prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi har ett stort antal utbildningsformer för vuxna: vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning, folkhögskolor, studieförbund, statens skolor för vuxna, utbildningsradion och sfi-undervisningen. Vi i cen tern har varit pådrivande i den process som lett fill att vi har nått dithän.Vi har gjort detta av flera skäl. Ettskäl är att vi insett kunskapens betydelse för både individens och samhälletsutveckling. Ett annat skäl är arbetslivets utveckling med ständigt nyakvalifikationskrav. Ett tredje skäl är kunskapens-betydelse för en balanseradregional utveckling. Ettfjärde är jämställdhetsaspekten; många kvinnor har haft behov av utbildningför atl ta sig ut iarbetslivet. Det skälet här snarare förstärkts nu när nästanalla kvinnor är ute i arbetslivet. Det är kvinnorna sorii drabbas allra hårdastav arbetsskador genom att de har de tyngsta och mest monotona jobben. Derasbehov av utbildning för att kunna bryta sig ut och skaffa ett annat arbete ärstort. Ettfemte skäl är demokratiskt och fördelningspolitiskt baserat, genom altvuxenutbildningen bidrar till att utjämna klyftor mellan grupper och mellangeneration. Trotsatt vi har kommit så här långt och trots den ökande personalutbildningen, villvi påstå att vuxenutbildningsbéhoven är stora och att de kommer attöka . Närnu nästan alla ungdomar går i gymnasieskolan uppslår nya utbildningsbehov hosde vuxna som inte haft den möjligheten. 1989/90:100 4 april1990 ökar Det alltmerkomplicerade samhället ställer också slora krav på oss som medborgare. Vii cerilerri har elt arital reservationer i detta betänkande, själva eller tillsammansmed andra, där vi vill gå längre än vad regeringen har föreslagit. Jag skallkort beröra de frågor dessa tar upp. Detär bra atl regeringen skall se över vuxenutbildningen och under nästa årpresentera ett program för vuxenutbildningen, så att man kan få en mer samladbild. Vi i anser dock att redan nu bör uttala sig för altalla som så önskar skall ha rätt till en utbildningsnivå motsvarande två årsgymnasiestudier I så fall minskar utbildningsklyftorna. Något skäl till attminska ramarna för komvux-undervisningen kan vi över huvud taget inte finna. Jaghar med intresse lyssnat till entusiasmen hos särskilt idenna fråga. Det vore på sin plats att han ställde upp och stödde förslaget. Såhar vi frågan om studieförbuudens verksamhet som har mycket slor bådeutbildriingspolitisk och social fuuktiori. Tyvärr har anslagen lillsludie-förbunderi urholkats gauska kraftigt uuder . Del s.k.högre schablonbeloppet har urholkats Vi föreslår en höjning med10 kr. som ett första steg för att återställa statsbidragensursprungliga värde. Det skulle då bli i slället för regeringens förslag108 kr . Egentligen skulle det vara om man skulle ta hänsyntill inflationen. Studieförbundengör också en mycket värdefull insats i glesbygden för människor som annarskanske inte skulle ha någon möjlighel till utbildning. Det särskilda stödettill glesbygdscirklar har legat kvar på samma nivå sedan 1984- per timme.Vi anser att om regeringen haft den minsta avsikt alt fullfölja skall leva, hade den självfallet höjt delta belopp. Det gjorde deninte, vilket jag lycker säger ganska myckel. Vi föreslår en höjning med 10 krper studietimme. Centernhar även ett annat förslag som går ut på atl studieförbunden skall få möjlighelatt bedriva försöksverksamhet efter friare regler som bättre passar denmoderna människan och som är bättre lämpade för alt vissa aktuella eller lokalaprojekt skall kunna genomföras. Den modellen skulle också vara väl lämpad inomkultur- och hantverksområdet. Den går kortfattat ul på att man skall kunnaanordna en cirkel som omfattar fördelade på tre tillfällen. Cirkelnfår inte bedrivas än , och ett avcirkeltillfällena skall kunna pågå Vi lycker atl det voreintressant om en sådan försöksverksamhet genomfördes. får studieförbunden bedriva cirklar med friare regler inom ramen för 10 %av högschablonlimmarna. Del gäller cirklar