prot · GD09125 · 1989-12-31 00:00:00 — 29 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik: Herr talman! Det finns flera hundra tusen människorhär i landet som är utländska medborgare. De arbetar, vistas och lever i vårtsamhälle. Det finns förutom dessa flera hundra lusen människor med utländsktpåbrå som redan har fått svenskt medborgarskap. Här finns andra gerierationensinvandrare, dvs. barn till de invandrare som lever här Det är ungefär en miljonmänniskor som har invandrarbakgrund. Alladessa människor har speciella problem just i egenskap av invandrare. Alla despeciella problem som finris och de åtgärder som krävs för att bemöta deririasituation har diskuterats, och det har fastslagits någonting som kallasinvandrarpohfik. MaudBjörnemalm sade i sitt anförande iute enda ord om dessa människor Hon sadeiute ett enda ord om invandrarpolitiken, dvs. alla de åtgärder som ärnödvändiga för atl bemöta den situation som uppstår och som drabbar dessamänniskor just i egenskap av invandrare. Vihar från vpk föreslagit alt anslaget till invandrarverket ökas med 25 milj.krför atl invandrarverket skall få förutsättriirigar aft fullfölja sina uppgifterpå irivaridrarpolitikeris område. Om begreppet irivandrarpolitik nu klarnat iMaud Björnemalms föreställningsvärld, borde hon förstå att det handlar omresurser som skall göra det möjligt för invandrarverket att fullgöra deuppgifter som invandrarverket har ålagts av bl. a. och regeringenför att bevaka just invandrarpolilikeu. Det är hemlighet att så inte sker Detta är inte någrasvepande formuleringar själv säger att man inte kan fullgörasina uppgifter. Det fauns tidigare någontirig som kallades samordningsbyrån påinvandrarverket som hade just till uppgift att bevaka invandrarpolitiken ocholika myndigheters insatser på def här området och belysa irivandrarriassociala och ekonomiska situafion. Deu här samordningsgruppen finns intelängre. Den har införlivats med tillståndsbyrån. Följaktligen bedrivs del ingensom helst verksamhet på det område som i sista hand kommer atl drabba ellerberöra dem som är flyktingar och som har fått uppehållstillstånd ochvistas i olika kommuner Jaghoppas att i sin nästa replik kommer atf säga något om deusakeu. 1989/90:125 18 maj1990 Anf.30 () replik; Jag anser atf invandrarfientligheten har sauktionerafs i och med13-decemberbeslutef. I pressmeddelandeu talas om missbruk av asyl-rätlen och iartiklar och intervjuer med höga tjänstemäu fråri arbetsmarknadsdepartementettalas del om falska flyktingar Delta har gett ny fart åtinvandrarfientligheten. Vidarehar vi detta med all flyktingar behandlas som brottslingar De tas i förvar,blir hämtade av polisen osv. i kanske onödigt stor utsträckning. Genom att ihandling kriminalisera själva skyddssökandet ökar flyktiugfientlig-heteu. Jagvill kriminalisera dem som tillhör rasistiska organisationer Asyl-sökandet ären mänsklig rättighet. Jag vill också ta upp frågan om varför man skalltidsbegränsa anknytuings-invandririgeri. Vi vet ju att det kan vara nästanomöjligt för någon all lämna elt land. Om nu har gett inresetillståndför en nära anhörig att komma hit är det inte säkert att personen kan komma ulur del laud som denne skall fly från. Jag kau inte se atl en tidsbegränsningför någol positivt med sig. Man borde räkna dessa anhöriga som flyktingar ochbehandla dem därefter Annars kau det bli svårt för kommunerna att organiseradenna an-knyluingsinvandring. Det kan ju t.ex. vara flera barn med isammanhanget -om t.ex. det är en maka med barn som kommer till . AnL 31 ()replik; Vi är här i kammaren rörande överens om atl del gäller att så snabbtsom möjligt få flyktingarna i arbete när de har kommit ul i kommu- 1989/90:125 18 maj1990 Myckel av det somstår i propositionen och i utskottsbelänkandet går ju ul på atl delta skall skepå ett så snabbt och effektivt sätt som möjligt. Jagär förvånad över att majoriteten är så rädd - nu läggs ansvaret över påkommunerna att se till atl invandrarna kommer ut på arbetsmarknaden - att gekommunerna