prot · GD09105 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag vidhåller atl våra beräkningar visar på myckel storaförsvagningar av statsfinanserna, från moderalerna och flera andra partier Jagär därför angelägen atl de samtal som jag har inbjudit lill kan komma tillstånd, så all vi gemensamt kan gå igenom beräkningarna för de olika partiernasbudgetalternativ. Talmannen anmälde all och alt till protokollet få antecknat atl de inte ägde rätt lillytterligare repliker. AnL 40MAGGI (vpk); talade en del om spekulation,vinster och annal. Jag skulle nog vilja säga atl om man satsar på vpk är delen säker etta, men vill man satsa på socialdemokraterna får man lov att garderamed . 1980-lalet har varit ett förlorat decennium förarbetarrörelsen, och därmed även för kvinnorna, eftersom kvinnorna ulgörstörre delen av arbetarklassen. Den ekonomiska politik som är resultatet av uppgörelsenmed slår hårdast mot kvinnorna. Åtstramningen drabbar kvinnor genomalt momsen höjs, genom atl föräldraförsäkringen inte byggs ul och genom atlbarnomsorgsutbyggnaden inte kommer all fullföljas. Det visar sig också atl det inte spelade någon som helstroll om målet full behovstäckning inom barnomsorgen var en målsättning ellerett löfte. Det blev ingenting av alltihop. Bara en tredjedel av kommunerna kommer atl klara av fullbehovstäckning. Konsekvensen blir att ett stort antal barn inte kommer aftkunna få barnomsorg. Det i sin tur leder till atl elt stort anlal kvinnor intekommer att kunna förvärvsarbeta, vilket i sin tur leder lill all de måste fåbidrag från samhället för sitt uppehälle, vilket i sin fur leder till ökadetransfereringar Socialdemokraterna skriver i propositionen alt man villgranska existerande transfereringssyslem, så man har tydligen insett att ökadetransfereringar leder till en massa byråkrafi. När del gäller utbyggnaden av föräldraförsäkringen finnsdet undersökningar som visar atl både kommuner och föräldrar har litat påregeringslöf-let. som har bekräftats både av den 10 januarioch så sent som i regeringsdeklarationen från regeringen för inte alls länge sedan, och altföräldrar och kommuner har planerat med utgångspunkt i förutsättningen atl denförlängda föräldraförsäkringen skulle träda i kraft som man hade utlovat. Jag måste ställa frågan; Varför skjuter ni påföräldraförsäkringen? Vilka effekter får det på inflationen, på bytesbalansen,på överhettningen? Enligt är uppskjutandet av den förlängdaföräldraförsäkringen en symbolfråga, för all man skall skapa förståelse hosmänniskorna ute i samhället för hur allvarlig krisen är Om del är så illa, ärdet verkligen ett uttryck för förakt för människor Planerna på ett kommunalt skatlestopp skall fullföljas,skriver finansutskottet i sitt betänkande, och i dagens nummer avKommun-Aktuellt står del atl skatlestoppet skall förlängas till Del hadeju varit intressant att få veta om det är sant eller inte. Utifrån vad vi harhört nu om pågående diskussioner inom regeringen kan jag förstå atldel inte går att få någol svar . Del kommunala skattestoppet skall rädda skatteuppgörelsenoch dämpa den kommunala expansionen, står del vidare i betänkandet. ErikÅsbrink uttryckte sig annorlunda: Man skall bringa den kommunala konsumlionsökningeni överensstämmelse med tillväxlen i ekonomin. Vad beiyder det nu då? Vilkakonsekvenser får det för kvinnorna? Jo, det betyder mindre satsningar på barnen, mindresatsningar på de gamla, på skolan och på kvinnorna, för vi vet alt inom denoffentliga sektorn finns av de kvinnor som förvärvsarbetar . De hartunga jobb, stor andel arbetsskador, dåliga arbetstider, mycket deltidstjänsteroch låga löner Cirka en miljon kvinnor har på ett årUngefär 100 000 kvinnor måsle få sin lön kompletterad med socialbidrag, trotsatl de arbetar Som åtminstone de offentliganställda kvinnorna kommer ihåg, vardet när hade lagt sitt strejkvarsel som sloppakeletlades fram av regeringen. Och även om förslaget om strejkförbud och lönestoppdrogs tillbaka