prot · GD09139 · 1989-12-31 00:00:00 — Dettagår tyvärr inte att åstadkomma med lösning. AnL 78 ()repUk: blandar glatt äpplen och päron. Vår målsättning är mycketklart deklarerad, nämligen att de förändringar som sker genom skattereformenskall vara neutrala vad beträffar kommunernas resurser Det är alltså ett kravsom tillkommer, utöver de krav som vi har ställt attskatteutjämningssystemet skall förbättras. De kraven kvarstår naturligtvis, menvi kräver också att man så långt som möjligt ser till att kommunerna inte fårnya svårigheter beroende på skatteomläggningen. Vihar accepterat den nya momsredovisningen för kommunerna, men jag kan aldrig förmitt liv se att detta är någon stor sak för småföretagama, som gör att deraskonkurrenskraft förbättras. Det kommer att uppstå nya gränsdragningsproblem -det kan lätt konstatera om hon går ut i verkligheten och ser på denkommunala verksamheten. Anf.79 (): ståndpunkter i fråga om den kommunala ekonomin ochbetydelsen av social rättvisa är väl känd här i . Vi bara konstateraratt den kommunala sektorn har ett betydande underskott, och vi vill för vår delföra över resurser till kommunerna, så att verksamheter inom framför allt vårdoch omsorg samt skola och service säkras. Politikenenligt de föreliggande förslagen innebär en alltför låg volymtillväxt ochkommunalt skattestopp. Skattereformen skall också ha neutralitet. Vifrån vår sida föreslår då att skattereformen inte skall ha den neutraUte-ten.Kommunsektorn behöver resurser, framför allt för att hävda de sociala målen. Visäger också att det behövs ett tillskott redan den här hösten för att till vissdel sanera kommunernas ekonomi och föreslår 5 miljarder Vi är som sagt heller ingavänner av höjda kommunalskatter, men ett två- 1989/90:139 12 juni1990 årigt kommunaltskattestopp kan slå väldigt snett. Därför har vi också yrkat avslag på det. Viär dessutom vänner av att de uppgifter som den offentliga sektorn har utförs påett effektivt och ändamålsenligt sätt. Vi är för varje åtgärd som syftar tilldetta, men vi är inte för idéer som hämtas från det privata näringslivet ochnästan direkt överförs på den offentliga verksamheten. Offentlig verksamhet kanju inte rationaliseras på samma sätt som produktionen av varor, där man kanlägga ner verksamheter som är olönsamma. Vikan inte lägga ner sociala behov eller låta bH att tillfredsställa dem, utan demåste få kosta. Om vi inte värnar om den sociala delen i den offentligasektorn, då närmar vi oss tvåtredjedelssamhället. Det är utifrån de utgångspunkternasom vi ställer våra förslag. Vänsterpartietstår bakom alla reservationer som jag har avgivit i utskottet, men jag nöjermig med att nu yrka bifaU till reservationerna 6 och 9. 80 (): Vi är inne i en period där man säger sig värna om det lokala.Kommunerna får en lång rad nya arbetsuppgifter, och man talar varmt för detkommunala inflytandet i aUa möjliga former Men att kommunerna har förmågan attta ekonomiskt ansvar, anser uppenbarligen inte en majoritet i finansutskottet.På annat sätt är det svårt att tolka dess vilja att driva igenom ettskattestopp för kommunerna. Kommunaltskattestopp innebär ju stopp för kommunernas möjligheter att lösa de uppgiftersom de har ålagts. I debatten har man förfasat sig över att den kommunalaverksamheten ökar snabbare än vad i sin allvishet har beslutat.Samtidigt har kommunerna fått ta hand om en lång rad uppgifter, och många nyaväntar dem. Samtidigthar berövat kommunerna skattekällor. Det är en ganskaabsurd situation att man vill stärka den kommunala demokratinoch öka det kommunala inflytandet och i rycka undan denekonomiska gmnden för det inflytandet. Det är någon sorts kommunerna som vi tycker är stötande. Detär precis som om det från horisont inte skulle finnas någon tilltrotill kommunalpolitikers förmåga att ta ett ekonomiskt ansvar. Jag har själv imånga olika sammanhang jobbat kommunalt, och jag vet hur man i kommunernaverkligen sliter för att klara sin ekonomi, trots att man har