali-seringsdebatfen har enligt tidningsuppgifter förändrats till eltkommunall manifest, där man föreslår en sammanslagning av skolor och fritidshemför att frigöra resurser till äldrevården. Dubbla persoualgrupper och dubbla lokalerför samma barn anses ohållbart, enligt dessa tidningsuppgifter För atl åstadkomma en utveckling av skolan i den riktning som jag härhar skisserat krävs naturligtvis många skilda insatser En del av dem finns medi de betänkanden som vi nu debatterar Jag tänker inte gå in i detalj när detgäller våra förslag som finns redovisade i de reservafioner som vpk harundertecknat. Men jag vill nämna två nyckelord. Detförsta är lärarna. Lärarna är, tillsammans med eleverna, den viktigasteresursen i skolan. I elevernas kunskapssökande är det lärarna som är denviktigaste kunskaps- och inspirationskällan. I en bra fuugeraride skola måstedet finnas val utbildade lärare som fungerar bra tillsammans, trivs med sittarbete och kontinuerligt utvecklas och fortbildas. Vi föreslår safsnirigar påfortbildning för lärare i samband med ÖG Y-försöken inom gymnasieskolan,fortbildning i miljöundervisning och ökade resurser för kompletteringsfortbildning. 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglid grundskolor, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglid grundskolor, m.m. Viföreslår också atl varje elev skall få tillgång lill mer av den viktiga resurssom lärarens tid och engagemang ulgör Vi vill anslå 250 milj. kr till minskadeundervisningsgrupper och låta eleverna i B-skolans årskurs 3/4 i bidragssammanhangbehandlas som en klass i lågstadiet. Delandra nyckelordet är utveckling. Några av de områden som behöver utvecklas är:kultur i skolan, miljöundervisningen, elevaktiva arbetssätt och ökadämnessamverkan. Vi föreslår därför kraftigt ökade resurser för utvecklingsarbete.Regeringen och utskottsmajoriteten, däremot, föreslår en minskriirig av dessaresurser med ca 10 milj. kr Vii vpk är allvarligt oroade över de stora bristerua riär det gällerelevirifly-taridel och det som brukar kallas elevaktiva arbetssätt. Det är juoerhört märkligt om del är så att eleverna får mindre och mindre att säga tillom när del gäller uudervisningen ju högre upp i utbildningen de kommer Jagskulle vilja fråga socialdemokraternas : Hur vill ni förändra dentraditionella katederundervisningen, som fortfarande dominerar? Vad vill nigöra för atl öka elevernas möjligheter alt själva påverka den inlärningsprocessdär de själva spelar huvudrollen? Jag lever inte i illusionen att del skullevara någon lätt uppgift. Men om ni minskar resurserna för utvecklingsarbete ärdet väl naturligt alt redovisa vilka andra vägar socialdemokraterna har tänktatl gå. Jag förutsätter att vi i den här frågan är överens om färdriktningen,. Med detta yrkar jag bifall till de reservationer som vpk har ställt sigbakom och i övrigt till utskottets hemställan. AnL56 () replik; lalar ofta konkret, och det är ofta intressant alllyssna på henne. Men när hon kom in på frågan om friskolornatyckle jag all del blev helt obegripligt. Då var del verkligen fråga ompolitikerspråk. Del var en dimma som det var mycket svårt att se geriom. Såsmåriirigom kom fram till frågan om hur vpk skall ställa sig ihöst om det kommer förslag fill eft nytt statsbidragssystem. Jag kunde se såmycket genom dimman att jag i alla fall förstod att vi inte kan hoppas på någolöverlevnadsbidrag till dess. Del blev inte heller något besked på den punkten.Vpk skall pröva frågan om man kan medverka till elt rättvist system. Det tyckerjag är mycket nedslående. Faktumkvarstår aff vpk infe tillhör ufskoffsmajoriteten när def gäller fortbildningenoch klassstorlekarna. På båda dessa viktiga punkter - som många lärare uppleversom ljuspunkter i mörkret uär vi fattade kommuriali-seririgsbeslulet deu 8december -har vpk reserverat sig. Folkpartietvidhåller sin skepsis gentemot kommunaliseringsbeslutet. Vi ansåg atf det varolyckligt i sak och olyckligt fill form. Frågan om man skall samlokaliserafritidshem och skolor i samma byggnadskomplex är något helt annat. Det ärriktigt att vi i många kommuner och vid eri konferens i fören tid sedan har talat om att det av ekonomiska skäl borde vara vanligare altfrilidshemsverksamhelen bedrivs i skolans lokaler kan hänvisatill hur många forskningsrapporter som helst, men jag tror inte aft detstora problemet i dagens högstadium är atf det finns för mycket valfrihet ochför mycket individualisering. Jag är övertygad om aft problemet är detmotsatta. Jagtycker att vi kontinuerligt skall arbeta oss fram fill mera valfrihet och meraindividualisering. Jag tror i och för sig inte atl systemet med allmän ochsärskild kurs är det slutliga och ideala syslemel. Min enkla ståndpunkt hardock varit atl irinan vi har kommit på något bättre måste del vara fel att avskaffadel system vi har YlvaJohanssori beskriver deri skola hori vill ha. Några av friskolorria har påmåriga sätt förverkligat den skolan. Ändå skall barapröva om hon vill ha ett rättvist system. Är det allt ni kan säga ? 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid grundskolor, m.m. AnL 57 (vpk) replik; Del är naturligtvis olyckligt när skolor, som i t.ex. ,tvingas stänga på grund av brist på pengar Det är också lilel märkligt närpartier säger att vi nu måsle anslå särskilda medel genast och alt vi inte kanvänta på prövning av ett nytt statsbidragssystem, som man hardeltagit i en kraftig nedskärning av kommunernas resurser Anf.58 () replik; Del allmänna skolsystemet har drabbats av en del nedskärningar, bl.a.på grund av minskade statsbidrag till kommunerna. Det är riktigt. De problemenkommer dock inte i närheten av de problem som friskolorna har drabbats av. Delgår inte atl jämföra de ekonomiska villkor som gäller för friskolorna och förde allmänna skolorna på samma gång. Att använda nedskärningarna i del allmännasyslemel som något slags försvar för del armod som råder på många håll inomfriskolorna är ett dåligt försvar AnL59 (vpk) replik: Anledningen, , till all man nu säger alt man inte kanvänta ell halvår eller elt år med frågan om statsbidrag lill dessa Waldorfskolorhänger bl.a. samman med de skilda förutsättningar som kommunerna nu har atl gåin med överlevnadspengar Kommunerna har fåll en så myckel svårare ekoriomisksituation. har varit ett parti som har deltagit i den politik somhar lett fram lill delta. AnL60 (); "Den gröna skolan" finns hos varje människa. Hur den skall seut i detalj överlåts lill elever, lärare, föräldrar och audra berörda. förutsättningför att den skall förverkligas är att de i skolan aktiva under frihet kan prövaegna idéer och forma den undervisning som de tror på. Detsom förenar är inte en gemensam metod utan ett gemensamt sätt att tärika.Tariken leder lill mer elevaktiva metoder Kunskaperna finns inte bara alt hämtai böcker, ulan klassrummet lämnas ofta för inhämtning av kunskaper ute isamhället och naturen. Den formella organisationen medvetenheten omalt man kan och vill styra en skolas innehåll och ut- 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtill grundskolor, m.m. veckling vaknar till liv.Skolan blir ett kulturellt centrum, pulsen i samhället. Detkan vara en skola som har en alternativ pedagogik. Det kan vara den kooperativaskolan, som alla föräldrar och barn ställer upp på. Den sköter om skolan. Denhar en lokal styrelse som driver den praktiskt. Alla är delaktiga i