instrument som gör aff de kau ställa krav på arbetsmarknadsmyndigheteroch andra att verkligen göra de insatser som behövs för att klara situalionen.Jag lycker att det är fill förfång för hela omläggningen att vi infe riktigthar klarat ut de exakta riktlinjerna för vad arbetsmarkuads-myudigheterna skallgöra. Det är litet otydligt. Det talas mycket i propositionen om samråd ochsamarbete. Men jag tror alt det därutöver behövs elt tydligt klariäggande avalt kommunerna har rättigheter atl slälla krav. Annars tror jag inte alt deltakommer alt fungera fulll ut. Ielt annat betänkande berörs målen för flykting- och invaridrarpolitikeri. Jagkari i och för sig förslå att socialdemokraterna litet grand värjer sig för alldella i denna diskussion. Mau har fullt upp med atl hanlera de akuta problemenmed flyktingpolitiken. Men vi får inte glömma bort de invandrarpolitiskafrågorna och de invandrarpolitiska målen. När vi fråu sida harsagt atf vi skall utvärdera dessa frågor och mål, och framför allt försökaåstadkomma preciseringar när det gäller målen för valfrihet, är det inte föralt vi i i sig tycker att det är speciellt intressant med att ha utredningari gång. Viser frarnför oss atf det uuder 90-talet kommer aft ställas större krav än vaddel har gjorts tidigare på invandrarpolitiken. Detta kan bl.a. bero på alt detkommer större grupper fråu audra kulturer som avviker mera än vad tidigareinvandrargrupper har gjort. Vi måsle i det svenska samhället söka precisera ochklara ut gränserna för vad som är tolerabell och inte tolerabell. Del kan viinte göra genom atl enbart vänta på en debatt. Vi vet på förhand alt dendebatten polariseras till dem som är myckel negativa och till dem som är mycketposiliva. Jag menar därför atl samhället, dvs. staten, måste vara deu som lar initiativetoch som leder debatten och klarar ut dessa preciseringar 32 () replik; Jag konstaterar atl det råder ganska stor samstämmighet i utskottetkring de flesta frågor. Vissa av reservationerna kan sägas vara en krusning påytan. Vidiskuterar ett stort smörgåsbord, iute mindre än fyra olika betänkanden.Del är naturligtvis ett massivt arbete för utskottsmajoritetens företrädareatt kommentera samtliga reservationer Jag skall inte heller göra def. Meripå riågra puukter har vi litet olika uppfattning. Vi har t.ex. defta med etniskdiskriminering. Där ställde själv den kloka frågan hur man bästkommer till rätta med flyklingfientlighel och rasistisk verksamhet. Vimoderater tror atf ju mera uppmärksamhet dessa grupper får, som ibland ärrelativt små men dock ganska högljudda, desto mera luft uuder vingarna får de.Jag tror också att man skall vara litet försiktig med all alllid dra slutsatsenalt det handlar om direkt flyktingfientlighet. Iblandkan det handla om eff oskickligt agerande, jag tänker t.ex. på äveu omjag inte försvarar vad som har hänt där, som gör all dessa människor iute vänder sigmot flyktingarna som sådana utan jusl mol att det skall bli en stor förläggningför så många människor i eu liten bygd. Kanske hade den frågan kunnat hanteraspå ett något skickligare sätt. Vimoderater har allmänt sett när del gäller etnisk diskriminering inte velat haytterligare lagstiftriing, utau vi anser att det går att klara sig med deulagstiffriirig som finns och att detta infe skall ges ökad uppmärksamhet. Någotsom är mycket bra i dagens betänkande är förslaget om en ökad frihet förkommunerna att använda resurserna på ett helt annat sätt än . Pengarnaskall användas till flyktinglön, utbildning, utbildning och arbete varvat osv.