prot · GD0993 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:93 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. vice talmannen meddelade altSonja Rembo (m) återtagit sin plats i , varigenom JohnRignells tjänstgöring som ersättare upphört. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 3§Svar på interpellation 1989/90:122 om privatiseringen av vården har lill socialministernställl följande frågor; Vilka initiativlänker socialministern la för atl få en rimlig balans mellan den offentligavården och den som bedrivs i ideell eller privat regi? Vad tänkersocialministern göra för alt förhindra geschäft och bristande vårdkvalitet? Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Enligt socialtjänstlagen skall socialnämnden sörja för altden som behöver vårdas eller bo i ell annat hem än det egna las emot i ellfamiljehem eller i ett hem för vård eller boende. Behovet av hem för vård ellerboende inom varje landstingskommun skall tillgodoses av landstingskommuneneller kommunerna i området. Vidare skall landstingskommunerna och kommunernagemensamt upprätta en plan över behovet av sådana hem och fördelningen avansvaret för deras inrättande och drift. 1 samband med atl huvudmannaskapet för de statliganykierhelsvårdsan-stalterna och ungdomsvårdsskolorna överfördes tillkominunerna 1 protokoll 1989/90:93 Prot.1989/90:93 och landstingen träffades en överenskommelsemellan staten och de båda 26 mars1990 kommunförbunden atl statsbidragskulle utgå för verksamheten. I träffades den senasteöverenskommelsen om ett nytt statsbidragssystem som Svar pa interpella: ,. 1990-1992.Det nya statsbidragssystemet som godkändes av i december 1989omfattar en totalram för av 950 milj. kr., vilket innebär en ökningmed 80 milj. kr. 1 den senaste överenskommelsen har särskild hänsyn tagitslill de mest utsatta ungdomarna och missbrukarna. I enlighet medöverenskommelsen har .socialstyrelsen och de båda kommunförbunden påbörjat engemensam riksomfattande inventering av behov och möjliga lösningar för alt fålill stånd en omstrukturering och en effektivisering av vården för dessagrupper. En kraftig ökning av bidragsbeloppen för slutna platser hargenomförts, vilkel speglar den efterfrågan som finns i kommunerna. Vidare har30 milj. kr av-salts för utvecklingsverksamhet som också kan avse kostnader föratt sälla i gång nya institutioner. har haft regeringens uppdrag atl göra enutvärdering av socialtjänstlagen. 1 utvärderingen las bl.a. upp socialtjänstensinsatser för barn och ungdomar och dä sårskill de utsatta grupperna. Denutvärderingsrapport som överlämnats lill mig lar bl.a. upp tillsynenav de enskilt drivna hemmen för vård eller boende. Vidare behandlasfamiljehemmens situation. Utvärderingsrapporten bereds isocialdepartementet. Det råder ingel ivivel om all många av de enskildabehandlingshemmen har spelal en vikfig pådrivande roll för ulvecklingen inieminsl inom missbru-karvården. Åtskilliga behandlingskollekliv ochstiftelsedrivna behandlingshem för missbrukare har haft en förnyande ochvitaliserande effekt på detta vårdområde. Den kraftiga ökningen av antalet inslitulioner som drivsav enskilda och den koslnadsulveckling som kunnat iakttas inger dock oro. Detär betydelsefullt atl samhället har kontroll både över vårdresurserna ochinnehållet i vården. Regeringen har mot denna bakgrund uppdragit ålsocialstyrelsen all skyndsamt analysera utvecklingen i vad avser verksamhet ienskild regi inom missbrukarvården och inom barn- och ungdomsvården. Socialstyrelsenskall därvid analysera för- och nackdelar med den ulveckling som skett. Som framgår av denna redovisning följer regeringen mycketuppmärksamt utvecklingen på området. AnL 2 (vpk): Jag ber all få lacka statsrådet svaret. Jag vill börja med alt kommentera den sista meningen. Där står atlregeringen mycket uppmärksamt följer ulvecklingen. Det är inte mycket. Om interegeringen gjorde delta med tanke på hur del faktiska lägel är vore det juskam. Svaret är en bra redogörelse för hur läget är, men delfinns ingenting