skolan,alla är engagerade och är med och bestämmer hur skolan skall skötas och hurpengarna skall spenderas, på vad och vilka. Detkan vara skolan som har en hel uppsättning av djur: kor, grisar, hästar och fårDet är en kärngård där man ser, luktar och känner djurens närhet i stället föratf titta på en bild. Man får ta ansvar Hemkunskap uppvärderas, och "läraför livet" blir verklighet. Alla dessa "skolor" finns i . Jag har ingen förståelseför de ledamöter i som infe stöder denna typ av skola. Skolansroll i de gröoa samhället är egentligen självklar om man utgår från skollag ochgällande läroplan. Skollagen säger att def yttersta syftet med skolan är atteleverna utvecklas lill "harmoniska mänriiskor och till dugliga ochansvarskännande samhällsmedlemmar". Barnenskulturella bakgrund och närmiljö är den naturliga utgångspunkten för atl dettaskall kunna förverkligas. Att leva nära naturen, och nära gamla och barn gerkuuskaper för livet - i livet - som man inte kan läsa sig lill. Dessa kunskaperökar barnens självtillit och är en ovärderlig tillgång. Att få vara med ochbestämma från det ytterst lilla till det oerhört stora utvecklar barnen ochderas tänkande. Idagens samhälle är risken överhängande att skolan halkar in i en sammanhangslösmekanisk inlärning. Då kommer eleverna inte aff känna igen sig. Man defiriierarsig som deo som irite kan något och inte duger till något och irite är riågot.Det vi vill med skolan är att motverka den risken. "Våra" elevertäriker själva, är aktiva och känner arbetets glädje. Barnenlär sig alt se hur det som sker är en utveckling av def som varit och affdetta har betydelse för utvecklingen - en framtid som vi själva kanvara med om att påverka. Barnen får en förhöjd beredskap atl möta både glädjeoch sorg i livet. Aktiviteternai skolan får en mening genom att de har en social dimension. Lönen för mödanblir ett aktivt samarbete mellan föräldrarna, det omgivande samhället ochskolan, vilket ger resultat! Ett sådant samhälle blir starkt och motverkarsårbarheten som finns i dagens anonyma, storskaliga samhälle. Strävan eftermänsklig tillväxt skadar ingen - tvärtom! Den är positiv. Den hotar iritelivsmiljön som fixeringen vid materiell tillväxt gör Föratt kunna förverkliga "den gröna skolan" måste politiska verktygtill. Därför ställer upp reservatiouer som talar om att skolornaskall få eget budgetansvar, vilket iririebär alt arislagen följer med eleveritill den enskilda skolan. Man ger extra slöd till småskolor i glesbygd. Detinnebär atl skolan måste bestämma mer över innehållet och driften. Därför måsleregler som stoppar denna möjlighet tas bort. Lärarna måste i sin utbildning fåden praktik och metodik som behövs för att ge eleverna möjlighel alt arbelaaktivt och undersökande med natur och människor som levande uppslagsböcker Effektiviseringen mätt iantal poäng eller lästa böcker måste brytas. dömningen av skolarbetetsker tillsammans med elever och föräldrar, varvid kvalitet mäts. Profilskolor,alternativ pedagogik, försöksverksamhet och projekl uppmuntras och stöds.Praktik och teori varvas. Alltdetta förenas i . Vi i har därför avgivit reservationersom iririebär atl mari löser deri akuta ekonomiska krisen, som gällerWaldorfskolans överlevnad, och också löser problemen med skolans framtidaekonomi genom ett nytt statsbidragssystem. Vi anser äveri att elt provisorisktstatsbidrag bör införas i övergången lill det nya systemet, baserat på engenomsniltssumma till skolans elever Jag vill nu gå in på miljöundervisningen i skolan, glad och ledsen påsamma gång. Jag har jusl stigit över tröskeln till mitt arbetsrum i riksdagenefter en intensiv resa till och till folket som drabbats i Tjernobyl. Mittstarkaste