prot · GD09127 · 1989-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder som planerasför att minska sårbarheten för trafiken genom . Jag väljeratt besvara frågorna i ett sammanhang. Det aktuella brohaveriet i skapar problem förgenomfartstrafiken och för de boende i . Åtgärder har vidtagits ochfler planeras i syfte att bemästra problemet. Det ankommer på att utnyttja de anslag som finnsanvisade till väghållningen för att ordna tillfälliga förbifarter m.m. och föratt reparera denskadade bron. Det pågår ett intensivt arbete för att lösa de kortsiktigaproblemen med olika provisorier. När det gäller den långsiktiga lösningen är det vägverketsuppgift att göra en bedömning av vilken framtida lösning av förbindelsen som urteknisk, miljömässig och ekonomisk synpunkt är den mest lämpliga. En ny bro som ersättning för slussbron är en investeringsom det ankommer på att prioritera i länetslänstrafikanläggningsplan. Då , som framställtfråga 629, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgavförste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 188 (); 1 debatten om den förra frågan sadekommunikationsminis tern att vi i debatten om denna fråga skulle återkomma till det sätt pä vilket problemet skall lösas. Problemet är ju att regeringen inte ger ett enda förslag till hur den skulle kunna hjälpa till i den katastrofsituation som det faktiskt 66 är fråga om för och förhela . 1 svaret säger kommunikationsministern; "Det ankommerpå Prot. 1989/90:127 att utnyttja de anslag som finns anvisade till väghållningen ." Menproblemet är ju att dessa anslag inte ens räcker till den väghållning ] [ som viredan har Tvärtom är väganslagen till betydligt lägre P J S änanslagen till andra län. har av befolkningen i länet, menendast av väganslagen. Vid ett flertal tillfällen har jag motionerat om attden fördelningen skall bli mer rättvis. Nuvarande fördelning innebär att detinte finns något som helst utrymme för några extrainsatser av den typ som dennakatastrof kräver De tillfälliga åtgärderna och de särskilda nyinvesteringarsom behövs kommer att innebära kostnader på mellan 1 och 1,5 miljarder kronorDessa pengar finns inte alls i budget i länet. Tvärtom gårvägverkets chef ut och säger att broraset faktiskt är ett resultat av åratalsunderlåtenhetssynder när det gäller underhållet av vägar och broar i Stockholmslän. Den här olyckan har visat oss att det är dyrt att slarvamed underhåll och att det är farligt att förlita sig bara till en bro. Då måstejag fråga kommunikationsministern; Varför får inte någraextrainsatta pengar när andra delar av landet fått det vid olyckor av det härslaget? 189 (): Jagber att i ställe få tackaför svaret på frågan. Det speciellt har uppehållit sig vid är delångsiktiga lösningarna. Själva broraset har i sig ställt till med en mängdproblem, som vi redan hört i de föregående inläggen. Det som det finnsanledning att fundera över är: Vad kan vi göra för att undvika en sådan härsituation ? Det är naturligtvis en alldeles oefterrättlig situationnär en av våra allra viktigaste Europavägar, som dessutom är huvudförbindelsetill och från huvudstaden söderut, på det här sättet genom en enda händelsestängs av och det inte finns något alternativ av nämnvärd betydelse. Därför ärnaturligtvis den långsiktiga lösningen viktig i detta sammanhang. Den bro som man har diskuterat och som ärprojekterad, dvs. , borde kunna komma till inom ganska nära framtid.Enligt de tidigare planeringarna skulle den ha kunnat färdigställas ungefär1994, som syd blir klar. I den prioritering som finnsär den skjuten . Kommunikationsministern säger här att vi fårförsöka lösa de problem som har uppkommit inom ramen för de resurser somlänsstyrelsen har och försöka göra prioriteringar. Vi kan då bara konstateraatt när nu så mycket tas upp för reparationer av denna bro kommer detalternativ som är så önskvärt att skjutas ännu längre framåt i tiden. Det årtalsom har varit aktuellt är 