konkret om vad regeringen har föresatt sig alt göra. Dettakommer atl föranleda mig alt ställa litet fler frågor Del är allvarligt alt delännu inte kommit fram några konkreta förslag lill vad man skall göra. Läget ikommunerna är katastrofalt. Jag bor själv i kommun utanförStockholm, där för någon vecka sedan två socialsekreterare fick använda tvåhela dagar till att ringa runt och försöka ragga fram en plats på barn som skulle omhändertas. Man finkammade hela Sverigesland från norr lill söder. fick man ta det som erbjöds. Det varen plats som kostade . Man hade ingen som helst aning om vaddet var för innehåll i den vården, men i ett desperat läge måste man göra pådel sättet. Det här är ingenting ovanligt. Delta pågår ute i kominunerna. Läget är på samma sätt katastrofalt i vad gällermissbruksvården. Vi kunde läsa i tidningen uppgifter om hur inånga somdör i avvaktan på alt få den vård som de har dömts till. Jag vill ställa några mer konkreta frågor Del finns nu ettdelat ansvar mellan kommun och landsting när det gäller att se till del finnsmissbrukarvård och vård enligt LVU. Enligt vad jag förstått av de diskussionervi haft i socialutskottet innebär detta i praktiken atl ingen taransvaret. Man bollar över del från den ene lill den andre. Vad skall man göraål delta mycket luddiga ansvarsförhållande som tycks inverka mycketnegativt på vården? En annan fråga som jag vill la upp är hur man skall styrainnehållet i vården. Hur lägel är i daghar framkommit av de möten vi harhaft isocialutskottet, där vi hört förelrädare för olika parler. Man kan uliryckadel så här: På de behandlingsplalser som finns, och delta gäller framföralll de unga, finns inte de som borde vara där gör alt de ungdomar somborde vara där inte får någon plats. Det handlar främst om de ungdomar somstraffar ut sig själva och alltså inte kan vårdas på de hem som finns. Det ärett problem, lycker jag, när man inte har möjlighel att styra innehållet ivården och utbudet. Det är föreståndarna på dessa hem som bestämmersammansättning i grupper osv. Det gör all man inte har någon kontroll överinnehållet i vården, och jag undrar hur man har tänkt sig atl lösa detta. Destalsbidragsre-glersom vi har redogjort för här ger vad jag förstår, inte någonsådan möjlighet atl styra innehållet i verksamheten. Slutligen är det en fråga som statsrådet inte alls harberört i sitt interpellationssvar. Det är problemet med personalen. Det gällersåväl personalen ute på socialbyråerna som personalen på instilulionerna,behandlingshemmen och hemmen för vård i boendet. Framför allt har det ju skelten utarmning av metodutveckling på socialbyråerna och i kommunerna, och det harvisals ett stort ointresse från politikernas sida att satsa på den här typen avverksamhet. Det gör att man har svårt att göra bra bedömningar och uppföljningav de placeringar som man gör Problemen är stora på de offentliga institutioner somfinns , eflersom lönerna är låga och personalomsättningen stor. Det är etttufft jobb, där man får väldigt litet uppskattning. Det gör i sin tur atl denpersonal som vidareutbildar sig går över till de privata behandlingshemmen.Där får de möjligheter alt utveckla sig och de får också bättre lön. Det här är ett av huvudproblemen, tror jag, i denulveckling som vi ser nu med försämring av vårdutbudet. Personalen arbetarunder svåra förhållanden och får arbeta för litet med metodutveckling. Jag undrarutifrån dessa tre punkler hur ansvarsfördelningen mellan koin- Prot.1989/90:93 niuner och landsting skalltydliggöras och framför alll hur det skall gå lill i 26 mars1990 praktiken för att varje partverkligen skall ta sitt ansvar. Svar på interpella tioner övervilken möjlighet som finns atl få kontroll över innehållel i vården och hur manhar länkl sig all lösa personalproblemen. 