prot · GD0932 · 1989-12-31 00:00:00 — Vadsom också är viktigt är alt vi hittar former för att inlemma östeuropeiskaländer i den europeiska integrationsprocessen i stort. Där är det helt klartalt EFTA och EES skapar ett mycket vikligl ramverk. Jag har också medbesvikelse noterat den ganska kyliga hållning som har visats från EFTA, Jaghoppas atl kraftfullt kommer atl verka för en annorlunda attityd. Ävenom naturligtvis varken eller skulle vara kapabla all med omedelbarverkan inlemmas i ett frihandelssamarbele, det tror jag är orealistiskt, är detviktigt all visa att vi är beredda alt hitta former för atl gradvis inlemmabåda de här länderna och andra östländer i ett alleuropeiskt ekonomisktsamarbete, får, som sagt var, gärna ske inom EES ram, så alt de kan ingåi detta samarbete i takt med alt deras ekonomi utvecklas i marknadsekonomiskriktning. Jagtror alltså all bör höja sin profil i de här frågorna. Andra länder iEuropa visar betydligt slörre entusiasm och vilja att göra insatser. Västtysklandexempelvis och även och tycker jag har gjort myckettydliga markeringar. Varför vi i skall behöva vänta när 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Svar på interpellationer och fråga det gällervåra närmaste grannländer förslår jag inle. Dessutom ligger det i svensktinlresse, precis som har sagt, atl bygga upp och förstärkaell nordiskt samarbete, litet grand som motvikt mol den koncentration tillBryssel som annars lätt uppstår. Del är klart atl ett nordiskt samarbete, somockså i vissa delar kan inkludera , och kanske , irelevant omfattning skulle innebära en tyngdpunklsförskjulning i som viskulle ha all glädje av. Det som pågår i östländerna är glädjande, ochSverige har ingen anledning atl ha en låg profil i det arbete som vi borde lapå oss, både från utgångspunkten atl ställa upp för demokraliseringsprocessenoch för alt göra insatser för handeln. Även handeln kan spela en roll idemokratiseringsprocessen. Del är möjhgt atl det är någon som påslår i någontidning all insatser utöver dem som vi nu gör för inte skullediskuteras. Del pågår ett intensivt budgetarbete i kanslihuset, och jag kanförsäkra er att diskussionerna om insatserna på olika områden när det gällerÖsteuropa är intensiva. Jag är säker på all den debatien också kommer altavspegla sig när budgeten kommer. Vi deltar dessutom myckel aktivt, som jagsade tidigare, i 24-gruppens arbete, och där kommer del också alt ställas kraväven på materiella insatser från svensk sida. Men låt mig säga än en gång att del inte är bara pengardet handlar om när vi skall föra den här diskussionen. Del är också viktigt,tror jag, atl vi när vi lalar om demokraliseringsprocessen får ellfolkrörelseengagemang, så atl vi genom olika organisationer och aktiviteter kanställa upp i demokratiseringsprocessen. Från samhällets sida måste vi ställa upp så alt desystemförändringar sker som måste till för alt handel m.m. skall fungera. Vivet ju att del är bristerna i systemet som gör atl dagens relationer intefungerar. Jag har också tänkt mig alt försöka inspirera till ytterligare ochökade insatser från näringslivet. Del andra som jag tänkte ta upp,fru talman, handlar om EFTA och de ösieuropeiska länderna. Låt mig först sägaatl har ingen av de här länderna gjorl framställan om atl blimedlemmar. Det låter så i debatten i bland, men de uppvaktningar som har sketthar handlat om på vilket sätt vi kan hitta samarbetsformer mellan EFTA och deolika reformstalerna. Där ser jag, precis som , ell ansvar förEFTA-länderna att verkligen åta sig alt börja med en dialog för atl hittasamarbelsformer som kan mynna ut i ett slags EES-samarbete. Det tror jag skullevara ell bra sätt atl också inlemma de ösieuropeiska staterna i detalleuropeiska samarbele som jag menar är viktigt för oss alla. I varje falllänker jag arbeta efter den här Unjen som EFTA-ordförande . GUDRUNSCHYMAN (vpk): Del låter bra, tycker jag, all arbeta efter den här linjen som blivande EFTA-ordförande. Jag hoppas alldet också ger konkreta