prot · GD0917 · 1989-12-31 00:00:00 — Det märkliga är att vi har så mycketkunskaper om alla dessa frihetsinskränkningar men att så litet görs för attkomma till rätta med dem. Ivissa fall handlar vi dessutom klart mot bättre vetande. Det finns olja utanförGotland. Stora internationellt anknutna företag ges tillstånd att provborraefter olja, trots att vi vet att all oljehantering kommer att leda tillkatastrofer förr eller . Detta tillåter den , trots attden deltar i internationellt arbete att minska föroreningarna i enligtHelsingforskonventioner och Östersjökonventioner Vi prövar inte ens dennaframtida oljeutvinning enligt miljöskyddslagen. För det är väl ingen som troratt de företag som får starta provborrningar kommer att acceptera att inteta upp den olja som de finner. Vårasystrar och bröder i de baltiska staterna handlar helt annorlunda. Undersommaren har jag haft förmånen att träffa både ester och litauer, och då harfrågan om oljan i tagits upp. Det visar sig då att man där avstårfrån att ta upp olja på grund av ett starkt folkligt motstånd. De starkastemotkrafterna är de gröna grupperna i dessa länder. ISverige lyssnar etablissemanget inte till den opinion som vill rädda Östersjönfrån oljenedsmutsning. Där driver man medvetet vidare mot en katastrof somkommer att drabba fisket mycket hårt. Det känns faktiskt dåligt att varasvensk i denna situation. Dessutom, vad skall vi med oljan till nu när vi harbestämt oss för att de fossila bränslena skall minska i vår framtidaenergiförsörjning? och hela regeringen, stoppa alla planer påoljeutvinning . Börja ta ansvar för våra fiskevatten. Vi arbetar faktiskt oförtrutet, envetet och medvetet påatt förstöra ännu mera. Kan det rent av vara så att etablissemangethar givit upp när det gäller och anser att det är lika bra attfortsätta förstörelsen? Vi i kommer inte att ge upp kampen för detrena havet, den friska maten och kampen mot tidens frihetsinskränkningar. Det verkar nästan som ett dåligt skämt när två moderatariksdagsmän motionerar om att fisket skall hållas skadeslöst för de skador somen oljeutvinning kan åstadkomma. Hade det varit någon kraft och någon vilja,då hade de sagt nej till oljeutvinningen tillsammans med dem som vill räddaÖstersjön. Annars är naturligtvis principen om ersättning helt korrekt. Utmed har man genom ett omfattandetrålfiske slagit ut torsken och ryckt undan livsförutsättningarna från delokala fiskarna. Industrifiske är ett svårt hot mot bestånden. Kortsiktigasnabba vinster har företräde framför ett ekologiskt rimligt sätt att fiskauthålligt. Utfiskning måste på alla sätt motarbetas. Sänkta fiskekvoter måstebli ett måste för att vi skall kunna få upp bestånden. Internationella avtalmåste till. Vill vi verkligen komma till rätta med och dess fiske?Vill vi komma till rätta med den pågående miljökatastrofen längs ?Frågorna måste resas. de gröna vill, och fiskarna vill. Kväveläckagen är en dominerande fråga. Kväve från bilism,jordbruk och hyggen kväver vattnet. Kvävet gör skäl för sitt namn. Vi vet attsnabba åtgärder måste sättas in, hastigheter på vägar måste sänkas, motorvägarfår inte byggas, andra odlingsmetoder måste införas, och hyggesmetoder ändras. Industrier måste åläggas att sluta sina system så att alltprocessvatten cirkuleras. Gifterna måste förhinras från att nå våravattendrag. Kassodling av fisk, som är en lyxproduktion, måsteförläggas i landbaserade anläggningar så att vi får full kontroll avodlingarnas utsläpp. Görs inte allt detta från med allt kunnande ochall vår teknik och alla våra resurser - ja, då kan vi inte dra annan slutsatsän att arbetet på att förstöra och förgifta haven fortsätter oförtrutet,envetet och medvetet. Hur skall vi kunna förklara för våra barn och barnbarn attderas framtid brydde vi oss inte om? Vi var fullt upptagna med att förstöralivsförutsättningarna och med att se till att frihetsinskränkningarna skall blistörre. Vad händer, herr talman, när förnybara resurser börjar taslut, när de ekologiska katastroferna kommer oss in på