prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — försvarsbeslut har behovet dock accentueratsytterligare. Det är uppenbart att en för stor del av arméns utgifter gårtill drift och en alltför liten del till investeringar i syfte att höja arménsslagkraft. Det är en ohållbar situation. Genom att tära på kapitaletoch inte förnya utrustningen utarmas armén sakta. Det går att använda gammalmateriel, t.ex. kanoner och lastbilar, till en viss gräns. Men sedan är detstopp. Enbibehållen oförändrad struktur är inget ekonomiskt realistiskt alternativ.Enligt de beräkningar som överbefälhavaren har gjort behöver armén etttillskott på ca för att bedriva den verksamhet somriksdagen vid tidigare tillfällen har fattat beslut om. Den summan har ingetpolitiskt parti visat sig vara berett att anslå. Regeringensproposition grundar sig på försvarskommitténs första delbetänkande ochinnefattar totalt 28 strukturella förändringar Litet förenklat uttryckt finns det två huvudskäl för deföreslagna förändringarna; för det första behöver utbildningen inom arménförbättras, och för det andra behöver vi använda pengarna effektivare.Regeringsförslaget är därför ägnat att skapa en bättre balans mellan utgifterför drift och investeringar Regeringsförslaget innebär också betydande ekonomiskabesparingar. reducerar vi arméns kostnader med i medeltal215 milj. kr . Sammanlagt innebär det att vi reducerar försvarets kostnadermed ca . Det är en icke föraktligsumma, som behövs för arméns materiella förnyelse. Sammanfattningsvis innebär regeringens proposition att vii framtiden kommer att utbilda samma antal värnpliktiga på färre platser mindre kostnad. Men ett genomförande av det nu aktuella förslaget är intetillräckligt för att modernisera armén. Strukturförändringen ochstrukturförslaget är endast en del av regeringens övergripande handlingsplanför armén. Det första steget i denna plan var när i vårasbeslutade att reducera antalet brigader från 29 till 21. Beslutet innebar attde gamla IB 66-bri-gaderna avskaffades. Det andra steget var ett beslut om att på försök minskagrundutbildningstiden för 5 500 värnpliktiga från till 5 månaderÅven detta beslut fattades . Det tredjesteget är det nu aktuella förslaget till en ny arméstruktur. Och det fjärde steget kommer slutligen att taställning till i samband med försvarsbeslutet. Då avgörskrigsorganisationens storlek och uppbyggnad. Jag vill också i detta sammanhang ta tillfället i akt attunderstryka att någon senareläggning av försvarsbeslut inte äraktuell. Tvärtom, de ekonomiska motiven för att tidigareläggaförsvarsbeslutet gäller i lika hög grad som . Avslutningsvis vill jag framhålla betydelsen av attriksdagen nu fattar ett snabbt beslut om arméns fredstida organisation. Tid ärpengar, och för varje förlorad dag så försämras en redan ansträngdförsvarsekonomi. Det är också fullständigt felaktigt att regeringen skulleha föreslagit någon bakvänd beslutsordning. uppdrag i samband med1987 års försvarsbeslut var entydigt. Regeringen fick uppdraget att återkommamed ett förslag till ny arméstruktur före nästa försvarsbeslut. Och det är detuppdraget som regeringen nu har effektuerat. Det är också fullständigt felaktigt att den nu aktuellabeslutsordningen skulle påverka den slutliga utformningen avkrigsorganisationen. föreliggande förslag innebär att regeringenshandlingsfrihetslinje fullföljs. Ett beslut nu föregriper inte kommande beslutom totalförsvarets inriktning. Det är krigsorganisationen som är avgörande förvår värnkraft, och dess storlek och organisation avgörs först i 1991 årsförvarsbeslut. Denna uppfattning är på inget vis någon extremståndpunkt.Tvärtom delas denna syn av en betryggande majoritet i försvarskommittén, avöverbefälhavaren och chefen för armén. Vad detsvenska försvaret behöver är inte mer långbänkar och besluts- Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m.m. 3 Riksdagetis protokoll 1989/90:46 Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssysteiti,m.m. Detsvenska försvaret och