prot · GD0996 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är,som sagt var, senare i vår som det stora bostadspolitiska slaget står och detvi nu sysslar med är en förövning. Förövningen visar dock hur olyckligt och ologiskt det ärom en överenskommelse mellan en gammal socialdemokratisk regering ochfolkpartiet om skattepolitiken får styra bostadspolitiken i väsentligaavseenden. Resultatet kan bara bli att vi fjärmar oss från en socialbostadspolitik. Bostaden blir än mer än nu en handelsvara, tillgänglig i denutsträckning som människor har 52 De boendes inflytande individualiseras, dvs. de som har mestresurser får störst makt. Om bostadsfrågan i stället för skatterna varit det primära- och jag tycker att bostaden är viktigare än skatten - skulle en uppgörelsemellan socialdemokraterna och ha varit otänkbar talhär har ytterligare understrukit det. Det enda möjliga hade varit enskärpning av den sociala bostadspolitiken genom ett samarbete mellansocialdemokraterna och vpk eller ett bredare rödgrönt samarbete mellansocialdemokraterna, , vpk och . Jag menar nu att det inte är för sent all rädda densociala bostadspolitiken - om mina socialdemokratiska vänner i bostadsutskottetfullföljer sin gamla politik, sitt hittillsvarande informella samarbete överblock- och partigränserna och sitt oberoende gentemot regeringen. Detta förutsätter atl ni socialdemokrater inte fullt utunderordnar er skal-teräknemästarnas krav på atl vissa gruppersinkomstskaltesänkningar lill stor del skall betalas av de boende. Det innebärförmodligen att ni måste agera innan bostadsfinanseringspropositionen läggsfram. Jag skall här dra några huvudpunkter som är vikliga föratt den sociala bostadspolitiken skall fullföljas. Jag kan redan konstatera attdet i slor utsträckning nu borde vara möjligt atl diskutera med centerpartiet.Jag hoppas alltså alt också socialdemokraterna och lyssnar noga,så att vi kan få höra om del finns förutsättningar för ell sådant bredaresamarbete. Jag menar att vi måste slå fast atl målet för den socialabostadspolitiken är oförändrat och fortfarande bygger på generellasubventioner, så att inte en alll större del av befolkningen blir beroende avriktade och inkomstprövade bostadsbidrag. Man måsle i delta sammanhangdiskutera vad som är en rimlig bostadskostnad i förhållande lill lönenivåernai vårt land. Delta innebär också atl skatteomläggningens finansiering,precis som var inne på, måsle justeras så, att bostadskostnadernasbidrag till skattefinansieringen minskar Det borde kunna ske genom att manfunderar ett varv till på de investeringsbidrag som är avsedda att kompenseraför höjningen av byggmomsen vid nyproduktion och ombyggnad. Man borde kunnadiskutera en anpassning av investeringsbidraget så alt del kommer att motsvarahela byggmomsen och att det skall kunna utbetalas också vid underhålls- ochförbätlringsinsatser i bostäder åtminstone i de bostäder som inte är direktomfattade av spekulation och handel. Man börvidare avskriva tankarna på moms på fjärrvärmeanläggningar Dessutombör man avskriva tankarna på moms på bosladsförvaltning. Man bör i stort sett bibehålla räntebidragen på dagensnivå och inte vara så rädd för att via den gemensamma ekonomin finansierabostadsproduktion. Naturligtvis kan man diskutera villkoren och fördelningen påolika typer av bostäder och upplålelseformer, så att profilen blir mera socialän . De tilltänkta miljöskatterna bör ses över så, att boendetinte beskallas för hårt. Däremot bör man nog tänka ett varv till i motsatt riktningnär det gäller elvärmen. Man bör se över möjligheterna atl hårdare beskattainte bara di-rektverkande el utan all eluppvärmning. Ett sådanthär program för en social bostadspolitik borde också innehålla Vissa anslag lill bostadsförsörjningen Vissa anslag till bostadsförsörjningen en översynav fastighetsbeskattningen. Det finns en tydlig majoritet för att den bör tasul på grundval av elt bruksvärde eller ett boendevärde, inte pä grundval avtaxeringsvärdet. Jag tycker också all man på allvar bör