resultat, för vad som behövs är inte så myckelutfästelser ulan just konkreta resultat. När AnitaGradin säger atl det är "någon" som påslår atl del inle finns mera pengar planerade, såär det inte vilken någon som helst. Det är , ambassadråd på UD;shandelsavdelning, där ju själv är minister, del är någon som ärsamordnare av östbislåndet på UD och det är - så del är många somhar sagt det. Och alla hör ni på någol sätt till regeringen, så det är konstigtom ni inle vet om vad ni gör, eller vem som gör vad. Jagfrågade också om del pågår någon diskussion om alt föra överpengar från olika delar av säkerhetspolitiken lill andra, l.ex. från försvarsbudgetentill handelsbudgelen. Del fick jag ingen kommentar lill. Jag tycker ändå attdel skulle vara intressant atl vela om man på ett seriöst sätt kan diskuterasäkerhetspolitiken utifrån en totalilet, eller om var Och en sitter och gnetarpå sill område och bara ser lill sitt eget fögderi. Särskilt med tanke på deinternationella förändringar som sker nu tycker jag alt det vore önskvärt omdet pågick en sådan diskussion. Men detta kanske kan svara på inästa inlägg. Sedantror jag alt del här alleuropeiska perspektivet är nödvändigt - precis sommånga andra har sagt. Och del är nödvändigt atl just är aktivt självtoch inle via någon annan. Del finns ju ett väldigt intresse hos EG-ländernaall möta intresset från de östeuropeiska länderna. Jag menar all det finns enuppenbar risk atl de östeuropeiska länder som vill ha en nationellsjälvständighet, en ökad suveränitet, går från ett storebrorsförhållande tillett annat. Del finns risk för atl EG har någon form av nykoloniall förhållandelill . Vi vet alt , så som de ser ut - högtindustrialiserade, "kapilaliserade", och dessutom med traditionen attvara kolonialherrar - har ett sätt atl bete sig inför nya marknader som innebäratt man ser på de kommersiella intressena och på möjligheterna till exploatering.Sverige kan då uppträda som en handelspartner utan stormaklspoliliskaambitioner, och det är just därför som vi har en viktig roll alt spela nu i dethistoriska skeendet. Jag tycker också alt vi då har en för låg profil, säger atl vi inte har någon anledning att ha det. Nej, desto bättre. Dåtycker jag alt regeringen skall se till alt vi får en annan profil, alt det bUrmer aktivitet på del här området. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Det var några värdefulla markeringar som ulrikeshandelsminislerngjorde här. Del är bra att man diskuterar utökade svenska satsningar lillförmån för . Jag tror all del är viktigt all regeringen också för ulinformation om den här positiva viljan, i varje fall så långt alt ledandedeparlementstjänslemän förstår detta. Det är så alt säga ett minimikrav påinformation att åtminstone de närmaste berörda har klart för sig vad som ärregeringens intentioner. OmAnita trots allt skulle misslyckas med atl få loss de resurser som krävsför en mera kraftfull salsning, är vi i alla fall för vår del beredda att göravad vi kan när det gäller att hjälpa till för atl pengarna ändå skall kommafram via . Med gemensamma krafter kan vi kanske se lill att någontinghänder på det här området. Jag tror fakliskl alt del är viktigt atl Sverigehänger med. Det är många som i och försig är intresserade av atl hjälpa till, och det är 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga positivt ur Östeuropassynvinkel. Men vi har ett klart eget intresse av atl se till att inte minstsamarbetet runt kan utvecklas- atl inte alla vägar bär till idet europeiska ekonomiska spelet utan alt del också finns litettvärförbindelser, som vi brukar säga när vi diskuterar den här regionensproblem. Manupprepar ofta från regeringshåll alt vi inte löser problemen i genomatl bara salsa pengar, och del är naturligtvis en sanning. Däremot vet jaginte vem det är man polemiserar mot, för jag har i alla fall inte i debattenslött på någol förslag om alt man bara skall ge pengar till och troalt några problem blir lösta. De förslag som finns, t.ex. från