prot · GD0929 · 1989-12-31 00:00:00 — deflyktingar från olika läger runt om i världen som tidigaretalade om, bl.a. flyktingar från Turkiel. Om den massinvandring som förnärvarande pågår kornmer alt fortsätta torde del bli helt omöjligt för oss allöka antalet kvolflyktingar väsentligt över de 1 250-1400 som vi har haft någotår. Det innebär, som sagt, alt de flyktingar som i allas ögon torde vara istörst behov av en här, de som sitler i de slora flyklinglägren runt omi världen, inte har någol hopp om att få komma lill vårt land. Därför anser jagatl vi måste allvarligt börja länka över frågan. Vi har en resursanpassadinvandring. Del är klargjort senast i invandrarpolitiska kommittén och i 1984års lag. Någon ändring på den punkten har inle skett. Jagmåste fakliskl ställa en fråga; Var går smärtgränsen? Är inle andra som över huvud tagel inte vill diskutera dessa frågor oroliga överall vi lar in människor som vi över huvud taget inte kan ge jobb, inte kan lahand om, inle kan ge bostad osv. Jag tycker all den frågan är minst lika viktigsom andra i flykting- och invandrarpolitiken. GÖRANÅSTRAND (m): Statsrådet började med alt bunta ihop och mig.Visserligen har och jag trevligt bänkgrannar som vi är. Men idenna fråga har och jag totalt olika uppfattning om och totaltolika beskrivning av verkligheten. Vad jag försökte säga, statsrådet, i mittkorta inlägg var att det finns problem av del slag som varinne på. Det gäller alltså all hjälpa dem som har kommit till . Del ärhumant och mänskligt att se till all den hjälpen kan kvalificeras och alt den blir mera seriös.Detta är argument för atl kanske ställa upp när del gäller några av de frågeställningarsom statsrådet själv har antytt. Jagställde en fråga och jag skulle vara tacksam om jag kunde få ett svar: När ochpå vilket sätt avser statsrådet att se till all nämnda åtgärder vidtas? Jagantydde i milt inlägg, liksom har gjort, att vi säkert på ettseriöst sätt kan diskutera det här programmet och se lill alt della blir genomfört.Men frågan är alltså: När och på vilket sätt avser statsrådet atl genomföraprogrammet? 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Jag vill redan från början till samtliga debattörer komma medbrasklappen att jag faktiskt inte hinner svara på alla frågor - det finnstidsgränser också. Jagbörjar med att bemöta , eftersom jag inte hann med att göradet tidigare. Jag håller med . I sitt första inlägg sade hanju: Visst finns det möjligheter att finna en lösning i den uppkomnasituationen. Det är ju ändå fråga om att ha en framförhållning och om atlsnabbt kunna vidta de åtgärder som kan tyckas vara erforderliga. Men dettabehöver inte innebära att det är panik etc. som man här har antytt. i inledde den här debatten med alt säga atl vi inte klarar atlla emot 20 000 flyktingar . Men då vill jag säga atl vi fakliskl avsatteresurser för det ändamålet . Det handlar då om invandrarverket,regionaliseringen, flyktingmottagandet och kommunmoltagandet. I dagens situation,inte minst med tanke på den arbetskraftsbrist som råder, tror jag att vi mycketväl skulle kunna klara av atl ta emot 20 000 om del blir en någorlundajämn ström och om vi får tid på oss atl komma i gång med organisationenbeträffande den lagstiftning som gäller fr.o.m. . Självfallet,, beror inte detta just på den här lagstiftningen. Men dessasaker sammanföll. FN:sflyktingkommissariats representant här i har ju ändå flera gångerhänvisat till vad man på har förstått, nämligen attde reformer som vi genomfört, ute i världen har uppfatlats som mycket generösaoch som något som skulle kunna leda till en ökad inströmning till . Sedanskulle jag bara till vilja säga atl vår tillämpning i deltasammanhang i hög grad har atl göra med beslut som kan vara vägledande. Det äralltså inte fråga om - detta vill jag återupprepa - någon omprövning avasylskälen. Om läser vidare i texten på s. 5 i det utdeladesvaret - sade ju alt jag sagt fel - kommer han att inse attdet alltså inte är asylskälen som omprövas. Närdet