diskutera om intefastighetsskatten skall gå till kommunerna, som har ansvaret för bostadsförsörjning,infrastruktur osv. Man skall inte se den löpande bostadsbeskattningen ellerfastighetsbeskattningen som en kapitalbeskattning. Man måste se över bostadsbidragssystemel och höjabostadsbidragen, så all de blir ett ordentligt skyddsnät även för ensamstående. Med sådana här justeringar blir också hyresstoppet på etthelt annat sätt en realitet. Man kan dessutom lyfta av hyresstoppet utan attdet blir en katastrof i hyresutvecklingen. Ett inslag borde också vara all man ser över kontrollenoch beskattningen av handeln med hyreshus. Det finns möjlighet både atl se tillatl de boende får ett iriflytaride över handel med de hus där de bor och attbeskatta sådan handel så att den hålls tillbaka något. Man borde också överväga en skärpning av kommunernasansvar och ställning när det gäller bosladsförmedlingsverksamheten, när detgäller rådgivningen och när del gäller möjligheterna atl ingripa mot t.ex.övernattningslägenheter. Vi har diskuterat dessa frågor i flera omgånger.Framför allt verkar tiden vara ganska mogen för att vi skall ta ett steg tillmol ett obligatoriskt kommunalt ansvar för bosladsförmedlingsverksamheten. En sådan här samordning borde också inbegripa kraftfullainsatser mot sjuka hus. En bra utgångspunkt för de insatserna är det arbete somhar bedrivits inom och som väntas komma alt leda tillframläggandet av en proposition. Jag skall inte nu gå vidare in på defrågorna. Jag lycker också alt det är viktigt att vi kan kommaöverens om en förstärkning av hyresgästernas och hyresrättshavarnas slällning,både individuellt och genom hyresgästorganisationerna, vilket också betyder enförstärkt slällning för förhandlingssystemet. Det är viktigt all här försvaraden allmännyttiga hyresrätten, inte minst mol den typ av angrepp som komfrån , sonn i stor skala vill omvandla de allmännyttiga hyresrätternatill bostadsrätter och dessutom inte tvekar inför en fri prissättning påbostadsrätter Jag tror att vi måste tänka oss att skärpabruksvärdessystemet, och jag hoppas att vi skall kunna utvidga del till attavse också lokalhyrorna. Det här är några punkler i vad som enligt min meningskulle kunna vara en långsiktig röd-grön plattform för en bostadspolitik, somdel borde gå att komma överens om ganska brett i bostadsutskottet och såsmåningom i kammaren. Anledningen lill atl jag nu har velat föredra dessapunkler, som bara delvis berörs i betänkandet, är precis densamma som den somAgne angav, atl de stora och viktiga förslagen kommer eller månader Del är nu som vi kan påverka vilka förslag som skallläggas fram och vilken slällning som skall tas till dem. Jag yrkar bifall till samtliga våra reservationer, som rörstudenternas bostadssituation, ekologiskt byggande, aktieutdelning frånallmännyttan, kommunernas VA-nät, en förlängning av återflyttningsbidragen, envidgad be-slulsram för tilläggslån som är , förslag ombyggfuskavgifi och förslag om en provisorisk höjning av bostadsbidragen underandra halvåret Jagvill avslutningsvis peka på det sista särskilda yttrandet vid betänkandet, därjag behandlar frågan om hyresgästinflylande vid ombyggnad och underhåll. 48 (); 1 miljöparliet de grönas partimolion omulveckling av ekologiskt byggande ger vi en allmän introduktion lill värbostadspolitik. Vår primära utgångspunkt är en ekologisk syn på bostad och bebyggelse,en syn som utskottet ännu inte lycks moget att bejaka. I det här belänkandet har vär motion om ekologisktbyggande inte tagils med. Belänkandet heter "Vissa anslag lillbostadsförsörjningen", men hanterar inte bara anslag utan ävenmiljöfrågor som radon, fukt och mögel, blandat med allmänna bostadspolitiskatankegångar. När jag nu fick det färdigtryckta betänkandet beklagadejag atl jag vid behandlingen i utskottet inte har reagerat mot den härblandningen. Det innebär bl.a. all vår allmänna syn på bostadspolitiken intefinns med annal än som ett särskilt yttrande. Men della beror kanske på atl dentraditionella bostadspolitiska