som vänder sig till korlul-bildadeoch andra med särskilda behov. Några studieförbuud har bedrivit en verksamhetsom vida överstiger den tilldelade ramen, medan andra inte alls når upp lilltaket. Vi anser att det är en självklar rättvisefråga all dessa medel kanomfördelas mellan studieförbunden, så att medlen går till dem som verkligenbehöver och använder dem. Därmed går medlen lill de cirkeldellagare som de äravsedda för Det är synd att reglerna skall vara så strikta och ge låsningar Studieförbundens kulturverksamhet har stor betydelse förkulturlivet i hela landet. Studieförbunden är kanske de bästa kullurspridaresom finns. De når med sin verksamhet grupper som annars kanske inte alls kommeri kontakt med kultur samlidigl som de också ger arbetstillfällen för kulturarbetarei hela landet. Vi tycker att den lilla ökning på 5 miljoner som regeringen nuföreslår är alldeles för liten, och vi föreslår en fördubbling, dvs. Beträffande bidragen till studieförbundenshandikappverksamhet kan jag helt instämma i det som sadenyss. Vi i anser också att bidragen skall fördelas mer rättvist ochefter den verksamhet som studieorganisationerna har Del gäller inte bara deorganisationer som är knutna till studieförbunden, utan del gällerverksamheten. Man måsle ju titta väldigt noga på vilken typ av handikappade manvänder sig till och hur myckel pedagogiskt utvecklingsarbete och hur mycketanpassning av studiematerialet som behövs. T.ex. psykiskt utvecklingsstörda,dementa och afatiker är grupper som både sinsemellan och inom sig är mycketolika och ställer mycket slora krav. Folkhögskolan är en skolform som får en allt störrebetydelse med sin flexibla form. Den kan möta de särskilda utbildningsbehovsom uppstår vilkel är myckel värdefullt. Jag kan som exempel nämna människormed läs- och skrivsvårigheter och flyktingar. Men det finns även andra grupper Inlernal-formenhar speciella fördelar för dessa grupper rent socialt. Vi anser alt folkhögskolanär ett viktigt komplement till övrigt utbildningsväsen och atl den bör fåutvecklas. utreds folkhögskolans framtid, och vi kan bara hoppas atlresultatet blir positivt för folkhögskolans del. 1 väntan på ett beslut på ett förslag från utredningen ochdärmed följande beslut är det viktigt att den nuvarande verksamheten intenaggas i kanten. Så sker tyvärr enligt regeringens proposition. harbeslutat om elt antal nya folkhögskolor , och vill regeringenge dem en rimlig undervisningsvolym, upp , vilkel vi inte harnågot emot. Denna målsättning har funnits Vad vi vänder oss emot äratl denna volym skall tas frän de befintliga folkhögskolorna. Det händer t.o.m.all gamla folkhögskolor som har en lägre nivå än de nya får dela med sig. Vi har haft debatter om detta i kammaren vid flera tillfällenunder , men ingenting har hänt. För atl undvika denna skevhet måstedet totala antalet bidragsveckor öka med 8 800, vilket innebär en ökning med 7milj. Slutligen vill jag säga all det är glädjande att vi fickmajoritet för förslaget om folkhögskolornas verksamhet för nordiska elever 2miljoner delta kostar bör dock tillföras utöver de andra anslagen. Med det anförda, fru talman, yrkar jag bifall till vårareservationer 2, 9, 12, 16, 19, 21, 23, 25, 28 och 33. Jag tror att jag fickmed alla reservationer, och om jag inte har fått det yrkar bifall jag även fillde reservationer som jag har glömt. AnL 92ELISABETH (vpk): är ett unikt land med sin relativtsett omfattande vuxenutbildningsverksamhel. Del finns t.o.m. ett stortinternationellt in- tresse av alt närmarestudera vuxenutbildningssystem, och övriga länder har säkert mycketatt lära av . Jagskall nämna några exempel. Vårafolkhögskolors belydelse för demokratins utveckling och deras roll sompedagogiska spjutspetsar är ell viktigt och omistligt inslag i den svenskavuxenutbildningsverksamhelen. Verksamheterna inom grundvux och komvux slår sigmyckel siarka, inte minst vid en europeisk jämförelse. Studieförbunden, medsin direkta folkrörelseanknyining, är en av baserna i