gäller dokumentlösheten fattade regeringen som del här paketetantogs ett konkret beslut rörande en kvinna som kom lill utan vare sigidentitets- eller resehandlingar. Kvinnans uppgifter om orsaken till atl honsaknade dessa handlingar kunde inte ge anledning till någon annan slutsats änden att hon hade haft sådana handlingar men att hon hade avhänt sig dessa isyfte att undanhålla information om omständigheter som var av betydelse förbedömningen av om hon skulle få skydd i eller ej. Del här minskadesjälvfallet tilltron till de uppgifter som kvinnan läm- 4 protokoll 1989/90:29 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga nade som stöd för sinansökan om alt få uppehållstillstånd. Vid en samlad bedömning av samtligaomständigheter i detta fall fann regeringen att skäl till asyl saknades. Del ärell sådanl fall som vi menar bör kunna vara vägledande för behandlingen avsådana här ärenden. Återigenvill jag understryka all det naturligtvis finns omständigheter som gör all mantvingas komma dokumenllös. Altjag inle, , har gett något svar, trots att samma fråga tydligenhar ställts om och om igen, beror på atl jag inle riktigt förslår frågan.Maria frågar hur man skall ta sig hit på ett legalt sätt. Del låternästan som atl man måste vara dokumenllös för all över huvud tagel kunna ta siglill . Då vill jag säga att kruxet i den här debatten är ju att vi vetatl man inte har varit dokumentlös under hela resans gång. En förutsättningför alt komma ul ur sitt land, för alt komma ombord på elt flygplan och för attnå gräns har inte varit alt man är dokumentiös. Men av någon anledninghar man gjort sig av med sina dokument oavsett färdvägen. Det är skälet tillalt vi menar atl del är rimligt att ställa slörre krav på atl dokument skallfinnas när man redovisar skälen för att få komma in i . har ju haften minst sagt kaotisk situation, även inrikespolitiskt. Det kan väl hända atldel finns förklaringar till atl man inle har prioriterat just de bekymmer somSten redovisar. HANSGÖRAN (); Först vill jag säga alt jag tycker all del är på sin plats alt geMaj-Lis Lööw en eloge för hennes lugna och sakliga sätt att tala. Hon sade:Visst kan vi klara alt 20 000 flyktingar kommer till.Sverige. Men i del sammanhangetbehövs det kraftansträngningar från många ohka håll - från stat och kommun ochinle minst från frivilligorganisalionernas sida. Men det gäller ocksåpraktiskt taget alla organisationer. Man skall inle bara hänvisa till attsådant här är en skyldighet enbart för de humanitära organisationerna. Från dethållet görs mycket slora ansträngningar. Men jag tror att den diskussion somhar förts under den allra kommer att innebära en extraskjuts förarbetet med alt klara av flyktingmottagandel. Mensedan är det viktigt atl man ser lill att man verkhgen har ordentligt med faktainnan olika initiativ tas. Jag tycker atl en ordentlig undersökning av dellamed dokumentlösheten är påkallad, inte m.insl för atl förbättra åtgärderna idet sammanhanget. De åtgärder som redovisas från regeringen och som rör delkommunala flyktingmottagandel är bra och viktiga och skall få allt tänkbartstöd. Till slut måste jag, herr talman, ytterligare engång markera alt det är fel att säga att del bara är asylpolitiken som skallvara generös och alt tala om ett motsatsförhållande. Jag tänker då på asylprövningenoch asylreglerna. Del är olyckligt all det har kommit med i detta svar. Maj-LisLööw har i någon mån försökt all rätta lill det, men inte på etttillräckligt klart och entydigt sätt. Del behövs nämligen förrättstillämpningen. i (m): talar om kraftansträngningar från stat och kommun.Jag vet en kategori som inle behöver göra kraftansträngningar för alt plocka in felaarvoden, och del är några av advokater, vare sig de är hel- ellerdeltidsanställda, på denna verksamhet. 