prot · GD0942 · 1989-12-31 00:00:00 — Såfår det naturligtvis inte se ut, om man tar unga människor och deras behov avgod utbildning och grundlig undervisning på allvar! Så får det inte se ut,oavsett om vi har statligt eller kommunalt reglerade tjänster Men så här serdet ut just , innan vi har fattat beslutet - just , när lärartjänsterna ärstatligt reglerade. Detta är en kvalitetsfråga. Jag menar att denna s.k. lärobok på ett mycket tydligtsätt visar att frågan om en likvärdig skola avgörs av helt andra faktorer entjänstekonstruktionen Det handlar om vilken politisk vilja som skall vara gällandepå skolans område. Vpk står för en politik som innebär hela läroböcker, en godutrustningsstandard, bra arbetsmiljö, en god undervisning och utbildningoavsett om du är pojke eller flicka, oavsett dina föräldrars plånboks tjocklek.Den politiken står vi i vpk för, både här i och ute i kommunerna. Viär beredda att betala för den politiken nu och framöver Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på samtliga reservationer. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar () rephk: vet mycket väl attmiljöpartiet i sitt skolprogram har tagit upp frågan om den betygsfria skolan.Här sitter vi i precis samma båt som vpk. Jag hoppas att vi också styr åt sammahåll, att vi ror båten i land. Om vi skall få en skola där barnen utvecklas isin egen takt, då måste vara betygsfri. nämnde attmiljöpartiet hoppar i samma fålla som och folkparfiet när detgäller statsbidragssystemet. Ja, vi anser att statsbidragssystemet skallförändras. Jag tror att de flesta av partierna i anserdetsamma. får t.ex. höga statsbidrag på grund av attlärarna stannar där eftersom de trivs. Och det är bra. Lärarna stannar itjänsten, de blir gamla och får högre löner Därför går det mycket pengar justtill . En invandrartät kommun får däremot ytterst låga statsbidrag,eftersom lärarna där är unga; det blir en stor omsättning och rotation. Detta är uppgifter som jag fick frånutbildningsdepartementet när jag ringde och frågade om den analys som jag harefterlyst många gången Jag har alltså inte bara stått här och frågat , utan jag har genom tagit reda på hur detligger till. Jag vill alltså ha rätt i sakfrågan på den punkten. Vi imiljöpartiet anser att vi gör det som är rätt för barnen. statsbidragen följaeleverna kommer bidragen ner på skolans nivå. Men man måste också, BjörnSamuelson, ta hänsyn fill om det är fråga om en glesbygdsskola, en skola förhandikappade, för invandrare osv. I så fall måste man stärka dessa resurserDetta finns faktiskt med i propositionen, där man talar om de strukturellaolikheterna. ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik; Den svenska skolan har internationellt sett stora resurser till sittförfogande. Det tror jag nog att vi kan vara överens om. Skolanslagen har välegentligen aldrig varit så höga som de är . Men problemet, ,är att pengarna inte alltid används på rätt sätt. Man löser inte alla problemgenom att satsa mer pengar och ytterligare mer pengar Man måste se attpengarna används på rätt sätt. Pengarna satsas i för liten utsträckning på detsom är skolans huvuduppgift, detta att bedriva undervisning, att värna omkunskaper och färdigheten Administration och byråkrati har i alltför storomfattning fått sluka pengar Samma sak gäller för en del andra aktiviteter sominte är förknippade med undervisning, kunskaper och färdigheten Jaghåller med om att läroböckerna inte får se ut som de gör. Mendetta är ju en uppgift. Och jag menar att och vpkverkligen talar med kluven tunga. Man hävdar att det skall vara fråga om enkommunalisering av lärarna, och i det fallet litar man på kommunerna. Mensedan visar man upp bristerna i det som kommunerna har ansvaret för, nämligenläroböckerna, och man talar dessutom om ett särskilt statsbidrag som skall gåtill de kommuner som har försummat sina lokaler Jag tycker att vpk talar med kluven tunga. Vadvi skall tala om, vad vi skall debattera, är hur pengarna skall användas och omde används på rätt sätt. Men pengarna används inte på rätt sätt. Jag trodde attvi var rätt överens om detta. 