Över huvud taget handlar def om att tusen blommor skall få blomma ifortsättningen. Vi måste på alla sätt gå emot en planekonomi, där det så altsäga skall råda ett förhållande för alla flyktingar och invandrare. Def ärviktigt att hitta många riya individuella lösningar, organisationer, enskilda,faddrar osv. och se till att dessa fungerar på ett bättre sätt än . Härfår naturligtvis alla hjälpas åt i kommurierna så att det hela sker på ettpositivt sätt. 1989/90:125 18 maj1990 "33 MARIALEISSNER (fp) repUk: Jag har vall atl i denria debatt inte ägna mig åt flyktingpolitiken istort utan koncentrera mitt anförande till de puukter som huvudsakligenbehandlas och som rör flyktingmottagaude, etnisk diskriminering osv. Mendet betyder inte atf jag inte delar huvuddelen av den kritik som har framförtsfrån både vpk och i debatten. Flyklirigkvolenär egeutiigen mera ell ullryck för solidaritet med de fattiga läudernasom är värdar för merparten av världeus flyktingar Detta är förfolkparliel det starkaste argumentet för varför det är väsentligt för Sverigeatt öka flyklingkvoleu. Vi vet ju alt del är bara några enstaka procent av allvärldens flyktingar som får skydd i de rika länderna i världen. De allrafattigaste länderna bär oftast de tyngsta bördorna. Detenda argumentet med substans som jag kunde urskilja i mol eu höjd flyktiugkvot var alt det skulle innebära ytterligarepåfrestningar på förläggningarna. Men just kvotflyktiugarna är deu gruppflyktingar som tillbringar den kortaste tiden på förläggningarna. Här behövsdet ingen utredning. Kvotflyktiugarna kan i princip slussas ul isamhället. Jag vill återigen fråga - framför alll mol bakgrund av de resonemangsom hänvisade lill - om del ändå inte vore dags att klartuttala atl vi kommer all och bör höja den svenska flyktingkvoten. Närdet gäller förläggnirigsproblemet stundar del åter mycket bråda lider förinvandrarverket. är del dags för de asylsökande att utrymma sommaranläggningarna.I slället jagar man fjällhotell och andra anläggningar som kan hysa flyktingaruuder sommarhalvåret. Bussar och låg kommer all frakta barnfamiljer ochensamstående kors och tvärs runt om i . Vad är det för fel påfolkpartiets tanke om att fråga den asylsökande om han eller hori på egeriharid kan ordna sin bostad och i så fall ge horiom eller heririe ekoriomiskamöjligheter atl göra så? Vad är del för fel på deri tarikeri? Jag kan intebegripa annat än atl det för regeringen faktiskt borde vara en utom- 1989/90:125 18 maj1990 ordentligt bra idé all lafasta på, inte bara av principiella frihetsskäl utan också på grund avkostnaderna och administrationen. Anf.34 () replik; Jag undrar om inte blandar ihop begreppen när hon undrarvarför iute deu asylsökande får ordna siu egen bostad. Jag antar all flyktingar De bostäder som man kan uppbringa bör nog i första hand desom har fått uppehålls- och arbetslillstårid ha. De asylsökaride bör vistas påförläggriing tills de får besked om huruvida de får stanna i landet eller infe. MariaLeissner talar om flykfingkvoten. Jag vill då påminna om vad FNsflyktiugkommissarie sade vid den utfrågning som socialförsäkringsutskottefanordnade, nämligen att flyklingkvoleu kanske iute borde användas till att låtastörre grupper komma hit, utan mera inriktas på enskilda människor som har ettstarkt skyddsbehov. Jag kommer iute ihåg ordalydelsen, men jag kan hänvisa tilldeu skriftliga redogörelsen för denna utfrågning. RuneBacklund var orolig för all arbetsförmedlingarna inte skall uppfylla siuaskyldigheter Om jag förslod rätt ville hau att kommunerna skulleha ett ansvar I och för sig kan jag förslå oron, men jag tycker ändå allkommuner och arbetsförmedlingar har eu vana att samarbeta, och det inte baranär det gäller atl skaffa arbele lill flyktingarna. Mau samarbetar ju även närdef gäller svenskar. Sedanvänder jag mig till . Det finns en särskild byrå inominvandrarverket som har fill uppgift att sköta de invandrarpolitiska frågorna.Def som skall diskuteras och behandlas här är propositionerna omåtgärder mot etnisk diskriminering, samordnat flyktingmottagande och ell nyttsystem för ersättning till kommunerna. Det är ju infe fråga om eu debatt ominvandrarpolitiken i allmänhet. Den diskuterar jag gärna med AlexanderChrisopoulos eu annan gång. Anf.35 () replik: Åven om mau skulle använda flyktingkvoten mer än vad man nu gör för allta hit enskilda flyktingar som kommer kanske direkt från hemlandet motsägerinte argument det faktum att vi behöver öka flyklingkvoten.Vad