debatten har gått i stå mellan vänster och högeroch all man inte rikligt vet var man skall behandla de nya miljöfrågorna. Förmig är miljön utgångspunkten för en god bostadspolitik. Bidragsregler,subventioner och upplålelseformer av olika slag är alla sådana faktorer somskall underordnas en grön bostadsmiljö. ser det frän min synpunkt ofta uttvärtom: de gröna frågorna löses efter det att all reglering inombostadsbyggandet och bostadsmarknaden har fått sin beskärda del. Man talarinte för inte om lånearkitektur inom bostadsbyggandet som något som försvårarutformningen av en genuint god bomiljö. Efterkrigstidens traditionella bostadspolitik avhuvudsakligen socialdemokratiskt märke har varit inriktad på att möta entraditionell tillväxt, främst i städerna. Det är den gängse tillväxtpolitikensom har medfört en urbanisering av skådat slag. Del s.k.miljonprogrammets bostadsköer uppvisar stora, välkända brister socialt,ekonomiskt och ekologiskt. har många mindre städer och byar somalltid erbjuder goda kultur-, arbets- och bostadsmiljöer i oförslånd lämnatsmer eller mindre ål sitt öde. Vi har en bostadsyta på 45 m- per person i . Vidarehar vi ett par hundra tusen lägenheter som står tomma som ett slags reserv,della trots tidigare hushållsbildning bland ungdomar ett ökat antal uppdeladehushåll på grund av bl.a. skilsmässor och människors strävan atl pä äldre dagarkunna bo kvar i eget hem så länge det är möjligt. Dessa förhållanden tyder påalt bostadsstandarden trots allt är god, framför allt i ett internationelltperspektiv, och att vi närmar oss en mättnadspunkt i . Problemen medunderskott på bostäder torde i huvudsak kunna lösas dels med en verkligt aktivregionalpolitik, dels med åtgärder för all stimulera omflyttning från störretill mindre lägenheter En nationell och regional politik som ytterligare ökaröverhettningen lill vissa storstadsområden kan inte accepteras, eftersomobalanserna i bostadsutbudet då ökar ytterligare, oaktat alla andravidföl-jande obalanser. Jag anserdet nu vara hög tid att omforma bostadspolitiken enligt de krav Vissa anslag till bostadsförsörjningen Vissa anslag nll bostadsförsörjningen som måsteställas på resurshushållning och en i alla avseenden god boendemiljö. Barariågra av dessa krav finns i den gamla bostadspolitiken. Kravet på sundabostäder måsle exempelvis utvecklas till alt omfatta alla ekologiska aspekter Så vill jag, herr lalman, gå över till stödet tillungdomars boende. Den traditionella tillväxtpolitiken har lett till lill allhundralusenlals ungdomar står i kö för atl fä egen bostad, främst istorstadsområden. Hade de gamla partierna skött sin egen tillväxtpolitikbättre, hade man måhända kunnat balansera utbudet av arbets- och utbildningsplatsermed tillgången på bostäder Detta har inte varit och är fortfarande inte fallet.De politiker som lovar runt och håller tunt i vad gällerungdomsbostäder har ett stort ansvar för ungdomarnas bristande tilltro lilldemokratin i allmänhet och till deras husockupationer i synnerhet. Det är naturligt, med den samhällsstruktur vi har och deförkovringskrav som ställs på ungdomarna, all många måste bo i våra slorastäder under sök-och utbildningsåren. Under denna lid har man inte behov avsamma bostadsstandard som senare under etableringsåren. Små enklabaslägenheter, gärna med gemensam tillgång till kök, tvätt, dagrum osv. saknasi hög grad. Del är en eftertraktad bostadsform som man i den traditionellabostadspolitiken medvetet - framför allt från socialdemokratiskt håll - ochoförnuftigt håller tillbaka. Tillgången begränsas ytterligare av atl även såvälbetalningsstarka storstadsmänniskor och veckopendlare som pensionärerefterfrågar denna typ av små lägenheter. Bostadsförsörjningen är i huvudsak en kommunalangelägenhet. Storstads- och överhettningskommunernas politiska ledningar hartyvärr inte klarat denna uppgift, trots goda intentioner och statligt stöd.Starkare styrning från riksdag och regering kan vara nödvändig om inte situationenförändras. de gröna avser att pröva