prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi i åtog oss då all ylleriigare främjakontakter på grund av familjeband, atl välvilligt pröva ansökningar om resor isyfte all tillåla personer atl tillfälligt och uär så önskas regelbundet resain i eller lämna vårt land för att besöka familjemedlemmar Vi åtog oss allpröva sådana ansökningar utan åtskillnad beträffande det land vederbörande kommerfrån eller reser till. Vi i vpk anser atl deu nuvarande restriktiva praxisenbeträffande besöksvi-sering avseende medborgare från vissa länder står i stridmed våra åtaganden enligt . Statssekreterare uppgav i eu irilervju iDagens Nyheter atl riktlinjema för besöksviseririg upphävts förmedborgare inte bara från utan även från , , ,och . Vpk anser all detta är en diskriminering av dessaländers,medborgare. Det är också helt klarl, enligt vår uppfattning, atlinvandrarverkets vise-ririgspraxis står i strid mol de av 1984antagna och fortfararide godtagna riktlinjerna. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Jag yrkar bifall till reservationerna nr 12ochl3. Under detta anförande överlogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 77 (); Den grundläggande tanken när del gällerflykting- och asylpolitik måsle alltid vara det behov som den skyddssökandehar när han söker skydd i ett land, t.ex. . Vi har där en FN-konvenlionfrån 1951 att rätta oss efter med ett tilläggsprotokoll . Deltilläggsprotokollet är nödvändigt för att behålla kontakten med verkligheten,då konvention skrevs för de förhållanden som rådde efter andravärldskriget. Under mina i har det fattats olikabeslut. Del är en ny utlänningslag, nya beslut, utnyttjande avundaulagsklausuler fro.m. och andra beslut som har mildratseller förstärkts. Det är nya ordval som "missbruk av asylrätten" ochnya tolkningar och glidningar. Jag skall för en gängs skull låsa upp ett längre citat,vilkel jag lycker behövs , från 3 kap. 2 8 ullänniugslagen: "Med flykting avses i dennalag en utläuuirig som befinrier sig utanför det larid, som han är medborgare i,därför atl han känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras,nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sinreligiösa eller politiska uppfattning, och som inte kan eller på grund av sinfruktan infe vill begagna sig av detta lands skydd." Den som arbetat eller samarbetatmed flyktingar eller lyssuat på advokater och därefter läst invandrarverketsunderlag för beslut vet att även före beslutades om mångautvisningar och bland dessa fanns det många med väl grundad fruktan. Efter atlha mött dessa flyktingars ögon som skräcken lyser ur och lyssnat pä derasberättelser, besökt en del länder dit flyktingar utvisats, talat med advokater,de asylsökande själva och deras anhöriga, kom beslutet som enblixt fråu en klar himmel. Jag menar att vår utlänningslag tidigare var ganskabra. Trots det skedde utvisningar bland personer med väl grundad fruklan. Så ovetande hade jag väl inte behövt vara efler att hatagit del av en del artiklar i tidningar och uttalanden fränarbetsmarknadsdeparlemenlets olika språkrör ledde mot en hårdnandeasylpolitik . före semestern träddeinvandrarverkets nya organisation i kraft. Hade detta inte skett just vid dentidpunkten hade del kanske gått lältare att genomföra den förändririgeri.Urider juli månad stannar ju . Trots den stundande julen blev del en massivopinion mot 13 december-beslutet bland många frivilligorganisationer,advokater, flera politiska partier och privatpersoner Eu ytterligare allvarligståndpunkt i del beslutet var retroaktiviteten. Det är något som inte ärvanligt i . Del var inte en ny lag, ulan del var en ny undanlagsklausulsom logs i bruk. Den borde inte ha varit retroaktiv. Förra gången den användes- det gällde asy-rierna - var den åtminstone inte retroaktiv. 