innan regeringen föll, är del minsl sagt anmärkningsvärt altregeringen över huvud taget kunde lägga fram ett sådant paket. Den har tydligenglömt vems mandal den sitter på. Alt maktmissbruk straffar sig förr ellersenare, det har vi sett exempel på i omvärlden del senasle halvåret. Del talas också i betänkandet om behovet av attsäkerställa ekonomisk balans genom atl öka utbudet av arbetskraft och dämpaefterfrågan. Uppenbarligen menar man inte atl utbudet av arbetskrafl skall ökainom barnom- Rikdinjer för den ekonomiska politiken \och för budgetregleringenm.m. 5 protokoU 1989/90:105 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. sorg, sjukvård ochäldreomsorg, eftersom den kommunala expansionen skall minska. Ivpk har vi föreslagit satsningar på den offentliga sektorn, så all t.ex. denärmare 50 000 deltidsarbetslösa kvinnorna skulle kunna få ett heltidsjobb ochde ungefär lika många som är arbetslösa på grund av atl de inte har någonbarnomsorg skulle kunna komma ul i arbete. Vpk är inte berett att stödjaförslag som har sin udd riktad mot kvinnorna som grupp, och därför kan viheller aldrig stödja ett förslag om kommunalt skaftestopp. Detär också märkligt att så okritiskt ställer upp på de här kraven.Folkpartiet vill ju gärna se sig som ett kvinnopolitiskt radikalt parti, men dehär förslagen är ju ett slag i ausiklel på den stora gruppen av förvärvsarbetandekvinnor talar om politiskt risktagande när det gäller samarbetemed socialdemokraterna, och i det här fallet är jag beredd all hålla med honom. Jagvill också säga någol om de regionalpolitiska konsekvenserna av den härekonomiska politiken. Som i så många andra sammanhang glömmer man borl storadelar av när man talar om del ekonomiska läget. I verklighetens världär det nämligen inte överhettning överallt. Till största delen äröverhettningen ett storstadsfenomen som dess värre får negativa effekter ocksåför övriga delar av landet. IVästerbottens inland har man fortfararide eri öppen arbetslöshet som liggerlångt över snittet för riket. 4, 5 och i öppen arbetslöshet kan knappastkarakteriseras som tecken på överhettning. Ändå drabbas hela av denöverhettning som finns i storstäderna och de snabba kostnadsökningarna sombl.a. leder till att boendekostnaderna ökar orimligt mycket. Sammantagetpekar det här på en stor obalans i samhället. Def är ekonomiskt oförsvarligt,def är dålig ekoriomisk politik atl acceptera en sådan obalans. Jag trordessutom inte att någon inbillar sig att marknadskrafterna kan lösa de härproblemen, eftersom de regionala obalanserna är ett resultat av attmarknadskrafterria har fått ett alldeles för stort utrymme. Attdet är kris i samhället och obalans framgår också av synen på miljöns betydelseför den ekonomiska utvecklingen. har miljöfrågorna karaktären avnågot som man sysslar med vid sidan om den ekoriomiska politikeri. Ett exempelkan vara socialdemokratins inställning till . Medall sannolikhet stöder socialdemokraterna bilbron över sundet, men jag törsinte vara alldeles säker, eftersom diskussiouerria pågår Vem vet, det karikanske bli ändring där också? Men frågan är om man har vägt in de ekoriomiskaeffekterna av de miljökonsekveriser som en bilbro för med sig, sett på litetlängre sikt. Detfinns i 10 000 sjöar som är svartlistade på grund av för högakvicksilverhalter, och ytterligare 10 000 skulle behöva svartlistas. Vad betyderdet för den ekonomiska utvecklingen i ? Hur skall man värdera en frisklivsmiljö i ekonomiska termer? Kan marknadskrafterna rädda kvicksilversjöarna? Ivpk är vi övertygade om att om vi skall få en bra ekonomisk utveckling iSverige måste vi föra en politik som utgår från människornas behov ochna-lureris förutsättningar Vi måste ha en politik som bygger på demokratiskarättigheter och verkligt inflytande i arbetslivet. Det är det som vi kämparför. och det ärdet vi vill ha. Det är därför vi irite heller kari ställa upp på den politiksom regeringen har fört under del senasle halvåret. AnL 41 i (m): Till att börja med skall jag be alt få yrkabifall till motion Fi42 som behandlas i det här betänkandet. Först hade jaginte tänkt motionera när proposition 114 blev offentlig, för jag tänkte att devanliga fiskala skallehöjningarna är någonting som vi har vant oss vid, även omdel är ell recept som sannerligen inte har gagnat den svenska alkoholpolitiken.Men när jag sedan läste propositionen litet noggrannare, fann jag atlregeringen hade köpt de alkoholpolitiska argument som hitintills visat sig mereller mindre verknirigslösa. Skalleulskollel säger i sitt yttraude atl mari kariacceplera eri höjning av alkoholskallen därför alt den kan motverka olämpligadryckesvanor Den skattehöjning som vi här lalar om kommer inte alt motverkanågra olämpliga dryckesvanor instämmer tyvärr iskatteutskottets yttrande. Jag frågar mig ibland; Har det aldrig hänt attledamölena i finans-eller skalteulskotlen har tänkt sig att efter en höjning avalkoholskatten ett anlal medborgare skiftar från wienerkorv till lunchkorv ochsparar in pengar på det sättet, så all de kan fortsätta alt konsumera alkohol isamma omfattning som tidigare? Jag kan inte, herr talman, underlåta att citera elt styckepå s. 69 i betänkandet: "Åtgärder som ökar utbudet av arbetskraft börkompletteras med efterfrågedämpande insatser Som ett led i dessa ansträngningarbör skatten på sprit, vin, starköl och tobak höjas. instämmersåledes i del uttalande som skalleulskollel gör i sitt yttrande om att enhöjning av dessa skatter bör ingå bland de åtgärder som lämpligen bör anväridasför att uppriå eri åtstramriirig av ekonomin och hålla tillbaka konsumtionen avdessa varor" Jag kan misslänka all utskotten vill attsvenska folket skall tro på vad de skriver Men frågan är: Tror man på del härsjälv? I min och motion har vi försökt alt i ettnötskal sammanfatta den svenska alkoholpolitiken, alltså en sedan 13 årtillbaka totalt misslyckad sådan. Lål oss säga all gör en undersökning och konstateraralt av svenska folket lider av övervikt. Anta att regeringen får reda pådella och skriver en proposition - som tyvärr säkert antas av - omall fro.m. skall de av svenska folket som inte lider avövervikt dra iri på kvällsmaten. Är det någon som för tror allnågol sådanl hjälper dem som verkligen lider av övervikt? Det man lyckats med i den svenska alkoholpolitiken är altgöra det dyrt. Jag tror vi har bland högsta spritpriser i . Däremothar vi inte lyckats hjälpa de som har uppenbara och akuta problem med sinalkoholkonsumtion. I stället är det så, herr talman, att även den minstatanke på liberalisering av den svenska alkoholpolitiken möts av rop om atl nublir det kaos, avgrund och elände. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm.m. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och förbudget-regleringen m.m. Jag vill påslå atl den svenska alkoholpolitikenkännetecknas av en dubbelmoral, ibland t.o.m. av en Irippelmoral. Del kan juvara bra, bekvämt och rationellt. Blir man av med en moral, har man en annankvar atl kunna hänga fast vid. Men del är svårt all försvara della ulanförriksdagshuset. Jag gick inte i skolan, men närjag gick i skolan lärde mig min biologilärare att strutseninte fanns i vilt tillstånd i . 1990 kan jag konstatera atl han haderätt. Däremot finns strutsens egenskaper rikligt företrädda. Så fort problemuppslår sticker många huvudet djupt och långt ned i sanden. Inte minst här iriksdagen kan jag tyvärr konstatera atl den egenskapen är rikligt företrädd. Man har också lyckats med all få svenska folkel allskämmas över all någon gäng köpa alkoholhaltiga drycker Jag lycker atl del ärskrämmande alt se på Systembolaget, t.ex. på , hur människor smusslarned sina spritpåsar i attachéväskan eller använder från NK, Åhléns ochDomus. Jag kan bara se två skäl lill detta. Det ena är atl spritpriserna i dagär så höga all man måste emballera denna vara kraftigt därför all man inte harråd alt köpa nytt ifall man skulle lappa någon flaska. Men det