prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi försöker se till båda dessating saml vara brygga och medlare. Det tycker jag vi kan få göra utan altbehöva anklagas för att ensidigt slå på den ena eller andra frontlinjen. Både och har helt utifrån sin egenverklighet gjort ekonomiska reformprogram. De har varit minst lika svåra allgöra som dem andra gjort tillsammans med Valutafonden ochVärldsbanken. Man kan inte anklaga IMF och för det som händer iVietnam och . De har aldrig fått vara med i dessa länder därför all USAhar blockerat deras samarbete med den. Här måste även se tillfakta. Vad dessa länder har bett oss om i vår egenskap av god samarbetspartnermed dem är jusl alt finna ett sätt för Valutafonden och atl hjälpaoch stödja dem. Jag tror alt själva känner sina egna problem och delösningar som står till buds bättre än vad i varje fall svenska vpk-are gör. Del slora valtenkraftprojektet i Kashmir i Indienbefinner sig naturligtvis i en osäker situation beroende på säkerhetsläget därMarianrie frågade mig om del hade gjorts någramiljökonsekvensanalyser där På den frågan kan jag svara atl vi gjorde myckelomfattande analyser innan vi fattade beslut om att gå in i dettabiståndssamarbete. Uri-projeklel i sig kommer också alt få gynnsamma effekterför miljön, eftersom man på sikl kan tillgodogöra sig annan energi än den somman tar ut av skogen. Resultatet blir ju avskogning. Till vill jag säga atl den lista som vibrukar gä efler avseende de länder som är berättigade all få bistånd är denlista som . DAC gör upp. Jag tror alt välkänner lill alt det på denna lista också finns en hel del europeiska länderUnder den lid som var rådgivare till en ickesocialdemokraliskregering gavs det exempelvis bistånd lill . Bistånd skall ges till fattiga människor i fattiga länderNaturligtvis innebär det att framför allt skall få bistånd. Men detfinns också möjligheter att göra någonting utöver del direkt u-landsinriktadestödet. Så till demokratifrågorna. I de förhandlingar som viganska snart skall föra med kommer vi självklart alt mycket aktivtdiskutera demokratifrågorna, inte minst med tanke på att utvecklingen i detlandet går åt fel håll. 4 protokoU 1989/90:113 Prot.1989/90; 113 Jag själv kommer att resalill . Jag kommer atl ha mångafrågor rörande demokrati och mänskliga rättigheter med på dagord-ningen i minasamtal med beslutsfattare i . Men jag kommer också atl se till attstimulera alll det vi kan göra ute på fältet. Jag tror nämligen atl del ärminst lika viktigt. Vi har länge diskuterat frågor kring östbislånd ochdemokrati. Men den fråga där våra uppfattningar skiljer sig mest ål gällerbiståndets omfattning. Elt parti vill minska vårt bistånd . Den fråganhar kommit i skymundan. Vi andra, som vill slå upp för elt fullvärdigtbistånd, bör lyfta fram den frågan mer När moderalerna under demokratinstäckmantel hävdar all biståndet till många länder skulle avvecklas om de ficksin vilja igenom, sä hoppas jag att de inte säger detta av allmänt sparnit. Detkan inte vara av sparnit som de vill rättfärdiga sin vilja atl minska biståndetmed , utan det måste finnas också andra skäl lill detta ställningstagande.Den slora skiljelinjen i svensk biståndspolitik är ändå att villdra ner på biståndet med . Förste vice talmannen anmälde att anhållitalt till protokollet få antecknat atl han inte ägde räll lill ytterligarereplik. AnL 33 (); har i sitt anförande poängteratviklen av all utformar en strategi för demokratisk utveckling i tredjevärlden. Trots den kritik vi har fått här när vi hävdar ell för oss ochför invånare viktigt biståndsmål, så hävdar vi ändå alt Sverigehar elt särskilt ansvar för atl stödja den demokratiska utvecklingen iu-länderna. Detta kan ske genom alt vårt u-landsbistånd ges en mer uttaladdemokratisk profil och atl vi är lydliga i vår dialog med mottagarländerna ifrågor som rör ulveckling i demokratisk riktning och ökad respekt för mänskligarättigheter Vi måsle vidare la avstånd från totalitära och auktoritäratendenser var de än förekommer