1 går fickjag också svar på min fråga till invandrarministern om att den mildare bedömningen avbarnfamiljerna inte kvarstår i samma omfattning som när den utlovades den 13december 1989. Det kommer eriligt förmodligeri alt ske enmodifierad bedömning av uär ett barns auknyt-niug till har blivit sästark att deu skall utgöra enda skäl för att låta familjen stanna. Där har vien ny glidning och förändririg som är viktig. Tolkningar och glidningarförskjuts . Tidigaregällde läkarintyg på utförd tortyr som asylskäl. Av 8 kap. 1 8 ut länningslagen framgår del alt "en avvisning eller en utvisning får aldrigverk ställas till ett land om det finns grundad auledning aft tro att utiännirigendär skulle vara i fara atl straffas med döden eller med kroppsstraff eller atlutsät tas för tortyr ". Vadär grundad anledning? Vad är det för skäl att skriva "icke trovärdig"i underlagen för beslut? Jag har läst så många beslut de senaste fyra åreri attmari häpnar - "icke trovärdig"! T.ex. om man har elt pass är manrialurligtvis ingen flykting. Har man kunnat införskaffa ett pass och resa ut måsteman vara en accepterad medborgare. Har man inte pass blir del problem medidentifiering och visum och alla de papper man skall ha. Då är det skäl för atlavvisa. Föratl säkerställa rättssäkerheten anser det oerhört viktigt attoffentliga biträden förordnas i deu utsträckning som förutsätts i propositionenom den nya utlänningslagen. Likaviktig som asyl- och flyktingpolitiken är, är också hur vi bereder ett hem förvåra nya svenskar När en flyktirig fått permaricrit uppehållstillstårid ocharbetstillstånd, skall vi också se till alt invandraren får samma rältigheteroch skyldigheter som vi svenskar - som är svenskar sedan en eller två ellerflera generatiorier tillbaka. Det gäller att ha lagar som ser till detta. Mendet gäller också atf människor i , arbetsgivare, grannar, poliser,lärare, hela allmänheten ställer upp på detta. Den senaste tidens händelser haralltför tydligt visat hur opinionen börjar kantra i . Trots det villjag säga att toleransnivån i har ökat och vidgats. För några decenniersedan, då invandringen fråu var relativt ny och som störst, var det opinion och invandrarfienflighet mot finländare. Meu det är def inte . Sedan kom italienare, jugoslaver och greker, och uu är de accepterade iSverige. Nubehöver vår toleransnivå breddas, inte snävas ål, så all den omfattar deusenasle tidens flyktingar, dvs. så att också araber, iranier, färgade osv.accepteras i . Desom har lättast alt anpassa sig och bli accepterade är ofta familjer med småbarn, där allmänheten och grannar upplever sig ha ungefär samma vardagsliv. Dåblir beröringspunkterna och likheterna synliga och skillnaderna förpassas ditdär de hör hemma. Det allmänmänskliga och likheterna blir tydligare. Våranya svenskar har ofta sina nära anförvanter kvar i hemlandet. Att upprätthållakontakten med dem är särskilt angeläget för alla ungdomar och barn men främstför unga män som är ensamma i ell annat land med en anrian kultur och somdessutom ofta betraktas med misstänksamhet av svenskar. Dessa unga män har oftaen lång väg att gå innan de kan språket, får arbele och vänner Det har tyvärrvisat sig atf dessa unga män mår mycket Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Prot.1989/90:123 . Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning dåligt,känner sig isolerade och ensamma. De får ofta mediciner av läkare för psykiskabesvär Det är vad vi ger dem. Om i stället deras föräldrar och nära anhörigakunde få besöka dem, skulle detta underlälla deras anpassning oerhört mycket.Dessa människor behöver kontakter med sina rötter Men skall föräldrar frånvissa länder själva göra det troligt att resan till är släktbesök ochinget annat. Då kan det bli hart uär omöjligt atl få visum lill - delkan i varje fall dröja åtskilliga år de gröna anser att invandrare skall ha rättatl träffa sina släktingar De är i starkt behov av della för att klaraomställningen i . Del är särskilt viktigt uär del gäller unga märi ochde som inte kan återvända lill sill hemland för egna besök. Dessa strängare viseringsbeslämmelser där en besökandesjälv skall bevisa att han kommer hit bara för elt besök gäller Libauori,, , och . Jag yrkarbifall till reservationerna 12 och 13 under avsniti 11. 