vårt håll,handlar om konkreta insatser, om atl föra över kunnande och teknologi, om attställa utrustning till förfogande - l.ex. på reningsområdel -som inte finnstillgänglig i . Det handlar också om personalutbyte av oUka slag ochom utbildningsinsatser. Mengemensamt för aUt detta är att det kostar pengar Och del går inte att betala izloty eller i rubel, utan det krävs hårdvaluta. Det innebär all om vi till dehär ländernas förfogande skall kunna ställa de mycket konkreta, handfastaresurser som de behöver, då måste vi ställa upp med pengar. Och det gällerganska stora pengar, om vi vill atl insatserna skall få något ordentligtgenomslag. Tillsist noterar jag rned tillfredsställelse statsrådet ambitioner somEFTA-ordförande. Låt oss hoppas att de nu leder till att vi får nya, tydligaoch positiva signaler från EFTA gentemot de östeuropeiska länderna. Jag troratl del finns elt ganska stort element av besvikelse ochfrustration. Det behövs mycket lydliga markeringar för atl häva delta och få igång en positiv process. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. KRISTERSKÅNBERG (mp): Det är bra att statsrådet inte vill ha en låg profil i östkontakterna.Då är det också särskilt värdefullt alt statsrådet som EFTA-ordförandekan medverka till atl EFTA tar upp förhandlingar med de öststater som ärintresserade av närmare samarbele med EFTA. Jagär litet förvånad över beskedet alt ingen av dessa stater skulle ha begärt ettnärmare samarbete, speciellt som det då förefaller opåkallat att statsministrarnapå sin presskonferens sade att man inte hade tid med sådana kontakter. Det hademan ju inte behövt säga om det inte hade kommit några närmanden. Delär ett bekymmer, tycker jag, både för oss i , för pressen och förallmänheten, att vi får så olika besked av olika regeringsföreträdare. Detbehövs kanske ett internt integrationssekretariat i regeringen. Intressantär också vad statsrådet här säger om folkrörelsernas roll, även om jag kansketolkar det litet annorlunda. Jag kan se att folkrörelserna i har roll när det gäller att se till att vi inte låser oss vid ett ensidigtsamarbele i när gränserna skall rivas åt alla håll. Och jag hoppas verk- ligen alt de vill leva upptill den rollen och se till, som säger, atl inte alla vägar bärtill - atl man besinnar sig. Jagvill även la upp frågan om möjligheterna till konkreta tekniska hjälpinsatser.Vi har ju i tidningarna kunna läsa om att man på jordbrukssidan har börjatskicka över jordbruksmaskiner som man kunde avstå från. Det finns säkert sammamöjligheter inom industrin - atl man hjälper tiU att föra över utrustning somman av olika skäl har tagit ur drift. Jag har ett konkret exempel som jag togupp med utrikesministern . Det gäller utrustning för luftrening, somstår oanvänd i ett svensk stålverk på grund av all ugnarna har stängts. Dessaluftfilter, som kan användas för rökgasrening i vilket sammanhang som helst,slår där alt övertas till skrotvärde. gäller det att försöka förmedla demtill innan de måste rivas ut. Det var spännande att få ta de förstakontakterna i detta sammanhang och se vilken byråkrati som råder. Här finns möjlighet för svenska pionjärinsatser, för en frisk anda och en högprofil, fru statsråd. 1989/90:32 24november 1989 Sivarpå interpellationer och fråga Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Meddelande om svar på interpellationerna 1989/90:33,36 och 42 Miljö- och energiminister är sjuk och kan därför inte besvara följandeinterpellationer Det gäller interpellation nr 33 av omexploateringen av våtmarker, interpellation nr 36 av i omvissa konsekvenser av kärnkraftsavvecklingen och interpellation nr 42 av CarlFrick om internationella avtal på miljöområdet. meddelar att honplanerar att besvara interpellationerna 11 § Svar påinterpellation 1989/90:47 om omlokalisering av statliga arbetsplatser iStockholmsregionen CivilministerBENGT K Å ; har frågat bostadsminislern om han är beredd all medverkatill alt omlokalisering av statliga arbetsplatser i sker påett sådant sätt alt balansen mellan bostäder och arbetsplatser. i länetförbättras och i så fall om detta synsätt också kommer alt prägla lokaliseringenav FOA. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen. Vadgäller den första frågan vill jag inledningsvis understryka alt planeringen avarbetsplatsers och bosläders lokalisering inom en region i första hand är enregional och angelägenhet. När det gäller den inomregionala balanseni är det således i första hand en fråga för den kommunalafysiska planeringen och för den regionplanering som bedrivs av länslandsting. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga och den av regeringen tillsatta bostadsdelegationen är deinstrument kommunerna i använder sig av i planeringen avbostadsmarknaden i regionen. Despeciella tillväxlproblemen och den därmed ökade obalansen mellan arbetsplatseroch bostäder i har uppmärksammats av , och förslaghar lagts om bl.a. vissa begränsningar för kontors- och industrilokaler, vilkariksdagen antagit. En särskild investeringsavgift har införts för nybyggnationav sådana lokaler. Regeringen har också tillsatt den s.k. storsiadsulredningen förall få underlag för beslut om ytterligare åtgärder i bl.a. . Vadgäller lokalisering av statlig verksamhet har regeringen tidigare (prop.1987/88:100) redovisat för sin principiella inställning. I dennafastslås alt en omlokalisering skall vara både förvaltningspolitiskl ochregionalpolitiskt motiverad. Beslut om atl flytta ut central statlig verksamhetbör därför grundas på en bedömning av de utvecklingsförutsättningar som enomlokalisering kan ge för såväl förvaltningen som motlagarorien. Vadgäller den del av FOA;s verksamhel som diskuteras informeradeförsvarsministern utförligt om regeringenshandläggning av frågan. Jag har ingen ytterhgare information atttillföra i sakfrågan än atl beredningen pågår utifrån de principer jag redovisatoch all försvarsministern räknar med all regeringen före nyår skall kunna laställning till förslagen om lokalisering av FOA. Jag ber atl få tacka för svaret på min interpellation. Svaret har docksvagheten att det inte är ett svar på min interpellation. Den fråga jag harställt blir ju inte besvarad, knappast ens kommenterad i interpellationssvaret.Del tycker jag är beklagligt, är elt exempel på ett utomordentligtformalistiskt interpellationssvar, där man genom att referera formalia avstårfrån att gå in på den politiska sakfrågan. Jagvet hur planeringsverksamheten är organiserad i . Jag har botthär , och jag har lagl märke lill detta. Jag har också tagit del avRoine svar . Del svaret redovisar i praktiken enbartden formella hanteringen av beslutet, men belyser inle på någol sätt det jaghar tagit upp i min fråga. Denregionala obalansen är ändå någol som är myckel viktigt för oss som bor iStockholmsregionen. Vi har en myckel kraftig koncentration av arbetsplatsernatill den centrala delen av och i viss mån till de norranärförorterna. Av de analyser som har gjorts, bl.a. av landstingetsregionplanekontor, kan vi se att denna obalans tenderar att förvärras. Avnytillkomna arbetsplatser räknar man med att en oproportionerligt stor andelkommer atl hamna i just dessa områden. Deltafår en lång rad allvarliga konsekvenser. För de enskilda människorna innebärdet alt fler kommer atl få långa resor lill och från sina arbetsplatser. Dessaresor är tröttande och innebär en påfrestning för familjelivet osv. För dedeltidsarbetande, kvinnor, slår delta extra hårt och innebär ipraktikeri en begränsning av deras arbeismarknad. Del hela är ocksåfruktansvärt kostnadskrävande, eftersom irafikappara- len måste byggas ul så atttopparna kan . Kollektivtrafiken blir dyrbar och ändåbristfällig. Bilismen växer, i synnerhet när kollektivtrafiken inte hängermed, och får stora miljökonsekvenser. Detta är alltså en oerhört allvarligfråga för . Detgår då atl hänvisa lill den kommunala planeringen och lill regionplaneringen.Men den kommunala planeringen har inte regionens helhetsperspektiv, ulan detär bara