införande av myckel högalägesavgifter för stora kontorslokaler i aktuella kommuner Avsikten skulle varaatt stimulera kontorsförelag alt flytta och bereda plats för ombyggnad av storakontorshus till bostadshotell. Särskilda finansieringsformer måste i så falltroligen utvecklas. Sådan förändring av s.k. cityområden skulle kunna få enmycket livgivande verkan på sladsbruket, förutom alt bostadskön drastisktskulle minska, kanske försvinna. Att återskapa naturens kretslopp i boendet, det ärekologiskt byggande. Definitionen kan inte göras precis, eftersom det finnslika många vägar och medel i sådana människoskapande syslem som i naturen.Resultatet blir dock all belastningen på naturen minskar Del ekologiskabyggandet innehåller en social dimension som del storskaliga och enbartindustriella och behovsläckande byggandet saknar Del åren social dimension somsvårligen låter sig beskrivas, men den innehåller så mycket av självkänsla ochgemenskap för de boende som oftast . Man kan tala om en ny folkrörelse,en ekobyrörelse som hämtar sin inspiration i de först byggda ekobyarna. Deviktigaste målen för ekobyar som Solbyn ulanför och Tug-gelile utanförKarlstad är ett boende i gemenskap och med naturen, resurshushållning,ekologiskt genomtänkt drift, kooperativt boende, självförvaltning ochsjälvtillit. Nya inslag, i jämförelse med vanlig bebyggelse, är växthus,jordkällare, mulltoa, kakelugn och pump på gården. planeraskommer troligen nya inslag, exempelvis samlokaliserade arbetsplatser,grannskapscenlraler, kooperativa daghem och småbutiker, egen energiproduktion,egna vindkraftverk, större odlingar djurhållning och bil-sambrukande ibilpooler. Jag har i huvudsak berört s.k. ekobyar i ny bebyggelse.Självfallet innebär ekologiskt byggande även anpassningar av del äldrebyggnadsbeståndet till ekologiskt sunda brukningsformer Exempel från bl.a.Berlin och visar klart på möjligheterna atl "ekosanera"befintlig bebyggelse. Ämnet ekologiskt byggande innefattar även ombyggnad avsjuka hus till friska, verkningsfulla åtgärder mot radon och annan ohälsosamstrålning, liksom planering av bebyggelse och vegetation, så att vind ochbuller inte förstör bostadsmiljön. bör uttala sig för att kunskaperna om detekologiska byggandet samlas och utvecklas. Detta kan ske dels vid ,dels vid , dels genom inrättande av särskilda ekobyinsliiuleller genom inrättande av professurer i ekologiskt byggande vidarkilektskolorna och kanske med egna institutioner bör få i uppdragatl snabbutreda, dels hur de institutionella förutsättningarna för ett allmäntekologiskt byggande bör etableras, dels i vilka former ett ekologisktexperimentbyggande på bostadsområdesnivå kan stödjas av staten. Till dettaåterkommer vi vid behandlingen av forskningspropositionen. En erfarenhetsbankför teknisk, juridisk och annan kunskap om ekologiskt byggande bör ocksåinrättas. Jag vill också säga några ord om radonproblemet, även omjag generellt och övergripande redan har talat om det. Regeringen harfortfarande inte kommit med konkreta förslag lill hur man skall komma tillrätta med radonproblemen i våra bostäder. Därför måste vi ihärdigt krävaåtgärder nu enligt det batteri av reservationer som har avgivits från flerapartier i protest mot regeringens förhalning av beslut om verkningsfullaåtgärder mol radonel i våra hem. Med detta vill jag yrka bifall till samtligareservationer som jag stött i utskottet. Dessutom stödjer jag förslagom ell program för arbetsplatsbyte, så att man minskar den totala pendlingenmellan bostad och arbetsplats. I radonfrågan stödjer jag eller folkpartietsförslag om förbättrade villkor för radonbidrag. Vpk;s förslag om enbyggfuskavgifi är bra och kan stödjas, även om jag därmed något förrycker JanSlrömdahls inplacering av partierna på en gammal vänster-högerskala. Regeringenfår väl komma med förslag lill utformningen av en sådan avgift. Vi har förövrigt sett socialdemokraterna i utskottet stödja förslag om allbyggarna skall stödja forskningen. I viss överensstämmelse med detta bordesocialdemokraterna