1989/90:42 8december 1989 Kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet (vpk)replik: Jag försökte i mitt huvudanförande säga att frågan om likvärdighet iskolan handlar om mer än ren och skär skolpolitik och utbildningspolitik. Såär det naturligtvis, . Hurmycket ökar kostnaderna för glesbygdskommunernas skolskjutsar om miljöpartietfår igenom sin föreslagna bensinprishöjning? Detta kostar också pengar. gick emot vpk:s och förslag om en förbättring avengelskkunskaperna hos lärare i . har ju i dagstått här och talat om kunskaper och kompetens. , förklara agerandet här i kammaren! Detta agerande finns redovisat i protokollet. Ja, det kan hända att Sverigeinternationellt sett avsätter stora resurser till skolans område. Ann-CathrineHaglund säger att pengarna inte används på rätt sätt. Vad är det då som är fel?Är lärartätheten för hög? säger att jag talar med kluventunga när jag talar om kommunernas ansvan Då vill jag uppmana Ann-CathrineHaglund att gå till , hennes parfikollega här i Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet ,och be henne göra någonting åt lokalerna. Säg till henne att avsvärjasig alla eventuella statliga bidrag som vpk nu vill satsa på arbetsmiljön.Anser inte att arbetsmiljön är viktig för en likvärdig skola? Årdet inte viktigt att man ser till att de beslut som fattas här i riksdagenfaktiskt också får fysiska förutsättningar att genomföras ute i skolorna? Imoderaternas skolpolitiska värld existerar inga rättigheter, men däremotplikter. Vi i vpk har när det gäller statsbidragen till skolansagt, att eftersom en del behöver mer, innebär detta också att en del inomsamma organisation, samma verksamhet, kan få litet mindre. Detta harmoderaterna aldrig sagt. Så rakryggade och rättfärdiga har aldrig varit. () rephk: Jag vill ge ett tack för atthan tog upp frågan om miljön. de gröna reserverar sig mot att mantar ut skatter och sedan inte investerar i miljösatsningar I stället låter mandetta gå till sänkningar av marginalskatten. Jag hoppas att ochalla andra nu får reda på detta. Vi anser inte att det är låginkomsttagarna somskall ta den smällen, som skall klä skott därför att priset på bensin höjs. Vianser att dessa medel skall gå direkt till miljöinvesteringar I glesbygder kan man, , använda sig avbeställningstrafik. Man behöver inte ha stora dieselbussar Jag kommer självfrån glesbygden. Jag har själv varit med och utarbetat skolskjutsprogram ochlyckats reducera skjutsarna till ett minimum. Det handlar även i dettasammanhang om kunskap. säger vidare att vihar avsvurit oss en förlängning av lärarutbildningen vad gäller engelskan. Vihar inte instämt i den kören. Vi måste inte alla sjunga i samma stämma. Jag ärför resten första sopran; kan komma med som bas. Vi har sagtatt det är viktigt med miljöundervisning. Detta är vad vi vill återkomma till.Vi vill ha med miljöfrågorna i lärarutbildningen. Vi vill också ha medengelskan, men det finns ju speciella linjer man kan välja i det fallet. Mankan alltså välja engelska om man vill studera det. Miljöundervisning däremotbör enligt min mening ingå på alla linjer ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: Det var bra att höll med omatt den svenska skolan internationellt sett har stora resurser till sittförfogande. frågar nu vad som är fel. Ja, vad är det för fel?Jo, det är fråga om det som vi moderater har sagt : Vi måste klartbetona vad som är skolans huvuduppgift, vad skolan skall göra. Vi måste t.ex.minska den stoffträngsel som enligt lärarna är ett av deras allra störstaproblem. De har till följd av denna stoffträngsel inte tid, de känner sig helatiden otillräckliga. Vi skall sätta upp tydliga mål för skolan - mål sombetonar kunskap och färdigheter och som slår vakt om undervisningen. Vi skallha betyg. Vi skall ha ett statsbidragssystem där bidragen följer eleven. Viskall