1999, vilket i sig är alldeles . Jag ställer samma fråga som ; Vore det interimligt att man i det här fallet, när det inträffat en allvarlig och tragiskhändelse, som kommunikationsministern uttryckte det, bidrar med särskildaresurser för att inte ytterligare försena de alternativa lösningar som finns påprogrammet? Det här är värt en lång diskussion. Det handlar övergripande 67 om hur viskall kunna få mer pengar till vägarna. Det är fråga om stora Prot.1989/90:127 pengar - det handlar om mångmiljardbelopp. Jag kan barahänvisa till vad vi har sagt i den näringspolitiskapropositionen och till den utredning som jagtillsatte om möjligheterna att komma till rätta med problemen. säger att väganslagen till länär mycket mindre än anslagen till andra län. Det är precis samma argument jagfår höra i vilket län jag än uppträder Man anser sig vara förfördelad därföratt totalramen inte räcker om varje län anser sig behöva mer. Här i riksdagenär det i minsann ingen enighet om hur fördelningen skall ske mellan storavägprojekt i och andra storstadsområden kontra glesbygden.Jag menar att resurser behövs på båda ställena, och därför har jag strävatefter att totalt kunna öka ramen väsentligt. Varför inte extrainsatser nu för att klara den katastrofsituationsom har uppstått? Det är naturligtvis alldeles för tidigt att gå ut och tala omextrainsatser när vi inte har något underlag. försöker nu klara denprovisoriska lösningen. Som jag sade i mitt svar kommer man nu också att se påvilka permanenta lösningar som är bäst ekonomiskt och trafikmässigt. När vi harfått det underlaget finns det anledning att återkomma till en diskussion omfinansieringen av den långsiktiga lösningen. Det som görs måste naturligtvisgöras inom de ramar som är anvisade och som är beredd att anvisaunder . 191 (); Det är bra med mer pengar långsiktigt tillväganslagen. är problemet dock kortsiktigt, och då är det angeläget attlänet får ett löfte av regeringen att man kan få del av extra resurser. Detfinns inga pengar inom ramen . I så fall skulle det inte finnas utrymme förnågot annat projekt i . När rasade tilldelades den delen av landet 112miljoner i extra anslag. Översvämningarna i och längjorde att länen fick en mängd extra pengar. Vid oljesaneringar i Tjörnskommun - där finns ett oljeutsläpp - har regeringen gått in ganska omedelbartoch sagt ifrån att regeringen ställer upp med extra medel. Det är precis ettsådant löfte som , eller rättare sagt i , nubehöver för att kunna få en ordentlig beredning av den bro som skall byggas. 192 (); Kommunikationsministern sade att han kändeigen resonemanget om att alla vill ha mer pengar framför allt till sina storavägar. Ett län och en länsstyrelse som skall prioritera inom redan mycketknappa anslag och som dessutom har Europavägar som går igenom länet och därmerparten av trafiken kan betraktas som någon form av genomfartstrafik, och mantill råga på allt elände drabbas av sådan händelse som ett broras, måste naturligtvistycka att man hamnar i en mycket besvärlig situation. Jag tolkarkommunikationsministerns förra inlägg så att han inte pä något sättutesluter att regeringen skulle kunna komma med speciella åtgärder för attkompensera länet i det här fallet. Jag tolkar svaret ungefär som så, att det 68 visserligen nu är för tidigt att gebesked men att man senare skulle kunna komma medpositiva besked om att länet kan få särskilda resurser som kom- Prot.1989/90:127 pensation för de extra kostnader som länet nu drabbats av. 193 Kommunikationsminister ; Svar på frågor Detta frestar mig attbli polemisk. När jag hör argumentation har jag svårt attföreställa mig att han argumenterar utifrån övergripande synpunkter icenterpolitiken. Jag har fått otaliga propåer från företrädare för omatt man satsar för mycket på de stora vägarna och de stora anläggningarna iStockholmsområdet. Man behöver mer i , i , i osv. Jagkan förstå deras reaktion, men politik i detta sammanhang är intekonsistent. Till