20000 är väl invandrarverkels kapacitet - kommunerna klarar inle så många.Jag kan som exempel nämna atl del av de flyktingar som kom till ochsom inte längre får stöd från staten är som erhållersocialbidrag. Jag hoppas alt statsrådet förslår att kommunerna visar tveksamhetdå statens generositet inte är större. Sedanvill jag ta upp tramset med . Den utfärdade den 1oktober krav på all visum skulle krävas av bulgariska medborgare. Del vartrots allt innan de slora problemen började i , men östtyskarnastruntade i oss. Det som påstås i denna kammare om atl ibland harrespekt utomlands stämmer alltså inle. Jag har ställt denna fråga , till , mensvaret uteblir: Hur kan man ställa sig bakom en reservation i riksdagdär del sägs, att när en person som kommer till saknar alla dokument,som biljetter, ID-handlingar och visa, och yttrar ordet "asyl" skalltull och pohs vara hell handlingsförlamade? Del är detta som ,och vpk kräver. Jag tror att inle är naiv ulan förslår alt det här kan bli elt stort problem, men för all hänga med iflykiingtrenden går hon med på reservationen, MariaLeissner kanske inte har chans att svara , men skulle jag viljafå svar på frågan; Varför skulle den som yttrar orden "jag ärasylsökande" gå förbi alla de kontroller som alla andra människor måste gåigenom? Med tanke på den omfattande broltshghet och kriminalitet som finns runtom i världen är denna reservation helt makalös. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Jag vill sluta denna debatt med alt säga att jag uppskattar atlregeringen har kommit med sitt ålgärdsprogram, inte minst på grund av att mångaav åtgärderna har föreslagils av oss moderater. Arbetslinjen ärförhärskande i samhället i övrigi och bör naturligtvis vara det också när detgäller flykting- och invandrarpolitiken. Vi lever i en högkonjunktur, och delär konstigt all inle fler av invandrarna verkligen får börja arbeta. Jag vetall del nu har getts ökade resurser till bl.a. arbetsförmedlingarna. Frågan ärom man t.o.m. skulle låta arbetsgivarna ackvirera personal direkl frånflyktingförläggningarna. Landslingen gör del i någon mån numera. Därmedär jag också inne på delta all vi borde tillvarata den utbildning som människorhar och som är bra för . Det kommer framför allt att vara positivt förinvandrarna, som får arbete i stället för passivitet. Svenskaför invandrare måste, som har sagts här , intensifieras och blibättre, och del kommer också förslag i den riktningen. Jagläste i statssekreterarens inlägg atl man kanske kan länka sig någon form avflyktinglön, och del är också ett gammalt moderat krav. Kommunerna skullekunna få ett bidrag som de disponerar myckel fritt, gärna lill en lön i slällelför lill ell passivt socialbidrag. Jaghar förståelse för atl invandrarministern inle kan svara på alla frågor somhaglar, men jag är ändå myckel nyfiken på atl få reda på när förslaget kommeratl träda i kraft. Del var också fråga. Svar på interpellationer och fråga Jag vill också erinra om mina påpekanden om att del ärnödvändigt atl utöka passkontrollen, även för den som kommer sjöledes liksomatt det internationella samarbetet när del gäller dokumentiöshelen börintensifieras. Bl.a. i har varit inne på det. Vi kommer alt föra många debatter i fortsättningen också,och min slutreplik måste bh den, att jag tror atl vi måste omprövaflyktingpolitiken, så att vi verkligen ger en åt de människor i dennagrymma värld som bäst behöver det och atl vi alla släller upp mera helhjärtatän vad som sker på sina håll. Talmannen anmälde all MariaLeissner anhållit atl till protokollet få antecknat att hon inle ägde rätttill ytterhgare inlägg. Jag vill bara svära på två frågor som hängeri luften. Den ena frågan ställdes av , som säger atl det förrättstillämpningen behövs atl vi blir överens i diskussionen - som delvis ärsemantisk -om hur en mening i milt svar är formulerad. Rättstillämpningenskapas inte genom en träta i - del vet både ochjag- utan den skapas genom praxis. Det är den praxis som jag bl.a. har försöktbeskriva med ett fall som regeringen tog upp i samband med detta paket. Den andra frågan ställdes av och gällde närdessa åtgärder kommer att vidtas. Arbetet är redan i full gång. När vi iuppföljningsarbetet såg alt asylsökandeströmmen hade blivit stor och inteminskade efter sommarmånaderna bad vi en grupp från AMS, invandrarverket ochrikspolisstyrelsen alt fundera över tänkbara åtgärder. 