prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Det var endast för att undvUca retroaktiv lagstiftning i deprojekt som redan då var under behandling som den här paragrafen har kommit tiUvid riksdagsbehandUngen. Ioch för sig har jag respekt för att mUjöministem inte viU uttala sig i ettenskUt faU, men nog måste man väl ändå kunna ge en uppfattning om vilkenmiljösyn man lägger i botten när man prövar de här faUen i sista instans?Utifrån mfri roU kan jag inte se annat än att när det rör sig om därrmingarutöver dem som redan är tiUåtUga, är det aUtså en mUjöpåverkan av inte ringagrad, som lagens bokstav talar om. En mUjöpåverkan av ringa grad kan ju intebetyda slfrskUt mycket. överhuvud taget borde man kunna säga genereUt att det mte är möjUgt att göra enöverprövning i faU där det är fråga om regleringar som leder tUl ytterUgaredämningar eUer korttidsregleringar över huvud taget - även när man har en starkopinion. Då kommer ju inte minst kommunen in. håUer jukommunerna på att planera enUgt TBL och göra upp områ-desplaaer och annat. Jagtycker att man bör tiUerkänna kommunen näst intiU veto i sådana faU. Också iden frågan tycker jag att man bör kunna göra ett generellt uttalande om sinuppfattning. 1989/90:43 11december 1989 Jagär som mUjömmister mycket angelägen om att slå vakt om en gnmd-läggande principi svensk mUjölagstiftnuig, nämUgen att vi skaU pröva varje enskUt fall utifråndess unika egenskaper, i syfte att i varje enskUt faU nå ur miljöns synpunktbästa möjliga resultat. Den typ av generella regler som talarom leder erfarenhetsmässigt tUl att man i själva verket låter det som varavsett att bU ett tak bh golvet. Det leder tiU att man inte i varje enskUt faUmed aU den noggranhet som behövs eftersfrävar minsta möjUga mUjöpåverkan. Jag är naturUgtvis glad över att mUjöministem är beredd att pröva varjeenskUt laU mycket noga. Det menar jag att man naturUgtvis måste göra efter detatt man har lagt den principieUa, genereUa mUjösynen i botten. Jagvar kanske Utet för optunistisk när jag trodde att jag ändå skuUe få en Utenfingervisning om hur regeringen ser på bedömningen av beprövnings- faUen när det gäUerkorttidsregleringar och annat. Jag får väl nöja mig med de undvikande svar somjag har fått. Jagvet att miljö- och energiministem tidigare här i kammaren har haft en debatt-jag tror det var med från mitt parti - där man diskuterade skyddetför de fyra stora älvama. Dåvar miljö- och energiministem inte beredd att uttala sig för ett sådant skydd,utan vUle i stäUet stärka NRL. Nutycker jag att regeringen och miljömmistem har en utomordentlig chans attuttala sig för en stärkt NRL-lagstiftning i detta fall. Men jag har inte kunnatspåra något sådant i svaren i detta fall, tyvärr. överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar påinterpeUation 1989/90:59 om de säkerhetspolitiska följderna av utvecklingen iÖsteuropa har mot bakgrand av pågående förändringar i Europafrågat mig om regeringen är beredd att låta denna utveckUng påverkaförsvarskommitténs arbete med det säkerhetspoUtiska betänkandet. Hon frågarvidare hur kommande försvarspolitiska beslut kommer att påverkas tids- ochinnehållsmässigt. Sluthgen uncfrar hon vilka försvarspolitiska"signaler" som skuUe påverka den nuvarande utvecklingen i positivriktning. JagviU i svaret på den första frågan hänvisa tiU regeringens dfrektiv tiUförsvarskommittén. Kommittén skaU sålunda granska vilka förändringar i bl.a.säkerhetspoUtiskt avseende som kan föratses få betydelse för vår framtidasäkerhet. I sammanhanget konstaterar regeringen den positiva utvecklingen avrelationerna mellan stormakterna, som den betonar att en relativt höggrad av säkerhet krävs i sådana framtidsbedömningar som skaU läggas tUl grandför det svenska totalförsvarets utveckUng. Jagkonstaterar sålunda att en bedöirming av pågående säkerhetspoUtisk utveckling iEuropa Ugger väl inom ramen för regeringens cUrektiv tiU försvarskommittén. Somsvar på den andra frågan viU jag meddela att det mte är aktueUt att