och även till vill jagupprepa att här pågår ett intensivt arbete för att ta fram förslag till denlångsiktigt bästa lösningen utifrån de bedömningar som såsomexpertorgan har att göra tillsammans med - detta berör ocksåsjöfarten. Innan vi har ett sådant förslag är det alldeles för tidigt attutlova särskilda ekonomiska insatser 194 (); politik är absolut konsistent i dettasammanhang. Vi föreslår regelmässigt ökade väganslag på alla nivåer Vi hördetidigare här en debatt om anslag till enskilda vägar. Det gäller ocksålänsvägar och riksvägar Men vad vi hävdar är att vissa län, som har en storandel Europavägar inom länet och där det också finns stora nybyggnadsbehov,hamnar i en nästan orimlig situation när man inom ett mycket knappt väganslagskall prioritera både länsvägnätet och de Europavägar som går tvärsigenomlänet, i all synnerhet när de åtgärder som behöver vidtas på Europavägarna ärav den storleksordningen att de kanske motsvarar ett tiotal års sammanlagdaväganslag till länet. Då är prioriteringssituationen ganska hopplös. 195 (): talar mot bättre vetandenär han säger att alla vill ha mer pengar, också . vet mycket väl att får mindre än något annat län iförhållande till befolkningen. får en tredjedel av vad allaandra län får har dubbelt så många människor som resermer än till arbetet. Att vänta på underlaget för att ge besked omhuruvida det behövs extra insatser för den nya bron är onödigt. har inte de 1,5 miljoner extra som behövs föratt bygga en ny bro. Besked kan dock ges från regeringen om att manskall gå in med extra resurser. Det är alldeles uppenbart att sådana behövs.Hur mycket som behövs kan dock bli en senare fråga. Varför kan således inte nu säga attregeringen kommer att ställa upp? Ge oss det beskedet! 196 Kommunikationsminister ; Fru talman! Först och främst har jag inte sagt att fått för mycket pengar Jag har bara refererat opinionen ute i landet. Jag kan då 69 ocksåhänvisa till ganska många folkpartister runt om i landet som tycker attStockholms län har fått för mycket pengar i förhållande till vad de har fått isina hemlän. Det här avspeglar bara att ramen för väganslagen är för liten. Detär därför som vi har vidtagit de här extraordinära åtgärderna. Det gäller juatt hitta nya finansiella lösningar beträffande väganslagen. Sedan tycker jag att vi borde kunna enas om att det ärangeläget att snabbt få till stånd en provisorisk tillfredsställande lösning.Jag tycker också att vi borde vara överens om att vi skall ge eneloge för det snabba arbete som har utförts när det gäller framkomligheten påden aktuella vägen. Alla har kunnat läsa i att man trorsig kunna hitta en provisorisk lösning rätt snart som kan anses vara ganskatillfredsställande. 197 (); Jo, visst kan vi ge en eloge för just i det här fallet har arbetat mycket snabbt. Men det viktiga är ändåatt det kommer ett besked om att regeringen ställer upp med extrapengar. Somjag redovisade har regeringen gjort insatser i andra landsdelar närhändelser utöver det vanliga inträffat, händelser som har karaktär avkatastrof. Det är uppenbart att det behövs insatser också i . Det är inte så, att det krävs mera pengar i länän i andra län. Vi i skulle vara mycket tacksamma om vi fick åtminstoneen liten del av vad man får i andra län. av väganslagen går till Stockholmslän, trots att av befolkning bor här behöver intesätta sin lit till opinionsyttringar Han vet mycket väl att dessa siffrorfaktiskt är mycket väl underbyggda. I det här fallet räcker inte de pengar somfinns. Vi behöver således ett besked från regeringen om att denna ställer extraresurser till förfogande. 198 Kommunikationsminister : Frutalman! Jag tycker att diskussionen om extrapengar är ganska ofruktbar Vad somär viktigt är ju att hitta en bra lösning. Jag försäkrar att det pågår ettintensivt arbete för att hitta en sådan dels i fråga om den akuta situationen,dels i fråga om en långsiktig lösning. Vi får försöka hitta finansiellalösningar när förslag har presenterats. 