1 delta paket ingårbl.a. 11 miljoner till förstärkt gränskontroll, som del i första hand bhrrikspohsstyrelsens uppgift all verkställa. Det är också ett svar på GullanLindblads fråga, om när, var och hur det skall göras någonting vid gränserna.Det är i första hand en uppgift för den verkställande myndigheten, dvs. i dettafall rikspohssty-relsen, som har fått dessa medel till sitt förfogande. Jag vill avslutningsvis, herr talman, lacka för en lång,intensiv och mycket bra debatt. Talmannen anmälde alt Hans GöranFranck anhållit atl lill protokollet få antecknat all han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på interpellation 1989/90:34 om har frågat mig dels hur stordel av JAS-tillverkningen som bygger på elektronik från , dels omJAS-projektet är möjligt att genomföra utan elektronik från andra stater. av tillverkningskostnaderna för ellJAS-flygplan utgörs av elektroniksystem från . De amerikanska systemen harvalls av de svenska företagen efter konkurrensupphandlingar bland utländska och ävensvenska underleverantörer. Jag vill erinra om atl i regeringens proposition1981/82:102 om godkännande av underströks alt för att åstadkommalägre kostnader borde ett större industriellt samarbete med utlandet av såvälekonomiska som teknologiska skäl eftersträvas. Utöverdessa ingår amerikanska komponenter för av serieanskaffningsvärdeti andra system i flygplanet. Dessa komponenter kunde alternativt anskaffas iandra länder, men köps från på grund av fördelaktigare pris. Jagvill emellertid understryka atl de viktigaste elektroniksystemen i JAS- flygplanel, dvs. de centrala systemdalorerna, radarn och motmedelssyste- mel, utvecklas och tillverkas av svenska företag. ' Fråganom kan genomföras ulan elektronik från andra länder kan besvarasmed ett nej. vill jag understryka atl beroendet avelektronikkomponenter från utlandet för system inom övriga samhällssektorer ärlika dominerande som inom militärelektroniken. Delär så att även här i kammaren finns det flera elektroniska system som harkomponenter från andra länder, även om skyltarna på utrustningarna visar att delevererats från svenska förelag. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga (vpk): Jag skall be att få tacka försvarsministern för svaret och för denintressanta uppgiften om hur det förhåller sig med elektroniken i della rum.Jag tror ändå att det är en viss skillnad. Vi skall i alla fall inte användaden här utrustningen lill atl föra krig, inte annat än vi gör med ord. Attjag har släUl den har interpellalionen beror på alt jag tycker att det finns enöverlansering av som ett svenskt projekt. Jag tror alt många avdem som på olika sätt har velat stödja det här projektet har gjort del justutifrån den utgångspunkten att del betecknas som ett svenskl projekt, ettsvenskt plan. är det inte så. Det har också försvarsministern sagt, även omjag tycker all det verkar vara blygsamt formulerat. Näroch om delta flygplan rullar ul på startbanan sker del på amerikanska hjul. Omdet lyfter är del på engelska vingar. När det flyger, om det flyger, är det meden amerikansk motor och ett amerikanskt styrsystem. Svenskare än så är inle dethär planet. av betalningarna, har jag fåll uppgift om, går lillutländska underleverantörer. Alla utländska delar, som vingar, motor, radar,landningsställ och styrsystem görs av underleverantörer i NATO-länder. Det äralltså starkt knutet lill ullandel också genom samarbelsavtal, licensavtal ochdirekt import. Det är det svenska planet. Dettamåste man öppet redovisa i en situation när hela projektets kostnader harrusat i väg. Det är dags alt ifrågasätta fortsättningen av projektet. Jagtycker atl delta är ett mycket dyrt nöje. Del sägs nu komma atl kosta 50miljarder, och det har fortfarande inte resulterat i elt enda plan i luften.Det resulterade i ett, men