livet? Vad händer närman ändå försöker se till att dela på resterna? Det blir den blåaplanhushållningen med fångstkvoter och ransoneringar. Vad kan komma sedan ommiljöförstörelsen fortsätter. Kaos eller diktatur? Diktatur när ett fåtal sertill att det får tag i sina livsmedel. Detta, herr talman, är det som vi kan sesom logiska konsekvenser av våra slösaktiga och ansvarslösa liv, när förnybararesurser som fisken och fisket försvinner i havens blivande kloaker ochgiftpölar. Så får detinte gå, säger vi alla. Visst och sant. Men då måste vi vidta alla deåtgärder som vi vet att vi måste vidta. Vi måste göra detta med sammakraft och konsekvens som vi har bedrivit förstörelsearbetet med. Vi har en viktig gemensam uppgift i dennakammare: att se till att stoppa förstörelsearbetet som pågår runt om oss ocksåi . Tyvärr ser jag inte att det finns en samlad medvetenhet ochvilja att verkligen ta hand om våra problem och att hjälpa våra grannar medderas problem, som också är våra. Utskottets betänkande är totalt sett en enorm besvikelse,eftersom det inte innehåller något som tyder på att utskottets majoritetuppfattar situationen för fisket och fisken som verkligt allvarlig. En av detvå enda motioner som utskottet kan ställa sig bakom är en moderat om attregeringen särskilt skall prioritera forsknings- och undersökningsverksamhetför att bättre klarlägga förutsättningarna för ett aktivt fiske i Östersjön.Det är så att man tar sig för pannan! Det är bättre att klarlägga det som årenkatastrof än att klart kräva snabba åtgärder baserade på de kunskaper som vifaktiskt har. Den andra motionen som utskottet i sin handlingsförlamning harorkat ställa sig bakom är en om försäljning av djupfrysta kräftor. De är i de flestafall inte ens svenska. Bedrövligt - vilken prioriteringsförmåga i ett krisläge!Forska mera och släpp loss försäljningen av djupfrysta kräftor. Nog borde skammens rodnad häfta vidmajoritetens kinder i takt med de tinade kräftornas rodnad. Ja, det finns oändligt mycket att säga om fisket.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservationerna: 3, 4, 9, 10, II, 13, 14, 15 och 16. Tack för ordet! KAJLARSSON (s); betänkande nr 2, som vinu behandlar, tar upp en lång rad motioner från allmänna motionstiden. Dessaberör både yrkes- och sportfiske men även havsmiljö, forskning och vattenbruk. I likhet med lantbruket står fisket vid ett vägskäl.1989 års fiskeutredning är presenterad och remissbehandlas för närvarande.Utredningen föreslår en lång rad förändringar vad gäller bådefiskprisregleringen och fiskeadministrationen. Jag skall inte närmare gå in påutredningen utan vill först avvakta remissbehandlingen och se vilka förslag somkommer att framläggas. Jag kan bara hålla med de talare som här påstått attmiljön påverkat fisket negativt. Däremot kan jag inte hålla med AndersCastberger och andra som säger att regeringens politik innebär att maningenting gör åt miljön. är väl ändå det land som varit föregångareoch verkligen gjort insatser för miljön. Det är inte bara här i somåtgärder behöver sättas in när det gäller havet och fisket. Andra länder måsteockså påverkas. Jag tror att alla kan hålla med om att visst görs det någontingåt miljön i . Men bromssträckan, , är lång i dettafall. Utskottet har bl.a. behandlat motionen om havsmiljön, somockså nämndes tidigare. I motionen uttrycks att en filial tillhavsfiskelaboratorium bör förläggas till . Utskottet har tidigarebehandlat liknande motioner med samma innehåll. gjorderiksdagen, på jordbruksutskottets förslag, ett tillkännagivande till regeringenmed innebörden att frå- gan ominrättande av ett Östersjölaboratorium utreds med inriktning i första Prot.1989/90:17 hand på forskning och undersökning av kustvattenmiljön och detkustnära fisket. Däremot uttalade sig inte utskottet omlokalisering av laboratoriet. I samband med behandlingen av regeringens aktionsplan mothavsföroreningar uttalade på jordbruksutskottet förslagatt miljösituationen i södra är så allvarlig att ytterligareansträngningar bör