3 (): Del är en av paradoxerna i den socialdemokrafiskapolitiken atl när det handlar om barnomsorg är det sä förbjudet med privat vårdoch omsorg all regeringen har fått ingripa med ett direkt förbud mot allstatsbidrag skall anviindas till sådan omsorg. Närdet däremot handlar om barnmed problem bedrivs den vården till i enskild regi. Statsbidrag utgårsom kommunerna kan använda för att bekosta vården. Jag har ibland för-söktslälla frågan lill biirädande socialminisiern Bengl varför den härskillnaden tillämpas mellan barnomsorg och vård av barn med problem, och jaghar aldrig fåll något begripligt svar. framgår det av Bengl svar lill GudrunSchyman alt han egentligen inte heller tycker om den privata vården när delgäller barn med problem. Han är oroad, säger han. över den kraftiga ökningen avantalet institutioner som drivs av enskilda. Jag tror all del här är enogrundad oro. bl.a. därför atl del inte alls pågår någon ökning av anlalelplatser på privata inslitulioner. Tittar man på statistiken från 80-talel kanman konstatera atl del har skelt en minskning av antalet privatavårdplatser. Det framgår av den utredning som har fåttfrån . Del här är alltså en ogrundad oro. Jag lycker ändå alt det är lite avslöjande att BengtLindqvist är oroad över det växande utbudet i stället för att som jag varaoroad över del bristande utbudet. Huvudproblemet är att vi har för få platser -inte för många. Huvudproblemet är precis det som säger: Altsocialsekreterarna sitter och ringer runt och inte hittar några platser. Bordeinte regeringen vara myckel mera oroad över alt del saknas platser än att dettydligen, enligt regeringen, har tillkommit för många platser? Jag måste säga atl jag är förbluffad över alt BengtLindqvist hushållar så illa med sin oro all han är mer bekymrad över atl detfinns för mycket privata initiativ än över att det finns för litet initiativbåde hos privata och offentliga instanser Jag kan förstå den synpunkt som framförs i svaret om attkostnadsutvecklingen inger bekymmer Del gör den. Och det naturliga receptetnär man slår inför ökande kostnader på en "säljarens marknad", är juatl fundera över hur utbudet av platser kan ökas så all kostnaderna kan pressasner. Jag är övertygad om att kan fä en del goda tips på denpunkten av finansininistern. som jag ser här i kammaren. Det är ju genom all fåfler intresserade av att ge denna typ av vård som vi kan få ned kostnaderna ochdessutom täcka de behov som inte är täckta . Vi har på den punkten länge framfört en del uppslag somhar avvisats av övriga partier i kammaren. Vi har t.ex. sagt all det vore braall satsa på utbildning av dem som bedriver familjehemsvård. har vi enfullkomligt skandalös brist på fortbildning av denna grupp. Vi har lagt framelt myckel blygsamt förslag i kammaren om alt avsätta någon eller någramiljoner kro- nor lillfortbildning av föräldrarna i familjehenisvården. Jag tror att även andrainsatser av samma slag skulle kunna uppmuntra flera kloka, engagerade ochlivserfarna människor atl salsa pä att ta hand om ungdomar med problem. Det ärdenna typ av åtgärder vi kan vidta för att öka utbudet av platser så atlsocialnämnderna och socialsekreterarna runt om i landet inte måsle sitta med deproblem som beskrev. Jag vill ställa frågan till Bengl Lindqvist:Är det inte snarare bristen på platser som inger oro än den alltför storatillgången på platser? AnL 4 Statsrådet : mig utveckla några av synpunkterna i milt svar. Jag menar att utvecklingen inom delta område, totalt sett,inger oro av del skälet all del finns påtagliga brister som har med självastrukturen på serviceorganisationen all göra. Kommuner och landsting måste igrunden la del ansvar lagarna ger dem och se till atl vårdresurserna finns ilillriicklig oinfallning. Man måsle se lill alt den vård som ges, ges på elltillfredsställande sätt. Och man har naturligtvis också ett ansvar för att denersättning som tas ut och de kostnader som olika vårdinsatser innebär ärskäliga. gäller både den offentliga och den privata sidan. Den bild jag ser framför mig är all kommuner och landstinginie längre styr tillräckligt över de vårdresurser som behövs och atlvårdgivarna därför kan hamna i en besvärlig utpressningssiluation. Och vad jagkan förstå av de rapporter jag fått så