Vi moderater vill inte, som statsrådet gällande, avveckla allt bistånd till länder. Visst projeklbislånd,katastrofbistånd och humanitärt bistånd skall fortfarande kunna ges även tillde länder där landramarna föreslås bli avvecklade, om inte en utveckling idemokratisk riktning påbörjas. Det är också därför som vi föreslår atl eltsärskilt huvudprogram. Demokrati och mänskliga rättigheter, inrättas. Stödfrån detta anslag bör kunna utgå till demokratiutveckling också i enparlislaler. I t.ex. , och finns särskildafristående institut som har lill uppgift atl följa ulvecklingen vad gäller demänskliga rätlighelerna och alt rapportera sina iakttagelser En sådan form förbevakning av internationella konventioner rörande grundläggande mänskliga fri-och rättigheter kan vara mycket verkningsfull. Del är angeläget atl stimuleraforskning som studerar framväxten och förutsättningarna för demokrati i tredjevärlden och all på detta sätta öka tillgången på kompetens inom denna del avfolkrätten. Vi har därför föreslagit all elt sådant friståendeinstitut skall inrättas. Det skall ulan styrande direktiv få mandat att studerautvecklingen av de mänsk- liga fri-och rättigheterna i våra samarbelsländer Institutet skall i årliga rapporterredovisa sina iakttagelser Dessa rapporter kan ge underiag för diskussion omlämpliga mottagarländer och i vilken form som bistånd bör ges. Även om roll i dessa sammanhang är begränsad ochmåste ses i ett internationellt perspektiv, kan kännedomen om sådana årligarapporter ha viss positiv effekt i våra samarbelsländer En sådan rapporteringmåste också vara av stort intresse för våra biståndsmyridigheler. Den är även ettslags utvärdering av biståndsinsatserna. Den utvärdering som sker är enligt vår uppfattningotillräcklig; dels bör den avse en löpande uppföljning av verksamheten, delsbör den kontrollera hur de övergripande målen för biståndet infrias och ge underlagför en kritisk debatt och en eventuell omprövning av inriktningen. Del är enligt vår mening inte lämpligt alt den myndighetsom ansvarar för verksamhetens bedrivande också ansvarar för den övergripandeulvärde-ringeri av samma verksamhet. Det är därför iritressarit all konstateraatt bi-ståndsorganisationsulredningen, som lämnat sitt betänkande,ocksä föreslår att det inrättas ett fristående sekretariat för utvärdering avbiståndet. Del är positivt atl genom projektbiståridstöder nya demokratier som t.ex. , , och . Enutveckling av projektbiständet i den riktningen bör ske genom att manundersöker förutsällningarna för biståndsprojekt också i andra länder iLatinamerika och som har demokratiserats eller som befinner sig ien sådan process. Vi moderater anser också att det är en riktig princip altinte etablera nya programländer I stället bör biståridel vara projeklinriklat.Vid bedömningen av de olika projekten är det viktigt alt också väga inprojektets påverkan på den allmänna samhällsutvecklingen och huruvidaprojektet eventuellt på något sätt understödjer en korrupt eller förtryckanderegim. Det är mot denna bakgrund som vi nu föreslår atl detutvecklingsbistånd som skall gå till def självständiga och demokratiska Namibiabör utgå i projektform i stället för i form av en landram. Vi finrier delmycket angeläget att stöder och hjälper den nya staten , en avde ytterst få demokratierna i , och alt vårt slöd utformas sä att dendemokratiska ulvecklingen stärks och kan fortsätta. En sådan utveckling mot demokrati och fria val i flera avländerna i södra skulle också ytterligare bidra lill dendemokratiutveckling i som vi nu ser början på i och med att NelsonMandela frigivits och överläggningar mellan de svarta motståndsrörelserna ochSydafrikas regering påbörjas . Varje enpartistat i hartidigare av använts som ett argument för att bibehållaapartheid. Elt bistånd lill regionala samarbelsprojekt kan också varaen bra metod atl bidra till ett öppnare samarbelsklimal och fri handel mellanolika länder i södra . Även i är ett sådant regionalt bistånd avstor betydelse för de regionala fredsslrävandena, för ett ökat samarbete mellanländerna och för atl främja och befästa en demokratisk utveckling saml för attbidra lill ökad respekt för mänskliga rättigheter Del är angeläget att understödjer den av CostaRicas president initierade processen för demokrati, fred och marknadsekonomi ihela regionen. Därför har vi moderater föreslagit en kraftig höjning avanslaget Regionala insatser i i förhållande lill vad regeringenoch ulskottsmajoriteten föreslår. Vi menar att den nya demokratin Nicaraguabör få slöd ur detta anslag. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna nr 12, 23, 52 och 76. AnL .34CHARLOTTE (): var jag i ochdeltog där i ett semi narium om det kvinnoinriklade biståndet lill speciellt . Anledningen till alt jag deltog var all jag sedan starten i början av 80-lalet är medlem i , . Vi som var med och skrev SIDAs handlingsplan för ett kvinnoinriktal bistånd är naturligtvis också intressserade av atl följa upp vad som händer när detta nu skall förverkligas. Och visst har myckel hänt som gått sedan handlingsprogrammet antogs. Målsättningen att dels verka för att biståndet i dess helhet i större utsträckning skallkomma kvinnor, och därmed barnen, till del. dels verka för atl speciella kvinnopro jekt kommer till stånd när omständigheterna så kräver börjar nu förverkli gas på många håll. '' När vi i kvinnorådet träffade i decemberfick vi en samlad redogörelse för hur del ser ut på den s.k. kvinnofronlennärdet gäller biståndet. Särskilt positivt tycker jag del är med den störremedvetenhet om våra könsroller och s.k. gender awareness som vuxit fram genomde kurser som SIDAs kvinnoenhet anordnar. Det finns all anledning att gekvinnoenheten ökade möjligheter att gå vidare med sådan utbildning bland allasorters handläggare, inte bara s.k. kvinnohandläggare ulan också blandbistånds-chefer, konsulter och experter som anlitas av SIDA. Del handlar här,lika väl som i andra sammanhang, om att ökad kunskap ger en verklig förbättring.Mänga är fortfarande inte alls medvetna om hur illa biståndet faktiskt kandrabba kvinnor finns del någon form av s.k. kvinnohandläggare påvåra biståndskontor. Problemet är att de ofta är lokalanställda och därmedtyvärr har lägre status än utsänd personal och inte heller har samma kontaktmed SIDA. De har svårl att få information på engelska osv. Om del verkligen ärså som utskottets majoritet och som biståndsministern sade här att manlycker alt det är angelägel att "få med kvinnor i planerade och pågåendeutbildningsprogram och i beslutsprocessen i " kan jag inteförslå att man är så njugg när det gäller att släppa till pengar. Vi har från fp:s sida krävt mer personal påkvinnoenheter och också utsända s.k. kvinnohandläggare. har man visserligenfått ytterligare en handläggare pä kvinnoenheten, men fortfarande snålar manmed kvinnohandläggarna. Det kan finnas skäl att i vissa fall ha både utsänd ochlokalanställd personal som sysslar med det kvinnoinriklade biståndet. Men såmycket är klarl att dagens satsning inte räcker med många personer som äranställda på dellid eller halvtid och som har med en mängd andra arbetsuppgiftervid sidan om att handlägga kvinnobiståndet. Utskottet hänvisar till en översyn av handlingsprogrammetsom gäller det kvinnoinriklade biståndet. Jag kan emellerlid tala om att detinte finns någon möjlighet för kvinnoenheten atl med sin nuvarandepersonalstyrka orka göra någon sådan översyn under innevarande år.Kvinnoenheten är i högsta grad översållad med arbetsuppgifter Jag yrkar bifalllill reservation 20, där kräver en förstärkning av kvinnoenhelen.en satsning på kvinnohandläggare och en målsättning som innebär attutvecklingssamarbetets statistik i möjligaste mån skall vara könsuppdelad. Delsista är viktigt för att vi skall få fakta att hälla oss till.Biståndsministern har tyvärr gått härifrån, men jag vill fråga desocialdemokratiska företrädarna om de verkligen är nöjda med de villkor undervilka de s.k. kvinnohandläggarna jobbar . Enligt mina erfarenheter, bådefrån konferensen med kvinnohandläggarna i och från arbetet i KIB, finnsdet myckel övrigt att önska. 