prot · GD0996 · 1989-12-31 00:00:00 — Men det finnsfortfarande kvar i vårt land fungerande, ofta trevliga, äldre lokaler som intefått en tillfredsställande handikappanpassning. Bidragen har också i takt medbyggkoslnadsutvecklingen minskat i värde. , som genom sin samlingslokaldelegation har handom ansökningar och bidrag, har sett hur bidraget urholkats och föreslagit enhöjning. Regeringen avvisade detta, men efler utskottets tillstyrkande av bl.a.folkpartiets motion kan nu fatta elt beslut som gör del lättare förbl.a. många äldre atl besöka olika samlingslokaler Del är ju inte bara för rullstolsburna eller gravthandikappade som hissar, ramper större toalettrum, hörslingor etc. är välkomna.Vi blir allt fler äldre i samhället som kan ha nytta av dessa hjälpmedel. Menäven yngre, t.ex. barnfamiljer, välkomnar en ramp eller en hiss. har även yrkat på stöd lill handikappanpassning avandra lokaler än allmänna samlingslokaler. Det kan synas lika lovvärt som detförra bidraget men skulle troligen medföra mycket högre ekonomiska krav. Mångaav åtgärderna kan säkerligen genomföras inom ramen för sedvanlig långivning vidt.ex. Det kan naturligtvis alltid diskuteras hur mycket avsamhällets resurser som skall läggas på sådant som stöd till allmännasamlingslokaler Vi har ett gott bestånd. Många har därtill bostäder avsådan storlek att man kan samla fler människor hos sig . Kommunernasbidrag lill samlingslokalerna är mångfalt större än statens, och samhälletstotala kostnader är således inte oväsentliga. Det klagas ofta på bristande gemenskap mellanmänniskor och att vi isolerar oss för mycket i våra hem. Det är kanske riktigtför många i den arbetsföra åldern som ibland har svårt att orka med så mycketmer än arbete och familj. Men för dessa och kanske även mer för de äldre ochför ungdomen beiyder lokaler för gemenskap mycket riär det gäller att höjalivskvaliteten. Att ha möjlighet att samlas är också viktigt för demokratinoch för folkbildningen. Många frivilliga insatser görs också för våra olikasamlingslokaler Inom rimliga bidragsramar bör vi därför även framöver värna om den tillgång i vårt samhälle som dessa lokaler utgör 77 7 protokoll 1989/90:96 Anslag till allmänna samlingslokaler Med della yrkar jag bifall lill utskottetshemställan i belänkande 14 utom i mom. 7, dvs. Vi stöder där encenlermotion om ett väl motiverat bidrag till vissa icke-statliga kulturlokaler. AnL 65AGNE (): Som sade spelar deallmänna samlingslokalerna en mycket viktig roll i samhället och är entillgång för vårt samhälle. Genom att det finns allmänna samlingslokaler kanföreningslivet ges möjligheter all verka i ändamålsenliga lokaler Isamlingslokaler kan människor i elt bostadsområde eller en bygd samlas för atllösa gemensamma angelägenheter. Samlingslokalen är ofta också ettställe för social gemenskap och kulturella upplevelser Bra samlingslokaler behövs över hela landet, såväl pålandsbygden som i tätorterna. I samband med den s.k. landsbygdskampanjen, därfolkrörelserna och myndigheterna arbetade gemensamt för att lägga grunden tillframtida utvecklingsmöjligheter på landsbygden, belystes jusl samlingslokalernasbelydelse i olika sammanhang. Inom ramen för kampanjen samlades över hela landet studiecirklar och utvecklingsgrupper föratt diskutera landsbygd och dess framtid. En bra samlingslokal är ofta en förutsättning för atlstörre grupper skall kunna samlas och därmed en förutsättning för att mångamänniskor skall kunna della i samhällsutvecklingen. Åven för ell aktivt kulturlivspelar samlingslokalerna en viktig roll. Elt aktivt kullurliv betyder myckelför en orts utvecklingsmöjligheter På väldigt många ställen har de lokalagrupperna i landsbygdskampanjen kommit fram till atl en av de resurser sombehövs för en positiv utveckling just är en bra samlingslokal. Det finns ett stort och väldokumenterat behov av nyasamlingslokaler, samlingslokaler över huvud taget, liksom av upprustning ochmodernisering av befintliga lokaler Vi från sida slår bakom idén medatl