då även kunna stödja en byggfuskavgifi. Låt mig, när jag ser att jag har litet lid över, replikeraJan Slrömdahl, som önskade höra hur vi ser på bostadspolitiken. Jag tycker attdet är bra att tar upp en mera ideologiskt inriktadbostadspolitisk debatt här Jag har efterlyst det vid olika tillfällen iutskollet, och jag skall givetvis delta i den. Jag tror atl jag med del jag sagt nu har besvarat en delfrågor som frän sitt håll ställde till oss. Jag vill barasammanfatlningsvis säga; Vissa anslag tdl bostadsförsörjningen Vissa anslag till bostadsförsörjningen Vi sägerja till en social bostadspolitik som utgår ifrån de naturgivna ekologiskaförutsättningarna. Det är vår utgångspunkt. Vad gäller bidragsformer i bostadssektorn kommer vi ocksåatt väldigt positivt stödja en förstärkning och utveckling av bostadsbidragetsom en bra reglerande ekonomisk faktor. Däremot ser vi atl det finnsmånga övriga byggbidrag och subventioner inom boendel som man kanske skallrensa borl. Låt bostaden kosta vad den kostar! Sätt det rätta prisetpå bostaden, för det innebär faktiskt en resursförbrukning när vi byggerbostäder och när vi underhåller och skall vidmakthålla dem. Då är det bättreatt vi vet totalt sett vad byggandet kostar och inte gömmer det bakom en helmassa olika subventioner och bidragsformer. Vi tror också från vårt håll atl del måste föras in bättreverkande marknadsmekanismer. Man kan inte säga nej till marknadsmekanismerna -tyvärr, kära vänsterpartister här i kammaren! - därför alt man då får svårigheterDet ser vi väldigt tydligt all vi har fält. talade om hur ledandesocialdemokrater har redovisat vilka tokigheter som ett övergivande avmarknadsmekanismerna har fått på bostadsmarknaden. Men del får inte innebära, del vill jag understryka, atlenskilda ägare av bosläder tillskansar sig vinster genom alt vi för inmarknadsmekanismer Jag har tidigare talat om en lägesavgift. Utvecklar man entyp av lägesavgifi pä del viset alt samhället skolar hem de övervärden som kanfinnas på marknaden, tror vi atl del skulle kunna vara en intressant lösning.En utveckling av diskussionen kring de frågorna skulle jag välkomna. Med delavslutar jag mitt inlägg. AnL 49 (vpk) replik: Då vill jag säga till att jaghåller med om atl det behövs en ekologisk aspekt, ennaturresurshushällningsaspekt, även i en social bostadspolitik. Däremot tycker jag att det ärviktigt att klara ut om man tycker atl bostaden är en social rättighet avsamma dignitet som rätlen lill utbildning, lill värd och omsorg, för atl lanågra exempel, och huruvida man då accepterar alt denna sociala rättighet intekastas ul till en fri marknad och till en fri prissättning, utan att den del betalas över en gemensam ekonomi. Enligt min mening är delta viktigt förall man skall kunna lala om en social bostadspolitik. AnL 50KJELL () replik; Jag kan i stort sett och i svepande ordalaginstämma med och säga atl vår bostadspolitik är social på detviset att vi anser bostaden vara en rättighet. Men återigen till det ekologiska utgångsläget; Det ärockså en skyldighet all ta ansvar för sin närmiljö. Att bo är på sätt och visen skyldighet också, att la vara på den miljö som man lever och vistas och bori, där man har sina barn och sina grannar och allt sådant. Del innebär också,som vi ser del, alt del är nödvändigt atl diskutera formerna för det ekonomiskaansvaret. Vi är intealldeles övertygade om att förvaltningsformen hyresrätt alltid är den bästa.Varför skulle man inte kunna omvandla hyresrätter lill äganderätter, underförutsättning atl inte enskilda tillskansar sig felaktiga vinster på en sådankonstruktion? 