utbildnings- ochkunskapssamhälle. Allha ett väl utbyggt system för vuxenutbildning är dels en rättvisefråga, dels ennatioriell irivestering som både individen och samhället har gott av. Egentligenär della självklarheler som inte ens skulle behöva sägas i . Men närmoderaterna föreslår indragningar på 250 miljoner inom vuxenutbildningen tycksdet mig ändå nödvändigt. Indragningarna anses nödvändiga av statsfinansiellaskäl. Frågan är om del är del enda eller verkliga skälet. Vuxenutbildningenär ell omistligt instrument för atl utjämna klassklyftorna i utbildningen.Detta inser och vill dra in en kvarts miL jard av anslagen. Vii vpk har den motsatta inställningen. Vi inser vuxenutbildningens vikt för altutjämna klassklyflorna. Vi ser den vikliga demokratiutveckling ochdemokralifostran som sker inom folkhögskolan och studieförbunden. Vi ser atl vifår ett bättre samhälle med hög bildnings- och kunskapsriivå hos alla människorVi ser vuxenutbildningens möjligheter all stärka människors självkänsla. Vi serde stora behov som fortfarande finns i samhället. Viföreslår ökade satsningar, till skillnad från och även i viss månfolkpartiet. Lålmig med några exempel visa vikten av en fortsatt utveckling av den svenskavuxenutbildningen. Irurida tal eri miljon svenskar saknar nioårig skola. vuxenutbildningfinns inte på de små orterna. En mycket lilen andel av de män somendast har sex- eller sjuårig folkskola tar del av den kommunalavuxenutbildningen. Enalltmer utvecklad och specialiserad produkfion ställer allt högre krav påutbildningsnivån hos dem som arbetar inom den. För att kunna delta i denpolitiska debatten och samhällsdebatten och för atl kunna verka i ettdemokratiskt samhälle krävs del en allt högre och bälire utbildning. Varjeår tillkommer 10000 vuxna människor som saknar grundskoleutbildning. Dessaexempel visar alt det trots allt fortfarande finns stora behov alt fylla närdel gäller vuxenutbildningen. Visst satsas det en del på vuxenutbildningen.Men huvuddelen av de pengar som går till vuxenutbildningen har inte riksdagennågot inflytande över - exempelvis de 20 miljarder som den privata sektornlägger ut på personalutbildning. Så bra, kan del tyckas, det är ju mycketpengar. Men är det här pengar som kommer de lägst utbildade till del, somminskar utbildningsklyftorna? Tyvärr kommer inte dessa 20 miljarder dem sombäst behöver dem fill del. Personalutbildning satsas på heltidsarbetande.Deltidsarbetande får sällan del av den. När det gäller personalutbildningenprioriteras högt utbildade framför människor med låg ut- Räknat över ettår fick LO-medlemmen i genomsnitt två dagars personalutbildning. En medlem iSACO/SR fick . Slutligentycker jag atl del är angeläget att jämföra dessa 20 miljarder med de 5,2miljarder som staten ger till komvux, arbelsmarknadsundervisning, studieförbundoch folkhögskolor tillsammans. Till dessa statliga miljarder kommer 2,5miljarder från kommuner och landsting, tillsammans alltså 7,7 miljarder Denprivata sektorns personalutbildning, som inte har några ambitioner altöverbrygga utbildningsklyftor eller stödja de svaga lågutbildade, är alltsånästan så stor som den offentliga vuxenutbildningen. Meddetta, fru lalman, yrkar jag bifall till vpk;s reservationer och i övrigt tillutskottets hemställan. Såvill jag göra ett hopp från de verkligt stora pengarna till att belysa några avde små smulor som berörs i betänkaridet och som äridå är så betydelsefulla ochvikliga. Förnågra år sedan startade stiftelsen sin verksamhet iLinköping. Efter ett hängivet piorijärarbete har centrumet nu börjat finna sinform. Ett statligt grundbidrag på någol över en miljon har utgått förverksamheten Den verksamhet som vuxenutbildarcentrum bedriver kan inte enbartfinansieras med uppdragsverksamhet, som en konsultbyrå. Del skall finnas för vuxenutbildare, även om dessa inte har starkt kapitalbakom sig. Centrumetvill vara och är en brygga mellan forskare och fotfolk som arbetar medvuxenutbildning. Man utbildar vuxenutbildare och ger hjälp med forskarkontakterför