finns det tendenser till delta. Man är hellenkelt tvungen att utnyttja det som bjuds lill del pris som begärs. Det är molbakgrund av dessa proportioner mellan offentligt och enskilt bedriven vård ochbehandling som den oro finns som jag nämnde i milt svar menar ocksä atl vi gör för litet. Sedan jagtillträdde har vi givit i uppdrag all utreda konsekvenserna avden ulveckling som har skett i fråga om relationerna mellan privata ochoffentliga vårdgivare på detta område. Denna utredning skall bedrivasskyndsamt och ge oss det underlag vi behöver för att kunna ta ställning ifrågan. Den s.k. , dvs. socialstyrelsensulredning kring socir altjänslens funktionssätt, har överlämnat sillbelänkande till mig. belänkande innehåller en mängd olika förslag somhandlar om tillsyn, om kommunernas sätt alt hantera dessa frågor om brister ikommunernas utredningar, om alt beslutsfunktionen knappast borde delegerasfrån socialnämnden till tjänstemän och om många andra frågor Atl följaREBUS-utredning-ens förslag på dessa punkler skulle innebära en skärpning avsamhällets hållning genlemot denna verksamhet. Vi håller nu pä all studera de olika förslag som harkommit fram, och meningen är nalurligvis att della skall ledatill åtgärder. Jag vill i delta sammanhang ocksä nämna den arbetsgrupp,bestående av representanter från och de båda kommunförbunden,som gör en riksomfattande inventering av vårdbehoven och utbudet avvårdresurser. Jag räknar med att även denna arbetsgrupp skall lägga framkonkreta förslag till insatser. Avslulningvis vill jag nämna och påminna omen åtgärd som regering och riksdag har fatlat beslut om i detta sammanhang,nämligen den Prot.1989/90:93 kraftiga höjningen av de belopp istatsbidraget som går till de slutna verk- 26 mars1990 samhelema, både när det gällerbarn- och ungdomsvård och när del gäller ~, missbrukarvård. Detta avspeglar enambition atl få till stånd en tillväxt och // in ip a- en utveckling av antalet platsersamt en höjd vårdfunktion i fråga om de mest Och jag förstår atl del största problemet inom della område liggerjusl där AnL 5 (vpk); Jag förslår atl år oroad överden här ulvecklingen, och han säger också detta. Det som skiljer BenglLindqvist från mig är atl jag vill att det skall hända någonting mycketsnabbare. När situationen är sä akut som , när missbrukare som är dömda tillvård och behandling -vilket i och för sig är litet märkligt - dör i väntan påatl få plats på behandlingshemmen, då kan man enligt min mening inte bara mötadetta genom atl hänvisa till utredningar. Situationen ute i kommunerna är nu sådan att en mängdärenden som har alt göra med barn som far illa inte kan behandlas och tas omhand på ett snabbi och effektivt sätt. Socialsekreterarna tvingas nämligen attägna en stor del av sin tid till all "ragga platser". När delförhåller sig på detta sätt, dä år situationen akut. När man tvingas in i ensituation där man får lov alt köpa en plats som man köper grisen i säcken, ulanatl vela om platsen har någon som helst effekt av det slag som man villåstadkomma och om man dessutom måste betala dyra pengar för delta, då är situationenakut. Jag menar att man i della läge måste göra något i slället för all hadenna avvaktande hållning. Jag förmodar atl del, som Bengl säger nu skallkomma fram konkreta resultat. Det vore ju konstigt om man bara utredde förutredandels egen skull. Vad jag efterlyser är emellertid åtgärder som kansnabba upp processen, åtgärder som kan innebära all någonting radikalt faktiskthänder BengtLindqvist fortsätter atl säga alt "kommuner och landsting måste tillse atl---------------------------- ".Men när de inte gör delta måste man ju åtgärda det på något sätt.Annars kommer vi alt stä kvar i den här situalionen. talade också om statsbidragen, och jagkänner till att de har höjts kraftigt, atl del är en markering av hur viktigavi anser dessa frågor vara. Men statsbidragen är inte styrinstrument av detslag som efter vad jag förstår måste till. de styr inte innehållel iverksamheterna. Detta är ett stort problem . Jag vill också hålla med om alt del finnsför få platser, all problemet inte är att det finns för många platser eller alldel finns för många platser inom privat regi. Problemet är i ställel att mångaav dessa platser inte är bra. Många är bra, det vill jag verkligen erkänna, mendet finns också många som inte är bra. Och del finns ingen som har kontroll ochansvar över hur utvecklingen sker i fråga om detta. Det spelar ingen roll omdet så finns lusentals platser, om dessa inte är bra, om dessa inte står irelation till del man vill uppnå. Om en placering på en sådan institution, privateller offentlig, inte resulterar i en förbättring av lägel, då är det illa. Detta ärockså fallet . Man har i mycket liten utsträckning begrepp om ochkunskaper om vilka effekter dessa olika behandlingsinstilulioner, en del av demprivata, har Detta är problemet. Jag vill ta upp ytterligare några saker.Gudrun efterlyste metodutveckling. Låt mig då påminna om alt detsenaste statsbidraget också innehåller 30 milj. kr som skall stimulera justmetodutveckling och åtgärder som kan höja kvaliteten på detta område. nämnde också i sitt första inläggansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting, och det är en intressantfråga. Jag har haft anledning atl syssla med den typen av frågor på flera andraområden, och jag kan lova att jag med stor uppmärksamhet skall gå igenom fråganom hur delta samarbete faktiskt fungerar I fall där ansvarsfördelningen mellantvä huvudmän inte har blivit klarl uttryckt när det gäller åtaganden ochfinansiering, löper man alllid. precis som siiger, risken allde skyller på varandra. Ulvecklingen kominer då alt i själva verket stästilla. Jag vill också understryka betydelsen av de enskildainitiativ som har tagits på detta område. Jag är övertygad om all denvitalisering av exempelvis missbrukarvården som har ägt rum aldrig hade kommitlill stånd ulan de enskilda initiativ som har tagits både kollektivt och istiftelseform. Del finns emellertid enligt min uppfattning iden bild som avtecknar sig ganska typiska tecken på atl man på den privatasidan plockar ul de lättare fallen och atl också samhället, kommuner ochlandsting, tappar kontrollen över del ansvar som man har och hamnar i enutpressningssiluation. Det är mycket viktigt att vi också kommer till rättamed den typen av problem. AnL 7 (vpk); Det är svårt atl få någonting konkret urBengl i de har frågorna. Jag vet inte rikligt varför I värsta fall ärdet ett tecken på att man i diskussionerna på departementet inte ännu harkommit fram till några konkreta förslag. Jag vidhåller atl det i så fall ärilla ställt, detta med tanke på hur verkligheten och utvecklingen ser ut. Det hade varit bra om vi hade fått höra någonting om vilkadiskussioner man nu för utifrån den rapport som ändå har lagtfram . I denna rapport sägs det klart all politiker och andrabeslutsfattare inte tar ansvar, atl klyftan mellan mål ochverkligheten är djup, att personalen inte stannar kvar på sina arbetsplatseroch atl brislen på platser gynnar vad man i rapporten kallar"vårdprofilörer". Denna fråga behöver enligt min uppfattning inte utredassärskilt mycket mer det är bara all konstatera hur verkligheten ser ul. Del ärdå märkligt atl man inte har några konkreta förslag all komma med i della läge.Jag vet inte vad Bengl har för tidsperspektiv när han säger attfrågorna skall behandlas skyndsamt. Jag vet inte vad "skyndsamt"innebär i . Jag vet inte vilken lideräkning Bengl Lindqvistgår efter, men klockan verkar i alla fall gå långsamt. Jag efterlyser som sagllilel agerande. Prot.1989/90:93 Anf. 8 (); 26 mars1990 Herr talman! Del var med häpnad jaghörde statsrådet lovorda de enskilda initiativen som hadebidragit till ökad vitalitet. Svarpåinterpella- i j .n ... ... , , i i-i ' ' inledningen till en omsvängning av socialdemokratiskpolitik pa mänga om- visade sig atl de enskilda initiativ statsrådet talade om var de kollektivaoch de som bedrevs i stiftelseform. Jag delar uppfattningen att de spelar enslor roll. Men enligt