samhället skall stödja föreningslivet och samlingslokalsorganisationerna.Vi har arbetat länge för detta. Vi har alllid i del sammanhanget fåttuppslutning från socialdemokraterna och deras folkrörelsegrenar i dessa frågorDel är viktiga fundament för vår demokrati. Men vi har inte alllid haft ellbrett stöd i kammaren för dessa frågor Jag noterar nu med visstillfredsställelse all vår argumentation ändå i någon mån har gell resultat.Del har gjorts vällovliga uttalanden från talarstolen - från . Vi kan notera alt på två punkter ärberedda atl tillstyrka förslaget om samhällsstöd på ett område där de alltidrakt och konsekvent har yrkat avslag Del ser jag som enpositiv framgårig. Jag hoppas alt denna framgång skall fortsätta så atl vi kanstå samlade bakom dessa viktiga frågor om hur vi skall stödja justföreningslivet och fördjupa demokratin genom detta stöd. Jag vet inte om denna numera välvilliga inställning kanbero på att en av dessa samlingslokalsägarorganisalioner, nämligenBygdegårdarnas riksförbund - som jag hade förmånen att varaförbundsordförande i - hade bjudit in de olika riksdagspartierna lill enpaneldebatt om hur de såg påsamlingslokalsorganisationerna och samlingslokalsverksamheten för framliden ochdär förbundet ställde ganska luffa frågor till partierna. Del har möjligenpåverkal partiernas inställning, och i så fall vill jag ge min gamla förbundsorganisalionen eloge för den insatsen. Det är viktigt för oss politiker atl det finnsaktiva folkrörelseorganisalioner som gör det möjligt för oss och för andrapartier och sammanslutningar att ha samlingslokaler att diskutera i, samlas i,umgås i, osv. Detfinns alltså ell stort behov dessa stöd. Tyvärr har de statliga anslagen tillsamlingslokaler urholkats kraftigt , och det har lett tillall för statligt stöd är uppemot Från det att maribestämmer sig för all skaffa en samlingslokal dröjer del alltså upp till sex årinnan man kan komma i gång med byggnationen. Det är naturligtvis djuptolyckligt, eftersom planerna ofta bygger på en stor ideell arbetsinsats och ellstort personligt engagemang från ett antal människor. Intresset kanske minskarnär man har svårt alt se produkten och resultatet, och entusiasmen hinnersvalna under den långa väntetiden. Tyvärrmåsle jag konstatera att , liksom tidigare, har en negalivinslällning lill de allmänna samlingslokalerna, genom att de föreslår alt detdirekta stödet till samlingslokalsbyggnalion och ombyggnation skall avvecklas.Jag kan bara konstatera alt förslag kommer alt vara förödande försvenskt förenings- och kulturliv om det skulle förverkligas. Som tur är, somjag sade tidigare, är mycket isolerade i denna fråga. Det ser nu utsom om de vill bryta sig ur den isoleringen, och del hälsar jag än en gång medtillfredsställelse. Jag länker nu gå över lill att kommentera de s.k.samnyttjan-deprojeklen. Samnytljande innebär all samlingslokalen användstillsammans med andra verksamheter Det kan t.ex. varaen skola, ett daghem,post eller distriktssköterskemollagning. På detta sätt kan elt väsentligtbättre utnyttjande uppnås av de investeringar som gjorts. Detuppstår dock ett stort problem med de långa kötiderna när del gäller sådanasamnyltjandeprojekl. Om ett projekt bygger på samarbete med t.ex. en kommuneller ett landsting kan man inte vänta innan bygget kommer i gång.Ofta förfaller då hela projektet. Därförhar vi från sida föreslagit ett särskilt anslag för just samnyltjandeprojekl.Tyvärr har vi inte fått övriga partier med oss på detta. Att, somutskoltsmajoriteten säger, prioritera samnyltjandeprojekl inom den befintligakön i samlingslokalsdelegalionen är inte att rekommendera. Det kan ju inte vararimligt all elt projekt som inte innebär samnyttjande och som funnits i kön ifyra eller hell plötsligt flyttas ner ytterligare därför att ellsamnyttljandeprojekt kommer i gång. Atlmänniskor med olika slag av handikapp skall ges möjlighel att della i samhälls-och föreningslivet är en självklar ståndpunkt för de flesta av oss. Vi har härhört all flera