utbildriirigsprojekt som har behov av sådana. LO, TCO, studieförbunden,folkhögskolorna, kort sagl alla folkbildarintressen-ter, har sin plats i sfärenkring Vuxenutbildarcentrum. Det är ingen överdrift att säga att alla, frånskolöverstyrelsen lill de små studieförbundens lokalavdelningar, har varitentusiastiska tillskyndare till verksamheten. Centrumet har arbetat iförvissning om fortsatt grundanslag. Jag skall inte gå närmare in på löftena omanslag ulan vill bara säga att centrumet har förutsatt fortsatt statligt anslagoch har arbetat därefter Menså kom fullständigt oväntat dråpslaget: inga mer pengar tillverksamheten! Fortsatt anslag skall inte utgå. Så här fru talman, får det integå till. Så här får man inte leka med en viktig verksamhet som engagerar mångamänniskor och som verkligen har en plats i vuxenutbildningen. Men detförefaller tyvärr som om delta är en för liten fråga för all engagera riksdagenoch utbildningsutskottet. Inga utom vpk inser hur viktigt det är atlVuxenutbildarcentrum kan fortsätta sin verksamhet med den inriktning som ärpåbörjad. Jag vill egentligen tro atl det finns en större förståelse för centrumetän vad som kommer lill uttryck i utskottets belänkande. Möjligheten finns atlvisa det genom att rösta på vpk;s reservation 32 som lar upp denna fråga. Slutligennågra ord om situafionen för vårt nyaste studieförbund . , , erhåller statsbidrag. ISISU ;s medlemsorganisationer återfinns för folkbildningen angelägna grupper,t.ex. ell stort anlal ungdomar och många korttidsutbildade 1989/90:100 4 april1990 vuxna.SISU;s ämnesprofil skiljer sig från studieförbundens i allmänhet. Omkring 60 %av verksamheten genomförs inom områdena samhällsvetenskap, beleendeveienskapoch humaniora. För cirkelverksamheten totalt i landet är det sombedrivs inom dessa områden. Eftersom regelsystemet för tilldelning av medelbygger på tidigare genomförd verksamhet, har fått enviss särbehandling för atl över huvud laget kunna klara sin verksamhet. Sedan beslutat om en treårig periodisering avbidragen lill studieförbunden, har emellertid kommit i en svår situation.SISU planerar således all genomföra Högschablonbidrag utgår endast för 80 000 av dessa, eftersom föregåendeårs verksamhet ligger till grund för bidragen. Del medför att fårhögschablonbidrag till av verksamheten, medan elt annalstudieförbund kan få högschablonbidrag lill av verksamheten.Denna kraftiga obalans i andelen högschablonlimmar studieförbunden emellan ärolycklig. "Normalvärdet" för högschablonlimmar är salt till avden totala verksamheten. SISU:s situaliori kan jämföras med den för nyafolkhögskolor. För övrigt vill jag iriflika atl jag instämmer i vad Carl-JohanWilson och anfört om de nya folkhögskolorna och om behovetav ytterligare bidrag lill dessa. Även det nya studieförbundet bör hamöjlighel alt expandera sin verksamhet. Vpk anser att bör få högschablonbidrag förytterligare för alt därigenom kunna närma siggenomsnittsnivån för övriga studieförbund. All pä delta sätt särbehandla SISUoch ge studieförbundet dessa expansionsmöjligheter torde knappast ha någonprejudicerande effekt. Möjligheten alt ytterligare något studieförbund skallbildas inom överskådlig tid är med nuvarande bestämmelser ytterligt liten. Jag vill upprepa att jag yrkar bifall till dereservationer där vpk finns med och i övrigt till utskottels hemställan. AnL 93 ULFMELIN (m) replik: Det måste ha undgått attregeringen drog i nödbromsen för sin egen ekonomiska politik för elt tag sedan.Nu talas det om att man skall komma med ett åtstramningspaket framöver. Skälettill detta är naturligtvis att vi har en för stor offentlig sektor i vårt land.Del är inte för atl vi på något sätt skulle vilja öka klasskillnaderna som viförsöker göra besparingar Samhället har faktiskt utvecklats under de senasteårtiondena och vi har i stort sett kört i samma hjulspår när del gällervuxenutbildningen. Då säger vi från vårt parti atl det finns anledning all islället se över verksamheten och använda våra pengar på