den svenska säkerheten behöver i stället handlingskraftoch mod att fatta även svåra beslut. Och det ansvaret är den socialdemokratiskaregeringen beredd att ta! i () replik; Jag har elakt sagt omförsvarsministern att han först har bestämt sig för hur han vill ha det,därefter tiger och sedan röstar i förvissning om att det finns en om än aldrigså bräcklig majoritet i . Det senaste inlägget bekräftar min misstro om detta.Varför gav försvarsministern inget svar på någon av de frågor som har ställtsnär han höll sitt till längden väl tilltagna anförande? Jag skulle gärna vilja säga någonting varom vi är ense -som en vänlighet till försvarsministern. Det är alldeles rätt - och därom är viense - att det är lika aktuellt nu som med ett tidigarelagtbeslut. Låt mig bara uttrycka det på mitt eget sätt; Det är lika befängt nu somdå. Det finns ingen saklig grund att göra det , och förvarsministern har inteens ansträngt sig att försvara åtgärden. Frågan gäller om vi skall bestämma oss för en ekonomisknivå som skänker bibehållen försvarskraft, eller om vi skall låta ossfixeras vid att bibehålla en. möjligen rent av i reala termer hävdad ekonomisknivå men därmed låta det med automatik följa att vi i accelerad takt, sannoliktnästa gång , återigen halverar försvarskraften. Om detta ställde jag en fråga i mitt första anförande: Årförsvarsministern beredd att svara på om detta är försvarsministernshandlingslinje eller inte? Försvarsministern har ett annat sätt att läsa av tilltrontill den politik han är ansvarig för, nämligen i den reaktion från befälskårensom kan avläsas -inte främst i de nedläggningshotade förbanden, utan iförbanden över huvud taget - i form av avgångar i mycket stor omfattning. Deberor just på avsaknaden av tilltro till den försvarspolitik somförsvarsministern är ansvarig för Har försvarsministern funderat över de signaler som kommerfrån , från dem som är närmast ansvariga för vårt försvar, nämligen denbefälskår som utbildar våra värnpliktiga? År deras reaktion värd någonting?Har försvarsministern lyssnat någonting? Jag tillvitade atthan inte varit en särskilt god lyssnare i utskottet. Kommer det inga signalertill försvarsdepartementet? Har ni slutna rum som är näst intillogenomträngliga för signaler från den omvärld i vilken vi lever? Har försvarsministern någonting att säga om avgångarna?Varför tror försvarsministern att de händer? År det tilltro eller är detavsaknad av tiUtro till försvarsministerns politik? INGVARKARLSSON i (c) replik: När var i talarstolen litettidigare hade han full förståelse för det logiska i att ha fattat beslutet iannan ordning. Försvarsministern nämner däremot inte med ett ord att det kundeha varit så. Han ser det som någonting helt självklart att bara tuta och köra. Långbänkar och beslutsvånda är någonting som han hatar.Socialdemokraterna är beredda att ta ansvaret, som han säger Ja visst, det är väl alla regeringar beredda att göra förreller . Men låt oss gå tillbaka och se vad som hände . Dåfattade beslut om kommunalisering av lärarna. Den uppgörelsen stodockså socialdemokraterna och vpk bakom. var det ganska storademonstrationer här utanför och många protester det beslut vi skall fattai dag har det också varit stora protester har samlat in hundratusentalsnamnunderskrifter Vi har haft många uppvaktningar i denna fråga. Det finnsväldigt delade meningar om detta också inom militären. Man kan ställa sig frågan; Varför hamnar just dessapartier, som säger sig stå så nära medborgarna, så i otakt med opinionen? Mankunde elakt säga att kanske också dessa partier har behov av litet glasnost ochperestrojka. Vi har haft tidigare debatter med försvarsministern,senast , och då behandlades också dessa frågor. De blir ganskauttjatade, för det blir ungefär samma argument varje gång. Men man måsteupprepa dem för det är tydligt att försvarsministern inte på något sätt villsätta sig in i djupet hur man känner det ute i de delar av landet som drabbasav nedläggningar Han har ingen som helst känsla för