göras för att stärka forskningsresurserna. När vi nu behandlat motionen i detta avseende upprepar ettenigt utskott sina tidigare ställningstaganden och föreslår att regeringensärskilt prioriterar de krav som ställs på ökad forskning ochundersökningsverksamhet för att bättre klarlägga förutsättningarna för ettfortsatt aktivt fiske i . Detta ges regeringen till känna. En annan motion som har varit föremål för behandlingtidigare gäller upphävande av saluförbud för kräftor. Detta tyckte så hemskt. Vi har tidigare avslagit motioner i detta ärende och hänvisattill pågående utredning. Det har inte kommit något förslag från regeringen, ochdärför föreslår utskottet att ger regeringen till känna attsaluförbudet för kräftor upphävs. Detta innebär att det skall bli fritt attsälja kräftor året runt. Däremot vill utskottet påpeka att skyddet för detsvenska kräftbeståndet inte får eftersättas. Detta får regeringen ta hänsyntill vid utformande av ny fiskeriförordning. har vi alltså ett förbud mot kräftfiske till andraonsdagen . Vi har också en mycket stor ökning av kräftodlingar iSverige. Det är viktigt att slå vakt om dessa. Det ges i och för sig dispensfrån när det gäller kräftfiske. Men det är viktigt attbestämmelserna utformas klart. Jag tror att regeringen kommer att göra dettavid utformningen av ny fiskeriförordning. Till betänkandet har fogats 16 reservationer. Jag skallkommentera några av dessa. anser i reservation nr 2 att fiskenämndernabör höras innan miljöförstörande ingrepp görs vid fiskens lekplatser.Innebörden är ungefär densamma i reservation nr 3. Vattenföretag av det slag som åberopas i reservationernaskall prövas av . Så långt är det klart. Därvid skallregelmässigt ges tillfälle att yttra sig. Eftersomfiskenämnderna lyder under , brukar också fiskeristyrelseninhämta synpunkter från det berörda länets fiskenämnd. Därutöver harlänsstyrelsen möjlighet att tillämpa naturvårdslagen i dylika fall, vilketbl.a. Därför tycker jag inte att det finns någon anledningatt tillstyrka yrkande här. Vidare anser i reservation nr 5 attfiskeristyrelsen bör få i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram om hurinsjöfisket kan utvecklas i landet. Jag tror och hoppas att övriga i är medvetna om att det ingår i uppgiftatt följa och stödja även utveckling av insjöfisket. Därför tycker jag attnågot särskilt uppdrag inte behöver ges. Jag tror faktiskt mer påfiskeristyrelsens kunnande än , Samtliga borgerliga partier vill i reservationer attskrotningsbidrag skall utgå även när fiskebåt säljs för användning som fritidsbåt. Syftet med skrot- 13 Prot.1989/90:17 ningsbidrag är att ersätta denmerinkomst som en försäljning till annan nä- 25 oktober1989 ringsidkare skulle ha medfört. Menavsikten med skrotningsbidraget är ~ också att fartyget verkligen skall försvinna ur flottan. Jag kan inte förstå de talare som här i talarstolenförespråkar ett skrotningsbidrag. När en fiskebåt säljs för användning somfritidsbåt får man ut mer än när den säljs till skrot. Jag kan inte hålla medom att staten likväl skall betala ett skrotningsbidrag utöver de pengar som enprivatperson betalar för båten. Angående reservation nr 9 från vpk och somgäller sänkta fiskekvoter vill jag säga att det är som är denmyndighet som har ansvaret för det svenska fisket. följerockså noggrant det svenska fisket, dels genom den rapportering som sker om upptagnakvantiteter, dels genom forskning i havet om tillgång på fisk.Fiskeristyrelsen har också möjlighet att göra inskränkningar både vad gällertrålförbud, maskstorlek osv. Torskfisket i har varit föremål för fleradiskussioner i olika sammanhang. Det har framställts krav på att torskfisket iBottenhavet skall begränsas. Detta är vad reservanterna i reservation nr 10också anför. Vi skall vara på det klara med att den nuvarandefiskelagstiftningen som utgångspunkt har att fiske på allmänt vatten skall varafritt för var och en om detta är möjligt med hänsyn till tillgången på fisk. Omfisket måste begränsas med hänsyn till hushållningen med