räll sätt, utnyttjaresurserna på rätt sätt. Vi vågar faktiskt säga atl vi vill sänka skatterna,men del är ju skillnad mellan oss moderater och kommunisterna. Kommunisternaskall ständigt tala om för folk vad de skall göra. Man vill la in så mycketpengar som möjhgt, så att individens utrymme för egna beslut blir så lilel sommöjligt. Vi moderater tilltror, lill skillnad från ,människorna själva vara att kapabla att prioritera satsningarna. Sedan lillpåståendet atl klasskillnaderna skulle öka om våra förslag ge- Vpk:s motionergår för del första ut på att kulturanslaget till studieförbunden skall höjasoch för del andra alt bidragen beträffande högschablonlimmarna ökas. Faktum äralt ser man på vilka resultat som har uppnåtts på de här områdena finner manalt studieförbunden inte når- tyvärr kanske - de lågutbildade. Inte heller nårman de lågutbildade när det gäller kulturverksamheten. Beträffandekomvux sade jag att grundvux- och grundskolekompetensut-bildningarna inte skallbli föremål för besparingar just av det skälet atl vi anser det vara viktigtall människor skall kunna få utbildning. måsleha missuppfattat mig, eftersom hon tycks mena att de privata arbetsgivarnalägger ned på vuxenutbildningen. I denna summa ingår ävenden offentliga sektorns personalutbildning. Del kan väl ändå inte ha undgåttElisabeth att även den offentliga sektorn sysslar medpersonalutbildning. Med tanke på resonemang om tillståndeti vårt land begriper jag inte varför inte vpk ställt upp på den ulredning somvi i vårt parti har föreslagit att regeringen skall tillsätta. 1989/90:100 4 april1990 AnL 94 (vpk) replik: Genom att skära ned anslagen till vuxenutbildningen minskar mannaturligtvis möjligheterna för människor att ta del av utbildningen. Det ärsjälvklart, och det tror jag att också förstår om han tänker efternärmare. Dessutom rimmar del myckel illa med vad försökte säga italarstolen. Han betonade ju behovet av vuxenutbildning och sade all de som kortaste utbildningen måste få del av denna. Jag kan inte dra någon annanslutsats än att om man skär ned verksamheten, blir del jusl dekorttidsulbildades möjligheter som försämras. Ekvationen går tyvärr inte ihoppå någol annat säll. Jaghar inte tagit siffrorna om personalutbildningen ur luften eller hittat påderii själv, ulan del är SCB som har tagit fram dem. Den samlade personalutbildningeni kostar i runda tal Visst rör det sig om mycketolika typer av personalutbildning, men det gäller vuxenutbildning. Egenlligenär det inte vår sak. Vi är inte intresserade av att gå in och klanka. Det ärnaturligtvis riktigt. Men jag tog exemplet med den offentligavuxenutbildningen, den som har den här utbildningsutjämnande karaktären, föratt visa hur lilen den är Del som staten satsar på personalutbildning ärfaktiskt "småpotatis" jämförl med de resurser som den privata sektornlägger ned. Jagville också visa vilka grupper i samhället som får del av pengarna. Det stämmeralltså atl LO-medlemmen i genomsnitt får två dagars personalutbildning, medanSACO/SR-medlemmen får sex dagars personalutbildning. Därmed är delnaturligtvis inte sagl att det inte är bra atl LO-medlemmen får två dagarsutbildning. Och jag missunnar verkligen inte /SR-medlemmen hans sex dagarheller Det här är bara siffror som visar var de stora resurserna finns. Även idet perspektivet är det anmärkningsvärt att vill gå in och skära iden befintliga offentliga vuxenutbildningen. Jag tycker att de har svårt attfå ekvationen att gå ihop. 1989/90:100 AnL 95ULF () replik: Vill vpk verkligen nå de korttidsutbildade, begriper jag fortfa- ] rande inte varför det i vpk-reservationerna föreslås satsningar påkultur- och ns ag I vuxen- studieförbundsverksarnhet.På det sättet lyckas man irite att nå de ifrågava- " ' "'" raride grupperna. Studieförbundens verksamhet är mer av hobbynatur,och så skall det kanske ocksåvara. Studieförbunden har inte någon rätt att exempelvis meddela någonkompetensgivande undervisning. Närdel gäller den samlade personalutbildnirigeri noterar jag