78ULLA (); För den som följer utlänningsärendena, vilketkonslitulions-ulskollet har gjort nu , såg 1989 till en börjanut att bli ett glädjande år Handlåggningstiderna när def gäller asylärenden minskadestadigt, och var de så korta att en tredjedel av ärendena kunde avgörasav invandrarverket Inget ärende tog längre lid än sex veckorOckså inom - i det här fallet arbetsmarknadsdeparlementel -hade handläggningstiderna praktiskt taget halverats . Eu ny utlänningslag skulle ha trätt i krafl . Såskedde också till en del, men genom del riksdagsbeslut som vi alla känner tillfick vi endasl en delvis ny lag, som ändå förde med sig eu snabbare ochrationellare beslutsordning. En samtidig omorganisation av invandrarverketbidrog till atl situationen såg ljus ul beträffande de handläggningslider somvi i utskottet har haft auledning atl tidigare kritisera. Resultatet blev nu inte lika lyckosamt som det föreföllatl bli. Tillströmningen av asylsökande ökade våldsamt, främst . Den riådde nivåer som vi dess bättre inte har sett sedan andravärldskrigets dagar Jämförl med tidigare är rörde del sig om en fördubbling avantalet asylsökande. De reservanter som har gett uttryck för alt detta i stortsett handlar om ett slags organisalionsmiss från invandraverkels ocharbetsdepartementets sida gör det väldigt enkelt för sig när de blundar förden kraftigt ökade tillströmningen. Del är svårt, för alt inte säga omöjligt, att mot bakgrundav den ökade tillströmningen göra en bedömning av hur omorganisationernaverkligen föll ul, alltså de föreslagna och beslutadeåtgärderna. Vi kan bara konstatera att utsikterna verkade goda och attberedskapen verkade vara god också.inför framtiden. flyktingmottagande är i elt iniernalionelltperspektiv myckel stort. 1 förhållande till folkmängden är vi det land i Europasom tar emot del största antalet asylsökande. Det kan vara värt att ha delta iåtanke under denna diskussion. Även efler den förändrade asylpraxis som blevresultatet avbeslutet tar sitt internationella ansvar pådetta område. Antalet ligger fortfarande, även om del nu ligger långtunder decembernivån, , om man jämförméd föregående års antal. Så någraord om reservationerna. När det gäller asylpraxis har man bl.a. kritiserat attregeringen inte har haft någon kontakt med FN;s flyktingkommissarie innanbeslutet fattades Visst är dessa kontakter väl så viktiga, menhär grundar sig beslutet på förhållanden i , och man får utgå ifrån attregeringen känner bättre till dessa förhållanden än FNs flyklingkommissarie. 1 denna reservation, nr 12, talar man också om atlutredningarna bakom beslutet var uppenbarligen bristfälliga. De finns ingel ikonslitutionsutskottets material som stödjer detta. Beträffande offentliga biträden, som också las upp ireservationen, har utskottsmajoriteten uttryckt alt det är angeläget att manföljer propositionens intentioner. Granskningen har inte visat att regeringenhar varit försumlig i detta avseende. sade något i sitt anförande som gjordemig förvånad. Hon sade atl situationen var svår, men att det intebehövde ha blivit på det sättet. Hon antydde alt regeringen kuude ha gjortuågouting åt saken. Då måste jag ställa frågan; Hur skulle regeringen ha kunnatpåverka en ökad inströmning av asylsökande utifrån? I denna reservation tas också några enskilda ärenden upp,där man har gjort ändrade bedömningar Reservanterna menar att man från börjaninte har tagit hänsyn till alla kända fakta. När man har gått igenom dehandlingar som finns i ärendena och ser atl det har tillkommit ytterligareuppgifler blir slutsatsen en annan. Jag ställer mig också något frågande riär mari låterpåskiria att vi iute skulle ha tagit kontakt med t.ex. ANC och i del andra falletJordaniens regering. Borde man inte ha tagit del av ocksä deu kunskapen? Iannat fall