intryck är mödrarnas kamp för sina barn - de barn som evakueradesden . Deras oförskräckta kamp mot byråkrati och nedlåtenhet fråndem som lycks förstå har sin motsvarighet i alla mödrars kamp runt om i världenför barnens överlevnad, för barnens bästa. Mittandra starka intryck är ungdomarnas situation och deras diskussion med mig omexistentiella överlevnadsfrågor Problemen för dem är akuta. De känner sigfångade i en rävsax - som i en låda, sade de - i ett system, i ett nedsmittatområde som de infe får lämna, i uppgivenhet. De vet infe om de har någOriframtid. Jagkäririer mig som en passagerare på rymdskeppet - och på väg att görafarkosten manöveroduglig. Mänsklighetens situation på tröskeln till det tredjeårtusendet saknar varje motstycke i historien. Jagefterlyser satsningen på de globala frågorna om miljö, fred och mänskligarättigheter som SÖ:s handlingsprogram för skolans internationaliseringföreslagit. De frågorna är överordnade allt annat. Vänliga ord och en klapp påaxeln räcker inte. Somlärare , 1986, när de här frågorna logs upp och lärisskolriämndenbl.a. pekade på alt man nu skulle kunria satsa på överlevnadsfrågor, fick jagbara vackra ord och inga pengar Det gjorde mig ännu mer frustrerad. vardirekt efler Tjernobyl. För mig gäller lideräkningen före och efter Tjernobyl,eftersom min hemstad hade blivit myckel drabbad av radioaktivitet. Senast i dagfick vi höra att del är mycket höga värden även i svenska djur. För övrigt auser jag altkärrikraften bör avvecklas . Sedandessa ödesdigra dagar har jag hunnit vara språkrör för och koriimain i - och jag sitter nu i utbildningsutskottet. Och vad händer här? Hurhar då miljösatsningar visats i konkret handling? och socialdemokraternahar enats om 66 milj. kr lill särskilda utvecklingsinsatser Jag har betonat attjag vill att länsskolnämnderna nu skall ha större möjlighet all använda dessapengar till konkret miljöarbete, men också till kultur i skolan, elevaktivlarbele m.m. En förutsällning för braundervisning är vidareutbildning och fortbildning 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid grundskolor, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid grundskolor, m.m. avlärare som kan miljö. Därför vill vi salsa 10 milj. kr och omfördela 20 milj.kr till detta ändamål, sålunda 30 milj. kr sammanlagt. Vi har också krävt attmiljökunskap skall in fro.m. förskola t.o.m. högskola, precis som Urigdomarriapå miljöriksdagen krävde. Vi vill i förlängningen införa professur i ekologiskkonsekvensanalys, osv. Menvad händer i praktiken? Några saker går igenom, som jag nämnde, men allt gårför långsamt. Del är inte för sent - men bråttom. Deskolklasser som jag träffat, speciellt här i , säger att när de frågarom mari kari iriföra miljökunskap på schemat, får de från SÖ svaret atl"vi kan inte falla beslul". När de frågar ,får de beskedel att departementet inte kari bestämma. När de kommer till utbildningsutskottet,finns det inte majoritet för miljösatsningar i den grad som verkligheteripåkallar Jagkommer all fortsätta alt kämpa för eri förgrönirig av jorderi - och avulbildriirigsulskoltet - eftersom jag auser att vi som lever ou har ett ausvarför allt levande, för våra barn och för kommande generationer Jag yrkar bifall till alla reservationer där miljöpartinamri firinsmed. Jag yrkar också bifall fill folkpartiefs reservation 6 mom. 7 i utbildriirigsutskoltetsbetänkande 14, om kunskapscentra för rörelsehindrade barri och urigdomar. Miljöpartiethar också eri reservatiori där vi ser det som angeläget atf analyseralärarrias utbilduirig i de dövas teckenspråk i specialskolan. En sådan analysskulle ge underlag för en bättre planering av lärarnas fortbildning iteckenspråk. reservation om sameskolor anser vi att medel skall gå till en konsult inomdef sydsamiska området för att man bättre skall kunna integrera och planeraspråket i den vanliga skolan. Slutligenvill jag yrka bifall till vår reservation om utiandsskolor (forts. 