prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi villriva upp det beslut om moms på vatten, avlopp och sophämtning som redan harträtt i kraft. Fullmoms på byggande kan vi acceptera om den kompenseras med ett investeringsbidragnär det gäller åtgärder i permanentbostäden Vi menar att investeringsbidragetskall täcka hela byggmomsen, inte bara höjningen som majoriteten föreslån 1betänkandet skriver majoriteten att de boendekostnadsökningar som blir följdenav att momsplikten utökas skall mötas genom åtgärder utanför skatteområdet.Riksdagen har också höjt och utökat bostadsbidragen , medhänvisning tiU just skatteomläggningens effekten Mankan konstatera två saken För det första befäster man ett system som innebär attdet blir normalt att inte kunna betala hyran utan subvention. För det andraleder detta till ökade transfereringar och ökad byråkrafi. då frågaKjell om vad han anser om den här konsekvensen av skatteomläggningen.Den kan väl ändå inte vara bra? Förutom en bostad behöver människan mat. Vihar höga matkostnader i . Detta har bl.a. diskuterats i samband med jordbrukspolitiken.Ett sätt att radikalt sänka matkostnaderna är ju att ta bort momsen på mat. Vii har drivit den frågan i många ån Vi vet att vi har enmajoritet av befolkning bakom oss. Glädjande nog förefaller det somatt stödet även bland riksdagspartierna ökan EG-harmoniseringen har sina sidor, men om den kan bidratill att det blir en sänkning av skatten på mat, matmomsen, måste man i detfallet säga att ändamålet medlen. Det vore intressant att höra hur långtman från och är beredda att gå. Ja, det är kanske snart bara socialdemokraterna iregeringen och som envisas med att vilja behålla samma höga moms påmat som på andra varon Men som sade: Droppen urholkar stenen. Detär kanske dags för en omprövning vad det liden Jag vill anföra ett citat frånledarsidan i tidningen från , där man avlivar Kjell-OlofFeldts argument att det skulle finnas tekniska hinder: "Och det främstamotivet är att man på det sättet skapar en omfördelning till förmån förhushållen med de lägsta inkomsterna och vars absolut största andel avhushållsbudgeten går till hyra och mat... Lägg därtill omfördelningseffekten(som motvikt till skattereformens snedeffekter) och att en matmomssänkning ären av svenska folket efterlängtad och i dess ögon en populär reform så finnsdet faktiskt fullt tillräckligt med skäl för att regeringen skall slåtill." Jag önskar att regeringen och socialdemokraterna ville följatidningen uppmaning. I skattemofion har vi föreslagit attmatmomsen skall tas bort med en tredjedel frän 1991. Jag är mycket intresseradav att höra när socialdemokraterna kan tänkas börja ändra uppfattning. I skatteuppgörelsen ingår också att man skallinföra moms på persontransporten Vi vill avslå detta förslag, eftersom detinnebär en allvarlig försämring för kollektivtrafiken och indirekt gynnande avprivatbilismen. Förslaget kommer också att få negativa konsekvenser förlänstrafikbolagen. Höjda priser kommer naturligen att leda fill minskatutnyttjande och större underskott, och då kommer även kommunernas ekonomi attdrabbas. Moms på persontransporter strider både mot miljömål och mottrafikpolitiska målsättningan I skatteomläggningen ingår också - som en del av finansieringen- moms på energi, som vi har fattat beslut om tidigare i vän då, och vi gör det fortfarande, att moms på energi inte hartillfredsställande fördelningseffekter. Energikostnaderna övervältras påhushållen, eftersom företagen får dra av sina momskostnaden Vi föreslår därföratt beslutet skall rivas upp och att man i stället skall införa punktskatter imotsvarande grad. Det finns också förslag på koldioxidskatt och svavelskatt,liksom en del andra motionsyrkanden på miljöområdet. Koldioxid- och svavelskatten motiveras med att utskottetskriver att det finns starka skäl att nu ge energibeskattningen en skarparemiljöprofil. Man för också ett resonemang om växthuseffekten. Det är bra attutskottsmajori- Växthuseffekten utgör ett allvarligt