är del som säger att den behöver behålla en så låg nivå bara för alt def äreriskilda i stället för grupper som skall komma hit? Jag tycker iute all dessaargument har någon relevans i debatten om flykfingkvotens storlek. Jaghoppas ändå att def arbete som pågår inom departementet kommer att leda framtill att det kommer ett helt annat slags betänkande som vi får attbehandla i kammaren. Närdel gäller förläggningar för asylsökaude har krävt sådana imotioner och reservationer, inte enbart för all asylsökande med tillstånd skallha eri större frihet utau också för aft mari lika tidigt som för de asylsökandeskall fråga flyktingarna huruvida de kan och vill ordna bostad på egen hand. Delfinns ett stort antal asylsökande som på olika sätt geuom att tricksa,slåss med myndigheter, överfala och bråka får möjlighet aft lämna föriäggniugeu för att bo ien bostad som de själva har ordnat - det kan ofta röra sig om bostad i andrahand, eft uthyrningsrum, ett rum hemma hos någon god vän eller vad det uu kanvara fråga om. Det är deras önskan och det ger en bättre tillvaro än alt bo påen förläggning. Vii folkparliel menar att delta skall uppmuntras, framför allt för attför-lägguingsplatserna behövs till dem som anser att förläggning är det bästaalternativet. Att utgå ifrån aff människor själva på egna initiativ skallkunna hitta alternativa bostadsmöjligheter är eri självklar reform som bordeiriföras som regel. 1989/90:125 18 maj1990 Anf.36 () replik; sade att arbetsförmedlingar och kommuner är vana atlsamarbeta. När man träffar handläggare som arbetar med flyktingfrågor ute ikommunerna är man ju från del hållet ganska kritisk mol hur arbetsförmedlingenhar fungerat - en kritik som bitvis är väldigt hård. Jag är orolig för att det,om man inte får eft klart definierat ansvar, kanske på sina håll inte kommerfungera på del sätt som det är tänkt i den här propositionen. Eftersom man uu lägger över ansvaret på kommunernavore det också rimligt all ge kommunerna de instrument som de behöver för attkunna fullgöra sina uppgifler Del är därför som vi i vår reservationframhållit att kommunerna borde ha elt större ansvar och få eu störrerättighet atf beställa deu arbefsmarkuadsservice som de behöver för atf klaradeu uppgift som uu ålägger dem. 37 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik: Jag ger upp hoppet om att det i föreställningsvärldskall finnas någonting som heter invandrarpolitik. I vänsterpartietkommunisternas omfattande motion som handlar om invandrarpolitiken föreslår vien utökning av anslaget till invandrarverket med 25 milj. kr för atfinvandrarverket skall få förutsättningar att fullgöra sina uppgifter på deltaområde. Jag lalar om invandrarpolitiken och ingel annat. Dentillslåndsbyrå som hänvisade lill finns inte läugre. Den faunsoch hette då samordniugsbyrån, men ingår deu i tillståndsbyrån som ett ledi att förstärka invandrarverkets resurser. Föratt säga någonting konstruktivt anser jag, i fråga om diskriminering påarbetsmarknaden och den ökade rasismen i , att mau borde diskutera merkring de sociala bakomliggande orsakerna, vilka ligger lill grund för storadelar av den diskriminering som finns . Utanivivel skapar stora ekonomiska och växande sociala skillnader mellan olikagrupper i samhället ökad segregation av invandrare - jag talar inte bara omekonomisk, social och ulbildningsmässig segregation, ulan också ombostadsmässig - och grogrund för missuöjesgrupper och fascisloida partierDefta sker i viss utsträckning överallt i där dessa grupper utnyttjaroch underblåser fördomar som leder lill främlingshat och rasism. Även i Sverigeblir klimatet allt hårdare efler hand. Det blir hårdare därför all vi harbostadsbrist, och det kommer att bli hårdare när vi går in i en lågkonjunkturmed öppen arbetslöshet. Våruppfattning på detta område är att man inte kan föra eu effektiv kamp molrasism., mot fördomar och mot invaudrarfieutlighet om man inte lyckas ökainvandrarnas sociala, ekonomiska och ulbilduingsmässiga rörlighet i samhället.Så länge