förloratskatteintäkter och man får nya arbetsuppgifter. Kommunerna sliterockså med att bli mera rafionella. Det är sorgligt att det finns de som pånågot sätt föraktar detta. Nuskall vi få en skatteomläggning, och då skall det dras in medel till staten viade tänkta dynamiska effekterna, som ingen vet om de ens kommer att inträda. Detär egentligen en förbluffande metod att beskatta fiktiva framtida inkomsterJag hyser en viss beundran inför den skattetekniska uppfinningen. Man kan juundra vad som kommer på det området. Vitycker också att det är Utet underligt att man på det här sättet arbetar för enmndgång av pengar Först ger man kommunerna en massa bidrag i olika sammanhang,och sedan plockar man av dem pengar för någonting som man tror skall komma demtill del. Därför tycker vi att avräkningsskatten är väldigt egendomlig. Vii har förtroende för kommunpolitikernas vilja och förmåga. Föross är det rimligt att kommunerna blir så självfinansierande somdet över huvud taget går. Detta måste vara väldigt viktiga frågor för den kommunalekonomiskautredningen att arbeta med. Infill dess den är klar tycker vi att riksdagenskall avhålla sig från klåfingrighet visavi kommunerna och lugna sig i frågaom vad man håller på med. Fråganom avräkningsskatten tycker vi inte är helt enkel, med tanke på vad som står iregeringsformens 1 kap. 7§ andra stycket: "Kommunerna får taga ut skattför skötseln av sina uppgifter." Den föreslagna avräkningsskatten innebärju att kommunerna tar in skatt för andra uppgifter än sådana som de har attsköta, ett slags beskattning för annans räkning. Jag kan inte se annatän att det står i strid med regeringsformen. Därföryrkar jag i första hand att ärendet återremitteras. För den händelse kammareninte bifaller det yrkandet, yrkar jag i andra hand bifall till reservationerna7 och 10. 81 iGamleby (s): Med hänvisning till de föregående inläggens exemplariska korthet skalljag också försöka begränsa mig, även om det kan vara svårt att avstå från endel bemötanden. Inledningsviskan jag inte låta bli att anknyta fill behandlingen av föregående betänkande,FiU40. Debatten i det ärendet avslöjade hur det står till med samverkan ochvilka uppfattningar som finns inom oppositionen. Det var ju öppet gräl iprincip, och det framskymtar också i det här betänkandet, om man skärskådarmotioner och reservationer Jagskall bara ta som exempel reservationerna som berör inriktningen av denkommunala ekonomin. Det redovisas inte helt öppet, men det framskymtar ändåatt oppositionen inte kan samla sig. säger atttillväxten i kommunerna helt skaU upphöra. Folkpartietaccepterar principen i propositionen om en procents årlig ökning av tillväxtenmen understryker kravet att barnomsorgen, äldreomsorgen, sjukvården och alltdet där - och så lägger man till "m.m." - skaU vara på hög nivå. Folkpartietsäger vidare att det föreligger två problem när det gäller utvecklingen ikommunerna, och det är för det första avsaknaden av valfrihet och för det andrabrister i service. Om det vore så väl att det fanns bara dessa två problem! Deär många, många fler, och dem nämner man alltså inte -kanske gör man det iandra sammanhang men inte just här Centerpartietaccepterar också propositionens inriktning och utskottets förslag om enenprocentig tillväxtökning men yrkar avslag på beslutade åtstramningspaket. Vänsterpartietkommunisterna kommer som vanligt - har gått ut? - med ett markantöverbud. Här föreslår man att ca 5 miljarder skaU på ett bräde överförasfill kommunsektorn. Det skulle jag önska också egentligen. Jag troratt många ledamöter här i kammaren önskar att 1989/90:139 12 juni1990 de kunde göra sådanacharmanta utspel och sedan gå ut till väljarna och säga: Hurra, vad vi är bra,vi viU det och det! Tyvärrglömmer man alltid tala om att det finns en nota som skall betalas.Vänsterpartiet kommunisternas samlade överbud uppgår till många, mångamiljarder som man inte har finansierat. NaturUgtvis kan man alltid komma medöverbud när man slipper tänka på den