kan man inte kritisera utredningen för atl varaofullständig. Jag lycker alt det är bra att utskottet granskar enskildaärenden. Denna granskning visar pä de svårigheter som ligger bakom dessabeslut. Del är oftast specialfallen som blir föremål för granskning. Det är braför handläggningen all man vet att konstitutionsutskollel går in och ser pådessa ärenden. I de fall med ofta ganska omfattande material som vi harundersökt har det inte funnits skäl till kritik. När del slutligen gäller viseringspraxis, som las upp ireservation nr 13, vill jag säga atl del var statens invandrarverk som fattadedetta beslut - det rör sig alltså inte om någotregeringsbeslut. har därefter fåll redogörelse förgällande praxis. Det är inte konstitutionsufskotlets uppgift all recenseraandra utskott, men om socialförsäkringsulskottet hade haft en annan mening,hade man naturligtvis uttryckt sig på ett annat sätt. Med del anförda yrkar jag avslag påreservationerna nr 12 och 13 samt bifall till utskottets skrivning imotsvarande del. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning AnL 79 (); Vi reservanter har nalurliglvis haft en annan åsikt även i våra egnautskott. Jag tycker att def handlar om en administrations- och organisationsmiss.Invandrarverket har blivit en koloss på lerfötler Jag anser all det vorelämpligt atf tänka över om inte invandrarverket skulle syssla med invandrarfrågoroch att flyklirigfrågorria skulle lyftas bort därifrån. Genomaft man dessutom inte har låtit asylsökande bo bland vanliga människor ochinte tillåtit dem all arbela under sina långa väntetider, har man bäddat förflyktingfientlighet och avundsjuka. Så visst finns det skäl till all sådana härsaker händer i . Visst kunde man ha förhindrat en del av dena. Viär bäst i , om vi undantar de nordiska länderna. Hur ser det ut i ?Hur trångt bor människor? Hur många människor bor det per kvadratkilometer? Detär inte annat än riktigt att kanske ökar jämfört med audra länder Sättetall fatta beslut, att bara slå till, är häpnadsväckande och retroaktivitetenär rättssäkerhetsvidrig. Flykfiugarrias situatiou blir ärinu osäkrare när manrätt som det är ändrar bestämmelserna i riktning mot eu åtstramning och l,o,m.gör det retroaktivt. AnL 80 MARGÖ (vpk): Om situationen var så allvarlig, som vill göragällande, i slutel på att regeringen ansåg sig nödsakad atttillgripa den speciella bestämmelsen i utiänningslageri som bara skallanväridas i mycket speciella fall, tycker vi alt det är märkligt atlregeririgen inte kontaktade UNHCR - iute för all få hjälp med de egnaförhållandena utan för atl försöka skaffa hjälp i audra länder åt de flyktingarman måste avvisa. Vi tycker atl det hade varit naturligt, och del skulle ocksåha skänkt en större trovärdighet åt regeringens beslut. Närdet sedan gäller denne palestinier av jordanskt ursprung, så väljer UllaPettersson tydligen med flit alt missförstå situationen. låtsassom om kritiken går ul på alt regeringen inte skulle ha gjort en tillräckligtgrundlig utredning. Men det är infe alls detta som vi kritiserar Vi kritiseraratt trots atl regeringen hade gjort en mycket grundlig utreduing, där del t.o.m,förelåg intyg om att jordaniern hade varit utsatt för svår tortyr, så tog interegeringen hänsyn lill det, utan utvisade mannen. Om ärendet hade fullföljts iEuropakommissionen för mänskliga rättigheter hade blivit fällt förbrott mot dessa rättigheter Jagvidhåller att den viseringspraxis som man nu tillämpar för medborgare frånvissa länder strider mol . och ulskottsmajoritetenanser att riksdageri har ställt sig bakom den nya praxisen i och med att derihar redovisats i skrivelser lill riksdageri. Jag undrar därför om skrivelsertill verkligen har samma dignitet som en proposition med förslag. skrivelse finns del ingen särskild hemställanpunkt, där kanställa sig bakom elt eventuellt förslag. Jag tycker faktiskt atl del här är såintressant all jag skulle vilja pröva i särskild ordning om man kan upphöja enskrivelse till samma dignitet som en proposition. 