andra ochvikliga skälet är nog ändå all vi lyckats bygga upp en skamkänsla hos svenskafolkel. Detta är fantastiskt med lanke på att en majoritet av svenska folkettrots alll är kund hos . Men vi politiker har lyckats bygga på denkänslan hos folk all man skäms för alt gå och handla ens den svagaste flaskalätlvin på Systembolaget. Jag blir också förvånad när jag lyssnar på den svenskaalkoholdeballen. Ofta intervjuas kändisar och även politiker av massmedia omsina alkoholvanor Vi får ofta höra dem säga: Jag kan väl tänka mig all drickaell glas rödvin när jag fyller år Man brukar säga alt hunden fyller år sjugånger , men många kändisar och politiker fyller fler gånger Vi har i accepterat något som kallas för lotalkonsumlions-principen.Det innebär all vi skall sänka den totala konsumtionen, alltså även för dem somkan hantera alkohol på ell vettigt sätt, och del kan trots alll en majoritet avsvenska folket. Man har sagl all är del enda land i hela världensom i kammare har beslutat följa Världshälsoorganisationensrekommendation om atl den totala alkoholkonsumtionen skall ha sjunkit med 25 %till år 2000. Alla vet atl vi inte kommer atl klara della. Men alla andraländer sätter detta som en målsättning och rekommendation, medan såklart skall vara bäst och beslutar del i . Del är möjligt atl vi lyckas uppnå målet när det gällerSystembolagets försäljning, men inte när del gäller människornas konsumtion. Vi behöver inte gå sä långt för atl finna atl där man harsalt i system höga priser, där har man en alkoholkonsumtion som intekontrolleras av samhället. läste jag i en norsk tidning alt chefenför det norska vinmonopolet sade att vinmonopolet numera har kontroll på bara50 % av den norska alkoholkonsumtionen. Så illa är del ännu inte i , menvi är faktiskt på god väg. Del finns en grupp som kallas Alhena-gruppen som ärsponsrad av och där är ordförande. Del är bara dengruppen som säger althembränning är någonting som bara fnissiga gamla gubbar sysslar med. Har manden uppfattningen om verkligheten, är det beklagligt alt svenskaskattebetalares pengar skall användas lill sådan information. Detta är ettbevis på den eminenta slrulspolitik som vi bedriver, men som jag vill påståsaknar grund bland många människor ute i vårt samhälle, utanför delta hus. Vår alkoholpolitik är någonting i stil med följande.Föräldrar till ett barn varnar barnet under hela barnets uppväxtlid för vatten.När barnet fyller 20, kastar man ul det i sjön och säger; Simma! Alla borde förstå att vi inte kan hålla på så här om viskall få en alkoholpolitik som verkligen hjälper de personer som i och för sigfinns och som har problem. Alhena-gruppen, som alltså den förutvarande ledamoten idenna kammare är ordförande för har skrivit en bok där man tar uppexempel som jag menar i stället motverkar det syfte man skall ha att få borlmissbruket av alkohol. Man skriver t.ex.: nio av tio vuxna super Del skulleinnebära alt 315 i denna kammare super Säger man alt någon super, är gängsespråkbruk alt det handlar mer eller mindre om missbruk. Men hur kan nio av tiovuxna i supa när vi har den lägsta åtminstone officiellaalkoholkonsumtionen i ? Om della påslående är sant, hur kan då fungerakulturellt, ekonomiskt och socialt? Och än värre; hur kan del fungera i länderi vår omgivning, där man har en konsumtion som vida överstiger den vi har iSverige? Man kan med tanke på den argumentationen tro alt ljuset,framliden, sanningen kommer från . Så är förvisso inte fallet. Del slår också någonting i denna bok som nästan är allbeteckna som hels mol folkgrupp; danskarna super dubbelt så myckel som visvenskar, men -och det är det allvarliga - så ser de också ul som de gör! Jagtror inte alt della påslående skulle las emot med någon större tacksamhet avden danska pressen eller av danskarna i gemen. När jag äter lunch på en restaurang intillSergels torg eller när jag åker tunnelbana, kan jag inte se atl svenskarnaverkar vara mer frimodiga, harmoniska eller lugna