hot. Vi finner dock attdet är något märkligt att ta upp frågan i detta sammanhang. Vianser att generella skatter som läggs på t.ex. fossil energi - som i det härfallet koldioxidskatt på bränslen som vid förbränning tillför fossilt bundetkol till kretsloppet - eller på kärnkraft, biltrafik eller annan konsumfion, iförsta hand skall användas till att förbättra miljön genom utbyggnad av kollektivtrafikeller satsningar på biobränslesystem och inte som en delfinansiering avskatteomläggningen. Viefterlyser visserligen en helhetssyn på samhällsutvecklingen, där man också tarhänsyn till vad miljön tål. Att ta in ett resonemang om växthuseffekt när manbehöver pengar för att sänka inkomstskatten tycker vi faktiskt är litetopportunistiskt. Vi godtar givetvis ändå koldioxid- och svavelskatten. Vi anserdock att koldioxidskatten inte bör ingå i underlaget för den energiintensivaindustrins nedsättning av skatt på energi. Iövrigt anser vi att regeringen bör ta ett helhetsgrepp när det gäller skatteroch avgifter på energi- och miljöområdet. Vi har därför inte lagt in våra yrkandeni den här mofionen, utan vi avser att återkomma i samband med den miljöavgiftsutredningsom kommen Vi hoppas där kunna få den helhetssyn som vi önskar oss. Jag yrkar bifall till reservation nr 3 samt till vänsterpartireservationernaunder de moment där andra partier har yrkat bifall. Tillsist vill jag också till protokollet få med att vi anser att regeringenshantering av denna århundradets skattereform lämnar en hel del övrigt attönska. Om man - som sade - har hållit på sedan början av1980-talet med den här skattereformen, är det väl märkligt att den skallforceras fram på så sätt som riksdagsbehandlingen har medfört. Jag tycker inteatt det är något att yvas över att utskottet har gjort det på mindre än tvåmånader. Jag vågar säga att många förslag på grund av tidsbrist inte har fåtten rättmätig utskottsbehandling. Därav också de många brasklappar som vi harhört från utskottsmajoriteten. Jag tror faktiskt, herr talman, i och med dagens beslut har börjat på ett nytt lapptäcke när det gällerskatterna i . Anf.77 (): Som jag sade i mitt tidigare inlägg i dagens skattedebatt, anser jagatt beskattningen är ett ytterst viktigt styrmedel inom miljöpolitiken. Det ärför mig och de gröna en huvudsak att detta tas på största allvar.Det gäller att angripa de problem som finns såväl i som i världen iövrigt. Miljöproblemen känner nämligen inte några gränsen Låt oss först frågaoss hur det egentligen står till i världen. - luftföroreningarna blir allt svårare, - oceanernas vatten blir alltmer skadat, och det rörsig om stora volymer, - det skyddande ozonlagret blir alltmer försvagat, - skogar förbyts i öknar och - djur- och växtarter dör ut. 1989/90:140 13 juni1990 1989/90:140 13 juni1990 Kvantitativauppgifter ger vid handen att om nuvarande tendenser fortsätter kommer ,, en tredjedel av jordens nu produktiva mark att vara obrukbar, 1miljon arter att vara utdöda och klimatet på jorden troligen oåterkalleligenskadat. Detstår utom tvivel att det är mänskUga aktiviteter som ger dessa skadon Skadornaorsakas av 5 miljarder individer av vilka en fjärdedel bor i i-världen och trefjärdedelar i u-världen. Det kan inte heller betvivlas att i-världensmänniskor har det dominerande skadliga inflytandet. Vi använder t.ex. tolvgånger så mycket mer energi per person som människorna i utvecklingsländerna. Såser situationen ut . Vad kommer att ske om tendenserna fortsätter? 