prot · GD0928 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:28 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. I§ Justering av protokoll med anledning av prop. 1989/90:25 med förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 1989/90:Jul3 av AnneWibble m.fl. (fp) 1989/90:L9 av LennartBrunander m.fl. (c) 1989/90:SolO av DanielTarschys m.fl. (fp) 1989/90:Ubl av LarsLeijonborg m.fl. (fp) 1989/90;N2 av Per-OlaEriksson m.fl. (c) 1989/90:N3 av Per-OlaEriksson m.fl. (c) 1989/90:N4 av PerWesterberg m.fl. (m) 1989/90;N5 av (båda mp) 1989/90:N6 av AnnikaÅhnberg (vpk) 1989/90;N7 av Hädar Carsm.fl. 1989/90;A3 av . medanledning av prop. 1989/90:34 om ändringar i försäkringsrörelselagen, m.m.1989/90:N8 av m.fl. (c) 1989/90:N9 av Per m.fl. (m)1989/90:N10 av m.fl. (vpk) 1989/90:N11 av ()1989/90:N12 av m.fl. (fp) 1Riksdagens protokoll 1989/90:28 1989/90:28 medanledning av prop. 1989/90:41 om kommunalt huvudmannaskap för lärare,skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer 1989/90:Ub2 av OlofJohansson m.fl. (c) 1989/90:Ub3 av ClaesRoxbergh m.fl. (mp) 1989/90:Ub4 av Hans Nyhage(m) 1989/90:Ub5 avAnn-Calhrine m.fl. (m) I989/90:Ub6 av KarinStarrin (c) I989/90;Ub7 av MargitGennser (m) I989/90:Ub8 av , (vpk) I989/90:Ub9 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) medanledning av prop, 1989/90:43 om kapitalkravel i banker och andra kreditinstitutI989/90;N13 av m.fl. (m) 1989/90;N14 av m.fl.(fp) 1989/90:N15 av m.fl. (c) medanledning av skrivelse 1989/90:45 om elt nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollenI989/90:JoI av () 1989/90:Jo2 av m.fl. (m)1989/90:Jo3 av () 1989/90;Jo4 av m.fl. (c)1989/90;Jo5 av och (båda mp) 1989/90:Jo6 av AnnikaÅhnberg m.fl. (vpk) 1989/90;Jo7 av () 1989/90;LU5 Konlobaseralaktiesystem 1989/90:LU7 Ändring ilagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag 1989/90;SkUI2Dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna 1989/90;SkL'13Dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna beträffande skatter på arvoch gåva 1989/90;JuU 11 Immunitetoch privilegier för en EG-delegation 1989/90:TU4 Vissa beslutfattade av Internationella arbetskonferensen vid desssjulliofjärde möte (tionde sjöfartssessionen) 1989/90:TU5Öresundsförbindelserna I989/90:FiU6Ändring i lagen (1989:329) om en folk- och bostadsräkning år 2 1990 Justitieutskottetsbetänkanden l989/90:JuU4 Vissa trafikfrågor 1989/90:JuU8 Vissa påföljdsfiågorl989/90;JuU9 Kriminalvårdsfrågor Jordbruksutskoltes belänkande 1989/90;JoU5Miljölagstiftningen m.m. 3 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den16 novetnber 1989/90:68 av () tillsocialministern om det ökade antalet aborter: Återigen har en oroande fortsattökning av antalet aborter rapporterats. Ökningen kan ha en rad orsaker.Barnmorskorna inom den offentliga vården har l.ex. fått allt mindre tid förpreventivmedelsrådgivning och förebyggande verksamhet eftersom antalet föddabarn har ökat liksom provtagning och behandling av sexuellt överförbarasjukdomar. HIV-screening har också införts, och allt flera gravida ärinvandrare som behöver tolk. I bedrivs rådgivning för gravidakvinnor i kris genom "for AA", Verksamheten drivsekumeniskt av en rad kristna samfund. Man slår till tjänst med graviditetstesl,mödrahälsovård, social rådgivning, slödfamiljer och i viss omfattning ocksåkrisbostäder. Byråerna, som drivs med statligt och kommunalt stöd, har visatsig vara ett värdefullt komplement till den rådgivning som bedrivs i offentligregi, I håller liknande ekumeniska samarbetsprojekt påalt växa fram på elt tiotal orter. Eftersom verksamheten i utvecklatstill ett eftersökt och uppskattat alternativ bör liknande projekt kunna fyllaell behov också i , Ökningen av antalet aborter är så pass allvarlig atl delborde vara naturligt alt uppmuntra och stimulera nya initiativ för alt hejdaden negativa utveck-hngen, abortlag vilar på grundideologin att fostret ären del av kvinnans kropp. Den syn på fostret som kom till