1 den grupp som skrev det nuvarandebiståndsprogrammet för diskuterade vi ingående frågan om bundeteller obundet bistånd. Vi hade många experter som klargjorde för oss hur illadet bundna biståndet slår för bisländsländerna. Ett bra, eller rättare sagtdåligt, exempel på detta är t.ex. hur vattenprojekten i fördyrats genomatt man tvingats la reservdelar till pumparna från en mängd olika länder.Bundet bistånd strider mot den av oss liberaler så omhuldade frihandelslanken.Det begränsar också valfriheten, och del kan även fördyra varorna. Därförskall det avvecklas. Biståndsministern sade också att hon var kritisk lill detbundna biståndet. Då lycker jag att det är konstigt atl socialdemokraternainte accepterar det som folkparliel föreslår i reservation 24, nämligen attregeringen i nästa budgetproposition skall återkomma med förslag om hur enminskning av del bundna biståndet skall kunna ske. Det finns tid försocialdemokraterna att ansluta sig till den reservationen . anser att det är oerhört angeläget all Sverigegår i täten och stöder FN;s olika biståndsorgan. Det multilaterala biståndethar den viktiga fördelen att mottagarländerna blir mindre beroende av politiskvälvilja från del enskilda givarlandet. Dessutom visar vi atl vi stöder ochuppskattar FNs arbete för fred och utveckling. Det pågår visserligen en omvärdering av FNsutvecklingsfond, vilket utskottsmajoritelen skriver. Men det är inget skäl föratl man nu inte satsar rejält på ett organ som faktiskt fått minskade anslagunder 80-talet och som är inriktat på att stödja de allra fattigaste,. Jag skulle också vilja säga ett par ord om UNHCR. FNsflyktingkommissarie, och om UNRWA. Den sistnämnda kom jag i kontakt med när jag i somrasbesökte , och jag är helt övertygad om att FN-organet där gör eltovärderligt arbete bland de palestinska flyktingarna. Med tanke på denflyktingsituation som vi har i världen tycker jag dessutom atl del ärmärkligt atl flyktingkommissariens arbete inte stöds helhjärtat. Jag ärövertygad om att de 100 milj. kr. utöver regeringens förslag som folkpartietvill satsa kommer att vara ovanligt väl placerade pengar hosflyktingkonimissarien. Jag yrkar bifall lill reservation 29. Det har fallit på min lott vid uppdelningenav reservationer att säga något om det humanitära biståndet till ochAsien. 1989/90:113 2 maj1990 1989/90:113 2 maj1990 passa på atl yrka bifalltill reservationerna 71 och 74.1 den första reservationen yrkar vi ifolkpartiet på all det humanitära biståndet till södra skall öka med 20milj. kr utöver regeringens förslag. Jaghade som förbundsordförande i särskild anledning attfölja ulvecklingen i , eftersom sedan 1981driver en skola för svarta ungdomar där med hjälp av SIDAs humanitära bidrag. Självfalletönskar vi i kvinnoförbundet ett ökat anslag till det och andra projekt som vihar i och som har svällt ul till miljonbelopp. Menden grundläggande orsaken till alt vi vill öka det humanitära biståndet lillsödra är naturligtvis atl det är ytterst angeläget att vi i kraftfullt markerar atl vi stöder den demokratiska utvecklingen i Sydafrikaoch och all vi på de svartas villkor tar del i kampen för apartheidsavskaffande. Biståndet här är oerhört viktigt i del uppbyggnadsskede som ärpå gång t.ex. i form av rättshjälp till fängslade apartheidmotståndare,utbildning, information och uppbyggnad av folkliga organisationer I folkparlielhoppas vi på ökade möjligheter atl stödja Idasa, alternativ för . Det kanske nu är viktigare än någonsin.Det är nu vi måste stödja de progressiva krafterna så att de nytändafascisterna inte får någol fotfäste utan drivs tillbaka till den avgrund där dehör hemma. Vi förutsätter naturligtvis att regeringen ser till att delhumanitära biståndet lill södra verkligen hamnar i rätta händer Vikan inte acceptera förklaringen i avslagsyrkandet på vårt krav att öka dethumanitära biståndet. Utskotlsmajoriteten hänvisar lill att skall bliett programland. Det är ett dåligt