51 (); Så är det äter dags för en bostadspolitisk debatti denna kammare. Partierna profilerar sig och redovisar sin strategi förboendel. Jag skall senare återkomma lill det. Beträffande propositionen föreslår utskottet atl ettframlagt förslag om förändrade villkor för stöd lill fukt- och mögelskadade husskall övervägas ytterligare samt att den sk. tillstyrkanderamen förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse för nästa budgetår bestäms lill 165 milj.kr vilket innebår en vidgning med 35 milj. kr. utöver regeringens förslag. Vidare avstyrker utskottet regeringens förslag om alt delsärskilda tillägget för vintermerkostnader inte skall ingå i detschablonmässigt beräknade låneunderlagel fr.o.m. . Med andraord; vinlertilläggel blir kvar i oförändrat skick. I övrigttillstyrks de regeringsförslag som behandlas i betänkandet. Med anledning av vissa motioner föreslår utskottetriksdagen att göra två tillkännagivanden. Del gäller en översyn avbostadslånereglerna avseende olika former av bosläder för äldre samt en studieav hur markvillkoret i samband med bostadslån tillämpas. Till belänkandet har fogals inte mindre än 63reservationer, av skilda arter. Det är en flora bestående av delkrav från deolika partierna. Under vissa punkter har de tre borgerliga partierna enatsom gemensamma riktlinjer, om än det är mera undanlagsvis de möts på samma våglängd. Elt genomgående tema i de borgerliga reservationerna äralt man i ökad omfattning vill gripa in och bestämma över kommunernas görandenoch låtanden . Vad är det som gör alt ni plötsligt intar dennaförmyndarattilyd genlemot kommunerna? Vad har skett? Är delta ett nytt inslagi er gemensamma strategi? Varför vill ni centralisera beslulsfallandel? Jag tycker det vore bra omoppositionspartierna kunde ge en analys av varför man har denna tingensordning. Folkparliel och moderalerna återkommer i klassisk stil.Man skall begränsa hyresgäströrelsen och dess intentioner. Del är ständiga krav som utskoltsmajoriteten bestämtavvisar Vi slår självfallet vakt om hyresgästerna och deras kamporganisation.Det är och förblir en styrka alt hyresgästintressena tillgodoses och bevakas aven representativ organisation. Inledningsvis yrkar jag bifall tillbelänkandet i dess helhet och avslag på reservationerna. Dagens debatt får väl ses som en förpostfäktning och engeneralrepetition inför den bostadspolitiska debatt vi har atl vänta iriksdagen . förväntas regeringen lägga fram förslag lillnytt bostadsfinansieringssystem. Efler motionskrav och behandling i utskottetfår vi åter de- Vissa anslag lill bostadsförsörjningen Vissa anslag till bostadsförsörjningen balterabostäder i kammaren - allt enligt den preliminära lidtabellsom nu gäller Så lillreservanterna och deras krav. Jag har suttit och lyssnat till debatten här ochinte funnit något speciellt nytt. Del mesta är gammal skåpmat som viåterfinner år Dagens meny är delvis kryddad med nya recept ochingredienser Vi kan konstalera alt oppositionen är djupt splittrad i en radprincipiella övergripande bostadspolitiska frågor Del är bra för de boende. Omexempelvis krav vinner gehör skulle många boende få en ytterstbesvärlig situation. Jag lyssnade till inlägg. Det fanns intenågon social anklang i det anförandel. Man talar om valfrihet, men vems valfrihettalar man om? budskap är och förblir atl det är marknadskrafternasom skall ges ökat utrymme. De tre borgerliga partierna har var sin reservation närdel gäller den framlida bostadspolitikens inriktning och utformning. Vad villdå resp. partier förändra? talar i allmänna ordalag ommissförhållanden inom dagens mark- och bostadspolitik. De vill ha borl en radregler, bestämmelser och normer i byggprocessen. Man talar om en snabbareövergång från hyresrätt lill bostadsrätt. Tongångarna känns igen från förr.Det är samma locktoner som åter ljuder ut i kammaren. När jag lyssnade på och närmaretittade på folkpartiels reservationer fann jag dem i stora delar identiska medmoderaternas krav. Byråkratin skall bort, säger ges ökat utrymme. Fler skall äga sin bostad. Ägandet är del liberalalösenordet till himlen när det gäller bostäder Reavinslbeskaltningen skallreformeras osv. , herr talman, är några primära folkparlikrav som kannämnas. Om man närmare börjar nagelfara och kritiskt granska dekonservativa och liberala reservationerna finner man att det endasl är nyansersom skiljer reservanterna åt. inlägg var starkt kryddat medmoderata förtecken.