har anslutit sig till den uppfattningen. Det är därför med stortillfredsställelse som även jag säger att motionsyrkandena om höjt bidragstakför handikappanpassning har tillstyrkts av utskottet. Detfinns dock väsentligt mer all göra när det gäller handikappanpassning avsamlingslokaler och föreningslokaler Många föreningslokaler är intehan-dikappanpasade. Det innebär all vissa människor slängs ute från förenings- Anslag till allmänna samlingslokaler- verksamheten.Därför har vi från föreslagit att statsbidrag skall utgå även lilldetta ändamål. Vi har också i vår motion föreslagit stöd tillicke-statliga kulturlokaler Det är viktigt, som vi framhåller i motionen, atlsamhället har ell grundläggande ansvar både för alt kulturarvet förs vidare ochför atl sådana förutsättningar skapas att en bred och livaktig kulturverksamhetkan bedrivas över hela vårt land. Det stöd som går till de lokalerna ärotillräckligt. Vi har tagit fasla på utredningen om kultur i hela landet, somjust förordar ett stöd med den inriktning som vi har föreslagit i vår motion,och vi har fått uppslutning kring del från och . Jag vill med det anförda yrka bifall till reservationerna2, 3, 5, 7 och 8 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. AnL 66 () replik; Jag vill med anledning av klarlägga några saker Även vi moderater anser atl samlingslokaler ären tillgång. Vi har olika uppfattning om i vilken utsträckning staten skallstödja den typen av lokaler Påståendet all vi från moderat sida skulle ha byttuppfattning hux flux och gått med på krav är inte hell rikligt. Vi hari föreslagit att bidraget lill handikappanpassning av samlingslokalerinte skall avvecklas. Del är alltså inte någon nyhet. När det gäller stödet lill icke-statliga kulturlokalervill jag på intet sätt undervärdera eller förringa arbete somordförande i , men del är framför allt del yttrandesom kulturutskollel lämnade till bostadsulskotlel som för vår del har vägtmyckel tungt när vi nu har ställt oss bakom kravet alt även de icke-statligakulturlokalerna skall få statsbidrag. AnL 67 () replik; Jag vill bara säga lillAgne att jag inte känner lill att har varit emot stödetlill samlingslokaler. Däremot har vi varit emot alltför stora och dyra byggensom har stått oanvända. Vi har också varit emot alltför kategoribelonadesamlingslokaler. Vi tycker atl alla skall kunna använda de olika lokalerna. AnL 68KJELL (); Vi har i de gröna en avvaktandeinställning till samlingslokalstödet i framfiden, men tills vidare föreslår viinga särskilda förändringar annat än den höjda bidragsram förhandikappanpassning som även utskottsmajorileten stöder Vi stöder ävenhandikappanpassning av andra än allmänna samlingslokaler enligt centernsförslag i reservation 2. Vi stöder dessutom förslaget om stöd till vissaicke-statliga kititurlpkaler. och skall alltså vela attdet inte bara är och moderalerna som stöder det förslaget. Om även vpkkunde komma loss och stöda detta skulle det kanske få majoritet. Jag kännermycket väl till a.tt vpk inte är så dogmatiskt ute i kommunerna utan t.ex. kanstödja kommunala kullurlokaler och ofta kan vara lyhört för att stödja friateatergruppers be- Jagskulle kunna se jazzklubben , som ligger bara ett stenkast Pröt. härifrån,som en icke statlig kullurlokal. Den är så närbelägen kan smita in där medan kammaren gör sitt middagsuppehåll. välkunna tro att skulle kunna stödja en sådan lokal, om den "slag nll allmänna av någon anledning skulle hotas av nedläggning. Anf.69NILSNORDH (s); Vi behandlar i delta belänkande gamlasegslitna frågor om stöd till samlingslokaler. Jag vill erinra om förra åretsbeslut i kammaren, då vi reformerade samlingslokalslödel så, alt del mera äntidigare skulle gynna mindre och små samlingslokaler kunde ettmångmiljonprojekt ta i anspråk praktiskt laget hela anslaget, så att del intetillkom mer än ell par lokaler Vi införde också ytterligare en förutsättningför att det statliga stödet skulle beviljas, nämligen alt kommunerna skullelämna elt 30-procentigt bidrag