ullryck i lagenverkar ha övergetts. För della talar både ordvalet i den allmänna debatten,riksdagsbeslut som fastslår att aborlerade skall behandlas på ettvärdigt sätt och slutsatser i flera offentliga utredningar - senast SOU1989:51, Den gravida kvinnan och foslrel - två individer. Medhänvisning lill del anförda vill jag ställa följande frågor: Vilka åtgärder har socialministern för avsikt all vidtamed anledning av det ökande antalet aborter? Vilken åtgärd har socialministernför avsikt all vidta med anledning av all 1989/90:28 denideologiska syn som låg till grund abortlag tycks ha övergetts bådebland beslutsfattare och bland allmänheten? 1989/90:69av () lill utbildningsministern om den treåriga yrkesinriktadeutbildningen i gymnasieskolan: beslutade omförsöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade utbildningar i gymnasieskolan(ÖGY-förslaget) och all denna skulle börja /89. Del innebar attskolorna skulle börja undervisa efler nya läroplaner och med i övrigi nyaförutsättningar efter det att regeringen utfärdat en förordning omförsökets omfattning och förutsättningar för verksamheten. Medden korta planerings- och informationstid som skolstyrelser, läns-skolnämnderoch SÖ hade på sig, kunde man inte avvakta nödvändiga beslut i ulanplanerade verksamheten så gott man kunde för alt kunna starta försöken tillhösten. Vihar utrett den framlida gymnasieskolan, och därför anser jag alt vihade kunnat vänta med själva genomförandel av försöksverksamheten ell år såatl berörda instanser haft mer lid på sig för atl förbereda verksamheten. Nuhar elever tvingats välja kurser vars innehåll ej är specificerat, och lärarehar varit tvungna all planera ulan atl alla förutsättningar varit klara. Fråncentralt håll var budskapet till de kommuner som ansökte om alt få startaförsöksverksamhet atl den skulle vara koslnadsneutral. Verkligheten är en heltannan. Kostnaderna för försöket inom teknisk-industriell sektor har visat sigbli betydligt slörre än vad man räknade med från början. Relationerna mellanskola och arbetsliv har visat sig svårare all hanlera än vad som förutsågsinnan försöken startade. När ulrustningslislor och läroplaner, mycket sent,kommit lill berörda huvudmän har del visat sig atl både lokaler och utrustningsaknats. Jaghar under del här året besökt ett flertal skolor som deltar i försöksverksamhetenoch synpunkter och rapporter är entydiga; Denkommunala kostnaden är mycket stor både när det gäller utrustning och lokaler,och de statliga anslagen till handledarutbildningen är otillräckliga.Irritationen mot SÖ är utbredd eftersom kursplaner och ulrustningslislorkommer alldeles . Elever har fått göra sina grenval lill årskurs tvåutan atl känna till kursernas innehåll. Försöket skulle haverera om inte lärareoch skolledare gjorl stora ansträngningar för att ge eleverna en så godutbildning som del är möjligt. Skolornahar fått leta med "ljus och lykta" för att få fram förhandsexemplarav kursläroplaner och utrustningslistor från SÖ. De som arbetar medverksamheten upplever att besluten från SÖ kommer etappvis och alt det därmedär utomordentligt svårt alt få en helhetssyn på verksamheten. Förall arbelsplatsförlagd utbildning skall finnas utbildade handledare, och det ärskolans uppgift alt se till atl handledaren får utbildning för sin uppgift. Debidrag som erhålles läcker kostnaderna för kurslokaler, föreläsa-rarvode ochkursmaterial, men de läcker inle några löner till kursdeltagarna. Föromvårdnadsutbildningarna och utbildningarna avseende Vård, Barn och ungdom harhandledarulbildningen inle inneburit några slörre problem. Där har denkommunala eller landstingskommunala arbetsgivaren betalat lön underhandledarutbildningen. Del är däremot annorlunda inom fordons-ochverkstadssektorn. Här har man inte kommit överens om huruvida det ärarbetsgivaren eller skolhuvudmannen som skall betala förlorad arbetsförtjänstför handledaren. Eleverna inom dessa sektorer får alltså inte den praktik deskall ha inom