ancfratidpunkten för nästkommande försvarsbeslut. Beträffande innehåUet gäUer attkommittén mot bakgrand av sina övergripande säkerhets- och för-svarspoUtiskaöverväganden skaU överväga totalförsvarets fortsatta utveckling ochinriktning. Det sammanhang meUan den säkerhetspoUtiska utvecklingen ochtotalförsvarets innehåU som efterlyser Ugger sålunda även detväl mom ramen för kommittédfrektiven. Ivad gäUer den sista frågan, om försvarspoUtiska signaler, menar jag att enutveckling av maktblockens styrkor i i mera defensiv riktning,såsom det nu diskuteras, skuUe bicfra tUl att ytterUgare höja stabilitetenmeUan öst och väst i hela Eraopa. Jag noterar att neutrala länder som Schweizoch ofta nämns som goda exempel på nationer med en defensiv försvarsprofUi samband med dessa diskussioner. Detviktigaste svenska bicfraget tiU säkerheten i i av snabbförändring är sålundi även mot denna bakgrand att fullfölja de principer påvUka vår säkerhetspolitik och vår försvarsplanering länge byggt. GUDRUNSCHYMAN (vpk): Jag skall be att få tacka försvarsministem för svaret. Jag tycker intedet är särskUt hoppingivande måste jag säga, men vi kanske kan komma tiU Utetmera positiva tongångar under debattens gång. Idetta interpeUationssvar låter det som om regeringen har varit välchgtföratscende och långt i förväg tillsatt försvarskommittén cx:h flyttat fram beslutetmed tanke på den utveckling som senare skett i . Det var ändå uitebakgrunden tiU att försvarskommittén tiUsattes och det försvarspoUtiskabeslutet flyttades fram. Bakgranden var ÖB:s krislarm, mycket skick-Ugtmarknadsfört, för att han behövde mera pengar tUl det miUtära försvaret, heltenkelt. Därför är många av oss oroUga för att detta också skaU bU resultatet. ÖB:sbeslutsunderlag innebär en plädering för fortsatt starkt miUtariseradneutraUtetspoUtik anpassad efter ett tudelat och mihtärt upprastande Europa.Detta är någonting som inte längre existerar. Eftersom föratsättningaraa nu ärså cframatiskt annorlunda än när denna kommitté började arbeta och fick sinadfrektiv, så finns det anledning att ompröva verksamheten. Jagtror att det säkerhetspohtiska betänkande som försvarskommittén skaU lägga frami januari inte kan innehåUa något annat än ett konstaterande av att detfaktiskt är omöjUgt att lägga fast någon poUtik utifrån en bedömning av detaktueUa läget, eftersom detta om eUer kan se heltannorlunda ut. Detenda vi vet med säkerhet är att vi går emot en utveckling med nedrust-lungrvmtom i världen. T.o.m. kabinettsekreterare har faktisktsänkt garden htet i sin artikel i . Han säger att det inte ärtroUgt med en ökad upprustning ens i . pölseteorin har förpassats tUl avdelningen för Norgehistorier, och det ärbra. Mendetta måste också få effekter på försvarskommitténs arbete och på detförsvarspohtiska beslutet. 1 av så stora och snabba förändringar voredet olyckhgt att fatta så långtgående beslut som dessa femårsperioder medför.Faran är att vi binder upp oss i gammalmocUga mihtära strakturer som är mycketkostnadskrävande och gör att vi inte kan arl)eta lika effektivt på de ancfrasäkerhetspohtiska områdena - handelspohtik, nedrastningspo-UtUc - som verkUgenskuUe innebära att utvecklingen i stabUisera-des. JagviU komma åt cUskussionen med totalperspektiv på säkerhetspoUtiken, där manockså tar med de globala mUjöhoten. Man måste använda försvarspengar tUl denödväncUga åtgärder som skaU vidtas. Jagtycker det fmns också en annan vits med att cfröja med detta försvarspoUtiskabeslut. Vi får ett val där försvarsfrågan kan bU en av de stora frågoma. DetskuUe imiebära att människoma i detta land faktiskt får blanda sig i dennaannars sä expertdominerade cUskussion. 