landskapsregementena, förfrivilligrörelsen och för dem som har engagerat sig i dessa för landet såviktiga frågor Jag beklagar, fru talman, att försvarsministern så tillden befängda grad inte är alls intresserad av dessa frågor Arrriéns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m.m. KERSTINEKMAN (fp) replik: Vi skall som politiker fatta beslut, men vimåste som försvarspolitiker också ta till oss synpunkter som kommer från demsom har det operativa ansvaret. När det gäller att fatta beslut nu har överbefälhavarenoch chefen för armén varit mycket klara och sagt att vi måste fatta beslut nu.Det har också regeringen ställt upp på. Regeringen inser att vi inte kan ha detsom nu med en armé i obalans. Men regeringen har inte tagit till sigsynpunkterna när det gäller hur de resurser vi har skall användas och hur storade behöver vara. Det är felet med försvarsministerns förslag. Man får enorganisation som inte känns riktig för dem som skall verka i den. Detta harbäring på personalen. anser att om man inte når fram till de mål somde som har det operativa ansvaret anser vara riktiga, då kan man inte få entilltro i organisationen till det som blir resultatet. Därför är det olyckligtatt man inte gått hela vägen utan bara en bit. Till i skulle jag viljasäga följande. Jag är övertygad om att jag reser ute i landet minst lika mycketsom . Jag är också övertygad om att jag träffar minst lika mycketföreträdare för olika myndigheter, för förbanden och för de värnpliktiga somArne . Men mina intryck från möten och besök på resor är något mernyanserade än tydligen är Jag har också mött företrädare på olika ställen som tyckerdet är oerhört viktigt att vi fattar beslut , att vi genomför de förslag somriksdagen har att ta ställning till. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssysletn,m.m. När jag gör en sammanvägning, , sker det avpositiva och negativa synpunkter Då har jag kommit fram till denna ståndpunkt. Jag har redovisat den på många olika ställen och vidskilda tillfällen här i kammaren. Jag beklagar att inte harvarit tillräckligt observant på den punkten. Det kanske beror på att jag ärnärvarande i denna kammare vid tillfällen då inte ärnärvarande. Till vill jag säga att den beskrivning hongör är alldeles riktig. Men hon har undvikit en fråga som inte varit såframträdande. Det fanns ett förslag från myndigheterna att för vissa grupperskära ner utbildningstiden . Jag reageradeomedelbart när det förslaget lämnades, och det visade sig att många tyckte attdet var för kort utbildningstid och att differenserna i värnpliktssystemetskulle bli för stora. Det jag själv tog mest hänsyn till var att jag intetrodde det skulle ge tillräckligt bra utbildade soldater På den punkten fick jag stöd av värnpliktsorganisationernasom inte trodde på den korta utbildningen. När mina tankar och överväganden presenteradeshär i delades de av det stora flertalet. Till i kan jag slutligen sägaföljande. Det är naturligtvis mycket bekvämt att säga att vi inte skall fattanågra beslut , att vi inte skall lägga ned några landskapsregementen. Det ärbekvämt att inför de anställda vid de utpekade platserna kunna säga; Det är deotäcka socialdemokraterna som vill er allt detta onda - vi i stöder er Men jag vet. fru talman, att även inom finns desom säger att vi måste göra någonting åt arméns uppbyggnad. Det är mycketbehagligt att kunna luta sig tillbaka och säga till sig själv att man inte villgöra det. Man vet ju att socialdemokraterna får ta på sig detta hantverk. Dåfår man själv en politiskt behaglig situation. Jag beklagar dettahandlingsmönster. ARNEANDERSSON i () replik; Jag vill inte diskutera med försvarsministernom vem som reser mest i landet. Jag kan mycket väl tänka mig att det är hansom gör det. Om nu försvarsministern under de många och intensiva resorna harfått intryck som har tagit form i det här förslaget till , måste jagsäga att det var en alldeles osedvanlig otur att inte någon av de där rösternakom till tals i utskottet. Inte någon