ha en avreglering. Vi skall ha en fristående utvärdering. Vi skall geförtroende till dem som finns ute iverksamheten - lärarna och skolans övriga personal. Det är ute i skolorna somkunnandet och kompetensen finns. Vi skall ge dem förtroendet att organiseraoch utforma verksamheten på bästa sätt. De vet det och de kan det. Verksamhetenblir då bättre och - tro mig eller ej - den tar också effektivare vara påresurserna. BJÖRNSAMUELSON (vpk) rephk: Jag lämnar därhän. får ursäkta, men musik kan viha vid något annat tillfälle. Vilkenär skolans huvuduppgift enligt ? räknade uppen rad olika saken När det gäller varenda punkt, som jag har räknat upp, underhela har varit med och skurit ner anslagen till skolan.Ni var också med när det fattades beslut om att man skulle ta bortutrustningsbidraget till gymnasieskolan. räknade upp en mängdsaker - lärarna skall skriva betyg, vi skall n ' avreglering och jag vet inteallt. skär vi ner här i . flurgår detta ihop? Betyder inte arbetsmiljön någonting för moderatasamlingspartiet? Svarar inte rättigheter mot plikter? Vad är det för syn pådemokrati? Vad är det för syn på demokratiskt fattade beslut, om man inte gerrättigheter till den som skall uppfylla plikterna enligt beslut? Gåfill , och be henne att hon sätter fart i ! För vpk:svidkommande kan hon få ta en del av det bidrag till bättre arbetsmiljö somskall motverka astma och allergi hos lärare och annan personal och elevenDetta skall vi fatta beslut om här i kammaren om . Hon kanskeinte får det för . Moderater i skall kanske vändasig till vpk i . Ja, varför inte? 1989/90:42 8december 1989 Kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. känner tydligen behov av att ytterligare förstärkasamhörigheten med socialdemokraterna genom att räkna upp en mängd exempel pånedskärningar på skolans område och sluta med att skälla ut moderatasamlingspartiet och . Han glömde att tala om att det var ettregeringsskifte mitt i perioden med alla de nedskärningarna som han tog exempelpå. Mankan också undra hur representativ själv är för vänsterpartietkommunisterna i landet. I kan man t.ex. läsa att enledamot i vpk:s partistyrelse, , skriver att vpk-le-damöternakänner sig svikna. Han skriver att vi trodde att vpk skulle säga nej till enkommunalisering av skolan och att vpk-riksdagsmannen med socialdemokraterna är överordnad allt förnuft. De här dagarna har många företagare planerat hur de skall visa sinpersonal uppskattning för det gångna årets arbetsinsats. Inför julen passar manpå att ge litet julklappar, som ibland t.o.m. är så värdefulla att mottagarenmåste ta upp dem i deklarationen till skattemyndigheten. Det är väldigt vanligt bjuder sin personal på julbord, och alla som Prot.1989/90:42 ' Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet säljerpresentartiklar har sin bästa försäljningsperiod när företagen skall köpajulklappar till sina anställda. Med presenter inför julen vill arbetsgivaren visa sinamedarbetare hur betydelsefulla de än De flesta arbetsgivare vet nämligenvilken stor effekt uppmuntran han Ja, uppmuntran är i det närmaste livsnödvändig för ossmänniskon Det är bara robotar som klarar sig utan uppmuntran! skall riksdag markera sin roll somarbetsgivare för lärare, och det är arbetsgivarrollen, som jag härvill kommentera. Regeringen har sin syn på arbetsgivaransvaret. Det harregeringen visat i kontakter med lärarorganisafionerna, i direktiv tillarbetsgivarens förhandlingsavdelning, , och iproposifion 1989/90:41, som är orsak fill denna debatt. har en annan uppfattning om hur vi skall visaarbetsgivaransvar för lärare. Vi tror inte att regeringens förslag ärriktigt lyckat. Det avtal om löner, som vissa lärargruppers fackliga ombudredan accepterat, hör visserligen till den "julklappsgrupp" som manmåste rapportera i sin självdeklaration. Det är dock en ganska tvivelaktigjulklapp, om arbetsgivaren vill visa uppmuntran. Det är som att säga till sina medarbetare: Jag vill höjaer lön, men jag litar