de moduler som är arbetsplatsförlagda därför att del inle finnshandledare. Enligt den första informationen som gavs skulle statsbidragen förinköp av maskiner och annan utrustning täcka av kostnaderna förskolhuvudmannen. Det senaste budet är . Som "grädde på moset"ligger SÖ;s riklpriser under marknadspriserna och det innebär all statsbidragenblir betydligt lägre i praktiken. Man har förståelse för alla dem som kännersig lurade! Ettannal problem är hur elevernas betyg/godkända moduler bedöms vid antagning lillhögskolan. Min slutsats är alt delpågående ÖGY-försökel är; Dåligtförberett, har orealistiska ekonomiska kalkyler och att del har funnits förliten lid all förbereda försöket. Medanledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor lill skolministern; Vad avser skolministern vidta för åtgärder föratl lösa konflikterna mellan skolhuvudmannen och arbetsgivaren när det gäller den ekonomiska er sättningen för handledarutbildningen? Vad avser skolministern vidta för åtgärder för allnedbringa de ökande kostnader som uppstått för skolhuvudmannen? Vad avser skolministern göra för all läroplaner ochulrustningslislor skall komma i så god tid alt skolhuvudmannen kan förberedaverksamheten? Vilka åtgärder avser skolministern vidta för attdel ökade behovet av lokaler skall kunna tillgodoses? Vad avser skolministern vidta för åtgärder för allklargöra värdet av betyg/godkända moduler vid ansökan lill högskola? Är skolministern beredd att vänta med ytterligareförsöksverksamhet till dess alla förutsättningar föreligger och konsekvensernaav fortsatt försöksverksamhet blivit analyserade? 1989/90:28 17november 1989 1989/90:70av () lill utbildningsministern om vuxen-Sludieslödel; Enligt har fortfarande entredjedel av landels 35-44-åringar enbart folkskole- ellergrundskoleutbildning. Bland 45-54-åringarna är det . Behovet avvuxenutbildning är alltså stort, och skall dessa grupper få reell möjlighettill framtidens personalutbildning måste de först stärka sina grundkunskaper. Samtidigtsom vi har dessa stora behov är inte resurserna för studiestöd till vuxnatillräckliga. () redovisar altvuxenulbildningsnämnderna i landet under /89 tvingades ge avslagpå av ansökningarna om vuxensludiestöd. av ansökningarna kundebifallas. Trots detta har fler kunnat utbilda sig. 1989/90:28 marknadspolitikenhar många vuxna fått möjlighet all studera, både inom AMU och komvux, påutbildningsbidrag. Men här minskar nu möjlighe-lerna lill sludiefinansiering,då anslaget lill utbildningsbidrag inom det reguljära skolväsendet minskal. Kostnadernaför vuxenutbildning och vuxensludiestöd måste ses som en investering imänniskor och för framtiden. Landets och regionernas framtida konkurrenskraftkommer att vara beroende av vår utbildningsnivå. Antalet unga minskar, och vimåste tillvarata den resurs de vuxna är i vårt arbetsliv. Kostnaden för dettamåste delas mellan staten och förelagen. Vuxenutbildningenoch finansieringen av vuxenstudierna är intimt förknippade och tillsammans ettviktigt fördelningspolitiskt instrument som kan användas för alt minskaskillnaderna mellan människor med olika utbildningsnivå, mellan unga och vuxnaoch mellan regioner i landet. Personer som inte slutfört sina grundskole- ellergymnasiestudier eller av andra skäl inle har tillräcklig skolutbildning måstefå möjligheter atl studera för atl kunna ha en framlid på arbetsmarknaden. Detmåste också finnas möjligheter alt utbilda sig av rent privata skäl, för vill del. Itakt med alt gymnasieskolan reformeras kommer i stort sett alla unga atl ha entreårig gymnasieutbildning, medan vuxna inte har samma utbildningsbakgrund.E>etta skapar en utbildningsklyfta mellan generationerna, och de äldreriskerar alt gå miste om personalutbildning eftersom de inle har tillräckliggrundutbildning. Satsningar måste därför göras så atl alla vuxna får engrundskolekompelens. Dessutom måste särskilda ansträngningar göras så att vuxnafår en reell möjlighet till gymnasieutbildning. Deregionala