än vad danskarna är imotsvarande situationer - snarare Ivärtom. Jag skall inte förlänga debatten med atl lala om deloerhört inkonsekvenla och ologiska beslut som vi har fatlat här i ,nämligen att myndiga människor, dvs. de som har fyllt , som får rösta lillriksdags-, kommunal-och landstingsvalen saml efler prov får ta körkort, giftasig och la det största ansvar man kan la, nämligen alt uppfostra egna barn,irite får fira del egna brölloppel eller barnets dop med en flaska lättvin. Detklarar de tydligen inte av. Den svenska alkohollagstiftningen är uppenbart enklasslagstiftning. För den som har en fet plånbok och ett stort antalplastkort/kreditkort är det inga problem att gå ut på en restaurang ochkonsumera alkohol. Men den som har en normalstor inkomst kan bara drömma om atlköpa en flaska vin på en restaurang. Del är icke förunnat honom eller henne. Såfungerar denna klasslagstiftning i sin prydno. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm.m. 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budget-regleringen m.m. Viär elt anlal svenskar som inte anser att det är det högsta av nöjeri att påfredags- och lördagskvällar spela fia och monopol. Vi vill själva bestämma vadvi skall syssla med. vi skall tydligen ledas, herr lalman. Perestrojkanökar och sprider sig i hela . Men i med dess alkoholpolitik kansverisken enligt beslut i denna kammare inte fatta egna beslut. Han begriper istort sett ingenting, utan vi skall tala om för honom sleg för steg hur myckethan får dricka. Lålmig, herr talman, avsluta mitt inlägg med en liten vädjan. Min uppfattning äratt vi i bland alla andra bekymmer har ytterligare ett stort sådant.Del går inte att ta ut mer pengar av de alkoholkonsumerande svenskarna i formav skatt på alkohol. En riy alkoholpolitik behövs geriast, anpassad lill denmoderna människari, som i valet av livsstil när det gäller att söka sanningenoch besvara frågan om vilket liv som är det goda, måste få vara suverän atlsjälv fatta sina beslut. Politikenmåste utformas så atf individens suveräna val atl dricka måttligt eller intealls i allra högsta grad underlättas och görs lättfattligt, så att det ena ochdet andra valet blir jämbördigt behandlade och framställda. Valet måste få skeulan ångest och skam. Med detta yrkar jag än en gång bifall till motion Fi42 i dettabetänkande. Idetta anförande instämde (m). Överläggningen var härmed avslutad. Mom.2 (de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken) Förstbiträddes reservation 5 av med 17 röster mot 14 för reservation 4av . 255 ledamöter avstod från all rösta. Härefterbiträddes reservation 3 av och med 32 röster mol 17för reservation 5 av . 234 ledamöter avstod från atl rösta. Därpåbiträddes reservation 2 av Aririe och med 36 röster mot 32för reservaliori 3 av och . 218 ledamöter avstod frånaff rösta. Härefterbiträddes reservation 1 av m.fl. med 55 röster mot 36 förreservation 2 av och 195 ledamöter avstod från atlrösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 133röster mot 57 för reservation 1 av m.fl. 96 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 3 (pris- ochhyresstopp) Förstbiträddes reservation 6 av m.fl. - som ställdes mot delsreservation 7 av , dels reservation 8 av - medacklamation. Härefter biföllsreservation 6 av m.fl. med 138 röster mot 136 fördel av under överläggningen framställda yrkandet. Prot.1989/90:105 11 ledamöter avstod från all rösta. Mom. 4 (straffskatt vid för hög prissättning) Riktlinjer for den Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av ekonomiskapoliti- berg -bifölls med acklamation. ''''' """ f°' "«'- Mom. 5 (spelregler på arbetsmarknaden) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 10 av - bifölls med acklamatiori. Ulskoltels motivering - som ställdes mol den i reservation11 av m.fl. anförda moliveringeri - godkändes med acklamation. Mom. 6 (lagfäst sjuklön) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 12 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation13 