min uppfattning är de inte de enda enskilda initiativ somvi har nytta av inom barn- och ungdomsvården och missbrukarvården. När det gäller de andra enskilda initiativen, verkar BengtLindqvists huvudsakliga oro vara atl del skördas för slora vinster och alt dethar varit en osund expansion av enskilda initiativ. Jag delar inte denuppfattningen dels därför alt det inte har varit någon expansion av de enskildainitiativen - tittar man på antalet platser i enskild regi, finner man alt dehar minskat - dels därför all jag, lill skillnadfrån Bengl , tycker alt vi har stor nytta av.de enskildainitiativ som finns, av familjehemmen, av enskilt drivna hem för vård ochboende, av enskilt bedriven missbrukarvård. Jag lycker alt vi skall lyfta påhalten för den verksamheten. Vi kan självfallet lycka, och den uppfattningen delar jag.atl del tas ut för höga priser för en hel del av denna verksamhet. Men då ärdet naturliga svaret all försöka se lill alt utbudet ökar, så att prisernapressas. är huvudproblemet, och jag oroar mig för det, all del intefinns tillgång till god vård i tillräcklig omfattning. är oroadför att del skördas för slora vinster och alt del finns för mänga privatainitiativ på det här området. Jag lycker all det är sorgligt all inte oron kanomfördelas i mera utbudsstimulerande riktning. AnL 9 Statsrådet ; Jag förbehåller mig faktiskt rätten, DanielTarschys. atl uttrycka mina egna åsikter Jag har inte hört mig själv säganågol om några oskäliga vårdkostnader som del enda problemet i del härsammanhanget. Vårdkostnaderna är ett problem. är det också ettproblem atl utvecklingen har blivit sådan att landsting och kommunerförefaller ha tappat greppet över sitt eget ansvar Det har lill en del medulvecklingen av de enskilda initiativen att göra, och det måste vi seallvarligt på. Jag vet inte vad del är för statistik som sig mol. Sammantaget är det en entydig utveckling när det gällermissbrukar- och barn-och ungdomsvården alt de privata alternativen har ökatkrafiigt under hela 80-lalel. Den exercisen förstår jag mig över huvud tagetinte på. , de tre initiativ som är pä gång lyckerjag ger anledning till vissa förhoppningar om konkreta åtgärder ganska snabbi.Arbetsgruppen med och kommunförbundet skall vara klar senast isommar och den utredning som vi har satt i gång om effekten av den pågåendeprivatiseringen inom vård- och behandlingsområdet skall vara klar under 1990.Jag hoppas atl vi skall få se effekten av de statsbidrag som träddei krafl Jag lycker därför att det är rimligt atl lala omskyndsamma åtgärder Del finns ett visst fog för all påstå alt vi har sådana pågång . vice talmannen anmälde atl ochGudrun anhållit all till protokollet får antecknat att del inte ägderätt lill ytterligare inlägg. Överläasninsen var härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1989/90:137 om en förändring avnuvarande spelutbud har frågat statsrådet regeringen är beredd atl ompröva spelformen Lången och liknande spel somlockar lill manipulation och dessutom snabbt leder till spelberoende föralltför många. Arbetet inom regeringen är så fördelat alt det är jag somskall svara på interpellationen. AB Tipsljänst har regeringens tillstånd att anordnavadhållning som förutsätter odds som sätts av bolaget. Vadhållningen fåranordnas endasl i samband med idrottstävlingar Ett av dessa spel kallasLången. Vid några spelomgångar har ett onormaltstort spel förekommit på Lången. Efter vad jag erfarit har Tipsljänst settöver detta spel och vidtagit vissa kontrollåtgärder. Därutöver pågår enulredning om eventuella oegenlligheter. Mot denna bakgrund är det inte aktuellt atl nu ompröva Tipstjänslsspel-tillstånd. Regeringen kommer dock att noga följa ulvecklingen avdessa spelformer och självfallet är det viktigt all Tipsljänst bedriververksamheten på sådant säll alt allmänhetens förtroende för bolagets verksamhetupprälthålls. 11 (); Jag ber atl fälacka finansininistern för svaret pä min fråga. När artiklarna om att spelformen Lången utnyttjas föronormalt höga insatser kom.