lill investeringskostnaden. Vi får inte glömmaborl delta när vi talar om samhällets ansvar i detta sammanhang. I detta belänkande gör utskottet tvåtillkännagivanden till regeringen. Utskottet ställer sig bakom förslag i enfolkparlimolion om en ökning av maximibeloppet tillhandikappanpassningsåtgärder från till . Skälet härtill äralt det förekommit kosinadsfördyringar inom della område under hela 80-laletmedan bidraget har legal stilla. Maximibeloppet bör därför ökas till 150 000kr, vilket, som sade, får till följd att ocksåförslagsanslaget skall räknas upp med de 2 miljoner som är nödvändiga. Till betänkandet är som vanligt fogade en delreservaliorier Jag skall kommentera bara några av dessa. Jag vill karakterisera den första reservationen som engammal surdeg. vill inte ha något stöd till samlingslokalerna utanvill att det avvecklas . De framför detta krav trots att de ärmedvetna om alt väntetiden för de sökande är fem till innan de hamnarförst i kön. Jag lycker att det är litet underligt alt man år försökeravveckla det högst nödvändiga slödel till samlingslokaler 1 reservation 2 framför krav påhandikappanpassning av andra lokaler än allmänna samlingslokaler Ettmotsvarande yrkande framfördes i det betänkande som behandlades . Dåliksom nu anförde utskottet att det är en angelägen uppgift alt de offentligalokalerna blir tillgängliga för alla människor. Delta synsätt har också kommittill uttryck i en rad åtgärder som onekligen har bidragil lill en ökadtillgänglighet i dessa lokaler Med hånvisning lill de stora anspråk som totaltställs på samlingslokalslödel anser sig utskottsmajorileten dock inte nu varaberedd att utöka stödet till all omfatta bidrag också till dessa lokaler Också den tredje reservationen är en centerreservation.Där föreslås en inventering av befintliga lokaler och anläggningar för all mani framliden bättre skall kunna planera handikappanpassningar av dessa lokalerSjälvfallet delar vi motionärernas uppfattning all del skulle vara bra att fåen sådan inventering, men vi tycker atl detta är en uppgift för kommunerna, somde skall kunna utföra ulan pekpinnar från . Ireservation 5 behandlas frågan om samnytljande av samlingslokaler Den ansluter till denmotion i samband med vilken utskottet gör sitt andra fillkännagivande. Vitycker att samlingslokalsdelegationen nu måste börja främja ett samnyttjande avsamlingslokaler när de lämnar sina bidrag. Som uttryckte det ärdet inte rimligt att en kommun som har möjligheter atl bygga exempelvis eribarnstuga tillsammans med en allmän samlingslokal skall behöva vänta fem på bidrag till detta. Samlingslokalsdelegationen bör göra enprioritering av projekt av denna typ. Utskottet anser dock inte att vi har rådatt totalt sett utöka kostnadsramen av detta skäl. Vi vill i stället att manavvaktar boerideservicedelegationens utvärdering, som kommer i slutel av dettaår, för all se hur det statliga stödet skall kunna utformas i framliden. Reservation8, slutligen, gäller stödet till vissa icke-statliga kullurlokaler Vi har, somframhållits i betänkandet, inhämtat kulturutskottets syn på deri här frågan,och kulturutskottet har avgivit elt yttrande som är fogat vid betänkandet. Videlar i och för sig kulturutskottets bedömning beträffande behovet av stödtill den här typen av lokaler Men den stora frågan är vilkel ekonomiskt utrymmevi har för sådana statliga insatser Tyvärr tvingas utskottet konstatera, intebara i del här fallet utan också i många övriga fall, att väl motiverade kravmåste stå tillbaka när vi gör våra prioriteringar Redan nu ställs mycket slorakrav från bostadssektorn på de medel som anslagits under bostadsdepartementetshuvudtitel. Därför anser utskoltsmajoriteten inte att utrymmet tillåterinförande av ytterligare ett stöd för jusl dessa lokaler. Skulle utrymme finnasblir det naturligtvis återigen en prioritetsfråga, och med de behov som finnspå bostadssektorn ser jag inga utvägar för en ytterligare ökning avstödet till de här lokalerna. Jag vill också i detta