skillnaderna i vuxnas utbildningsnivå är stora. Många skogslän t.ex.har betydligt lägre andel invånare med utbildning från de teoretiska linjernapå gymnasiet än riksgenomsnillet. Denna regionala utbildningsklyfta måsteminska, och här är tillgången till vuxenutbildning och sludiefinansieringavgörande. Detsenasi;e året har inneburit uppenbart minskade möjligheter till utbildningsbidrag.Följden har blivit all trycket på vuxenstudieslöden ökat markant, särskilt iregioner där arbetsmarknadssituationen inte alllid är så ljus. Jag skall lamitt hemlän som exempel. Dåarbetsmarknadssituationen i landet klart förbättrats haranslaget till utbildningsbidrag i del reguljära skolväsendel minskals. Dellahar inneburit all i stort sett inga nya utbildningsbidrag nu beviljas iNorrbotten, och det får stora negativa konsekvenser eftersom arbetslösheten ivissa inlandskommuner i länet fortfarande ligger på och behovet avvuxenutbildning är stort. Anslagen används huvudsakligen till förturer,så atl de som tidigare beviljats bidrag får fortsätta sina studier. Denvuxne som vill studera men får avslag på utbildningsbidrag, söker oftavuxenstudiestöd om hon/han inle hell låter bli all studera. Vid ansökningstillfälletden ökade antalet ansökningar lill VUN i drastiskt, med50%. Prioriteringarskall då ske så alt grundskolestudier kommer i första hand. Detta fick till följd att av dem som sökt stöd för kort gymnasie utbildning och av dem som sökt för lång gymnasieutbildning beviljats 6 stöd. Vi skjuter alltså problemen framför oss itiden och följden blir att män- niskorkanske tvekar all utbilda sig om de inte vet atl de får studiestöd hela Prot. 1989/90:28 sin planerade utbildningstid. Vi har ett stort behov av utbildade människor i Norrbollenför all ulveckla vårt län. Utbildning är del viktigaste regionalpolitiskamedlet. Vi kan inte i räkna med att fylla vårt behov av kompelensmed inflyttning, utan måste till stor del höja vår egen utbildningsnivå.Brislen på medel till ekonomiskt stöd vid vuxenstudier innebär stora hinder idenna avgörande regionalpoliliska strategi. Man kommer inle långl med enbartgrundskole-och kort gymnasieutbildning, och vi vet all de flesia tvekar atl lastudiemedel redan på gymnasienivån. Denna måste ju ofta ändå följas avhögskolestudier, där det i alla fall blir fråga om stor skuldsättning. Slutsatsen blir att den sammanlagda försämringen avmöjligheterna lill ekonomiskt stöd vid vuxenstudier är ett hinder för denlångsiktiga utvecklingen av . Sammanfattningsvis måste åtgärder vidtas för atl tillförasludiefinansie-ringen för vuxna resurser för atl ge fler möjligheter tillstudier. Del behövs också åtgärder, även inom nuvarande system, för att skapamöjligheler all föra över medel till regioner med stora behov avvuxenutbildning. Med hänvisning till ovanslående vill jag ställa följandefrågor lill skolministern: Hur serskolministern på vuxnas framlida möjligheler all erhålla vuxenstudiestöd ellerannan sludiefinansiering för utbildning? Vilka åtgärderär skolministern beredd vidta för alt komma till rälla med deproblem som berörts ovan vad gäller vuxnas, i alla delar av landet, möjlighetlill studiefinansiering? 1989/90:71 av () lill utrikesministernom ytterligare stöd till palestinierna; Ett antal svenskariksdagsledamöter, representerande (s), (mp) och (m), besökte under en veckaPalestina. Resan företogs i del av riksdagsledamöter bildade regi. fick vi information av FN-personalpä UNWRA, fackföreningsfolk, läkare, svenska och utländska volontärarbelare,kvinnoorganisationer. (rättigheter),statsvetare, , NGO-förelrädare, borgmästare, vår generalkonsul iJerusalem samt vår ambassadör i . Vi träffade också företrädare förIsraels regering (Mapaj) och från Mapam-parliel. Av alla, utom företrädarna för partierna, fick vi enmyckel entydig bild av vad som sker på de ockuperade områdena. Ockupationsmakten uppvisar en fullständig respekllöshel,inte bara för barns och ungdomars liv och hälsa utan också för träffadeinternationella konventioner. Laglöshet, brulalilel, segregation är ord som väldefinierar staten beteende. På ockuperat område gäller israelisk lag för israeliskabosättare. För palestinierna gäller 1 200 mililära förordningar. 