1i-världen skulle en fortsatt materiell standardhöjning påskynda förstörelseprocessen.Med tredje världen kan två olika saker ske. Detkan hända att deras utveckling blir snabbare än vår, så att en viss utjämningkommer till stånd. Det är helt i överensstämmelse med vad de flesta lägger in ibegreppet global solidaritet. Men vad händer då med miljön? Få människor tordetvivla på att en global ekologisk katastrof kommer att inträffa i det fall dåför många människor konsumerar för mycket. Denandra möjligheten - som kanske är den troligaste, men trots allt denotrevligaste - är att klyftan mellan fattiga och rika länder kommer att vidgas.Det är, något generaliserat, en fortsättning av nuvarande tendens. Jordensekosystem kommer kanske att få till på sig, men detta köps till prisetav en alltmer tilltagande orättvisa, av alltmer lidande för allt fler människoroch kanske också med risken av en alltmer instabil världsfred. Jag vill uttala förhoppningen att riksdag och dessskatteutskott känner till detta. Det är en bas för diskussionen. Problemet ärytterst allvariigt, och dess lösning fordrar all den ansträngning man är mäktig. Dettavar således bakgrunden, och mot denna bakgrund tror jag att allt fler inser attden enda vägen mot ett hushållande samhälle, ett samhälle som kan fortsätta atthushålla, fordrar en sänkning av den materiella konsumtionen. Vi närmar oss nubeskattningen, den indirekta beskattningen. Jag skall dra några slutsatser avdenna överblick över problemen. Detär viktigt att skatter används som styrmedel för att motverka misshushållningmed resurser och miljö. Skatter på ändliga råvaruresurser måste höjas kraftigtför att minska konsumtionen. Miljöskatter och avgifter på miljöfarliga utsläppmåste också införas i större utsträckning och på ett mer konsekvent sätt. Dendel av inkomsterna från sådana skatter som väntas bestå under lång tidframöver, kan användas till att sänka skatter på arbetsinkomsten Tankenär dock att sådana skatter och avgifter skall minska den aktivitet som manönskar styra bort ifrån. Statens intäkter kan då möjligtvis öka i det kortatidsperspekfivet, men man kan således inte använda sådana inkomstskatteökningarför att sänka inkomstskatterna. De skall i stället användas för insatser förmiljövänlig teknik. Det är kortvariga och viktiga insatser som behövs,exempelvis järnvägsinvesteringar, utveckling av teknik för energibesparing ochutnyttjande av förnybara energikällon I det långa tidsperspektivet skallalltså sådana inkomster egentligen minska, eftersom syftet med dessa skatter äratt minska resursförbrukningen och utsläppen. Nuskall jag litet mer i detalj diskutera våra reservafioner till betänkandet.Till att börja med skall energibeskattningen, som många har diskuterat, ses motbakgrunden av att konsumerar betydligt mer energi än jämförbara statenT.ex. konsumerar varje svensk ungefär 16 000 kWh el Varje dansk,västtysk och engelsman förbrukar ca 6 000, alltså mycket mindre. Det är intedet faktum att vi har det kallt och mörkt här som är orsak till denna skillnad.Det viktigaste skälet är att vi har fått en utveckling av energipolitiken somett resultat av en prispoUtik som utbildas när man har funnit att man har byggtlitet för många kärnkraftverk. Då är det naturligtvis inte lämpligt att spara;man måste i stället öka konsumtionen. Det är den prispolifiken som harbedrivits. Det är mycket olyckligt. Nuär det av globala och lokala hänsyn vikfigt att lägga om poUtiken, så att mandels sparar, dels går över till ekologiskt riktig energiomvandUng. Styrandeskatter är då viktiga. Vireserverade oss visserligen mot beslutet att momsbeläggaenergiförbrukningen. Trots detta infördes denna skatt, och då vill vi alltsåmomsbefria ekologiskt producerad energi, dvs. energi alstrad av vindkraft,biobränsle eller solens direkta strålning. Närdet gäller punktskatterna vill vi fortfarande att de skall baseras påenergiinnehållet i den råvara som utnyttjas. Det är logiskt med hänsyn till attdet är råvaran som är en ändlig resurs. Dessutom uppmuntrar detta kraftbolagentill mer effektiva proceduren Vi har alltså inte fått gehör för dessaSynpunkten Atthöra K-G tala om miljövänlighet i den moderata polifiken är faktisktlika glädjande som överraskande. Tänk om ni hade stått med som undertecknare pånågra av de motioner där vi föreslår att vi skall gynna vindkraft, biobränsleosv. Särskiltviktigt är faktiskt också att de elintensiva industrierna får incitament attutveckla mer effektiva metoder och att spara energi. Nuvarandebegränsningsregler ger felaktiga signalen De bör