sammanhang peka på altkulturutskollel kommer att ta ställning till frågan om ett särskiltinvesteringsstöd för byggande av just dessa lokaler Med det anförda vill jag yrka bifall till utskottels hemställan ibostadsutskottets betänkande nr 14 och avslag på samtliga reservationer 70 ()rephk: Jag vill säga till atl vi moderater ser positivt på deändringar som gjordes i stödet till samlingslokaler och som innebär alt mankommer ifrån många av de stora mångmiljonprojekten som jag nämnde i mittinledningsanförande. Därutöver såg man till atl dela det ekonomiska ansvaretmed kommunerna, som enligt vår uppfattning är en mer naturlig part när detgäller stöd till allmänna samlingslokaler Så där vill jag ge ettpositivt omdöme. Vi ville gå längre, men det som skedde var i alla fall ettsteg i rätt riktning. Vivill inte ha det allmänna stödet till samtliga lokaler Vi vill dock ha stöd,och det är på de områden som vi prioriterar Från moderat sida prioriterar vihandikappanpassning av samlingslokaler och stöd till icke-statliga kulturlokaler NilsNordh pratade mycket om prioritering mellan anslag och sade att fanns detpengar skulle man minsann satsa även på de icke-statliga kulturlokalerna, menjag undrar, och jag tror att många ute i landet också undrar: Var finnslogiken i atl vilja stödja samlingslokaler allmänt men inte kulturlokaler? Vi moderater har en prioritering här som vi anser logisk,och jag är övertygad om alt väldigt många andra också anser all det är enlogisk prioritering. Men vad är det för logik i socialdemokraternasprioritering, där man prioriterar ned kulturiokaler lill förmån för allmännasamlingslokaler? Anslag till allmänna samlingslokaler 71 () replik; Jag vill gärna säga att socialdemokraterna iutskottet här har ställt sig välvilliga lill mycket av de krav som förts fram imotionerna. Jag tycker all del är bra alt vi har konstruktivt kunnat komma framtill de två tillkännagivandena - eller i varje fall lill ett av dem, som jagställer upp på hell, del som gäller att öka stödet till handikappanpassning avlokaler. När del gäller samutnyltjandeprojeklen tas nu elt förstasteg på vägen, och jag hoppas all vi kan komma längre även där Sedan vill jag gärna säga all reformeringen av slödelförra gången, som vi gemensamt stod bakom, har medverkat till atl del blivit enklar förbättring. Det tycker jag är bra. Jag lycker också att samsynen har utvecklats. Jag noterarJan konstaterande att det behövs samlingslokaler och det ser jagpositivt på. Vi gör från en något annan prioritering mellan de olikastödformerna än vad socialdemokraterna gör, men vi ser naturligtvis inteannorlunda på frågan om bostäder i förhållande till samlingslokaler Vi menaratt de pengar som satsats på bostadssektorn är ytterst angelägna, för där finnsockså stora behov. Som sagl var: är del viktigt all gå framåt härför alt på bästa sätt tillgodose behovet. Jag hoppas all del skall kunna varamöjligt även i fortsättningen. 72 () replik; Mycket kort till JanSandberg; Anlednirigen lill att vi inte kan i del här skedet stödja motionen rörandekullurlokalerna är att vi har för litet medel atl röra oss med. Vi diskuteradehär i kammaren för inte alll för länge sedan att vi står vid ett vägskäl, därvi måste väga för och emot hur vi skall ha del i den här rådande ekonomiskasituationen. Vi måste inse realiteterna, och del lycker jag atlutskottsmajoritelen har gjort i det här fallet. 73JAN STRÖMDAHL (vpk); Jag hade inte anmält mig i förväg tilltalarlistan i det här ärendet, och del beror på alt vi hade från vpk:s sidainga reservationer Del betyder inte att vi i vpk inte är intresserade avfrågan om allmänna samlingslokaler, ulan vi tycker all det är viktigt attåstadkomma sådana, särskilt ute i bostadsområdena. Vi var också mycket posiliva lill den förändring somskedde , då man lade om stödet och ökade det för små lokaler, iförhållande fill det tidigare stödet som mera gick lill större lokaler. Jag tog i alla fall ordet nu med anledning av KjellDahlströms påpekande. Han utnyttjade