vpk-are eller socialdemokrat i dennakammare kan rimligen vitsorda att någon annan än de som i ett eller annatavseende bär ansvar för propositionen har försvarat densamma. Det var otur,försvarsministern! Jag är osäker på om försvarsministern har fått de signalersom det nu är fråga om. Däremot kan jag förstå att han från rent mänskligautgångspunkter försvarar sig, även om han har råkat få en dålig proposition åtoss. Det hade varit bättre att korrigera än att försvara en dålig eller omöjligsak. , fru talman, några ord om någonting somförsvarsministern sade alldeles . Det krävs mycket pengar, om vi villbibehålla den här organisationen, men det krävs mycket pengar, även om vi inteskall bibehålla organisationen. Då är att märka att jag inte har uppträtt somförsvarare av den organisation som vi har Men jag har uppträtt som försvarareav inställningen att den organisation som vi har skall värderas med hänsyntill den säkerhetspolitiskaanalysen och med tanke på krigsorganisationen, innan vi börjar härja påförsvarsministerns totalt hutlösa och vettlösa sätt. Försvarsministern sade vidare att ingen har varit bereddatt satsa pengar Försvarsministern nämnde , men det fattaskanske mer Försvarsministern kommer kanske även fortsättningsvis - rimligenkommer han inte att fortsätta - att använda den metod som brukades när vi togställning till FU88, dvs. det förslag som diskuteras. Det lades ett sådant,"kyskhetsbälte" på detta förslag att det inte fick diskuteras utanfören given ekonomisk ram. Då är det alldeles uppenbart att inga pengar rinner iväg. Då ställs man inte inför någon valsituation. Försvarsministern bad heltnesligt kommittén om att på sin höjd dela ansvaret för ett förslag av den härtypen. Kommittén hade inte mera spelutrymme än att flytta försvarsministernstankegångar om den framtida organisationen framåt. Det var bra litet som manbad om. och då blev det som det blev. Men det hade ingenting att göra medpartiernas vilja att satsa pengar för att få ett starkare försvar Försvarsministernhar fått svar från de anställda inom försvaret om tilltron till den politik somhan bedriver, och det tycker jag gör det hela entydigt. Det hjälper inte medallt resande, det gäller också att lyssna och förstå vad folk vill. Arméns utveckling och totalförsvarels planeringssystem. () replik; Jag vet inte om jag har fattat rätt, men jagtyckte att försvarsministern påstod att jag hade låtit bli att tala om denkortare utbildningstiden. Jag hoppas att det inte undgick försvarsministernatt jag hade med den saken i mitt anförande. Vi anser alltså att man bör gefackmännen möjlighet att pröva denna utbildningstid inom ramenför5-månadersutbildningen. Enligt vår åsikt är det fackmännen som kan avgöraom man når det uppsatta utbildningsmålet. Försvarsministern menar tydligen på politisk väg kan bestämma om utbildningsresultatet uppnås, men jagtycker att den tanken är mycket underlig. Någonting annat måste ligga i bottennär man,säger att man inte vill acceptera en 2,5-månadersutbildning.Förlängningen kostar ju , och det ärpengar som vi kanske behöver till någonting annat. Det kan t.ex. gälla attsnabbare skaffa skyddsvästar åt de svenska soldaterna. En sådan sak måste,enligt min mening, tas med i beräkningen. Det får inte vara så, att man pågrund av någon helig princip beträffande antalet månader för värnplikten inteskall kunna pröva 2,5-månadersutbildningen. När det gäller differentieringenhar vi varit positiva till att man skulle kunna differentiera uppåt på så sättatt våra mest påkostade förband, brigadförbanden, skulle kunna få en längreutbildning. Beträffande dessa sägs det ju att är en för kort tid.Menar fackmännen att är för kort, skall vi politiker lyssna och ordnaså, att det blir en längre utbildningstid. INGVARKARLSSON i (c) replik; Försvarsministern sade inte så mycket till migi sin andra replik, men han sade i alla fall att det är bekvämt att luta sigtillbaka och inte ta ansvar Han menade att vi inte gör det inom oppositionen.Jag tycker att det