13 §) 11 § Ajournering förmiddagsuppehåll Kammaren beslöt aft ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. Förhandlingarna återupptogs under ledningav förste vice talmannen. 13 § Anslag tillgrundskolor, m.m. Prot. (forts,utbildningsutskottets betänkanden UbU12, UbU13 och UbU14) 3 maj1990 Anf.61 (): Anslag lid "Ungdom är framlidens barometer Def gäller aff tolka dess grundskolor, m.m. utslag. Blir del storm eller stiltje, regn eller torka imänniskornas värld?" Såsade en gång . Det är tänkvärda ord, som pekar på att vi vuxnakan få veta mycket om framtiden genom att titta närmare på barnens vardag ochderas drömmar om framtiden. GunMalmgrens bok kan närmast beskrivas som en nedbantadforskningsrapport. Där berättar elever i årskurs 8 om hur de tror aft derasframfid skall bli. Det är en ganska skrämmande läsning, som visar att det finnsmycket kvar atl göra innan målen i läroplanen blir verklighet. Gerdtillhör socialgrupp tre. Hon bor i ell höghusområde, och om sin tillvaro eltår efter tror hon följande: "Såpluggar jag vidare, jag hade tänkt bli barnsköterska. Men jag tror nog inte atljag klarar del, för jag är nog för korkad för det. Så jag hamnar nog på någonaffär" Man kan jämföra henne medläkardoltern . "Efternian så tänker jag fortsätta skolan. Jag hoppas att jag går i NA och klarar migbra. Efter första ring ska jag söka stipendium och åka till ellerFrankrike. Om jag inte får stipendium kanske jag går andra ring också och senåker lill och läser franska på ett universitet och jobbar som au pair ettår" Tvåflickor, lika gamla, men från olika världar Bägge har, vid så unga år, myckelklarl för sig hur framtiden kommer att bli. Jagvill också ta två pojkar som exempel. Arbetarpojken från ett lägreme-delslatusområdei en storstadsregion har helt andra och kortfattade framtidsvisioner; På väg från fabriken. När jag är är jag iloppform. När jag är har jagskurit ihop." Hansvärld - där han talar om sig själv som om han vore en bil - är vida skild frånden som målas upp av från socialgrupp ett; "Eltär efler . Jag går första året på 3-årig naturvetenskaplig linje.Jag bor hemma. Pluggar mycket, tillbringar somrarna på landet för att göra iordning vår kommande sommarstuga. Närjag är Jag går på universitet, datainriktad hnje, jag försöker bliprogrammerare. Jag har jobb som programmerare. Jag har familj, två barn, ganskabra ställt, kanske villa, spelar golf , liten sommarstuga på entomt som vi delar med mina kusiner, åker till fjällen ganska ofta." Delhär var fyra exempel, och det finns starka skäl för att välja just dessa. Devisar hur närmare 880 000 elever sorteras efter ett visst mönsterFöräldrarnas utbildningsbakgrund och klasstillhörighet har stor betydelse förvilken väg barnen väljer De väljer vad som förväntas av dem, och 6Riksdagens proiokoU 1989/90:114 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglid grundskolor, m.m. deras förväntningar ochdrömmar om framliden styr även i hög grad deras ambitioner i skolarbetet. Föratl ge alla ungdomar en likvärdig utbildning kan man aldrig bortse från dessaskilda förutsättningar Skolan måste därför ständigt utveckla sin förmåga attinspirera alla barn och ungdomar så att de kan och vill ta till sig dekuriskaper färdigheter, riormer och värderirigar som skolan skall ge dem. Menskolan skall även ge dem möjlighel atl bearbeta och vidareutveckla dessa. Åven det som framhålls iläroplanen är viktigt, nämligen; "Skolstyrelsenbör