mycket påpassligt alt han stötte på mignär jag ramlade ul 1989/90:96 29 mars1990 frånStampen under middagsrasten, dit jag gått för all få en litet annan atmosfärän den som råder här i huset och samla krafter för att fortsätta debatten. Frånvpk;s sida är vi posiliva lill ett stöd även för den typ av lokaler som det ärfråga om i reservation 8. Vi har varit tveksamma till det på den grund somanförts av , nämligen att det skulle bli trångt om utrymmet och manskulle konkurrera om medel som behövs som stöd lill bostadsbyggandet i vidbemärkelse. Jag vill nu göra den utfästelsen att jag under nattens lopp skallundersöka möjligheterna för vår del att slälla upp på reservation 8. Resultatetkommer atl visa sig vid omröstningen . Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut skulle fattas .) 1989/90:101 Vissa kyrkligafrågor 1989/90:107 Godkännande avFN-konventionen om barnets rättigheter 1989/90:118 Tillsyn enligtdjurskyddslagen, m.m. 1989/90:122 Inlösen avvillkorslån till 1989/90:127 Kustbevakningensroll i den framtida sjöövervakningen m.m. 1989/90:128 Godkännande av ett avtal mellan denEuropeiska ekonomiska gemenskapen, å ena sidan, och republiken ,republiken , republiken , , , å audra sidan, om en procedur för informationsutbyteinom området tekniska föreskrifter 1989/90:129 Ett utvidgatknivförbud m.m. 1989/90:130 Bekämpning avvissa våldsdåd med internationell anknytning 1989/90:132 Vissa ändringari omsorgslagstiftningen m.m. 1989/90:121 AktiebolagetTipstjänsts stöd till idrotten 1989/90:131 Redovisning för fördelningen avmedel från allmänna arvsfonden under /89 med anledning av prop.1989/90:104 Undersökning av olyckor 1989/90;T46 av . 1989/90;T47 av RoyOttosson m.fl. (mp) 1989/90;T48 av KenthSkårvik m.fl. (fp) 18 §Meddelande om interpellationer 1989/90:154av () till utrikesminislerri om Cambodja; En snar fredlig politisk lösning avkonflikten i Cambodja är nödvändig. Planer finns atl ordna demokratiska val ibörjan av 1991. De röda khmerernas folkmord efter slutsätter alltjämt djupa spår i det cambodjanska samhället. Garantier för att deansvariga för folkmordet aldrig tillåts återvända till någon maktposition ärden viktigaste frågan för del cambodjanska folket. Internalionella samfundethar ett ansvar för atl delta inte sker och att verkningsfullt bistånd lämnaslill folkmordets och krigets offer Det Demokratiska , där de röda khmererna har enavgörande maktposition, måsle berövas sitt säte i . bör agera för allCambodjas FN-plals tills vidare blir vakanl i avvaktan på atl ell svenskldiplomatiskt erkännande kan ske av Cambodja. Tusentals civila dör eller lemlästas av olika typer avtrampminor som de röda khmererna ständigt placerar ut i olika delar avCambodja. Syftet med dessa minor är främst all stympa utan att döda. Det är enviktig humanitär uppgift att oskadliggöra dessa minor Det finns avanceradteknisk utrustning med vars hjälp detta skulle kunna ske. Den finns emellerlidinte tillgänglig i Cambodja och del är angelägel att - eventuellttillsammans med andra länder - bidrar lill att sådan utrustning ställs tillförfogande och att utbildningsinsatser görs för att Cambodja självt skall kunnahantera denna utrustning. Med hänvisning lill del anförda får jag ställa följaridefrågor lill utrikesmi-riisler : Är regeringenberedd all ge Cambodja särskilt stöd för alt oskadliggöra minor som utplaceratsi olika delar av landet? På vilket sällär berett atl för egen del och interriationellt verka för att biståndettill Cambodja ökar? Är regeringenberedd att verka för att Cambodjas plats i FN står vakanl i avvaktan på alt ettdiplomatiskt erkännande kan ske? 1989/90:155 av () tillkommunikationsministern om alternati-ven beträffande fast förbindelse överÖresund: Valet av den fastaÖresundsförbindelsens utformning är en komplicerad teknisk fråga, men också ihög grad en miljöfråga med framtidsinriktning. Det är också en ekonomisk fråga.Men del är inte ekonomin eller tekniken som har varit orsaken till den långadiskussion som har pågått .