inte på att ni är riktigt plikttrogna. Därför måste nigöra allt ert arbete på en bestämd plats. Lämnar ni den platsen, så kan ni intevara tillräckligt nyttiga för företaget. Det är som att säga till poliserna: vill höja er lön,men då måste ni uträtta allt ert arbete i polisbilarna. Lämnar ni bilarna, såär ni inte tillräckligt nyttiga för polisväsendet. Hela "avtalspaketet" hör ihopmed propositionen om kommunalisering av lärartjänsterna. Jag kan inte tänka mig annat än att regeringen menadenågot gott med förslaget om förändringar av lärares arbetsvillkor Om socialdemokratiska - och kommunistiska -ledamöter hänfört de föreslagna förändringarna tilljulklappsavdelningen, torde den senaste tidens opinionsyttringar och den härdagens debatt visa, att ganska många tycker att det är dåliga julklappar Blir det lättare för lärare att känna inspiration till attefter lektionernas slut ta itu med efterarbete, förberedelser, samarbete,inläsning av nyheter i ämnet osv. om läraren tvingas göra det i skolanslokaler? Kan det inte t.o.m. vara så, att lärare orkar med sinpsykiskt påfrestande uppgift just för att de kan byta miljö mellan dagens olikaarbetsuppgifter? Till regeringen - och till socialdemokrater ochkommunister -säger : Vi tror att förslaget om att tvinga kvarlärarna i skolan ett visst antal timmar utöver lektionstiden är fel sortspersonalfrämjande åtgärden Det är också en alldeles felaktig pedagogisk metod. Kande, som företräder den här "tvångsideologin" ge ett enda exempelfrån historien på att just tvångsmetoder givit arbetsinsatser av hög kvalitet?Statsrådet sade något liknande , ändå tycker jag att hanstöder ett slags tvång om han stöder den här delen av avtalet. Många av oss politiker bygger hela vår politiska ambitionpå viljan att befria människor från onödigt tvång. tror att vi än mer borde ge utrymme för allamänniskors fantasi och vilja att själva förändra och förbättra sinaarbetsuppgifter Det gäller också lärare, som har till huvuduppgift att vägledavåra barn och ungdomar fill kunskap och arbetsglädje, så att vårt land skallkunna fungera även i nästa generation - och nästa, och nästa . . . fick klartför sig att det var ett dåligt förslag att tvinga lärarna kvar i skolan ettvisst antal timmar - utöver lektionerna. Då sände man ut ettmeddelande och berättade att det tvånget inte skall tas så allvarligt. Detgäller ju bara under förutsättning att det behövs och om det går att ordnalämphga lokalen Men, kära arbetsgivarverk och kära regering, så fungerardet ju . lärare stannar kvar i skolan frivilligt, när det ärbra för förberedelser, för samarbete eller för att lokalerna är specielltlämpliga. Varför i all världen drar man inte tillbaka ett sådant avtalsförslag,i stället för att meddela att det inte betyder något om man genomför det? uppfattar att de allra flesta lärare kännermycket stort ansvar för sin arbetsuppgift. Vi tror också att de flesta läraregärna skulle ägna åt fortbildning - frivilligt - omdet bara ordnades vettiga fortbildningskurser. De flesta lärare har ogillat att vara borta från sittvanliga arbete för fortbildning, som tyvärr ofta varit ganska dålig. Visstskulle de ställa upp , om verksamheten presenteradeslite bättre. De som hade insyn i skolans värld vet attdet då var så många ansökningar till fortbildningskurser påsomrarna, att inte på långt när alla som ville fick plats. Visst är Sverigeslärare beredda att satsa på fortbildning! En av statens viktigaste uppgifter när det gäller skolansframfid är att se till att det finns goda, stimulerade och sfimulerande lärarei skolan. Tyvärr måste vi konstatera, att regeringen inte harlyckats riktigt bra med att hantera skolfrågorna. Den politiska debatten ärinte bara till för att påpeka det. Vi som utgör den politiska oppositioneni har en mängd förslag, som vi tycker gynnar skolan bättre änregeringens åtgärden Vi för fram de förslagen för att vi hoppas att vi skall fåmajoritet för dem. Tyvärr är prestigetänkande ett allvarligt