fiskbestånden skallbegränsningen i första hand vara generell. Fiskelagstiftningen ger således ingen möjlighet attfördela fisket mellan olika grupper fiskande, t.ex. på kust- resp. havsfiskareeller på fiskande med skilda redskapstyper. Enda undantaget vad gäller redskapär trålfisket, vilket är förbehållet yrkesfiskare eller andra för varsförsörjning fisket är av väsentlig betydelse. Trålfisket kan begränsas om det behövs av fiskevårdsskäl.Fiskeristyrelsens undersökningsfartyg har gjortprovtrålningar i . Med bl.a. dessa resultat som underlag är detfiskeristyrelsens uppgift att besluta om ett eventuellt trålfiskeförbud. Eftersom fiskeriföretagen vid ostkusten rent allmänt harhaft en svagare utveckling än företagen vid andra kuststräckor, inriktarfiskeristyrelsen sina stödinsatser alltmer mot ostkustens fiskare. Regionalpolitisktstöd inom ramen för prisregleringen ges till dessa fiskare. Länsstyrelsernagör insatser med glesbygdsstöd och regionalpolitiskt stöd. till ett försöksprojekt för utsättningav torsk i . Reservation 11 och 12 handlar om laxen, laxfiske ochbeståndsvård. Det är även här som beslutar om föreskrifter förlax, öring och ål. Styrelsen beslutade t.ex. om strängare föreskrifterför fisket efter lax och öring i delar av , länoch . Besluten överklagades, men regeringen avslogöverklagandena. Jag håller med om att det är viktigt att åtgärder vidtasför att bevara den vilda laxens fortlevnad. Det är ju också detta som är problemet när det gäller laxen. Det finns lax i , men där är den inplanterade. Fiskeristyrel sen har , vilket jag tror också nämnde, antagit ett prin- 14 cipprogram som innefattar åtgärderför att bevara och stärka laxstammarna Vidare föreslår att laxfiskelicens för yrkes- Prot.1989/90:17 fiskare bör införas. Jag är övertygad om att harett bra grepp om situationen, och några andra beslut bör därförinte fattas. Om trålfisket i , som tas upp i reservation 14, kansägas att det fordras tillstånd av för att bedriva trålfiske iVänern. Styrelsen har föreskrivit att sådant trålfiske endast får bedrivasinom fyra områden på allmänt vatten under vissa tider, och den har ävenföreskrivit andra villkor. avslog en motion avsamma innebörd, och man hänvisade till att frågan varit föremål förfiskeristyrelsens överväganden. Förslag om en allmän fiskevårdsavgift har vi tidigareavslagit i . Motiveringen är att kostnaderna för kontroll och tillsynär svåra att beräkna. Sedan till frågan om undvikande av inplantering avfrämmande fiskarter om det naturliga fiskbeståndet hotas. Föreskrifter ochallmänna råd om utplantering och flyttning av fisk finns i fiskeriförordningen1982:126 §§36 och 51. Vidare kan sägas att enligt sammafiskeriförordning skall meddela föreskrifter för fiskets vård och bedrivande närdet gäller fiske efter lax, öring och ål. Länsstyrelserna skall meddelaföreskrifter för länet vad gäller övriga fiskarter. Med anledning av vad jag anfört yrkar jagavslag på samtliga reservationer och bifall till hemställan i jordbruksutskottetsbetänkande /90;JoU2, () replik; säger att vi i liggerföre i utvecklingen och borde inrikta arbetet på att få till ståndgemensamma internationella ansträngningar. Det är riktigt att vi ligger långt framme i ochatt vi borde utöka det internationella samarbetet, vilket jag också sagt. Mendet besynnerliga för del är att regeringen inte sätter handlingbakom de ord här uttalar. anser att vi måste ha ett ökat internationelltsamarbete och att skall vara pådrivande. Är regeringen pådrivande isina förslag till insatser i samarbete med ? Nej, det kan man inte påstå.Vad har hänt med beställning av en ? Det finnsingen sådan. Hur är det egentligen med utsläppen från Sarpsborg? De svenskavästkustfiskarna får ingen hjälp av den svenska miljöministern. Ånej, här gårpartihänsyn före och miljöfrågan efter. Sådant förtjänar enbart riksdagenskritik, och kammaren kommer , som vet, att få taställning härtill. Fiskarna är oroade och man protesterar över vad som t.ex.händer med vattnet i . Miljöministern lyckas inte, trots