avskaffas. Det kan maninte göra på en gång, det förstår jag, men vi föreslår i det skedet en ändringav begränsningen från 1,7-2,av omsättningen. Detfinns många detaljer att diskutera. En besvikelse i energisammanhanget är juatt den småskaliga vindkraften inte blir befriad från skatt. Det hade vi i detlängsta hoppats på, särskilt i näringsutskottet följt denlinjen. Kanske vill förklara det . fall kommer jag att begära votering i den frågan. Min opfimism när detgäller miljöomsorg och omdöme hos kammarens folkparfister och socialdemokraterär faktiskt stor - märkligt nog. Förundvikande av missförstånd har jag alltså inte ställt mig bakom momshöjningenoch inte heller reserverat mig beträffande mom. 1. Det kan låta märkligt, menjag har reserverat mig angående mom. 20, i reservafion 30. Där beskriver jagmiljöpartiets poUtik med momsbefrielse för basmat kombinerad med motsvarandehöjning av momsen på andra varor Jag menar alltså att momsinkomsterna varkenskuUe öka eller minska. Men man skuUe ha en momsbefrielse avseende basmaten,och denna momsbefrielse skulle kombineras med momshöjning på andra varor. Detrör sig om i sådana fall. Det är också en punkt där jag kommer attbegära votering. 1989/90:140 13 juni1990 1989/90:140 13 juni1990 Fleraandra viktiga frågor har blivit felaktigt behandlade i detta betänkande. Detgäller undantagandet från moms beträffande alternativsjukvård; den frågan harredan berörts i debatten. Det gäller också förpackningsskatt, som är ettviktigt område, där man skulle kunna vidta många styrande skatteåtgärder.Vidare gäller det koldioxidskatt för flygtrafiken. Den frågan har vidiskuterat, och vi kommer att diskutera den igen. Det gäller undantagande avmoms för den spårburna trafiken. Reformenhar missat chansen att styra utvecklingen i dessa fall, och det är beklagligtmed hänsyn till vad jag sade i inledningen. Vi skall använda skatten somstyrmedel i sådana här sammanhang. Det vore bra. Därför kommer vi att återkommai dessa frågor i takt med att miljömedvetandet tas med i bilden. Tills vidare yrkar jag bifall till reservation 30 undermom. 20, som handlar om matmomsen, och till reservation 58 under mom. 39, somberör vindkraften. 78 () replik: Jag vill bara upplysa om att vi moderater, genom en endapunktbeskattning i form av en koldioxidutsläppsrelaterad punktskatt, stimulerarmiljövänliga alternativ för produktion av el och värme; exempelvis blir ju sol,vind och biobränsle inte föremål för punktbeskattning i det moderata förslagetom energibeskattning i form av koldioxidskatt. Vi föreslår samma skattför flyget, aUtså per kilo. Anf.79 (): Den skattereform som debatterats under närmare är denstörsta omläggningen av vårt skattesystem som skett och har beskrivits som"århundradets skattereform". Debattensvågor har också gått höga , men framför allt . Mangenomför naturligtvis inte en sådan här reform utan att många människor ochorganisationer undrar hur denna reform kommer att påverka dem och derasekonomi. del av debatten har faktiskt handlat om den breddning av basen för uttagav de indirekta skatter som behandlats i detta betänkande, nr 31, som vi nudiskuterar Underdet har enskildheter diskuterats mer än helheten - inte minstgäller detta förslagen till breddning av basen för mervärdeskatten.Massmedierna har gett denna basbreddning stort utrymme, och ibland har desaknats eller medvetet avstått från att beskriva helheten. Närjag studerar remissvaren i betänkandet från kommittén för indirekt beskattning,KIS, och de skrivelser som utskottsledamöterna fått slåsjag av likheten i dessa skrivelser. De flesta organisationer inleder sinaskrivelser med att berömma reformens allmänna inriktning, dvs. en sänkning avskatten på arbetsinkomster och skapandet av ett mer likformigt skattesystem.Men sedan skriver man: Belägg inte det ena och det andra området medmervärdeskatt. Det är just det egna området som skall undantas. En del partier har ocksågjort det enkelt för sig. De försöker vinna poäng pä den oro och de domedagsprofefiorsom