1989/90:28 Brutalitet När somhelst kan soldaterna komma in i flyktinglägrel, hanka på alla dör- rar och tvinga ul männen.De tvingas stå timmar på galan, allt medan soldaterna går runt ochslår dem i ansiktet, sparkar dem mellan benen, boxar dem i magen. Allapalestinier på ockuperat område tvingas bära , olika färg beroende påvar de bor. Palestinier från måste dessutom alllid bära ett medmetallremsa. Vid kontroll av militären kan de via en dator få en exakt bild avpersonens liv och har därmed fullständig kontroll över personen. Vifann vid våra diskussioner med företrädare för del palestinska folkel alt manuppskattade roll som påskyndare av fredsprocessen. Man var också gladöver del rehabiliieringscentrum som , på initiativ av utrikesministern,bygger i . Viinsåg emellertid atl härutöver kan öka ansträngningarna ytterligareför alt i första hand bygga upp en fungerande infrastruktur i den kommandepalestinska staten. I denna uppbyggnad ingår hälso- och sjukvård,handelsutbyte, kvinnokooperativ. Manuttryckte önskemål om materiellt stöd lill hälso- och sjukvården, om svensksjukvårdspersonal, om svensk jordbrukskunskap, om en satsning på handelsutbytemellan lokala palestinska producenter och svenska importföretag. Motbakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ulrikesminislern; Anser utrikesministern atl det finns möjlighet förSverige atl i enlighet med de exempel jag nämnt ovan, ytterligare bistå medstöd lill uppbyggnad av en palestinsk infrastruktur? 4§ Meddelande om frågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1989/90:221av () lill socialministern om försäkringskassornasredovisningssystem: i län har ej beviljatsfull ansvarsfrihet för del gångna årets förvaltning. Revisorernaanser att de ej kan bedöma om utbetalningarna från sjukförsäkringssystemet viadatorn i stämmer gentemot utbetalningar.Uppbyggnaden av del centrala redovisningssystemet omöjliggör enligt revisorernaen rättvisande granskning. Förstyrelsen är della en ohållbar situation. Styrelsen är ansvarig för verksamhetenmen kan ej påverka utformningen av redovisningssystemet. Med anledning av dellavill jag ställa följande fråga lill socialministern; Prot. ,,, . .. , ,, ,., . ., Vilka åtgärder avser regeringen vidta for atl åstadkomma elt rättvisande _ 1989/90:222av () lill finansministern om åtgärder för atl hindra fortsattaräntehöjningar: har den fasta ullåningsränlanhos bostadslåneinslitu-len ökat med 0,, Bankekonomer och andra bedömare troralt vi får räkna med en ytterligare uppgång av räntan den närmaste liden. Dettafördyrar boendekostnaderna och gör investeringar dyrare. Vilken bedömning gör finansministern avpenningmarknadens reaktion inför de ekonomiska utsikterna ?Vilka effekter kommer den föreslående skallereformen alt få på den ekonomiskautvecklingen? Vilka åtgärder kan behövas för atl undvika en fortsall ökning avräntorna i ? 1989/90:223av () lill statsrådet om informationskampanjenrörande alternativ barnomsorg: I ett interpellationssvar utlovadestatsrådet en informationskampanj, i regi, omalternativ barnomsorg, I drivs bl,a, i förskolan elt treårigt försökmed s,k, allmän förskola, I drivs ell annat projekt, Liten lär.Erfarenheterna är utomordentligt positiva. Min fråga till statsrådetBengt är: Kommer statsrådet avråda från altinformationskampanjen också omfattar den allmänna förskolan i ochUppsala? 1989/90:224av () lill industriministern om brytning av vanadin iSumåssjön: är ett land med rika mineraltillgångar ochmed ell brett kunnande inom mineralområdet. En fyndighet värd all notera ärvanadinfyndighelen vid i i . Trots dettaimporteras all vanadin till . Är statsrådet villig all medverka lill all enbrytning av vanadin i kommer lill stånd? 