inte är litet fräckt av försvarsministern att insinueradetta. Prot..1989/90:4614 december 1989 Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. brukar taansvar i många situationer, där anser att det har samma syn somsocialdemokraterna. Men i denna fråga har det inte funnits någon samsyn. Visstfinns det centerpartister som vill ha ändring i strukturen och därmed sparapengar, men några sådana personer har i varje fall inte jag träffat. Det ärmöjligt att försvarsministern under sina resor i landet har talat med sådanapersoner Men jag har som sagt inte gjort det. Jag vill på nytt ta upp kostnadsberäkningarna och de 4,3miljarder kronor som man räknar med att kunna spara , om förslaget gårigenom. Dessa beräkningar har ju gjorts av samma personer som misstros i allaandra avseenden när det gäller planeringssystem och beräkningar inom försvaret.Men i detta skede tror försvarsministern blint på dessa personer Han menar attdet kommer att stämma till . Vi vet ju, och det säger ju ocksåöverbefälhavaren, att det blir fördyringar och att det blir svårt att göraberäkningar Jag såg i en artikel i en tidning för inte så länge sedan att överbefälhavarenbeskrev kostnadsbilden och priskompensationssystemet. Det är inte alls säkertatt det blir de önskade besparingarna. Som jag nämnde tidigare beräknar man att120 milj. kr skall kunna sparas på de tre landskapsregementena.Därutöver tillkommer en mängd kostnader som belastar minussidan. Jag menardärför att det inte alls förhåller sig så som försvarsministern påstår,nämligen att det rör sig om stora kostnadsbesparingar och att vi kommer att fåen mycket bättre kvalitet genom att sänka kvantiteten. Det är inte riktigtsant. vill jag, fru talman, slå fast att det är juststrukturen inom arméns krigsorganisation som har en avgörande betydelse när detgäller kostnadsbilden. Därför hade det varit bra, om vi hade kunnatfatta beslut om krigs- och grundorganisationen. Vilka brigader vi har och vadde innehåller har mycket stor betydelse med avseende på kostnadsbilden. Jaghoppas att försvarsministern håller med mig på den punkten. HANSLINDBLAD (fp); Jag vet inte hur ni andra känner det, men jagtycker att det finns ett moraliskt problem som sammanhänger med att man sitteri det här huset. Vi sitter i olika utskott, och det är på något sätt som 16olika tårtbitar Vi kan vår bit mycket väl, men vet litet om de andra. Fråganblir då; År det några som har överblick över alltihop? År det balans i det somvi håller på med? Jag sitter i försvarsutskottet och kan väl en del om det somhör dit, men jag lyssnar ändå på vad andra säger i debatten. Jag har då fåttklara indikationer på att man menar att skattetrycket i är för högt ochatt det bör sänkas. Emfasen är olika stark, men grundtanken är attskattetrycket om möjligt bör sänkas. Många säger också att den offentligasektorn är i obalans. Åldreomsorgen, sjukvården och barnomsorgen klarar intesina uppgifter, och detta går ut över enskilda människor. Jag är glad över attjag sitter i försvarsutskottet och inte i socialutskottet med sina mycketstörre problem. Åldreomsorgen är naturligtvis ett större problem än försvaret. Men försvaret är också en del av den offentliga sektorn,och det är obalans i försvaret också, allvarliga obalanser Tyvärr får vi intetala om det här Jag skall emellertid, fru talman, ge två exempel. Jag säger dethär därför att jag är riksdagsledamot, för det är möjligt att det här ligger pågränsen så att säga. Jagbesökte för sedan K 4 i . Dit kommer mycket motiveradevärnpliktiga. De är mycket duktiga. Regementschefen sade till mig att han hadeett moraliskt problem. Han sade att han utbildade pojkarna och att de har lärt sigmycket när det gäller att ligga ute . De har utrustning. Menregementschefen menade att det skulle vara svårt att tala om för pojkarna attde har utrustningen i grundutbildningen men att det inte finnssovsäckar, inte Primuskök eller motsvarigheten i mobiliseringsförråden. Delvisfinns det materiel i . Men krigsorganisationen och de här