en planering för varje kommun för sig. Regionplaneringen å andra sidansaknar alla styrmedel. Det går all framföra fromma önskemål i den ena ellerandra riktningen, men del finns ingen möjlighet för atl sälta kraftbakom de fromma önskemålen. Detta leder till att staten måste känna ettdelansvar. Det ansvaret understryks av det faktum att staten är regionensstörsta arbetsgivare. Lokaliseringen av de statliga arbetsplatserna i regionenär en av de viktiga faktorerna bakom denna obalans. Staten är alltså en av destora bovarna i dramat. Statliga arbetsplatser är extremt starkt koncentreradetill centrala delar av Slockholm och de norra närförorlerna - om man bortserfrån sådana arbetsplatser som till sin karaktär är regionalt fördelade, t.ex.polisen och SJ. Därförtycker jag atl del är berättigat atl fråga i vilken mån staten är beredd altta ell ansvar all inom sitt område försöka få en jämnare fördelning avarbetsplatserna. Detta har en aktualitet eftersom man nu diskuterar frågan omFOA:s lokalisering. Valet står mellan , en närförort iStockholms omedelbara närhet- där marken behövs för bostadsbyggande för all fåen bättre balans mellan bostäder och arbetsplatser - eller , vilketskulle verksamt bidra till atl förbättra balansen. Jag tycker atl del ärrimligt all begära att regeringen skall kunna redovisa en principiell syn pådessa frågor i och inte nöja sig med denna typ av formellt besvarandeav en politiskt viktig interpellation. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga gjordes, på uppdrag av statsrådsberedningen, enundersökning angående de regionala obalanserna i . Resultatet avden undersökningen var mycket belysande, men också skrämmande, och borde haförmått regeringen till omedelbara åtgärder. Den visade l.ex. att den södralänsdelen i jämförelse med den norra endast har en tredjedel så mångahögutbildade, väsentligt färre arbetstillfällen, men däremot dubbelt så mångasocialbidragstagare, dubbelt så många långlids-sjuka och dessutom en väsentligthögre dödlighet. Medsådana siffror borde det stå klart för alla beslutsfattare att det också krävsstöd från regeringen för att komma till rätta med problemen. Det räckerfaktiskt inte med kommunala insatser, som statsrådet hänvisar lill iinterpellationssvaret. Arbetsplatsernafinns lill största delen i norra delen av länet, och tillkommandearbetsplatser etableras framför allt där. Civilministernhänvisar också i svaret till byggstopp och extra investerings-avgifter iStockholms län och talar om lillväxlproblem. Men dessa extra pålagor, somsocialdemokrater och - jag förstår att talade tyst omdella - gemensamt utsatt länet för, löser ju inle lillväxlproblem.Där råder del brist på arbetsplatser och brist på högre utbild- Svar på interpellationer och fråga ning, ochvare sig antalet jobb eller utbildningsplatser blir fler av en tiopro-centiginvesteringsavgifl och fördubblad fastighetsskatt. Dessutom har ni sett till att de flesia kommuner iStockholms län får en straffskatt på 200 milj. kr. De som drabbas hårdast blirförstås de kommuner i länet som har de största svårigheterna, dvs. Regeringen har sagt sig vilja görainsatser för alt den regionala obalansen skall motverkas. Men regeringenshandlingar pekar ju i direkt motsatt riktning. Förslaget om flyttning avlärarhögskolan till förhalas ytterligare, försvarsproposilionenberövar dess mililära centrum och angelägna investeringar i övrigtpå har hindrats på grund av byggstopp och investeringsavgift. Inteens när det gäller en eventuell ersättning för alla de arbetsplatser somskulle gå förlorade om 1 och FN-skolan flyttas från villregeringen ge ett snabbi besked. Mot den här bakgrunden måste jag fråga civilministern: sätt tänker regeringen visa att den vill medverka lill atl lösaproblemen med de regionala obalanserna i ? Jag vill först rikta mig lill YlvaAnnersledl, som frågade på vilket sätt regeringen skall lösa obalansproblemen iStockholmsregionen. Jag har redovisat i mitt svar, , att delinte är så att regeringen kan lösa