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 Försvarsministemtog själv upp som ett bra exempel. I har människor verkUgenfått cUskutera frågan och fått den presenterad för sig på ett sådant sätt attde tänker efter, nämhgen hur skuUe det se ut med utan armé? I vissaregioner har svarat att det vore bra, då skuUe man kunna användapengama tiU någonting vettigare. totalt av den schweiziska befolkningenhar sagt att man mycket väl kan tänka sig en aweckling av den schweiziskaarmén. Denfrågan skaU vi stäUa oss här i också, som ett htet och neutralt landsom på inga vUlkor kan föra några mihtära krig. Vi skuUe kuima vara ettföregångsland i att göra omställningsprocesser och omställning tUl civUprcxluktion samt bygga upp ett överlevnadsförsvar och ett mincfre sårbart samhäUe.Det skuUe kunna vara vårt bicfrag tiU den säkerhetspolitiska utveckUngen. Mendet kräver pengar, och dem måste vi ta från försvarsbudgeten som tiUåtitsdominera sä mycket. JagskuUe vUj a höra vad försvarsministem har för synpunkter på dessa tankegångarom att få en bredare demokratisk debatt i dessa frågor inför ett sådant viktigtbeslut och inför den poUtiska utveckling som pågår. Jag skaU gämasvara pä några av de frågor som har stäUts. Pölseteorinär någonting som jag icke på något sätt har vare sig omfattat eUer bejakateller ens diskuterat. Så den teorin får nog Gucfrun ta upp med dem someventueUt cfriver den. Låtmig sedan säga att vad som sker i är bl.a. att de kommunistiskapartiema tappar inflytande. Vi ser nästan dagUgen att deras inflytande bUrmincfre och mincfre. Däremot har vi inte sett så särskilt mycket om någonkonkret nedrastning i vårt närområde. Jagtycker att det är glädjande, det som sker i och det som stormaktema därhar kommit överens om. Det ser mycket lovande ut i cUskussionen om nedrastningdå det gäUer de konventioneUa styrkoma. Men det som vi framför allt bevittnar iÖsteuropa är de kommunistiska partiemas minskade inflytande. Låtmig också säga att jag faktiskt var den första poUtiker som awisade ÖB:s s.k.A-nivå och vid det tUlfäUet betecknade den som orimUg. Jag vUl bara göra detUUa påpekandet. Regeringentar aUtid konsekvensema av utvecklingen i vår omvärld, och som jag sade i mittsvar är det nu försvarskommitténs uppgift att göra en säkerhetspoUtiskbedömning som kan Ugga tUl grand för kommande försvarsbeslut. Det vi nubevittnar är framför aUt en poUtisk avspänning, och den förändringen går mycketsnabbt. Denna poUtiska förändring kan förhoppningsvis leda tUl en betydandemiUtär avspänning, men det Ugger i sakens natur att den poUtiskaföräncfringsprocessen kommer först och går snabbare än den miUtära. Detär därför oklokt att utsätta svensk försvars- och säkerhetspoUtUc för någratvära kast. En förändring av det svenska totalförsvarets framtida inriktningmåste, som jag ticUgare har sagt, bygga på framtidsbedömningar med en relativthög grad av säkerhet. Jag sätter således, fra talman, än så länge inte likhetsteckenmeUan de europeiska kommunistiska partiernas nunskade mflytande och en mihtäravspänning. GUDRUNSCHYMAN (vpk): Jag tycker att det var bra att försvarsministem tog upp frågan om dekommunistiska partiemas minskade inflytande. Jag tror att det är den enda frågadär vi är överens i den här debatten. Denutveckling som har skett och som kanske är mer en fråga om demokratinsgenombrott än om olika systems sönderfall, äi- någonting som vi bäggeväUiomnar. Jag fror också att det med nödvändighet - och där är jag meroptimistisk än försvarsministem - kommer att leda fram tiU en miUtärnedrastning. Det är fömuftets seger som vi måste ha. Jagär mycket väl medveten om att den poUtiska utveckUngen går snabbare och attden miUtära utvecklmgen är välchgt trög. Det kan vi också vara överens om. Mendesto vUctigare då att vi inte gör den ännu trögare genom att binda upji oss ilångtgående och mycket kostsamma miUtära försvarsorganisationer. NugäUer det att aweckla. Jag menar att ett av de stora problemen i de europeiskaländema är dessa jätteUka mUitärapparater, med därtUl hörande industrieroch mUitärindustriella komplex. Att aweckla hela den apparaten kommer att tavälcUgt . Det kommer att krävas mycket mo-cUga politiska beslut, fördet är stora intressen som står på spel. Jagmenar att vår roU måste vara just att fatta de poUtiska besluten, så att viinte hamnar i en sittiation där vi har arméer bara för att vi har en