ivrigtkrumbuktande, komma ifrån ett löftets handslag i TV. Men vadhände med det internationella samarbetet som detta skulle symbolisera? Plattintet, tycks det. Fiskarna har inte mycket att hämta i regeringens politik. När det sedan gäller insjöfisket verkar det nu som om KajLarsson inte längre stödjer betänkandet. Han litar bara på . Men faktum är att utskottet har kommit fram till, vilket jag trodde att stod 15 Prot.1989/90:17 bakom, att det visserligen inteförekommer något arbete med att ta fram ett 25 oktober1989 handlingsprogram, men detförekommer i alla fall förberedelser. ~ redelserna har ställtsig bakom, och han säger att de skall bedri- vas såaktivt som resurserna tillåter. Att inte nämner detta kan möjligen bero på attdet kanske inte finns några resurser för att utföra arbetet med etthandlingsprogram. Om det funnits resurser skulle det inte ha tagit attgenomföra förberedelser för ett handlingsprogram. Det kommer inte någothandlingsprogram snart, och vi behöver därför ett uttalande. De regionala myndigheterna måste ges ett ordentligttillfälle att yttra sig i fiskenämnderna. Det kan de inte med säkerhet göra idet system som råder. försöker komma undan frågan. Finns detnågra konstitutionella skäl till att det inte går att få en ändring till ståndnär det gäller detta? () replik; När det gäller så allvarliga problem som de iÖstersjön måste man försöka prioritera åtgärder och beslut så att man verkligenbörjar komma till rätta med problemen. Det görs självfallet en hel del frånsvensk sida, men förstörelsetakten är trots allt vida högre änförbättringstakten, och därför blir förhållandena bara sämre. Vi bidrar självastarkt till detta. Om man nu är så intresserad av miljö och miljöfrågor, hurkan det då komma sig, , att man med vett och vilja inte säger nejtill oljeutvinning i , när man vet att oljan kommer att skada havetoch fisket hur man än bär sig åt? Det är obegripligt att det kan stå i samklangmed en god miljöpolitik att medvetet vilja bidra till att ytterligare förstöraett så känsligt innanhav som . Det är uppenbarligen lättare att skylla på länder på andrasidan . Man borde nog se efter hur det står till här hemma i ställetför att konsekvent skylla på andra parter. verkar det här i som om forskning är denverkliga åtgärden för miljöns framtid, men vi vet så förtvivlat mycket i dagatt det borde vara ett gott underlag för att vi med full kraft skall kunnavidta åtgärder. Vi skall naturligtvis skaffa oss ytterligare kunskaper, menkraven på forskning får inte vara ett hinder för att verkligen göra någonting -det blir ofta så i vårt land. Vi i tycker att det är bra att förbudet motkräftförsäljning hävs, men det är litet patetiskt att det är en av de tvåpunkter där socialdemokraterna godkänner någonting som oppositionen föreslårpå ett allvarligt problemområde, nämligen fisket. Det är helt fantastiskt attutskottsmajoriteten har skrivit ett så utomordentligt utslätat aktstycke om enmycket allvarlig situation och att i stort sett det enda som man kan ställasig bakom är försäljning året runt av djupfrysta kräftor. Nog är det ganskaskamligt. Beträffande fiskemetoder i olika delar av vårt landhänvisar flitigt och villigt till , men det måste kunna vara uppgift att tala om vilka grundläggande metoder som skall användas för att våra fiskevatten inte onödigtvis fiskas ut och fisket på lång sikt omöjliggörs. Det måste vara absoluta möjlighet att se till att direktiv för olika 16 statliga myndigheter förändras ochatt miljön och fisket kan räddas. JENSERIKSSON (m) replik; ger ett högt betyg åtfiskeristyrelsen och dess kunnande, och han säger att det vida överstigerAnders Castbergers kunnande. Jag har svårt att avgöra vem som har mestkunnande. säger dessutom att har ett bra grepp omfisket. Jag gav ett exempel i min replik till , där jag berättadehur , trots att man inte var med på det i samrådsgruppen, pågeneraldirektörsnivå gav yrkesfiskelicens till en holländsk bomtrålare.Bomtrålar hör till de mest förstörande redskapen, och vi vill absolut inte hadem i , kämpar vi för att svenska fiskare skall få licens.