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 7 (semesterlagstiftningen) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mol hemställan ireservation 14 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot dels den ireservaliori 15 av m.fl. anförda motiveringen, dels den ireservation 16 av anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 8 (arbetskraftsinvandring) Hemställan Utskottels hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 17 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation18 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 9 (vissa allmänna yrkanden från miljöparliet)Hemställan Utskottets hemslällari - som ställdes mot hemställan ireservation 19 av - bifölls med acklamation. 1989/90:105 19 april1990 Rikdinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. Utskottetsmotivering - som ställdes mot dels den i reservation 20 av m.fl.anförda motiveringen,Je/i dels den i reservation 21 av och anförda moliveririgen - godkändes med acklamation. Utskottetsuttalande - som ställdes mot dels godkännande av det i reservation 22 av AnneWibble m.fl. gjorda tillägget, dels godkännade av det i reservation 23 av LarsTobisson m.fl. gjorda tillägget -godkändes med acklamation. Mom.Il (inriktning av den statliga lönepolitiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av medacklamation. Mom.12 (utgiftsram för förvaltningskostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.13 (statsskuldspolitiken) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 26 av . - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mol den i reservation 27 av anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.14 (kredilpolitiken) Utskottetshemställan med godkännande av utskottels motivering - som ställdes mot delsreservation 28 av m.fl., dels ut;.koitels hemställan medgodkännande av den i reservation 30 av och anfördamotiveringen, dels reservation 29 av och , delsutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 31 av motiveringen - bifölls med acklamation. Motn.15 (valutapolitiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 32 av och - bifölls med acklamation. Mom.16 (närmare samarbete med EMS) Ulskotlets hemställan - som ställdes mol delsreservation 33 av m.fl., dels reservation 34 av -bifölls med acklamation. Mom. 17 (kassakrav förfinansbolag och andra kreditinstitut) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 35 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 18 (betalningsvillkor vid kreditköp) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avCarl -bifölls med acklamation. Mom. 20 (höjningen av dryckesskatten) Hemställan Ulskotlets hemställan - som ställdes mol dels hemställan ireservation 37 av m.fl., dels hemställan i reservation 38 av CarlFrick-bifölls med acklamation. Riktlinjer för den ekonomiska pohtiken och för budgetregleringenm.m. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation39 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 21 (beskattning efter alkoholhall) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (införande av en ny skalleklass för öl) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 41 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (anpassning av alkoholpriserna till EG) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mol 9 förmotion Fi42 av i och . 4 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 24 (höjningen av tobaksskallen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation42 av och , dels reservation 43 av - biföllsmed acklamation. Mom. 26 (avgift till information om tobakensskadeverkningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avCarl -bifölls med acklamation. 28 (försäljning och införsel av taxfreevaror) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 45 avCarl -bifölls med acklamation. Mom. 30 (löntagarfonder) Först biträddes reservation 49 av m.fl. med122 röster mol 18 för reservation 50 av .