invandrargrupperna befinrier sig i en social situation med motsvarandesegregation som jag har beskrivit tidigare, skapas de spänningar som utnyttjasav rasistiska partier Del skapas spänningar som utnyttjas av personer somsprider fördomar och iuvaudrarfientlighet. Delta bör vi diskutera om vi villeffektivt angripa rasismen och de tendenser som finns . AnL38 () replik; Hela skulden för rasismen skall inte läggas på de organisationer somjag vill vara med om att förbjuda, eller på individer Myndigheter och lagar harnalurliglvis också elt ansvar Jaganser atl misstänkliggörandet och talet om falska flyktingar - jag fick interiågot svar om det av - är mycket allvarligt, uär vi vet ochhar fått höra att kanske så mycket som av de flyktingar som har kommit hithar varit utsatta för tortyr Läkarintyg auses knappt vara trovärdiga ,medan jag faktiskt tror på läkarintygen. På del här sättet får kvinnan frånKöping - hon var också läkare - luft under vingarna för atl sprida sin kampanji med rasistiska förtecken, om vi inte ser till att myndigheterna ärmera stringenta och försiktiga i sina uttalanden. Jag åsyftar de artiklar somhar skrivits om falska flyktingar och del pressmeddelande som har kommit ommissbruk av asylrätten. Jagmenar att det nu är viktigt alt vanliga människor, politiska partier, olikafrivilliga organisationer och myndigheter på , regional och riksnivålar ell samlat grepp i denna fråga. Det kan härida saker i . Det ärfarligt i på det här områdel. Frågau är om vi skall försöka alt vändadeu här trenden och få en mindre invaudrarfieutiig, mindre rasislisk anda iSverige eller om deri skall få växa. Vi står vid ett vägskäl . Dä menar jag att alla medel skall användas, ävenlagar Det gäller naturligtvis också det som nämnde, attvi måste ha en vettig invandrarpolitik. Jag tycker alt har haft det.Själv är jag förreslen invandrarbarn i andra generationen, fastän del varkensyns eller hörs. Vi måsle vända detta på allvar innan det blir farligt, alltsåmed nya Le Peri-par-tier o.d. 39 () replik: Jag måste säga atl jag har litet svårt att förstå vad menar. Främlingsfientlighet och invaudrarfieutlighet är inget somhar uppstått helt plötsligt, ulan del har funnits Del gäller altkomma till rätta med detta med hjälp av opinionsbildning, attitydförändringoch kuuskap. 27 personer arbetar faktiskt med invandrarpolitiska frågor päden byrå som jag talade om. Jagtror, , all den introduktionsplan som skall göras för den enskildeflyktirigen kan vara ett instrument för kommunerna att få dearbelsmarknadsresurser och deu arbetsmarknadsservice som de vill ha. Jag vet inte om inte uppfattade vad jagsade i mitt anför- Prot. 1989/90:125 ande. Jag sade fakfiskt atl del inte råder några delade meningar om attflyk- lingkvolen bör öka. Det tycker vi alla atl den bör göra. Frågau gäller bara tidpunkten, eftersom den situation vi nu har på förläggningarna är ganska °' När det sedan gäller de asylsökandes möjligheter atl få enegen bostad, är det viktiga att vi kan få ned handläggningstidema till den tiddet som avsågs i irivandrarverkets organisation. Jag tror all det är viktigtalt man har de asylsökande inom räckhåll för de utredningar som behöver göras,för atl de snabbt skall få sitt tillstånd. Jag vidhåller att jag tycker attalla de som redau har fåll uppehålls- och arbetstillstånd och har svårigheterall få bostad i första hand bör få de bostäder som finns. vice talmannen anmälde alt RagnhildPohanka och anhållit atl lill protokollet få anteckriat atl deirite ägde rätt till ytterligare repliker Genom invandringen lill under desenaste 20-30 åren har världen bokstavligen kommit till och svenskarna.Flyktingar och invandrare representerande drygt 150 länder lever i vårt laud.De har kommit med sin kultur sin religiori, siria seder och bruk, sina värderingar,sina kunskaper och erfarenheter Sedan mitten av .1970-lalet har arbetskraftsinvandringenkraftigt minskat som flyktinginvandringen i alll högre grad kommitfrån . hamnade en stor del avflyktingarria i storstäderna. införde