bataljonernahar inte den utrustningen. Vid mobilisering kommer pojkarna att märka hur detligger till, men märker de det redan nu? Ett annat exempel: Vi har i många sammanhang talat om atten av de stora bristerna är bristen på sjukvårdshelikoptrar i övre . Vivet efter studier att försvaret där uppe vid krigsfallförmodligen kommer att klappa ihop på grund av dålig transportkapacitet. Inteens det tjugotal helikoptrar som vi har finns organiserade i det antalkompanier som det skall vara. Det är ett kompani för litet. Varför det då? Jo,inte ens här har man kunnat skaffa fordon och radioapparater. Sedan kan en vänav ordning säga: Hur fördelar man då fordonen? Det är både fredssamhällets fordonoch standardfordon. Man måste alltså vakantsätta ett kompani, därför att detinte finns sådana här saker Jag skulle kunna ta en mängd andra exempel. Det finns alltsåen mycket stor obalans i organisationen mellan numerär och kvalitet. Därför ärdet nödvändigt att fatta beslut om strukturomvandlingar inom armén. I vårasbeslöt vi alltså att ta bort åtta brigader I och för sig kan vän av ordningsäga att redan har fattat beslut. Jag skall inte dra upp någon debattom detta, men jag hoppas att det hela genomförs den här gången. Det andraskulle då vara att differentiera värnpliktstiderna för att spara pengar Dettredje skulle vara en minskning av fredsorganisationen. har inte kritiserat regeringen för vadförsvarsministern gör, dvs. att lägga ned sju kasernområden, utan kritikengäller detta att regeringen inte gör mer Vad betyder då mer? Jo, vi har oftakritiserat myndigheterna för att vara rigida och inte komma med förslag. Närmyndigheterna lämnar förslag till en strukturomvandling säger man nej tilldelar av det hela. Tillsammans kostar detta, som sade, en halvmiljard kronor . De pengarna har vi inte, och hade vi dem borde deanvändas till andra viktiga saker. Det har sagts av flera i debatten attbeslutet liknar försvarsbeslut. Låt oss då lära litet grand av detta.1925 års försvarsbeslut var ett bra försvarsbeslut på det sättet att det varett försök att skapa balans. Ingen ville ju ha kvar härordning, ochnär det gäller krigsorganisationen hade beslutet de facto fattats tidigare.Beslutet kom därför i mycket att gälla fredsorganisationen. Man kan säga attdet var tre beslut som fattades. Det första beslutet gällde inrättandet av flygvapnet. Detvar ett bra beslut. Jag har inte hört någon säga att man skall avskaffaflygvapnet. Den andra stora förändringen var att man tog bortkavalleriet. Och jag har inte hört någon säga att vi skall återinföra kavalleriet. Det tredje var att man lade ned 13 regementen och kårer.Det gällde framför allt kavalleriregementen men också andra. Med några fåundantag blev Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m.m. dessaregementen aldrig återinförda. Inte ens vid de stora satsningar som vi gjordeunder återinförde vi de förband som lades ned 1925.Visserligen tillkom t.ex. luftvärn och sådant, men de nedlagda förbandensattes aldrig upp igen. Vill man ta till vara försvarsbeslut, kan manse på hur det genomfördes. Den som har uttryckt sig klokast om detta är ArvidCronenberg. Det är intressant att se hur tiden på något sätt förefaller att ståstilla. De frisinnade, eller säg , anförde då följande: "Denmobiliserade fältherren, som kvantitativt begränsades till fyra fördelningar, måstevara kvalitativt stark. Detta betonades också i kapitlet omlantstridskrafterna, där man påpekade att man trots den konstateradeavspänningen inte uteslöt möjligheterna av krig. Man förutsåg t.o.m. attkrigshandlingarna i ty fall skulle utmärkas av all den hänsynslöshet ochsnabbhet som karaktäriserade det moderna kriget. Fältherren borde alltså liksomtidigare kunna möta angriparen på ett tidigt stadium. Mobilisering ochuppmarsch måste genomföras snabbt och stridskrafterna måste eftermobilisering vara operations- och stridsdugliga. Förhållandet underströk detkvalitativa kraven," Där finns inte ett enda ord som det finns anledningatt ändra på.