det gick inle heller alt flyga. Idagens läge, med den nu gällande säkerhetspolitiska situationen, finns det allanledning att la upp frågan till förnyad diskussion och förnyad prövning, atlhelt enkell avbryta. Del är nalurliglvis en av de frågor jag skulle 5Riksdagens protokoll 1989/90:29 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga vilja fåförsvarsministerns syn på: Är det inte dags , alt vi lar en ordentligdiskussion om JAS-projeklets fortsättning, om vi skall avbryta del eller inte?Det är nu vi har möjligheter att verkligen sälla upp den frågan på dagordningen.Jag tycker all vi skall göra del här, i den här kammaren. Jaghoppas att jag får ett positivt besked av försvarsministern om atl den rapportsom har lämnat med en - såvitt jag förstår, jag harinle sett den - loialbedömning och en redogörelse över lägel kommer ul tilloffentligheten, och atl vi med den som grund kan ha en ordentlig diskussionhär i kammaren om huruvida skall fortsätta eller inle. Jag hoppasalt jag får svar av försvarsministern på den frågan också. lalar om öppen redovisning. De uppgifter som har lämnatsav mig är öppna uppgifter och har varit öppna uppgifter hela liden. Jagär myckel medvelen om, herr talman, atl kommunisterna har varitemot del här projektet, liksom de har varit emot Viggenflyg-planet och ävenandra luflförsvarssyslem. Jag har aldrig rikligt kunnat utgrunda varförvänsterpartiet kommunisterna vill försvaga eller sänka våra ambitioner inomluftförsvaret. Men del kanske beror på alt jag inte har kunnat tillgodogöramig deras argumentering. Man har också vid nästan varje tillfälle motionerat omalt stoppa, förhindra eller ompröva della projekt. Detta har av kammarenavvisats . Jaghar svarat på interpellationen om hur stor del av JAS-tillverkningen som byggerpå elektronik från och om är möjligt alt genomföra utanelektronik från andra stater. Jag har gjort det så noggrant som det över huvudtagel går alt göra. har vid olika tillfällen frågat mig omkommissioner och om hur fortsättningen skall bli för detta projekt, och lilldet får jag återkomma. GUDRUNSCHYMAN (vpk): Den beskrivning som försvarsministern gör är alldeles riklig. Vi harvarit motståndare lill del här projektet . Vi har ihärdigt fortsaltatl med alla de medel som slår oss lill buds försöka få också andra att sesaken så som vi har sett den. Jag tycker att liden och verkligheten nu på allasätt börjar visa atl vi har rätt i den kritik som vi framförde redan frånbörjan. Vi kunde inle ana att del skulle bli så myckel dyrare, men vi varnadeför atl projektet skulle bli myckel dyrare än man sade. Jagtycker all vi har ell ansvar , när vi lalar om krisekonomi och görnedrustningar inom den sociala sektorn, inom omvårdnaden och inom skolanssektor, all diskutera hur vi använder våra skattepengar. Är del lill ellflygplan som man inte vet om det kommer upp i luften som vi skall pumpa inmiljard efler miljard eller är del till ett försvar av de andra värdena ilivet? Jag tycker inle atl det är rimligt atl vi tar så mycket skattepengar föratl försvara pojkdrömmar, som jag fakliskl tycker alt detta är, om ell vackertflygplan. Jag tycker alt detta är orimligt, när vi nedruslar på deandra områdena. Delta känner försvarsministern till. Del hade varit bra all fåell besked i frågan om vi inle nu kan ha en diskus- sionutifrån den rapport som försvarels materielverk har lagl fram. Såvitt jag vetär den rapporten inte så öppen som försvarsministern här lalar om. Jag skullevara mycket glad om jag fick besked i den frågan. All insinuera alt vikommunister aldrig vill försvara vårt land eller all vi genom våra krav hållerpå att urholka vår försvarsförmåga tycker jag är överord. Vi vill ha ell försvarför de värden i livet som vi tycker är värda all försvara, har vi ensäkerhetspolitisk situation som innebär all vi med all räll kan säga att detkalla kriget är slut, att de mililära maktmedlen håller pä att spela ut sinroll. Då skall väl inle vi gå en hell annan ulveckling till mötes just