vapenindustrioch där vi har försvarsstrakturer som bygger på regionalpoUtiska ochsysselsättningspoUtiska grander. Vimåste låta säkcrhetspohtiken styra. SkuUe vi göra det , måste vi ändra vårtracUtionella uppfattning om att skaU föra en neufraUtets-poUtik somgaranteras av ett starkt mihtärt försvar Vi ser att den säkerhetspoUtiska bUdsom gäller mte bygger på några miUtära hot och fiendebilder. Jagtycker inte att det är sant när försvarsministem säger att det inte pågår någonverkhg netfrustning i vårt närområde. Det pågår en nedrastning. cfrarbort 40000 man och 1200 stridsvagnar i vårt nordiska närområde. Antaletstridsvagnar skall halveras. 1 skaU merparten av nedskärningarnagenomföras redan före utgången av 1989. En tredjedel av styrkor iBaUUcum och miUtäromräde skaU bort . Dehär nedskärningarna är procentueUt större än reduceringama som genomföri , och detta är i vårt näromräde. Det fmns tycUiga tecken somtyder på att det konuner att bU mer. Det här måste få betydelse, menar jag, förvåra fortsatta försvarsbeslut. TiUsist skuUe jag vUja ha en kommentar tiU det jag sade om att göra försvarsbeslutettUl en fråga i nästa års val för att låta foUc få inflytande, ett folkligtinflytande på försvaret. 1989/90:43 11december 1989 överiäggningen var härmedavslutad. 8 protokoll 1989/90:43 1989/90:43 11december 1989 17 § Svar påinterpeUation 1989/90:90 om utbyggnaden av har frågat mig följande: Är motivet för den militärautbyggnaden av att bereda plats för en JAS-flygbas? Harförsvarsdepartementet eUer någon annan instans undersökt hur utökadeaktiviteter med stridsflygplan kommer att cfrabba människor och natur iBorlänge och ? Iförsvarsbesluten har tagit ställning tiU bassystemför flygvapnet där det slagits fast att det är viktigt och angeläget att våraflygstridskrafter genom ett väl fungerande bassystem kan skyddas och utnyttjasinom ramen för sin förmåga. Bassystemet har därvid vidareutvecklats, ochinlechiingsvis har landets norra delar prioriterats. Flygvapnetsbassystem Bas-90, som omfattar såväl miUtära som civila flygfält, är avsettoch anpassat för flygvapnets samtiiga flygplanstyper Attsprida flygbasema över hela landet ger större möjligheter att skydda våraflygplan under krig och beredskap. I fredstid kommer baserna att utnyttjas videnstaka övningar, dels krigsförbandsövningar som inträffar ungefär vart fjärdeår, dels däremellan ancfra övningar Användningen ifredstid och de effekter som syftar på blfr således mycketbegränsade. VIOLACLAESSON (vpk): Tack för svaret! Svaret är inte bara kortfattat - det är också litetkryptiskt, . AUasom färdas med bU på vägarna meUan och eUer genom samhälletGustafs inser att ett omfattande projekt är pä gång. Asfalten breder ut sigöver "Rmaslättens börcUga mark. Det är därför jag har frågat om denmilitära utbyggnaden av och JAS-planets framtida närvaro där. Försvarsministemå sin sida talar om flygvapnets bassystem, Bas-90, i allmänhet men nämnervarken eller JAS. Så särskUt hemligt är inte projektet längre,, i varje faU inte för dem som följt Dalamassmedia de senasteåren och rakt mte för oss som bor i frakten! Detstorvulna Kupolenbygget i har fått omdiskuterad konkurrens genomfantastiska autostradaliknande vägbyggen över åkrar och fält, genom skogar ochdalar. Men hemhgheten om miUtärens planer spräcktes redan när böndemasvärdefulla jordbraksmark skuUe tvångsinlösas. Vid fortifikationsförvaltningeni uppgav man vid en intervju följande: "Vi bygger ut baserintiU de civUa flygplatsema över hela landet . nu när vi börjar kommasöderat tiU tätbebyggda områden blfr det större problem både med markfrågomaoch sekretessen". Vidett möte meUan militär och markägare klagade böndema över markförlusten.Enligt uppgift hotades bönderna med fängelsestraff om de yppade något ommilitärens utbyggnadsplaner vid . Ärdet en korrekt uppgift, , att markägarna och berörda bönderhotades av mUitären för att de skuUe tiga om utbyggnadsplanerna? Varför i så faU - så snartbygget påbörjats var det ju ändå ingen heraUghet längre? Är bönder som