delen. RuneRydén inledde sitt anförande med att säga: "i Gamlebyhukar i bänken. Han verkar rädd." Nej, inte alls. Jag är inte rädd förRune precis, men jag är fakfiskt oroad av oppositionens överbudspolifik,och däri inräknar jag också , när de säger att om accepterardet moderata skatteförslaget så tillförs kommunerna 4 miljarder. Det är ettreptrick! Iövrigt stmntar man också i att redovisa den verkliga bakgrunden och överbuden idet samlade moderata budgetalternativet. I ett läge då samhällets ekonomi tenderar att utveckla obalanser inomflera områden är det självklart att regeringen inte kan avstå från attframlägga förslag som också påverkar den ekonomiska situafionen i kommuner ochlandsting. Denekonomiska omslutningen i kommuner och landsting omfattar ca 300 miljarder. Detmotsvarar en femtedel av bruttonationalprodukten. Uppgiften har jag hämtat ibudgetpropositionen. Man kan då också jämföra med statens budget på ca 400miljarder Detär klart att man i ett samhällssystem inte kan avstå från att i någon mån styrasådana ekonomiska resurser, speciellt inte i besvärande ekonomiska lägen. Dethar allfid varit så, och det kommer alltid att vara så. bemödar sigen del poUtiker om att gnälla över att det nu förhåller sig på det sättet. Iverkligheten måste varje ärlig politiker medge att det måste finnas ett greppöver den totala samhällsekonomin. Jagvill i detta sammanhang erinra om att utskottet , i sitt betänkandeFiU20, ställde sig bakom de förslag tiU minskning av tillväxten i den kommunalakonsumfionen som föreslogs. Enannan viktig fråga där utskottet delar regeringens uppfattning är förslaget omåtgärder för att effektivisera den kommunala verksamheten och i samband därmedsjälvfaUet också öka produktiviteten inom sektorn. Ibudgetpropositionen aviseras en parlamentarisk utredning, som skall göra ensamlad översyn av kommunemas finansieringskällor och de statUgatransfereringarna till kommunema. Den utredningen är nu tillsatt, och den harockså haft sitt första sammanträde. är omfattande, och i princip kan man urskilja fyra huvudlinjer.Kommittén skaU framlägga förslag om hur man totalt skall finansiera denkommunala ekonomin. Den skaU framlägga förslag om skatteutjämningssystemet ochhur det bör förändras. Det är ganska markant att säger att man redannästa år skall göra förändringar i det sammanhanget. har inte tidatt vänta ens till dess att man har fått en övergripande utredning om hur manskall klara den resterande delen. Kommittén skall vidare undersöka vilkaförändringar som behöver göras för att reglera effekter och annat som uppstårnär man genomför reformer av Utredningenskall arbeta snabbt och lägga fram förslag . Sedanföljer en sedvanlig remissomgång. Detär en omvälvande historia, och jag tror att det finns många avsnitt som kommeratt blir föremål för överväganden i kommittén. Om nu kommittén också skallframlägga synpunkter på möjligheterna att hålla den kommunala utdebiteringeninom rimliga nivåer - angivet till . - måste man självfallet titta påalla möjliga alternativ. Valet mellan dem tror jag måste hållas öppna till dessatt utredningen är klar och man har underlag för att redovisa vad som ärmöjligt att göra för att tillförsäkra kommunerna intäkter. Skattereformenkommer naturligtvis att allmänt få effekter på kommunernas intäkter. Det är jui och för sig positivt. Men , från utredningsstarten och fram tillnu, barman i princip varit överens om att reformen skall verka neutraltgentemot kommunerna. Därför föreslår man avräkningsskatten. Det är väl inte såmärkvärdigt. I ett läge med stora bekymmer i samhällsekonomin och då mansamtidigt, såvitt jag bedömer det, har ingått en överenskommelse om attskatteomläggningen skall finansieras, kan man ju inte börja plocka i olikahörn. Då går det ju inte att genomföra skattereformen. Jag förstår att det ärpopulärt att framlägga förslag som går även i de här riktningarna, men det ärinte särskilt realistiskt om man vill nå hyggliga slutresultat. CarlFrick yrkade om