iSverige, bara för all vi vill ha elt svenskt flygplan, som dessutom inte ärsvenskl. Jag tycker att det rimmar illa. Jag tycker att vi har ett ansvar atlfördela pengarna på elt sådanl sätt alt allas intressen blir tillgodosedda ivårt land, inle bara militärens och de människors som tycker om flygplan. Svar på interpellationer och fråga Lål mig återigen upprepa vad jag tidigaresagt om dessa frågor i kammaren. Del har redovisats för hur dellaprojekt vuxit fram. får ta del av allt material kringprojektet och kan göra sin bedömning. har tagit ställning tillvänsterpartiet kommunisternas motioner i denna fråga. En överväldigandemajoritet av riksdag slår bakom JAS-beslulei i början av 1980-lalel. Jag villockså lill säga följande. Luftförsvaret är det absolut del mest centrala i vårtförsvar. Jag känner ansvar för atl vi skall kunna upprätthålla ett myckelstarkt luftförsvar. Kring detta har visat stor enighet, och hittillshar ingenting i vårt närområde inträffat som gjorl mig tveksam när del gällerdenna ambition. Det, , beror inle på några pojkdrömmar om eltflygplansprojekt, utan del baserar sig på min uppfattning hur vi för omvärldenskall kunna göra trovärdigt att vi är beredda atl upprätthålla vår territoriellaintegritet. Detta är för mig elt mycket centralt och betydelsefullt område,som inte har det ringaste med några pojkdrömmar om flygplansprojekt att göra. (vpk); Försvarsministern säger all försvarsutskottetoch får ta del av allt material. För någon vecka sedan hade vi endebatt om varför vissa delar av den tidigare rapporten har hemligstämplats.Detta är ett sätt som regeringen arbetar på i många av de frågor som rör bl.a.del mililära försvarel och vapenexporten. Då kan man inle säga all ledamöternai försvarsutskottet har fått la del av allt. Centrala delar har faktiskthemligstämplats. Jag hoppas att den rapport som nuframlagt inle råkar ul för hemligstämpeln. Jag skulle bli myckel lugnad omförsvarsministern kunde lämna mig ett positivt besked på den punkten. Jag vet också all det var en majoritet i som engång fattade detta beslut. Men det skedde i början av 80-lalet. Vi vet i dagatl del förekom många turer i den affären som var högst tvivelaktiga. Jag anserockså atl vi har ell annal säkerhetspolitiskt läge än i början av80-lalel. Del händer faktiskt en massa saker i vårt närområde, och del kan inlevara obekant ens för försvarsministern. Det förekommer tydliga signaler om lämnar 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga de gamlamilitärdoktrinerna med terrorbalanstänkande och avskräckning. Del pågår långtutvecklade diskussioner om ett icke-provokativt försvar, också bland desocialdemokratiska partierna ule i världen men inte här hemma. Här tycks lidenstå still. Det upprör mig, och jag tycker inte atl det är ansvarsfullt atl ielt sådant läge hävda all vi har så mycket pengar till det här flygplanet. Detinnebär inte atl man tar ansvar. Jag förstår att försvarsministern vill se omsitt eget bo. Som riksdagsledamot har man ett större ansvar att se lillhelheten. Jag tycker alt regeringen också borde göra det och alltså la uppfrågan igen i . Låt oss få debattera , så att vi får sehur del är med majoriteterna . Jag är inte säker på att de ser ut påsamma sätt som . Jag tror atl många människor upplever attvi står inför helt andra hot, och de hoten - miljöhoten l.ex. - borde viha pengar för atl ta oss an på ett seriöst sätt. De pengarna tycker jag atl viskall ta från försvarsbudgeten. Jag har ännu inte vunnit någon insikt i varför vänsterpartietkommunisterna vill minska ambitionerna när det gäller vårt luftförsvar. Menarde atl del skall vara litet friare för andra nationers flyg atl korsa vårtterritorium eller vill de överlåta bevakningen av vårt territorium till någonannan för all fullgöra del som rätteligen ankommer på oss? Slutligen,herr talman! Den frågan som tar upp har prövats vid fleratillfällen av under 1980-talel. utreder en för-svarskommitlévilka aspekter vi bör lägga på den fortsatta säkerhetspolitiken.