Även har jobbat för en av , som fickhålla på , med att överklaga m,m,, innan han fick licens. När det gäller försäljning av fiskebåtar till fritidsbåtarmenar vi moderater att det är ett slöseri med pengar att hugga upp båtarna.Många vill ha en fiskebåt som fritidsbåt, liksom man vill ha en fiskarstuga attbo i , och då skall det finnas möjlighet att köpa en båt. Jag trorinte att det har förekommit att en fiskebåt som har börjat användas somsommarbåt har återkommit i fisket. Båten blir dessutom av kommerskollegiumåsätt signalbokstäver som följer båten så länge den går och till dess den blirupphuggen. Det är alltså inte några problem med att hålla den borta frånyrkesmässigt fiske, och därför skall det finnas möjlighet att sälja den. Det gerju mer pengar än att låta den bli upphuggen. () replik; Det är bra att ett enigt utskott föreslår attriksdagen ånyo skall göra ett uttalande om att regeringen särskilt börprioritera de krav som ställs på ökad forskning och undersökning av problemen iÖstersjön. Det är dock beklagligt att skall tvingasgöra dessa uttalanden. Jag hoppas verkligen att har möjlighet attpåverka sina partikamrater i regeringen, så att de tar uttalandena frånriksdagen på allvar och ser till att verksamheten i fråga kommer till stånd. Jag vill återigen peka på de svåraproblemen med lönsamhet både för enskilda fiskeföretag och för beredningsindustrinsom sådan. Lönsamheten har blivit sämre och sämre, och mycket av den fisk som säljs är importerad från andra länder. Jag tänker i synnerhet på sådan fisksom importeras från kassodlingar i andra länder och som säljs till ett sådant prisatt det medför att de yrkesverksamma fiskarnas avräkningspriser på fångad fiskligger i botten. Detta är svåra problem, som vi måste se till att få någonrätsida på. Det är min förhoppning att det skall gå att lösa problemen, även omde för dagen onekligen ser svåra och dystra ut. Ett sätt att göra det kan vara,som har framhållits, att anpassningsavtalet med blir omförhandlatoch kan ge bättre förutsättningar för näringen. KAJLARSSON (s) replik; Det var någon som sade att fiskarna äroroade. Jag tror säkert att den näringen är oroad, precis som andra näringar,t.ex. lantbruket, är oroade för utvecklingen. Det har även tidigare funnitsnäringar som har varit lika oroade - det brukar vara så under en omställning. 2 protokoll 1989/90:/7 När än en gång envisas med att dra igång en miljödebatt, vill jag säga att vi har vidtagit och vidtar åtgärder.Vår miljöminister far runt i olika länder och försöker påverka dem att skapa enbättre miljö. Visst är ett föregångsland även när det gäller miljön,men man kastar inte om, som jag sade tidigare, på , eller ett år.Bromssträckan är lång, och det krävs både tid och tålamod. Det är inte bara visjälva som skall klara detta, utan vi måste också påverka andra länder. sade att jag gav ett högtbetyg. Jag finner inte någon anledning att stå här i talarstolen och sätta ettlågt betyg på , som har utfört ett bra arbete och som hartagit ett grepp om fiskets utveckling och forskat i med fartygetArgos. Därför vill jag ge ett gott betyg. När det gäller skrotning kan jag fortfarande inte förståJens , när han pläderar för att fiskare skall få både statsmedel och enbra inkomst när de säljer fiskebåtar. vill jag säga till , som ansåg att detvar ett tunt betänkande, att han inte nu kan förvänta sig ett stortmiljöbetänkande, som är revolutionerande för hela miljön. kommer deten forskningsproposition, och då kan vi förvänta oss mer - det hoppas jagverkligen. ANDERSCASTBERGER (fp) replik; Jo då, , nog far miljöministernrunt alltid. är hon i . Men vad gör hon? Något stöd föråtgärder mot Sarps-borgsfabrikens utsläpp gav hon inte. Hon gjorde i ställettvärtom och gav stöd åt en regering som förlorade valet. Ett exempel på behovet och vikten av att fiskenämndernaborde höras är torskfisket uppe i . För gott och väl två årsedan slog och fiskenämnden i larm om atttorskbeståndet var hotat.