viUrädda värdefull jordbraksmark rättslösa i förhållande försvarsmyndigheten ochdess behov? DalaAirport är alltså en del av Bas-90 och är snart en militär flygbas. De uppgUterom kostnadema för de mUitära investeringama som blivit offentligavisar att det hancUar om minst 66 milj. kr. Däremot finns det inga uppgifteromsamhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. Försvarsministem nöjer sig med attsäga att effektema på människor och natur blfr "mycket begränsade".Men hur vet det? Har det över huvud taget gjorts någon analys avtänkbara konsekvenser? Vem har i så faU utfört den? Redaneffektema av dagens civilflyg vid är förödande. Den bedömning somgjorts av sakkunnige miljömecUcmare visar attverksamheten är farlig för människor och natur - ja, att verksamheten t.o.m.borde stoppas! bästa badsjö har cfrabbats av badförbud på grand avaUa giftiga utsläpp. Andra sjöar är döda eUer döende. Kolväte- ochkväveoxidutsläppen är hälsovådUga. Bulfret är redan oUdUgt för närboende. Oavsettom försvarsministem hoppas på att JAS-fiygplan skaU komma att landa på DalaAirport eller mte, uncfrar jag: Vad är det som får att tro atteffektema av utsläpp och buller som tUlkommer vid övningar med stridsflyg skaUbU "mycket begränsade"? 1989/90:43 11december 1989 Jag skall inte upprepa några av frågor eUer de faktahon anförde, även om det är självklart att jag hade tänkt ta upp några av dem,eftersom de berör samma ämne. Jag också viU se på vUka effekter detta har förcivUflyget. När vi har framstäUt frågor kommunalt och regionalt om den härflygplatsen, har man hävdat att det rör sig enbart om hemUga uppgifter ochdärför kan vi mte får reda på hur det blfr. Vad som håller på att hända är juverkligen hemligt nu när man t.o.m. kan se det från marken. Inte heUer ifr detnågot problem alls att se det från satelUt. Meden utbyggnad beräknas civUflyget fyrdubblas tiU 800000 passagerare tiU år 2000.Antalet fordon beräknas till 4 500 per dag. Detta stämmer mte heller. Det bordevara många fler som fiög om det vore nödvändigt med en så omfattande utbyggnadav vägen. Man kan inte plocka bort vägen, vare sig från det mihtära tänkandeteller från det civUa flyget. Det hör intunt ihop cx;h tar i anspråk ett onödigtstort markområde. Flygplatsen kommer att dominera över den om kringliggandebebyggelsen. Jag hävdar att infarten tiU måste ses som en del avsjälva flygplatsen och den bör i det här sammanhanget bedömas efter dettaperspektiv. Fråganom grandvattnet har varit en väldigt vUctig synpunkt och detta problem blfrmycket värre om byggs ut tiU en mihtär flygplats, eftersom den dåbUr ett mål för miUtära angrepp. Föratom att flygplatsen kan bU skadad, kommerockså grandvattenförsörjningen för att hotas. Detta är mycket aUvarUgtoch man kan dra paraUeUer med flera ancfra civU-flygplatser i , somUgger i närheten av grandvattentäkter. Där får det helt enkelt inte hända någonolycka. Jag skulle vUja fråga : 1989/90:43 11december 1989 Hur kan man placera enmUtär flygbas på sådana områden där det inte får hända någon olycka? Bulfretär uppe i även under fredstid. Man kan knappast stå ut med 90decibel. Det är oUdUgt. Varför bygger man ut denna flygplats så mycket även fördet civUa flyget när man snart har en som kananvändas för fransporter tUl och sedan dfrekt tiU flygplatsen? Dettamatarflyg behövs aUtså inte alls i denna utsträckning. Detfinns ju även risker när man ser på hur trafUcen i världen utvecklas. Först vardet en varvskris. har vi en bilkris och nästa kan bU en flygkris. Idenna problematik Ugger kopplingen tiU civU flygplats, tUl grundvattnet - attdet fritc får hända olyckor - och hur man på många platser i breddarvägar för att kunna landa med flyg samt vad detta iimebär för om-kringUggandejordbruksbygd, befoUcningscentra osv. JagviU framför aUt fråga om grundvattnet, om man över huvud taget har beaktatdetta när Bas-90 skall utökas genom att de civUa flygplatsema tas i anspråk. Vid ett flertal tiUfäUen här i kammaren har jag försökt att förståvarför vpk är emot att vi