199 (); Självfallet skall vi ha en bra lösning, GeorgAndersson! Men för den skull måste det komma ett besked från regeringen. Vi vetatt inte har de pengar som behövs. Det behövs ett extra tillskott.Men hur bra lösningen än blir och vilken typ av lösning vi än får, måstevägverket ändå ha extrapengar Ett bra sätt att undvika den besvikelse som redovisadestidigare när det gäller skulle vara att regeringen gav ettklart besked om att man skall hjälpa till, så att vi får den utmärkta lösningsom jag är säker pä att det går att komma fram till. Överläggningenvar härmed avslutad. 33 §Svar på fråga 1989/90:624 om krav på dubbelbottnade Prot.1989/90:127 tankfartyg 200 Kommunikationsminister : Svar på frågor har frågat miljöministernom regeringen är beredd att ställa krav på att olje- och kemikaliefartygutrustas med dubbla bottnar och om regeringen är beredd att driva detta kravinternationellt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Liksom , då jag svarade på en liknande fråga,vill jag inledningsvis betona att arbetet med att öka sjö- och miljösäkerhetenvid fartygstransporter ständigt pågår Sjöfarten är dock till sin natur internationell, och detär därför av största vikt att eftersträva internationellt enhetliga regler närdet gäller fartygs konstruktion och utrustning. Exempel på sådana betydelsefulla regler är det s.k.MARPOL-protokol-let. Där ställs bl.a. krav på segregerade ballasttankar istörre tankfartyg. Dessa tankar skall vara placerade så, att de ger ettsärskilt skydd mot oljeutflöde vid grundstötning eller kollision. Dessabestämmelser har inneburit att tankfartyg byggda har ensäkrare skrovkonstruktion än äldre fartyg. Att utrusta fartyg med dubbla bottnar är ett av flera sättatt uppfylla MARPOL-protokollets krav. deltar aktivt i detinternationella samarbetet inom IMO när det gäller krav på fartygskonstruktion och säkerhet m.m. Intresset för dubbla bottnar får inte undanskymma attinspektion av befintliga fartyg är ett väl så viktigt instrument. 201 (): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Den nu aktuella olyckan sydost får oss attfaktiskt allvarligt erinra oss sårbarhet och de faror som lurar isamband med de sjötransporter som sker där. Den sydöstra hörnan är kanske rentav den mest trafikerade delen av svenskt vatten. Konsekvenserna av den aktuella olyckan är relativt små iförhållande till vad de kunde ha blivit. Ett massivt pådrag och ett gott arbetefrån olika enheters sida, bl.a. gäller det , har medverkat tillatt det mesta av oljan har kunnat tas upp. Väder och vind har också varitfördelaktiga i det här läget, och det är skönt att konstatera att det kan varaså. Det är viktigt att driva frågor om fartyg med dubblabottnar och om ökad säkerhet internationellt. Men det är också väldigt viktigtatt vi, i avvaktan på internationella överenskommelser själva vidtar åtgärdenEtt system med höjda hamnavgifter för fartyg med enklare skrov eller en utökadlotsplikt för fartyg som saknar den säkerhet som jag efterlyser kunde kanskevara något. Fartyg med dubbla bottnar kan ju ha ett större antalballasttankar På det sättet kan arbetet gå snabbare i hamn. Man behöver alltsåinte utnyttja godstankarna som ballasttankar Risken för utsläpp av oljeblandatvatten längs Prot.1989/90:127 våra kuster blir också mindre. Det här är exempel på positivaeffekter som åtgärder av nämnda slag kunde få. I har en viktiguppgift att fylla. P J 8 serna av olyckor kanske bli mindre.Men man kan knappast förhindra di- Först och främst vill jag säga att de flestatankrar inom den svenska handelsflottan i kust- och närsjöfart har dubblaskrov. Sedan vill jag hänvisa till en tidigare debatt här i vår idenna fråga, då jag erinrade om att man från svensk sida avsåg att vidIMO-mötet aktualisera den s.k. vakuummetoden. Det är en annan metod attkomma till rätta med det här problemet. Det är också en metod som kan tillämpasbeträffande befintligt