återremiss i detta avsnitt. Jag vet inte om han är ute och, somen del kallar det, cyklar. Men inte är det väl så att kommunerna tar ut någonsärskild skatt i de här sammanhangen? Kommunerna får ju, , ökadeintäkter på grund av skattereformens konstruktion. De ökade intäkterna återförsgenom en konstruktion, avräkningsskatt, som kommunerna betalar till staten.Det är inget märkvärdigt med det. Kommunerna skall vara neutrala, ochintäkterna skall regleras gentemot staten. Jag förvånar mig över vad CarlFrick här säger, men det är klart att det kan vara trevligt att efteråt sägaatt "Vi tyckte att det var fel". Jag tycker emellertid att detta ärhelt riktigt om man utgår från grunderna i skattereformen och de principiellaöverenskommelser som har träffats mellan kommunförbunden i de här sammanhangenäven om det har förekommit en del olika uppfattningar om längden. Ocksådetta förvånar mig litet grand. Det finns nämligen en del som säger att dettabara bör räcka , men säger man att det är fruktansvärt, attkommunerna inte får någon framförhållning. I konsekvensens namn tycker jag attdet är helt riktigt att man i ett sådant här sammanhang försöker varalångsiktig. Ibudgetpropositionen sägs det slutligen, att om detta inte slår rätt får mannaturligtvis justera det. Vi får väl samtliga medverka till att bevaka detta. Vad sade om reptricket skall jag inte ytterligare bemöta. Jag yrkar avslag på CarlFricks yrkande om återremiss. Jaghar i någon mån berört fråga om alternativ. Även om jag inteuttryckligen uttalade det, så menade jag att en allmän översyn av kommunernasmöjligheter att klara sin ekonomi måste innefatta alla möjligheter av olikaslag. Däri ingår naturligtvis alternativ till de möjligheter som kommunerna nuhar. 1989/90:139 12 juni1990 1989/90:139 12 juni1990 Jagvill fråga om hon är medveten om att det inte är så många somstartar barnstugor av modell Pysslingen och liknande uppe i ,och vad dessa kommuner nu heter Där kostar ju sådana barnstugorpengar- mycket mer per barn än vad sådana kostar exempelvis i . Manmåste se till att möjligheterna finns för alla medborgare i det här samhället. IvarFranzén talade som vanligt om pålagor och indragningar. Vi har haft debatter omdetta i . Trots att summorna av transfereringar fill kommunernaökar talar man fortfarande om indragningar. Det är fel, och det erkänner en delpolitiker, men inte . Man har minskat den totala ökningen - det är sant.Men att då använda uttrycket "indragningar" tycker jag är litet fel. Jagskall inte ytterligare bemöta , och det finns som sagt inteheller någon särskild anledning att kommentera det inlägg härgjorde. Jag yrkar således bifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer. Anf.82 (): Jag villinledningsvis yrka avslag på återremissyrkandet. Jagtycker inte att i skall göra ett alltför stort nummer avde olika uppfattningar som finns i reservafionerna. De som har andrauppfattningar än kan snabbt bli förståndiga och anpassa sig tilldet moderata budskapet - allt enligt högt föredöme här . Sedantill det moderata reptricket. Jag vet egentligen inte vilket rep uppe och klättrade i. Det verkade som om han senare i sitt inlägg klättradener för repet och var nöjd med detta. OmArne läser på s. 26 i finansutskottets betänkande och läser vårmotion noggrant, kommer han att finna att vi med den moderata polifiken fulltut genomförd kommer att spara av dessamedel innehålles, men den kommunala sektorn får en med ökadram. Detta står i betänkandet, och det står i vår motion. Jag tycker att ArneAndersson borde ha läst detta. Försök att klättra upp efter repet, efterdebatten! Närdet sedan gäller de specialdestinerade bidragen är det helt riktigt som ArneAndersson säger moderater vill överföra så mycket sommöjligt av de medlen till ett klumpbidrag. Vi anser nämligen att det brådskarnär det gäller att förändra de specialdestinerade bidragen. Det står ocksåklart angivet i direktiven till utredningen att man skall gå den vägen. Dethar också klart framgått av olika undersökningar att de specialdestineradebidragen hindrar kommunerna från att utveckla och förnya sin service. Här gäller det att snabbt ge kommunerna dessamöjligheter och också att ge kommunerna möjligheter att spara pengar. 