en del organisationer marknadsfört och har därför strukit särintressenamedhårs. Men ordspråket säger "Lätt fånget - lätt förgånget", och detkommer nog en del partier att bli varse om . Dennabreddning av basen, som har direkt samband med de kraffiga sänkningarna avinkomstskatterna som genomförs, är ju i själva verket enförutsättning för hela reformen. Avde partier som vill slå vakt om välfärdssystemet krävs att de är beredda attansvarsfullt finansiera en sådan här reform. Finansieringen av skatteomläggningensker i huvudsak inom två olika områden: dels kapitalbeskattningen, somtidigare debatterats, dels genom den breddning av basen för uttag av deindirekta skatter som vi nu behandlar Enreformerad mervärdeskatt måste uppfylla vissa krav. Den skall gynnasamhällsekonomisk effektivitet, innehålla så få indirekta eller dolda subventionersom möjligt, vara enkel att tillämpa för myndigheter och skattskyldiga och varafördelningspolitiskt acceptabel. Undantag från skatteplikt samt reduceringsreglerfungerar som en indirekt subvenfion av konsumtionen på det aktuella området. Iallmänhet har sådana system dålig fördelningspolitisk träffsäkerhet och ärdärmed ineffektiva. Denuvarande reduceringsreglerna och den omfattande skattefriheten inom främsttjänsteområdet medför att beskattningen skapar inte bara tolkningsproblem avbetydande omfattning utan också redovisnings- och kontrollproblem . Teknikenmed en uppräkning av skattepliktiga tjänster medför också problem genom denutveckling som tjänstemarknaden genomgår Tilldetta betänkande har 83 reservafioner fogats, men jag avser inte att kommenteraalla, utan jag nöjer mig med att beröra några av reservationerna. Centernsoch alternafiv till skatteomläggning skulle, som ,och har framfört, resultera i att statenåter fick brottas med betydande budgetunderskott. Detta skulle i sin tur ledatill ökad inflation, växande underskott i utrikesbetalningarna och därmedytterst innebära ett hot mot den sociala välfärden. Bådecenterns och förslag skulle dessutom skapa stora fördelningspolitiskaorättvisor. Människor med låga eller normala inkomster, inga eller småförmögenheter samt flertalet arbetare och tjänstemän skulle förlora på centernsoch skattepolifik. Moderaternavill avvakta med en basbreddning av de indirekta skatterna tills EG harbeslutat harmonisera sina indirekta skatten resonemanget i moderaternasreservation 1 bygger på att skall följa EG. kan vi inte senågon större enighet inom EG inför arbetet att harmonisera de indirektaskatterna. Om vi inte genomför en basbreddning , måste vi antingen avstå frånatt genomföra denna skattereform eller skära ned den offentliga verksamheten,och det är ju detta som i själva verket är ute eften Vpk,eller som det numera heter, har i reservation 3 naturligtvisyrkat avslag på förslaget i dess helhet. har allfid gjort detlätt för sig. Parfiet behöver inte ta ansvar, och frågan är om det vill taansvar När man granskar parfimotionen och reservationen, kan man i parti- 1989/90:140 13 juni1990 1989/90:140 13 juni1990 motionen märka att detfinns en viss kluvenhet om bl.a. kapitalbeskattningen. Men när man kommer tillreservationen så är denna kluvenhet helt bortblåst. Partimotionen skrevsemellertid av vpk, men när partiet benämns vänsterparfiet kanske vi ävenkan få se en förändring av politiken i framfiden. Mendet är inte bara vpk som brister i logiken. I reservation 13 från miljöpartietföreslås att spårbunden trafik skall befrias från moms för att trafiksystemetskall bli mer miljövänligt. vill ha en satsning på lokalmil-jövänlig kollekfivtrafik, och detta är tydligen bara spårbunden trafik. Menvad är det som säger att spårbunden trafik, som drivs med dieseldrivna rälsbussar,är mer miljövänlig än landsvägsbussar? Låtmig något beröra de olika förändringar som behandlas i detta betänkande. Denutökning av mervärdeskatteplikten som föreslås för tjänster på fastighetsområdetligger i Hnje med principen om en enheflig och generell mervärdeskatt. Deboendekostnadsökningar som blir