tonnage. Arbetet med denna fråga har intensifierats. Japanskaforskare har satt i gång ett stort forskningsprojekt med de sex sju störstarederierna inblandade. Man skall exempelvis genomföra stora praktiska övningaroch testa vakuummetoden. Även har börjatintressera sig för denna teknik. Resultaten av de japanska och amerikanskaforskningsprojekten skall redovisas . Jag är angelägen om att få detta sagt, därför att det ärviktigt att här arbeta med olika uppslag som kan bidra till förbättradsjösäkerhet. Nämnda metod har varit ganska hoppingivande, och vi förväntar ossatt man därmed skall kunna tillgodose behov som finns på detta område. 203 (): Vakuummetoden har troligtvis sina fördelarDock säger en del personer som arbetar med detta att den bara är verksam närdet gäller direkta bottenskador Vid exempelvis kollisioner när det blir skadori sidan på ett fartyg, fyller vakuummetoden egentligen ingen funktion, utan äri stort sett verkningslös. För att återgå till frågan hade jag hoppats att regeringenskulle kunna överväga att, i avvaktan på internationella överenskommelser,införa höjda hamnavgifter och ökad lotsplikt, för att ytterligare minimeraantalet fartyg som inte uppfyller de säkerhetskrav som vi med all rätt skallställa på dem. Överläggningen var härmed avslutad. 34 § Svar på fråga 1989/90:625 om anmälningsplikt rörandefartygslaster i har frågat mig om regeringenär beredd att verka för att anmälningsplikt införs för fartyg som trafikerarÖstersjön i avsikt att klarlägga godsets art och mängd. Jag vill inledningsvis framhålla att inte kaninföra krav på anmäl- 72 ningsplikt för fartyg somtrafikerar . De krav och regler som vi vill skallgälla för den internationella sjöfarten måste grundas på ett internatio- Prot. 1989/90:127 nellt regelverk. Detförslag som för fram har aktualiserats tidigare. cirka tioår sedan påbörjades en försöksverksamhet med frivillig anmälnings- varpa fr gor plikt för fartyg med vissa miljöfarliga laster Fartygen skulle anmälasig till kustradiostationer och ange sin färdplan och last. Erfarenheterna från denna försöksverksamhet är enligtsjöfartsverket inte uppmuntrande. Förutsättningen för att en obligatoriskanmälningsplikt skall fungera i är att uppslutningen bakom systemetblir mycket stor Denna förutsättning saknades, och försöket avslutades därför Kunskapen om vilka fartyg som trafikerar och medvilka laster är enligt bedömning tillräckligt god för attsäkerställa en rimlig beredskap. som framställtfrågan, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgavförste vice talmannen att i stället fick delta iöverläggningen. 205 (); Jag vill tacka för svaret på denna fråga. Jag noterar i statsrådets svar att viss försöksverksamhethar förekommit på detta område men att erfarenheterna inte blev de som man hadeönskat. Jag tycker dock att det är viktigt att frågan tas upp till diskussionmed Öster-sjöstaterna för att få till stånd en gemensam överenskommelse. Därmedkunde kontrollen av det gods som transporteras på vattnen runt om ost- ochsydkusterna skärpas ytterligare. När det händer olyckor av olika slag och det kommer utolja, kemikalier etc, kan konsekvenserna bli stora. Med tanke på den olycka somnyss har hänt vet vi att skadorna för fisket inte kan förutses. Många fiskarehar dock redan fått problem genom utsläppen. Jag vill vidare fråga statsrådet; Skulle det inte gå attfå till stånd en internationell överenskommelse, kanske till att börja medbara mellan Östersjösta-terna? Är statsrådet beredd att medverka till detta?Det kanske skulle vara lämpligt att frågan togs upp i samband med det möte somjag har förstått skall hållas mellan regeringschefer iRonneby . 