dessa problem på egen hand. Vi kan ge vårabidrag, och vi har gett våra bidrag bl.a. genom atl ha lokaliserat statlig verksamhetlill de södra regionerna, när frågeställning om att omlokalisera ellerlokalisera statliga myndigheter har förelegat. Så har skett i Handen och påandra håll. Det vore bra, tycker jag, om htet meranoggrant gick igenom de förslag som har varit uppe i och som också äravsedda atl påverka lokaliseringen av byggnation i av arbetsplatser.Där har och socialdemokraterna haft en gemensam uppfattning om attlägga en investeringsavgifl och en extra skatt på fasligheter, dock icke iSödertälje och . Det skulle väl, om hade ställt upp pådet, ha varit en fjäder i hatlen också för för att på det sättet fåtill stånd en ombalansering inom regionen. Dessutom har vi när det gäller atl på ett bra sättåsladkomma byggnation för bosläder i en särskild delegation, somvia länsarbetsnämnden kan påverka de möjligheler som finns lill byggnation.Del är också en insats där staten givit auktoritet för Storstockholmskommunalpolitiker alt göra omfördelningar och värderingar av del här slaget.Detta har regeringen alltså ställt sig bakom. Sedan riktar jag mig till . Jag har inte hörtPär förklara sig nöjd med någol svar vid de tillfällen då jag harhört honom tacka för ett svar. Jag hade inte väntat mig alt han skulle göra detden här gången heller. Jag betvivlar inle alt vet hur systemetfungerar. Möjligen kan man då kanske undra om en del av de frågor som väcks ärnödvändiga, när man redan vet hur det hela fungerar och därmed kanske ocksåvilka svar man skall få. Så är det med FOA. När den beredningen är klar kommerelt besked; där har jag inte mycket atl tillföra. Detta är själva kärnpunkten idet som lar upp i sin interpellation. Jagtror inte alt del finns några delade meningar i del här avseendet. Myckel avriksdagsbehandlingen lyder tvärtom på atl vi har ganska likartad syn på behovetav atl ombalansera i . Men jag måste föra in två saker idebatten: Den ena är all den statliga sektorn inle växer i volym ulan tvärtomminskar i antalet sysselsatta. Därför, och även av andra skäl, är antaletmyndigheter som kan lokaliseras eller omlokaliseras mindre . Denandra saken är atl regeringen och för den delen även har elt ansvarför en balans i hela landet. Vid de tillfällen då vi har haft möjlighet atllokalisera statliga myndigheter har i första hand andra regioner än Stockholmfått komma i fråga. Det tycker jag ändå måste finnas med som grund i den härdebatien. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga PÄRGRANSTEDT (c); Får jag först säga lill alt anledningen till all jaginle åberopade invesleringsavgiften naturligtvis var att den - precis som YlvaAnnersledl själv medgav - hade en relativt marginell betydelse i fråga om deninre balansen. Dock är del klart atl invesleringsavgiften är elt argument föralt bygga i och inle i . På det sättet har den ändå enviss relevans. Men invesleringsavgiften syftar ju framför allt lill atl lösaell annat problem, nämligen den allmänna överhettning i Stockholmsregioneninle minst på byggmarknaden som gör alt vi inle kan få bosläder lill ellrimligt pris därför all hela branschen är upptagen med alt bygga kontor. Del ärmöjligt att det är en ordning som gillar, men vi tycker all man börkoncentrera sig på atl lösa bostadsproblemen. Såtill statsrådet , som är lilet ledsen över att jag aldrig är nöjd mednågra svar. Nåja, han kanske inte är ledsen - vad vet jag. Del har faktiskthänl ell par gånger alt jag har kunnat notera svar som positiva, men det ärmöjligt atl del aldrig har varit någol av statsrådet svar. Tyvärrvar detta inle heller något tillfälle atl rosa ett svar, eftersom det som sagtinle var ett svar på den problemställning som jag log upp. Jaghade nämligeninle ställt någon fråga om beslutsordningen vare sig när det gäller FOA ellernär det gäller den regionala balansen. Frågan gällde i vilken mån man i hanteringenav detta ärende var beredd all ta hänsyn till önskemålet om en bättre regionalbalans.