hinder för denpolitiska utvecklingen i allmänhet - och även på skolområdet. Jag är allvarligt bekymrad inför skolans framtid. Det ärsvårt att fylla platserna på lärarhögskolorna. Många lärare känner , att deinte orkar "ladda" för sin vardagsuppgift längre. Det är ganska lättatt få jobb på andra arbetsmarknader Vi som i har till specialuppgift att arbeta medskolfrågor har fått mängder av brev och telefonsamtal frånlärare, föräldrar och elever, som är förtvivlade över att de inte känner attskolans värld kännetecknas av arbetsglädje, kreativitet och framtidstro. Det är som om räddningskårer skulle säga: Hjälposs, vattnet är slut. Vi kan inte släcka bränder När detgäller lärarna är det förstås tvärtom. Bränslet är slut. Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet hålla liv i den stimulansens eld, som är nödvändig föralla kreativa miljöer I går fick utbildningsutskott ett brev från enämneslärarstuderande, som går näst sista terminen, innan hon är klar medsin grundutbildning till lärare i engelska och svenska. Så här skriver honbl.a. "Jag är och hela mitt liv har jag drömtom att bli lärare. Jag vet nu emellertid, att den drömmen aldrig kommer att bli sann. Jag känner mig mycket bitter och besviken över den syn som råder i detta land på utbild ning och läraryrket.-- Jag är ung och har både bred och djup akademisk kompetens,så jag kommer med all sannolikhet att finna ett arbete där jag kan känna miguppskattad och värderad. Jag vet att många av mina kurskamrater tänker göralikadant." Känner inte regeringen oro inför vittnesbörd av det härslaget? Är det inte en mycket allvarlig tankeställare att inspirationen tycksha tagit slut för många av lärare? Tyvärr präglas ganska mycket av tyckandet om skolan av attalla har gått i skolan och att nästan alla tycker illa om någon lärare. Så trornästan alla att de också vet hur skolan skall organiseras som arbetsplats - förelever och lärare. Borde vi inte kunna lyssna mer till dem, som verkligen vetvad arbetsuppgifterna i skolan kräver? Det är vår uppgift att medverka till att lärarna trivs. Dåtrivs också eleverna. Då är skolan en plats för kvalificerad utveckling.Riksdagens beslut får stor betydelse för om lärare och elever gårinspirerade till sitt arbete . Jag yrkar bifall till reservationerna 2och 3 i utbildningsutskottets betänkande 9. (vpk) replik; Jag skall inte bli så långrandig i minreplik. Jag vill bara göra klart några saker för . får väl stå för sina uppgörelser när detgäller nedskärningar på skolans område, så står vi för dem som innebär ett pluspå kontot. Det är fritt fram att uttrycka åsikter i vårt parti, ocksåför dem som sitter i styrelsen för partiet. Skulle det vara märkvärdigt? Vad ärdet annars för stalinism som präglar ? Förresten tror jag att vi har någotgemensamt, och jag, när det gäller den åberopade insändaren.Det rör ett av flera personangrepp som jag har blivit utsatt för i samband meddenna debatt och diskussionen kring det beslut vi skall fatta . Iinsändaren kallades jag för vänsterns . Det är nog ett bland degrövsta personangrepp jag har blivit utsatt för. MARGITGENNSER (m); Mycket har sagts i denna debatt. Att jag ändåtar till orda beror på att jag har suttit i Kommunförbundetsförhandlingsdelegation. Jag avgick först . Jag har fåtten del insyn. Först vill jag dock göra några reflexioner angåenderiksdagen och denna fråga. är avstängd med kravallstaket. vi skyddaross mot? Jo, adjunkter och lektorer och också ganska många pensioneradelärare. Det borde oroa oss allihop. De är oroliga för vår skola. Vad vi ser är en mycket stor misstroendekris. Statenhar inte råd med denna typ av förtroendekris. Detta kan inte sägas för ofta. I var vi en gång med rätta stolta över attarbetsmarknaden kunde klara upp sina problem och motsättningar utan att dra instaten. Vi har dess värre sett alltför många inblandningar avregeringen i avtalsrörelsen. Men årets inblandning, ytterst av ,har gått oerhört mycket längre. Avtal och politiska