argument. För det första anser vi i folkpartietalt programbistånd, enligt regeringens förslag, är för lågt. För detandra menar vi all det bistånd som fått tidigare behövs även iframliden och inte skall överföras till Sydafrika.Det är en egendomlig kopplingmajoriteten har gjort. Jagär en av dem som var i under valprocessen, så jag vet vilka behov somfinns, och del vet ju också Axel som är företrädare försocialdemokraterna. Jag hoppas alltså på ett bifall till vår reservation ivilken vi förordar ett ökat bistånd både till och till del humanitärabiståndet i södra . Moderaternasagerande i detta sammanhang är synnerligen märkligt, inte minst då jag vet altäven har ett engagemang för . Vi var nämligen i Namibiatillsammans och följde valprocessen. Angåendehumanitära bistånd lill lycker vi i alt det är hög lid attdel får litet fastare former genom en särskild anslagspost. De 38 milj.kr somvi föreslår lill denna post anser vi skall kunna användas särskilt till deutsatta kurdernas hjälp och för utökade insatser i och förmänniskorna i . Det finns sarinerligen irite någon anledning atl somi dag begränsa möjligheterna att ge humanitärt bistånd lill människor somutsatts för förföljelse, enbarl lill och . Vifrån i har särskilt engagerat oss i enannan frihetskamp, nämligen Polisarios kamp för frihet åt . Jaghar själv varit i Polisarios flyktingläger i utanförTindouf. Enligt vår uppfattning finns det i allra högsta grad skäl för atl nukanalisera det ökade biståndet direkt genom Polisario, som visat sig välmotsvara ett sådant förtroende. Jag yrkar bifall lill reservation 81. Slutligen vill jag för egen del passa på all yrka bifalllill reservation 26 med anledning av , ochmin motion Ub628, yrkande 3, där det krävs att biståndet lill skall tasunder övervägande om inte den marockanska statsledningen inom en snar framlidvisar sin freds- och förhandlingsvilja med det väslsahariska folket. Man kan notera all en enhällig generalförsamling i FNförra året ställde sig bakom den utarbetade fredsplanen och bekräftade detväslsahariska folkels räll till självbestämmande. Sedan inledde ockupationen har mer än 800västsaharier förts bort av marockansk polis och därefter"försvunnit". publicerade en rapport omtortyr av västsaharier och andra brott mot de mänskliga rätligheterna där Ifebruari i är antogs i en resolution, där man bl.a.protesterade mot fängslandet av västsaharier Jag tycker atl del är hög tid altvi här i höjer våra röster lill slöd för det väslsahariska folkels ochPolisarios frihetskamp. Under detta anförande övertogaridre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar AnL .35 () replik; tyckle all vårt agerande iNamibiafrägan och vårt bistånd lill var någol anmärkningsvärt. Jag vetinte om riktigt har läst vad vi har sagt eller hörde vad jagsade i fråga om . Vi anser alt det är ytterst angelägel all hjälpa dennya demokratiska staten , men vi anser atl detta bör ske i form av projektstöd,inte i form av en ny landram. Del är faktiskt i dagens läge så, som vi nysshörde, atl det inte är bristen på pengar som är det stora problemet för det härnya landet. Del strömmar in biståndsmedel från alla möjliga länder runtomkring. Då är del väldigt viktigt atl man inte ulformar del stödet så att vifår ytterligare ett land i som blir biståndsberoende på eff mycket olyckligtsätt. Vi måste vela hur pengarna skall användas. AnL 36 () replik: Ja, , jaghar både hört och läst vad tycker. Tyvärr kan jag inte instämmaalls. Man kan i allra högsta grad ifrågasätta om det finns engagemang förNamibia. Finns del måsle del bäst kunna kanaliseras genom alt man gör detlandet till elt programland och inte enbarl nöjer sig med all ge detprojektstöd. Dessutom har ni moderater alla möjligheter att stödjafolkpartiels ylleriigare satsning på , om ni verkligen finner detangeläget. Jag kari över huvud tagel irite förstå argumentationalt man genom atl sänka biståndet, som föreslagils från många håll i debatten , kan göra det mera effektivt. Det är en myckel konstig slutledningmoderalerna gör också vad gäller . 