att gjorde en reträtt. Hon inser att det även gäller anställda inom denoffentliga sektorn. Såvitt jag vet har även de fackliga organisationernamöjlighet atl utöva inflytande på vilka grupper som skall fåpersonalutbild-nirig. Ivårt samhälle måste vi emellertid utnyttja resurserna på rätt sätt. Tillskillnad från vpk anser moderata samlingspartiet att skatterna bör sänkas, såatl skattetrycket blir mindre. Vi tror att människor själva är kapabla attfatta beslut om vad de vill syssla med. Det skall inte bara vi politikeravgöra. Vi vågar alltså föreslå besparingar när det gäller studieförbunden, menvi kräver också att del skall göras en översyn om de samlade resurserna närdet gäller vuxenutbildning. Utskottsmajoriteten skriver också att detföreligger tveksamhet när det gäller gränsdragning och annat. Olikautgiftsanordnare går t.ex. in på varandras verksamhetsområden, och resursernautnyttjas därför inte på rätt sätt. Jag är fortfarande mycket förvånad när jaghar lyssnar på . Varför har inte vpk ställt upp på en översyn?Når vi inte de korttidsutbildade frågar, man sig varför ni inte ställer upp påen översyn, så att vi kan nå dessa. Ni gör ju som strutsen: Ni sticker huvudeti sanden i tron att allt ordnar sig på det sättet. Anf.96 (vpk) replik: Jag skulle egentligen vilja ta i handen och föra honom ul iverkligheten. Då skulle jag kunna visa hur det ser ut. Jag har en bestämdkänsla av att inte har en aning om det. Tror att dekorttidsutbildade, om vi sänker skatterna med några procent, plötsligt skullekunna ta till sig den vuxenutbildningsverksamhel som då eventuellt finnskvä'"' när staten inte har haft råd att betala fillräckliga anslag? Såenkelt är det inte. Vadstudieförbundens verksamhet beträffar förhåller det sig faktiskt så, att för desvagaste grupperna i samhället, de som inte har fått ta del av utbildning ochsom av någon anledning befinner sig utanför den reguljära verksamheten, ärstudieförbunden en omistlig möjlighet för att över huvud taget få del avutbildning. Studieförbunderis hobbyverksamhet, som så föraktfullttalade om, fungerar väldigt ofta som en introduktion till annan verksamhet. Manfår genom att delta i en studiecirkel modet och kraften att lita på sig själv.Man tänker: Kanske t.o.m. jag kan klara av att satsa på någonting och gåvidare, vända mig till komvux eller söka till en folkhögskola, kort sagt fåden grundutbildning som saknas. Detfinns väldigt mycket att säga om detta. Min repliktid är alldeles för kort för att beröra allt, men om som sagt verkligen vill se hur det 120 förhåller sig kan vi göra den där turen ut iverkligheten. Förstevice talmannen anmälde att anhållit aft till protokollet få Prot.1989/90:100 antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Anf.97 (): "'" "" '""- Bildning ärstörre än utbildning, så stod det i den folder som * Jag instämmer till fullo i det påståendet. Fo//:-bildningär att lära ut kunskaper och färdigheter, som att skriva, läsa och räkna.Fo\k-bildning vill ge människor upplevelser och kunskaper som förändrartänkandet. Målet är att människor aktivt skall delta i samhällsförändringen;skapa, leva öch lära; Folkbildningär alltid fri och frivillig. Inga läroplaner dikterar innehållet, tvärtom.Deltagarna bestämmer själva var tonvikten skall ligga. Man utgår från sinalivserfarenheter Man studerar inte för att få betyg, utan drivkraften ärnyfikenhet och viljan att förstå. Mendet finns hinder som minsta enhet föratt kunna starta ett nytt studieförbund är ett sådant. Vi i degröna har därför yrkat att detta tal skall sänkas perår Härvill jag instämma i det Ehsabeth sade, att detta även drabbar SISU.Tyvärr gäller våra reservationer samma moment. Vi får väl i första hand röstapå vår egen reservation och i andra hand på reservationen rörande . Omvi kunde sänka tröskeln skulle det innebära att nya folkrörelser, som t.ex.miljörörelsen och även freds- och kvinnorörelserna, skulle kunna starta egnaförbund. Det är en frihet som är nödvändig för att bryta de stora förbundensöverlag.