har ett starkt och slagkraftigt luftförsvar. Jag vetatt vpk har varit emot , , cx;h JAS.Majoriteten bakom den frågan har emeUertid varit rätt så stor, ,och det är ju detta beslut som vi har att förvalta. Närdet gäUer den aktueUa frågan kan nämnas att , JA35 liksomäven JAS skall kunna landa på när den dagen kommer. Vad är detför någonting som ni funderar över? har tagit StäUning tiU detta ochdet finns en mycket stor majoritet bakom dessa beslut. Det är fel att säga attdet är fråga om tvångsinköp av jordbraksmark. Det har inte skett någontvångsinlösen av mark, utan det har träffats överenskommelser. Jag tycker inte skaU sprida några falska uppgifter i det här faUet. (vpk): Det gläder mig, , att man inte har tvingat böndema attavyttra mark. Det är mycket glädjande om de har varit med på noterna. Även omdet förhåUer sig så, hände det ju sig att uppgifter läckte ut, därför attbönderna tvingades tiU tystnad under - låt oss säga - hot, som jag ticUgarenämnde. Enhgt de uppgifter som har kommit fram hotades böndema bl.a. medfängelsestraff. De fick inte yppa någonting tiU massmecUa om att det var"tvångsinköp av mark" på gång. Det är därför som jag har StäUt frågorom detta tiU . Är det så att bönder som råkar ha värdefuUjordbraksmark i den här typen av område som kolUderar med miljöinfressen kantvingas tiU tystnad om affifren i sig? Detta är kanske desto märkvärcUgare omde kan tvingas tiU tystnad, trots att det mte var fråga om någontingkontroversieUt, fröts att det inte var fråga om någon tvångsinlösen. Böndema på ärannars, , ganska kända för att verkUgen hjälpa länet, attför Uvsmedelsproduktionens skuU väma om den viktiga jordbraksmark som finnsdär. Jag tror inte att dessa bönder friviUigt släpper ifrån sig sådiin mark. Sed;mnågot om hemlighetsmakeriet kring detta med att böndema tvingades tiU tystnad.Jag tror inte att det är bra med hemUghetsmakeri, särskUt inte om det inte ärniidvändigt. Det cfröjde ju inte så länge förrän byggandet i vUket faU började,och tidningama kunde inte heUer pressas med hänvisning tiUsekretesslagstiftning och annat. Det cfröjde inte länge förrän vi som bor iområdet t.ex. genom att färdas på vägen meUan och kunde se atten utbyggnad i stor skala var på gång, en utbyggnad som mte aUs hade med vägenatt göra. Utbyggnaden skedde intiU vägen, genom skogen och över åker och äng,såsom jag tichgare beskrev. Varförär det inte bra med hemUghetsmakeri av det här slaget, ? därför att ett sådant hemlighetsmakeri leder tUl att en mängd rykten somkanske inte alls är befogade sprids. Ett sådant rykte som har varit i omlopp,och som det vore bra om dementerade, är att den välcUgt storasatsning som vi vet ingår i Bas 90-projektet skuUe ha att göra inte bara modsvenska behov utan även skulle vara av intresse för NATO. Jag kan inte hjälpaatt sådana rykten har varit i svang, men detta har faktiskt varit fallet i . 1989/90:43 11december 1989 Jag vUl betona att är en ekonomisk och poUtisk skandaleftersom planet inte ens kan flyga. Även från försvarets synpunkt är dethittiUs en flopp. Majoriteten får ju rätt, och majoriteten har genomdrivitdessa förslag. Men majoriteten har ju inte aUtid rätt. Vi viU börja en svensknedrastning genom att stoppa JAS och vapenexporten. Jag viU nu fråga försvarsministernom han inte , med facit i hand, kan säga att det både nationeUt ochintemationeUt hade sett bättre ut om vi hade varit utan vapenexporten och utanJAS. Det är mycket mtressant att lyssna tUl . Hon tycks varaintresserad av att vi har ett starkt luftförsvar så länge det mte får någonanknytning till hennes hemtrakt. Försvaret får däremot gäma vara förlagt tUlaUa andra platser i landet. För att riktigt understryka detta säger hon att honhar hört lykten om att det också skaU bU fråga om en . Vpk:s intresseför luftförsvaret ter sig cnUgt min mening än mera märkUgt. Jagär alldeles övertygad om att är mycket förtrogen med att deförsvarsmvesteringar vi gör i vårt land sker för att skydda vårt land. För attgöra detta tar vi hjälp av våra egna resurser.