37INGER () replik: Jag tror inte, , all vi äroense om stödet till . Det skall bara bli ett stöd som är utformat pårätt sätt. sedankallar det projektstöd eller ger det i form av landram tycker jag är ganskaointressant. Även projektstöd kan man ge i form av långtgående och långvarigaåtaganden. AnL 38 () replik; Jag har fått lära mig att det är väldigt storskillnad mellan att ha några enstaka projekt och att göra ett land till eltprogramland. Det tror jag även känner till, som sysslar med dessafrågor Jag får meddela.atl anslag nu harsatts upp om alt delta sammanträde skall fortsätta efter . AnL 40 KARINSÖDER (c); Vi i , som alla andra i dennasal och utanför den, ser naturligtvis med slor gläjde på den ulveckling som ägtrum i Öst-och och på de demokratier som föds, en del medvånda, andra med stor vånda och ytterligare några med mindre vånda. Glädjandeär ocksä den utveckliug mot en ökad demokrati som vi ser i andra delar avvärlden. I Öst- och har denna utveckling inneburitatl det där har avslöjats ell behov, som vi anade förut men som vi egentligeninte riktigt hade fält bekräftat. Därför är det naturligt att vi stödjer dessaländer Det är dock väldigt viktigt att de fattiga länderna för den skull inteskall behöva tvivla på vår biståndsvilja. De skall inte behöva betala stödettill våra grannar i Öst- och . Jag vill därför yrka bifall tillreservation 1. Jag skall inte vidare tala om ämnet - del har gjorts härtidigare. -Jag vill dock påpeka bakgrunden lill alt del är såoerhört viktigt att biståndsviljan, både i vårt eget land och i världen iövrigt, vidmakthålls på en hög nivå. De ekonomiska klyftorna mellan de rika ochde fatliga ökar i de fattiga länderna. Jag skall la några exempel. 1Latinamerika och har medelinkomsten i de fattigaste länderna sjunkit desenasle tio åren med . Vi har , alla insatser tilltrots, en ökning av antalet analfabeter är det ungefär 900 miljoner Vihar 120 miljoner barn mellan sex och som inte får någon skolgång.Arislagen lill skolorna i världens 37 fattigaste länder har minskal med enfjärdedel under de senasle årtiondena. När del gäller hälsovården i dessafattiga länder har insatserna per capita halverats. Dessa siffror harredovisats av . Vi vet atl en halv miljard människor i världen är handikappade,av dessa 120 miljoner barn. Det är bara en miljon av dessa barn som får någonhjälp. Detta är siffror som visar pä att vi i stora delar av vår värld har enkatastrofal situation. Jag skulle också kunna nämna del som drabbar väldigt mångakvinnor i de fatliga länderna. Vi hade en konferens här i riksdagshusetdär man diskuterade mödrahälsovården, framför, allt situalionen vidförlossningar. Det redovisades all ungefär dör kvinnor iförlossningssituationer till ett antal som motsvarar passagerarantalet i enjumbojet. Det är alltså slora katastrofer som inträffar varje timme, dygnetrunt, år ut och år in. Därtill har vi den situation som konflikter, svält ochförtryck skapar Storaflyktingskaror blir följden därav. I flyktingskarorna är ungefär 8 miljonerbarn. Därför är barnadödligheten myckel stor Där finns slora skillnader; I länderna dör 12 barn per 1 000 födda, i de falliga 270 barn. Detta äralltså tragedier som inträffar ständigt på vår jord. När det gäller barnadödligheten är en av orsakerna utantvivel mödrarnas ohälsa, deras brist på näring, bristande kunskaper hosmödrarna och hos dem som skall hjälpa kvinnorna. Analfabetismen, som jag nyssnämnde, är naturligtvis en bidragande orsak till att man inte vet vad som ärdet bästa. Flykten till slumområdena i storstäderna pågår med oförminskadhastighet. Detta tillsammans med kvinnornas ökade ansvar för familjen gör atlderas situation är ohållbar på många håll i världen. Befolkningsökningen har inte nämnts här . Jag tyckeratt det finns anledning att till protokollet få redovisat all världensbefolkning inom ett årtionde ökar med ungefär en miljard ytterligare - alltsårasande snabbt. Lål oss ta som exempel situafionen i . hade Kenya7 miljoner invånare.