verka för all eleverna grupperas så att en så allsidig socialsammansällriirig som möjligt uppuås i klasser och arbetseriheler Oavsett val avkurser, ämnen och fria aktiviteter i skall alla elever ha sammamöjligheter alt fortsätta studier inom gymnasieskolan." Lgr80 har varit i bruk uuder hela 1980-talel. Det var statsrådet som vararisvarig för starleri, och därefter har skolmiriistern hetat Göranssori ochriu heter hau Görari Perssori. Vi är alltså många såväl partier som regeringaroch riksdagsmajorileter som har spelat en viktig roll när det gäller den kanskeviktigaste faktorn i skolan, nämligen läroplanen. Mentrots att vi har lång erfarenhet av att bedriva undervisning för våra eleverfinns det alltid anledriirig aft göra ytterligare förbättririgar Erifråga som vållat huvudbry har varit def dubbla huvudmauriaskapet förgruridskolari, gymnasieskolan och komvux. Den frågan avgjorde förknappt . Inga partier var mot detta samlade huvudmannaskap isig. Men ute i verksamheten fanns en stor oro och olust. Detta faktum kundeflera riksdagspartier inte avstå från att utnyttja. Således motsatte sigsamtliga borgerliga partier och kommunaliseringsbeslutet.Socialdemokraterna och vpk fick la ansvaret för alt ett riktigt beslutfattades. Vilalar om förnyelse av den offentliga sektorn, och med detta menar vi atfverksamheten skall bedrivas rationellt och effektivt och ha höga kvalitetsmål.Atf komma bort från dubbelt huvudmannaskap var en vikfig uppgift för atf bästfrämja effektivitets- och kvalitetsmål. Men när man kom i situationen attfatta beslutet om kommunaliseringeri för atl få en huvudman som har helaansvaret för skolan, då frestade del mera att exploatera en osäker och tveksamopinion än att ta ansvar Jagläser i nyhefslelegrammen från det stora landet i väster om tillståndet i delamerikanska skolväseridet. Där fuugerar det offeritliga skolväseodef irite bra.Den amerikanske presidenten har t.o.m. lovat deri japanske premiärministernatl man skall förbättra del amerikanska skolväsendet. Tillståndet i kärinelecknas av alt amerikanska elever, studenter ochvuxna alltid hamnar sist vid mätningar av kunskapsriivån i indu-striländerria.Deri vuxria befolkningen är till analfabeter och av befolkningenslutar skolan före examen. Ändå går vidare efter grundutbildningen, stoddet i från . Men, konstateras del, kravet är bara alt man betalarterminsavgiften. Såkan det gå när effektivitets- och kvalitetsmål eftersatts. Naturligtvis varskattesänkningen där ett övergripande mål, och då fick skolan inte sina resurserNu har dock myndigheterna uppmärksammat att utbildningen måste varautgångspunkten om ett land skall vara konkurrenskraftigt. sedelärande för oss attaldrig ge avkall på målen. I det här fallet skall skolan ta sitt ansvar för eneffektiv och på kvalitet uppbyggd undervisning. Grundskolanskall sträva mot jämlikhet. I skollagen uttrycks detta som att samhälletsmålsättning är atl ge alla barn en god grundläggande utbildning -oberoende avekonomisk, social och kulturell bakgrund. Dethär innebär inte alt skolan skall vara fyrkantig, ej heller forma"fyr-karitiga barri". Tvärtom skall skolan vara lyhörd förpersonligheten och erfarenheterna hos varje elev. Jag kan livligt föreställamig de moderata invändningarna mot delta resonemang. Iparlimotionen Ub801 på s. 4 väljer man ju faktiskt alt ställa jämlikhet motvalfrihet. Det betyder att vill ha valfrihet i stället för jämlikhet.Då skulle jag vilja hänvisa till de fyra ungdomar som jag berättade om iinledningen. Det är kanske så att moderata samlingspartiet och dess företrädareinte vill ändra på den verklighet som speglades av dem? Vi har i denna kammare ofta långa diskussioner om klasstorleken.