83 (): Också jag yrkar nu avslag på återremissyrkande, så att jaginte glömmer det. Jag vill fråga i följande. Om detekonomiska underlaget i , en mindre by i inre , bara räckertill för en sorts bensinstation eller en mataffär, anser då attdetta är skäl nog att förbjuda fler än en bensinstation och en mataffär i ,där underlaget är större? Antagligen tycker att det är en dumfråga. Den illustrerar hur dum socialdemokraternas negativa inställning tillalternativ, mångfald och konkurrens inom den sociala tjänstesektorn är sade att det var litet dumt att fråga omman ställer upp på det ena eller det andra. Jag frågade inte det. Jag frågadeom tycker att det är bra med privata alternativ och om han ärberedd att verka för att privata alternativ får samma villkor som kommunalaalternativ eller kooperativa alternativ. Det skall gälla samma slags villkorför all verksamhet, även inom den sektor som omfattar sociala tjänster Möjligen innehöll svar någon litenuppmjukning, men det var sannerligen inte någon entusiasm. Jag hoppas bara attArne får tillfälle att komma på litet bättre tankar 84 IVARFRANZÉN (c): i gjorde här mångaintressanta påståenden. Jag skall bara kommentera några. klagade bittert över att oppositionen intekan samla sig. Är inte socialdemokraterna ett lysande exempel på några som harsvårt att samla sig, ? Jag skall inte trötta kammaren med att härräkna upp fråga efter fråga som ni socialdemokrater haft år på er attsamla er kring utan att ni har kommit fram till några ställningstaganden. Sedan till detta om att bjuda över och ge bidrag. Har ArneAndersson tänkt på att ni socialdemokrater i skattereformen, beroende litetgrand på hur man räknar, bjuder 5-10 miljarder mer i bidrag, i rundgång, än vadvi centerpartister gör i vårt förslag till skattereform? Är detta inte attdölja att varje bidragskrona motsvaras av extra och högre skatt? Sedan till de 300 miljarderna i budgetomslutning i kommunoch landsting. Socialdemokraterna kan inte låta bli att styra! Det är alldelessjälvklart att i och några fill här uppe i ärde som det en gång för alla är givet att styra. Det sitter några tusen kommunala förtroendemän som ärmycket närmare problemen och har större kännedom om hur dessa pengar bäst skallanvändas. De skall inte styra i en demokrati, utan det skall några stycken till i göra. Det är filosofi. Sedan till detta med styrning. Jag har tidigare här sagtatt många av de problem som uppstår beror på för mycket styrning från detta håll,för många pålagor och ålägganden. skall man rätta till detta med ytterligarestyrning. Det bevisar väl om något hur litet vishet det finns i detta centralahanterande. Det sägs att transfereringarna till kommunerna har ökat.Nej, det har de inte gjort realt och netto. Vad som först och främst tillkommitär att vi plockar medel från kommunerna. De bidrar själva i hög grad till attskapa resurser för skatteutjämningen, vilket de inte gjorde tidigare. 1989/90:139 12 juni1990 en inflation att ta hänsyntill. Det var alldeles korrekt när jag påstod att det skett indragningar frånkommunerna. Jagtycker att man går litet väl långt i omtanken om kommunerna. Företrädare förkommunerna ber: Låt oss undvika att fastställa avräkningsskatten för en längreperiod än . Låt oss sätta oss ner och räkna och få fram beslutsunderlag.Men då säger till dessa kommuner: Det kan vi inte tillåta. Nimåste veta vad ni skall räkna med , och därför måste vi,trots att ni ber om att vi inte skall göra det, fastställa avräkningsskatten.Det görs i all den vishet som försöker ådagalägga på dettacentrala plan. Jag tror mycket mer på kommunerna. Däremottror jag faktiskt att kan rätt mycket om ekonomi. Detgör mig ännu mer förvånad över alla dessa konstiga uttalanden. Anf.85 (): i uttryckte sig mycket