1989/90:225av () lill statsrådet omgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar vid m.fl.gymnasier: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för all desvårt rörelsehindrade ungdomarna enligt handikapputredningens (SOU 99:54)enhälliga förslag skall kunna erhålla sin gymnasieutbildning såväl vidSkärholmens och gymnasier som vid det planerade Umeågymnasiet? Avser statsrådet föreslåstatliga bidrag lill såväl själva utbildningen som lill kostnaden för boendeoch omvårdnad? 1989/90:226 av (vpk) till socialministernom citygruppens fortsatta verksamhel; Cilygruppen i Slockholm hotas avnedläggning. skall spara pengar och eftersom gruppenarbetar uppsökande och förebyggande är det ingen obligatorisk kommunalarbetsuppgift. Det behövs en social verksamhel för hjälp och stöd och för atlfå kunskap om hur ungdomar har det i den offentliga miljön eftersom så få vuxnarör sig i den miljön och nätter. Därtill är citygruppens verksamhelav betydelse långl utanför kommuns gränser. Därförvill jag fråga socialminister : Är regeringen beredd atl vidtanågra åtgärder för att säkra cilygruppens fortsatta verksamhel? 1989/90:227 av Bertd Måbrink (vpk) lill ulrikesminislernom visumtvånget mellan och DDR: har visumtvång förDDR-medborgare, En västtysk medborgare däremot drabbas inte av detta visumtvångför inresa till . Den diskriminering avDDR-medborgare bör upphöra. Jag vill därför fråga utrikesministern: Avser regeringen atl upphäva visumtvånget mellan Sverigeoch DDR? 1989/90:228 av (vpk) till statsrådet om rörelsehindrade ungdomars rätt lill gymnasiestudier; hade somuppdrag all i förtur behandla frågan om de svårt rörelsehindrade ungdomarnasrätt till gymnasiestudier. De förslag som utredningen lämnat, och som politikernai utredningen var eniga om, har också remissinstanserna varit positiva lill.Bl.a. gällde del atl staten skulle ta över alla kostnader förgymnasieutbildningen. Allt var upplagt för all en gammal och misskött frågaskulle lösas, men trots detta har ingen proposition aviserats av regeringen.Del ryktas om politiska manipulationer bakom kulisserna för alt komma ifrånutredningens förslag lill lösningar. Handikapprörelsen är djupt oroad, ochungdomarna riskerar atl få ha kvar del gamla och utdömda systemet vidytterligare minst två intagningslillfäl-len. Jag villfråga statsrådet ; Kommer regeringen atl snabbi tanågra initiativ för alt lösa gymnasiefrågan för dessa ungdomar? 5§ Kammaren åtskildes . 1§ Justering av protokoll............................................................... 1 1989/90:68 av () om delökade anta let aborter.............................................................................. 3 1989/90:69 av () om den treårigayrkesinriktade ut bildningen i gymnasieskolan........................................................ 4 1989/90:70 av () om vuxenstudiestödet 5 1989/90:71 av () om ytterligarestöd till pa lestinierna .............................................................................. 7 4 § Meddelande om frågor 1989/90:221 av MarianneJönsson (c) om försäkringskassornas 1989/90:222 av KarlHagström (s) om åtgärder för a« hindra fortsatta räntehöjningar............................................................... 9 1989/90:223 av () ominformationskampan jen rörande alternativ barnomsorg............................................... 9 1989/90:224 av IrisMårtensson (s) om brytning av vanadin i 1989/90:225 av () omgymnasieutbild ning för svårt rörelsehindrade ungdomar vid m.fl, gymnasier........................................................................ 9 1989/90:226 av (vpk) om citygruppensfort satia verksamhet..................................................................... 10 1989/90:227 av BertilMåbrink (vpk) om visumtvånget mellan och DDR......................................................................... 10 1989/90:228 av (vpk) omrörelsehindrade ungdo mars rätt lill gymnasiestudier...................................................... 10 12 gotab 99322, Slockholm 1989