ställningstaganden harblivit en härva, där olika sakfrågor inte längre går att skilja åt. Riksdagenhar alltså blivit indragen i detta politiska avtalsspel. Det är djupt skadligtför auktoritet och legitimitet. Den argumentering jag hörde här innan, attkommunaliseringen är helt fristående från avtalsfrågan, håller inte. Varfördebatterar vi kommunaliseringen och inte , som det varschemalagt? Jag har, som jag sade innan, sett mycket avförhandlingsspelet bakom kulisserna . Tyvärr måste jag konstateraatt man inom ofta har visat en betydande irritation mot lärareoch deras organisationen har inte haft förståelse för intellektuelltarbete. De annorlunda arbetsformerna inom skolan har det inte funnits någonacceptans för. För de avtalsåtgärder som i mycket legat bakom -var ju fram till kommunalråd - har man åberopat godpersonalpolitik. Jag tycker att vi, när vi hörde på , ficken vision av god personalpolitik. Jag kommer inte att försöka ge den visionen.Jag skall i stället läsa ur handlingar, personalpolitiska dokument, där manser en vision av 90-talets skolverklighet. Jag har här en skrivelse från daterad den25 . Där talar man om hur personalpolitiken i skolan borde ändras.Jag har bara tid att läsa några utdrag - ni skall få höra en del punkter: - Personalpolitikenär ett av de viktigaste instrumenten för utvecklingen av verksamheten i skolan. - Lärare ochskolledare ställer rättmätiga krav på att få en arbetsgivare som är villig attta ansvar för ett samlat personalpolitiskt handlingssätt. - Kommunerna ärberedda att ta arbetsgivaransvaret, men då krävs att kommunerna får odelatansvar. Krav på viktiga förändringar; - Att lärarna ihögre utsträckning finns i skolan. Detta är en nödvändig förutsättning för attge lärarna möjlighet att arbeta tillsammans med varandra och med övrigskolpersonal. - Attutformningen av systemet ger arbetsledningen möjligheter att behandla deanställda som individen Vad annars? Lite längre fram i skrivelse står det:Inom främst två områden måste förändringar åstadkommas för att personalpolitikenskall kunna bli ett instrument för att utveckla skolan. Det gällerarbetstidsregleringen och regleringen av lärarnas åligganden. Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet Nuvararande reglering av lärarnas åligganden kan uppfattassom en uttömmande beskrivning av arbetsuppgifterna. Ett nytt arbetstidssystemgår inte att förena med nuvarande uppgiftsbeskrivning. En framtida regleringbör därför vara av mer generell karaktän I skrivelsen avslöjas mycket långt gående skolideologiskamotiv. Detta kan utläsas av det som inte står i skrivelsen. Det sägs inte ettord om kunskaper eller om skolans huvuduppgiften Man tänker sig inte attkunskaper och kulturarv, som vi skall förmedla till barn och ungdomar för attde skall kunna klara de utmaningar som de kommer att möta , ärviktiga och att nyckelpersonalen i detta sammanhang, lärarna, har den absolutmest väsentliga uppgiften. Detta skrämmer mig. Och det skrämmer mig att sekommunalpolitiker som arbetsgivare, och jag har ju umgåtts ganska mycket medkommunalpolitiken Blir kommunerna bra arbetsgivare? Låt oss hålla oss tillfakta. Dess värre måste jag säga nej. Att jag säger dess värre beror på att jagi och för sig tycker att det skulle vara önskvärt med en decentraliserad skolamed mindre statlig styrning. Men det får inte gå till hur som helst. förhandlingsorgan har visat myckenomognad och bristande kunskap i denna fråga. förhandlingsorgan har aldrig gjort någrasom helst kalkyler över vad reglerade arbetstider skulle kosta kommunerna i ny-och ombyggnad av skolorna. På en direkt fråga från mig till förhandlingsdelegationeni maj, om den gjort åtminstone överslagsberäkningar när det gäller de ökadeinvesteringskraven, fick jag beskedet att sådana inte hade gjorts. Än värre varatt förhandlingsdelegationen ansåg att det var onödigt att göra sådana. Ensådan arbetsgivare förlorar all trovärdighet inför sin personal och även införskattebetalarna.