tydligt här när han sadeatt en avräkningsskatt är en skatt som kommunerna måste betala tillbaka tillstaten. Detstår i grundlagen att: "Kommunerna får taga ut skatt för skötseln av sinauppgifter" levererar man in medel till någon annans uppgifter som skallskötas. Att man kommit överens med om detta gör inte sakenbättre. Jag trodde inte att regeringsformen var dispositiv. Jag trodde att denvar någonting som faktiskt gällde och som man inte kan förhandla bort, men detär tydligen fallet. Jag är i så fall utomordentligt förvånad över detta. Dethade jag inte väntat mig. Det finns all anledning att beakta vad som sägs iregeringsformen på den här punkten, så att man inte skenar i väg och görnågonting som är galet. uttryckte mycket väl dencentralistiska tanke som är så stark i svenskt samhällsliv, att man fakfisktinte tror att kommunala vänner och partibröder ute i kommunerna kan och villsköta ekonomin. Det är en mycket otäck storebrorsfilosofi som har brett ut sig.Man anar vad som skall komma när andra storebröder skall bestämmaöver oss, de som kommer att finnas i . Detta är en ganska logiskutveckUng av ett förakt för de många människornas kraft och vilja att taansvar för sin framfid. 86 iGamleby (s): Jag talade om splittringen hos den politiska oppositionen. sägerRune : Säg inte för mycket om det, de andra kan snabbt bli förståndiga!Det är väl bra. Jag har inget att erinra mot att har en sådanuppfattning. Det kan säkert behövas i olika sammanhang. Menjag vidhåller, , att det är ett reptrick när ni gör gällande att deförslag som ni moderater lägger fram om kommunernas ekonomi skulle innebära tar in totalt från kommunerna, och att av dessa skall 2miljarder kronor föras tillbaka till kommunernas ekonomi. Det är ett reptrick! Serman till ert totala budgetförslag är det underfinansierat i mycket storutsträckning. Det är klart att man kan ta loss en viss bit och sedan säga: Här är vi bra. Men man måstese till den totala bilden. Jag vill erinra om att bakgrunden till attkommunerna medverkar i dessa sammanhang när det gäller den totalasamhällsekonomin Ugger ganska långt tiUbaka i tiden. Kommuner och enskilda harhjälpts åt att arbeta bort ett enormt budgetunderskott. Det har alla fått varamed om, så ock kommunerna. Jag tycker att det är övermaga av oppositionensföreträdare att ständigt framhäva detta problem som kommunerna har fått ta delav. Jagdelar uppfattning att kommunerna är väl medvetna om hur det stårtill. De är skickliga att balansera sina problem, och de vet vad det beror påatt situationen är som den är. Det är många faktorer, , som liggertill grund för det. Jagvidhåller att den totala transfereringen från staten till kommunerna har ökat,dock inte i den takt som tidigare hade varit planerad. Alla måste medverka neddragning. Det finns parfier i denna kammare som aktivt verkar för enenorm neddragning av aktiviteten i den kommunala ekonomin. 1989/90:139 12 juni1990 87 (): Det är ingalunda ett reptrick, i . Vårtskatteförslag och vårt förslag när det gäller den kommunala ekonomin ärfinansierat fill den sista kronan. Jag har inte hört ge någonsiffra som bevisar något annat. Den som sysslar med reptrick här ärArne . Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgörande bostadsutskottetsbetänkande /90:BoU21, jordbruksutskottets betänkanden /90:JoU22 ochJoU23, finansutskottets betänkande 1989/90:FiU37, konsfitufionsutskottetsbetänkande /90:KU40, trafikutskoffets betänkande 1989/90:TU29 samtarbetsmarknadsutskottets betänkande 1989/90:AU13 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 137 och 138). Mom. 1 (grunderna förbostadsfinansieringssystemet m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.2 (de bostadssociala målen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av -bifölls medacklamation. 10Riksdagens protokoll 1989/90:139 Prot.1989/90:139 Mom. 5 (räntebidrag vid ny- och ombyggnad för ) Först biträddes reservation II av och - somställdes mot reservation 12 av - med acklamation.