81INGELA (); undrar om jag anser altregeringen kunde ha agerat annorlunda. Ja, jag anser atl regeringen kunde haagerat annorlunda , så att den här situlalionen inte skulle hauppstått. Regeringen kan naturligtvis inte styra de flyktingströmmar somkommer. Vi har skrivit under konventioner där vi har ställt oss bakom att viskall ta emot de asylsökande som kommer lill vårt land, pröva deras ärenden ochta emot dem som behöver vårt skydd. Del är svårt atl styra strömmarna. Delberor på situationen i de olika länderna, och det rör sig om krisartadesituationer som inte går atl styra. Däremot måste vi se till atl vi har en organisation somkan vara flexibel så att vi kan la emot flyktingar när det kommer stora strömmarVad händer t.ex. om det nu skulle bli en ström i från ? Skall vi dåsäga alt situalionen är så svår här att vi inte kan ställa upp för dem? Måstevi iute ha en viss flexibilitet, så atl vi faktiskt kan ställa upp förmänniskor som behöver särskilt skydd? Om vi studerar situationen finner vi altdel inte kom några stora strömmar eller i början avhösten, utan strömmarna kom . Strömmarna kommer alllidoregelbundet. Vi måste därför ha en organisation som är flexibel och kan ställaupp på dessa oregelbundenheter Det är detta jag menar med att regeringen kundeha agerat annorlunda, så atl vi inte hade försatt oss i deu här situationen. När det gäller ANC tycker jag att del är märkligt att regeringendiskuterar tillsammans med ANC hur man skall förhålla sig lill avhoppare, somuppenbarligen har utsatts för missgrepp. Atl man förhandlar och diskuterar medden organisation som är orsaken till del hela, tycker jag är märkligt. Däremotsäger man att man hämtar information från FNs flyktingkommissarie osv. Men närdet gäller ANC skall man således diskutera frågan. Det är uppenbart att ANCockså har haft slor inverkan på regeringens handlande här. Det har också framgått av vårt granskningsarbele hur ANC iSverige har agerat, där man har menat att det är negativt för organisationensom sådan alt avhoppare ges asyl här i . Det är inte della som skallavgöra hur skall förhålla sig. Lyckligtvis ändrade man på beslutet, meudet skedde efter massiva påtryckningar från omvärlden och olika organisationerInformationen om avhopparnas situation fanns . Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 82ULLA (); tycker att invandrarverketskall ha en ny organisation. fick en ny orgariisation den 1juli 1989. Mol bakgrund av den kraftiga tillströmning som jag har beskrivit ochsom det finns en utförlig redogörelse för i utskottets belänkande, har den ipraktiken inte fån en chans att fungera. Jag tycker att det är litet tidigt atlsäga att man skall börja ompröva organisationen. Jag vill också säga - om del inte framgick klarl tidigare- atl jag tycker atl skall ta emot många flyktingar Jag tycker inte altdet är någol fel, men jag tycker alt vi tar vårt interriationella ansvar . Beträffande retroaktiviteten vill jag säga att om man intelycker att man skall ha retroaktivitet i en ände så kan man väl inte ha det iden andra ändan Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning heller Dendag det här tillfälliga beslutet upphör, skall vi då inte heller ta hänsyn tilldem som redan har kommit till vårt land? Skall de som redan finns i landetbehandlas restriktivare än de som kommer efler del atl beslutet är fatlat? Jagtror att mau faktiskt måsle följa den tradition som vi har i svenskförvaltning, nämligen alt beslutet skall grundas på de förhållanden som förelågnär beslutet fattades. Det känns nästan lilel oförskämt atl slälla frågan lillMargö om hon inte tror atl försöker och har försökt atl fåandra länder att la emot fler flyktingar Det är ell pågående arbete. Det harfaktiskt skelt. Del tror jag all Margö också vet. Beträffande del enskilda ärendet är del riktigt att deuppgifter som Margö framförde fanns, men det fanns också mångaandra uppgifter