följden när skattefriheten på detta områdeslopas skall mötas med åtgärder utanför skatteområdet. Utskottet anser attsubventioner skall ges öppet via budgeten i stället för via skattesystemet.Härigenom uppmärksammas subventionen på ett helt annat sätt, och denfördelningspolitiska träffsäkerheten ökan Efter att ha hört jag orolig. Menar han verkligen att vi med detta förslag skulle driva folkfrån hus och hem? Det är ungefär samma domedagsprofefior som moderaternabrukar dela ut när en del nya förslag framläggs. Enligtpropositionen bör undantag göras för biograf-, teater-, opera- ochbalettföreställningar. Kulturutskottethar i sitt yttrande ansett att kulturpolitiska skäl talar för att ocksåkonserter undantas. Vidare har utskottet erinrat om sina uttalanden i olikasammanhang om vikten av att cirkuskonsten främjas och förklarat att ävencirkusföreställningar bör undantas från mervärdeskatteplikten. Medhänsyn till vad kulturutskottet har anfört i frågan anser skatteutskottet attäven konserter och cirkusföreställningar skall undantas från den generellamervärdeskatteplikten. Ocksånär det gäller idrott framställs yrkanden om undantag frånmervär-deskattepUkten. Genomatt det inte nu föreslås någon ändring i fråga om de ideella föreningarnasmervärdeskatterättsliga ställning undantas emellertid i praktiken helaidrottsrörelsen från mervärdeskatteplikt. Härigenom tiUgodoses kraven påskattefrihet för icke-kommersiell verksamhet. Det kan dock finnas anledningatt uppmärksamma de effekter i övrigt som den föreslagna utvidgningen avskatteplikten kan få för idrottsrörelsen och även för andra folkrörelsen tidigare i debatten berört. Krifik har riktats mot det beslut som fattade i december1989 om avskaffande av restaurangmomsen. I anslutning till riksdagsbeslutet omslopade reduceringsregler för serverings- och hoteUtjänster gjorde utskottetföljande uttalande om beslutets inverkan på turismen: "uppfattning bör hotell- och restaurangnäringen i skattehänseendebehandlas som alla andra näringar här i landet. Det kan dock inte uteslutas inom vissa utsatta turistorter där prisläget är högt kan få vissasvårigheter att hävda konkurrensen med motsvarande turistmål utomlands.Utskottet utgår från att regeringen uppmärksamt kommer att följa UtveckHngen idetta hänseende och om förhållandena så påkallar vidtar de åtgärder avregionalpolifisk art som kan erfordras, utan någon särskild framställan frånriksdagens sida." Utskottet står fast viddetta uttalande. Finansiellatjänster och försäkringstjänster kommer att undantas från skatteplikt.Anledningen är de internationella och tekniska aspekterna av ett sådant beslut. Vidarekommer i princip all sjukvård, tandvård och social omsorg liksom utbildning attvara undantagna från den generella mervärdeskatteplikten. Ireservationer från , vänsterparfiet och miljöparfiet föresläs attmervärdeskatten sänks eller reduceras för livsmedel eller basråvaron Sommaren1988 fick kommittén för indirekt beskattning, KIS, tilläggsdirektiv att utredafrågan om lägre mervärdeskatt på livsmedel. Vid uppläggningen av dettautredningsarbete var alla ledamöter ense om att denna utredning skulle gesordentliga resurser och tillräckligt med tid för att analysera denna fråga.Men resultatet av denna studie gav inte något stöd för en lägre mervärdeskattpå livsmedel. Och utskottet skriver följande i sitt betänkande: "Kommitténsundersökningar har visat att en sänkning av mervärdeskatten på basmat eller påalla livsmedel inte har några fördelningspolifiska fördelan Defördelningspolifiska effekterna separat av t.ex. sänkt mervärdeskatt på basmatfill byggmomsnivån får betraktas som helt obetydliga. Även vid en halveradmervärdeskatt på alla livsmedel eller slopad mervärdeskatt på basmat äreffekterna små. Barnfamiljernas situation kan mycket effekfivare och till lägrekostnad förbättras genom höjda barnbidrag. Vårslutsats är att mervärdeskatten inte är lämplig som instrument ifördel-ningspolifiken. Skatten bör användas endast som en ren intäktskälla förstaten.