vi ett nytt system förflyktingmoltagningen. Flyktingar las nu emot i så gott som alla kommuner ilandet. En grundläggande tankegång bakom den nyaflyktingmoltagningeu var all det skulle ordnas ett bra mottagande med hjälptill bostad, arbete, utbildning osv. för att komma i gång. Tanken var alt omalla landets kommuner tog det här ansvaret och tog emot flyktingar, skulle entänkbar gruud för rasism och främlingsfientlighet elimineras, nämligen okunskapoch fördomar Brist på kunskap och brist på kontakt är främlingsfientlighetensförutsättningar Hur har det då gått ? Jag vågar påstå alldet till allra största delen gått myckel bra. Äveu om invandringen alllid äroch kommer all vara föremål för diskussion och även om del alll som oftastmålas i enbart svart eller vilt, så har del gått mycket bra. Runt om i landet bor svenskar och invandrare sida vid sidautan några molsätluingar Egenlligen har invandringen lett lill något ganskaenastående, som jag inte tror all alla är medvetna om. Med rätta - meriar jag-har det sagts att invandringen och vad den inneburit har medfört den störstaförändringen i svenskt samhällsliv sedan den industriella revolutionen på1700-lalet. Denna förändring har skell på bara några decennier Del är enaståendeatt den skett utan allvarliga konflikter eller djupgående motsättningar Men della är väl inte sant, invänder många. Se bara på vadsom hänt uuder senare lid - bråk mellan svenska och invandrade ungdomar, spräugatteutat 47 1989/90:125 18 maj1990 i flyktingförläggningar,korsbränningar och gravskändning. Men del har visat sig all mycket av detta -äveu om man skulle kunna tro det - inte är ett utslag av rasism ellerfrämlingsfientlighet. Om mau bara tittar litet noggrannare bakom rubrikerna,så finner man att inte miust i flera av den senaste tidens händelser har defvarit fråga om okunniga eller berusade ungdomar I några fall har de t ocksårört sig om konflikter mellan olika invandrargrupper Jagtror inte all mau skall la dessa rubriker lill intäkt för att del skulle finnasen stigande rasism eller främliugsfienllighet. Det är alltså ingen som tror atldet finns frärnlingsfientliga förtecken till alla dessa händelser - eller ärimiridre alt det skulle vara en organiserad rasism som ligger bakom dem. Menändå skall naturligtvis inte altentat eller skadegörelse som riktar sig motinvandrare och flyktingar, av vilket skäl del vara må och av vem de än måulföras, bara bli föremål för en axelryckning. Vimåste lära och förslå att människor i skall leva sida vid sida oavsettvilket laud man ursprungligen kommer ifråu och atl det så kommer atl förbli. Vikommer att vara beroende av varandra, och vi kommer alt bli beroende av atllära känna och förstå varandra. Allaundersökningar om svenskarnas inslällning till invandringen och till invandrareoch flyktingar visar all den är positiv genom alla år Men visst finns det ocksåsvenskar som vill stoppa invandringen eller drastiskt minska deu. De tror oftaaft de har eu majoritet av svenska folket bakom sig, men så är detuppenbarligen inte. Enliten minoritet, några procent, visar sig vara klart fientligt inställd tillinvandrare. Denna minoritet tycks ha blivit mer öppet aggressiv och mer högljudd,och tecken finns också som tyder på atl den är mer välorganiserad än tidigare;Denna minoritet agerar vid offentliga möten runt om i landet, skriver itidningar och lalar i närradion och visar en alltmer öppen främlingsfientlighet. Baradet faktum alt dessa grupper auser sig få gehör för det de säger och atl deagerar mer öppet är oroande. Vi måste reagera på sådant . Jaghåller med och andra som sagl alt de politiska partierna harett stort ansvar i dessa frågor Om debatten polariseras myckel kraftigt mellandem som är våldsamt emot invandringen på ena sidan och dem som egentligen inteaccepterar någon reglering alls av flyktiugmottagaridet på deri aridra sidari,finris det eri risk för att del däremellari uppslår ett tomrum, ett slagsirigerimarisland där likgiltigheleri eller okunriigheteri får råda.