i detta ärende att la hänsyn till. Del är regeringens sak altverkligen väga in samtliga åsikter. Sedan vill jag bara påpeka atl konstilulionsutskotletenligt grundlagen är ett granskningsutskott. Vi skall således granska hurregeringens beslut förhåller sig lill de lagar och riktlinjer som finns, ochegentligen inte ta ställnirig i sakfrågor Vi måsle således ha med i bakhuvudetalt sakdiskussiouen hör hemma i socialförsäkringsutskoltet. Vi har atl laställning lill hur regeringen har följt de förordningar som finns. Margö , om skrivelser från regeringen inte hartillräcklig dignitet i det här avseendet borde väl åtminstone motioner ha det.Del fanns således motioner i samband med dessa skrivelser som ville att manskulle uttala sig för eu mer generös viseringspraxis. De avvisades avriksdagen. AnL 83 FLAGNHILD POHANKA (mp); Då del inte var fråga om en nyorganisationvar detta bara ett framkastat förslag. Jag tycker att nya tankar iute skadar ens i den här församlingen. ' När del sägs att man inte kan ändra på retroaktivitetenvill jag säga att man naturligtvis kunde ha gjort det på olika sätt. Man kundeha sagt att den som varit en viss bestämd tid i automatiskt skulle fåstanna såvida inte någol särskilt talar däremot - del kan ju finnas olika skäl.Del hade alltså gått alldeles utmärkl att inte låta retroaktiviteten drabbaenskilda människor så hårt. Flyktingskäl är flyktingskäl. Jag förstår inte hur deskäleu kan ändras. En homosexuell, en krigsvägrare eller någon som anförhumanitära skäl har samma behov av skydd före som efter . 84 (); Jag skall börja med alt yrka bifall till dereservationer i det här betänkandet som står bakom. När det gäller retroaklivilelen: säger atlom vi nu skulle ändra dessa regler ål andra hållet, skall vi då hävdaretroaktiviteten. Men om retroaktiviteten negativt drabbar den enskilde vändermau sig ju mot en förändring av lagstiftning eller praxis. I sådana fall skallman inte utsätta den enskilde för retroaktivitet. Däremot när retroaktivitetenfår posiliva effekter blir situationen en helt annan. Del är just utifrån denegativa konsekveri- serria som mari iriteskall ha retroaktivitet i tillämpning eller vid förändring av lagstiftning. Jagtycker alltså inte att det var någon mening med all föra ett sådant resonemang. Jagstår fast vid åsikten att vi inte borde ha förändrat tillämpningen på ettsådaut sätt att den drabbar människor retroaktivt. Den bedömnirigen gjorderiksdagen 1976; retroaktiviteten stod inte i överensstämmelse med den praxis vihar här i . Detta borde gälla även 1989. Närdel gäller vårt internalionella ansvar tyckte atl det varlitet geriant alt behöva tala om atl verkligen arbetar för att man på detinternafionella planet i större utsträckning skall slälla upp för asylsökande.Men i resonemanget kring begränsningar har man jusl ofta hänvisat till hurdansituationen är i olika länder i . Då har man sagt; Se hur det är i Europai övrigt. Vissa personer har också uttryckt saken på det viset att det tidigarevar grönt ljus här i men har vi slagit om till gult, och har därmedantytt att nu har anpassat sig lill den situafion som gäller på definternationella planet. Vi borde i ställel mera trycka på atl vi borde förändradet internationella handlandet och göra del möjligt för att la emotflera asylsökande än vi faktiskt gör här . Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 85 (vpk); Som stöd för sitt påstående atl har beslutat all följa dennya viseringspraxisen anför uu atl en motion behandlats iriksdagen i anslutning lill en sådan här skrivelse. Då, säger ,ställde sig bakom uttalandet atl inte luckra upp viseringspraxisen. Ja,del är rikligt all en motion behandlades i anslutning till en skrivelse. Jagkommer mycket väl ihåg della, för det var en vpk-molion. Den vpk-motionen varinte väckt i anslutning till skrivelsen till , ulan förslaget var skulle gå längre i besöksviseringarna än vad hade fattat beslutom . Del var den begäran som avslog.