206 Kommunikationsminister : Frutalman! Som jag sade i mitt svar har försöksverksamhet bedrivits, menanslutningen var inte på den nivå som varit önskvärd. Antalet deltagande fartygunder försöksperioden var alltför litet, och det kan konstateras att en avÖstersjöstaterna över huvud taget inte deltog i försöksverksamheten, nämligenSovjetunionen. Det visade sig att det inte fanns förutsättningar för ettheltäckande system, och jag vet inte om förutsättningarna är större i dag.Frågan bygger på att man vill åstadkomma ökad beredskap. Den allra viktigasteutgångspunkten i detta sammanhang är naturligtvis att förhindra att olyckorinträffar. Prot.1989/90:127 Anf. 207 (): 22 maj1990 Fru talman! Jag delar givetvisstatsrådets uppfattning att det viktigaste är ] att förhindra olyckorna innan desker. Det skulle kanske gå att utnyttja den var pa frg r öppenhet som trots allt börjar rådapå östsidan och försöka få med staterna där i engemensam överenskommelse. Anmälningsplikten var frivillig under försöksverksamheten,och om det inte hjälper kanske man måste ta till tvång för att om möjligt ökasäkerheten och skyddet ytterligare. Överläggningen var härmed avslutad. 35 § Svar på fråga 1989/90:632 om underhållet av Blekingekustbana har frågat mig om det utblivnaunderhållet av Blekinge kustbana är ett led i en nedläggning av banan. ansvarar för underhållsåtgärder på Blekingekustbana. Enligt vad jag erfarit utför nomalt underhållsarbete påbanan. För att kunna genomföra ett rationellt och samlat underhållsarbete ärdet vanligt att hastigheterna temporärt sätts ned på vissa banavsnitt. Jag vill också erinra om att regeringen harbeslutat att Blekinge kustbana skall klassificeras som länsjärnväg fro.m. Därmed har det skapats förutsättningar för att upprätthållajärnvägstrafik på Blekinge kustbana. Det åvilar nu regionen att besluta om denfortsatta trafiken pä banan. 209 (vpk); Jag får tacka för svaret och upplysningen attBlekinge kustbana skall klassas som länsjärnväg fr.o.m. . och jag har haft många debatter omBlekinge kustbana, och är det någonting som jag knappast kan vara okunnig om ärdet hur banan har klassats. Vpk har gått i spetsen för att den skulle tillhörastomjärnvägsnä-tet, som nog vet vid det här laget. Det bristande underhållet av Blekinge kustbana, som jaghar tagit upp, är nästan symboliskt för hur det ser ut i landet i övrigt - detskulle ha kunnat gälla andra banor Det fattas naturligtvis massor av pengartill underhåll, närmare bestämt 35 miljarder fram . Det har ocksådrabbat Blekinge kustbana. Precis som säger är det somskall ansvara för underhållsåtgärderna. Det spelar ingen roll hur banan harklassats, men pengarna till det nödvändiga underhållet måste komma frånbanverket, dvs. från regering och riksdag. Jag hartagit två exempel. Det ena är att det vid en station, , är förbjudet att använda det ena spåret, inte därför att det pågår underhålls arbeten utan därför att bärigheten inte räcker till för bl.a. godstransport erna. 74 Det andra exemplet är ocksårelevant, och det gäller att hastigheten har sänkts påen sträcka, inte pä grund av underhållsarbeten utan på grund av en tvist omhuruvida en åtgärd är normal eller inte. För mig är alla åtgärder som ärnödvändiga för att rätta till det bristande underhållet normala när det gällerBlekinge kustbana, om det över huvud taget skall bli trafik där ifortsättningen. Jag vill alltså fråga en gång till; Varförhar inte den nedsatta hastigheten och förbudet att använda ett spår åtgärdats?Det hör natur ligtvis till det normala underhållet. Vi är nu tillbaka till den diskussion vi nyssförde om väganslagen. Om det fanns tillräckligt med pengar för att klara allaproblem omgående, skulle vi inte behöva föra den här typen av diskussioner Jagvet att det finns många järnvägsavsnitt där det skulle behöva göras insatsersnabbt, men jag konstaterar att medlen är begränsade. Vi får se ivilken utsträckning som kommer att öka anslagen till underhäll avjärnvägar. Vi har enats om en kraftig satsning på nyinvesteringar påstomjärnvä-garna. Det kan synas litet ironiskt att jag erinrar om att bananöverförs till länsjärnväg, men det sker mot bakgrund av att harfrågat om det uteblivna underhållet är ett led i en nedläggning av Blekingekustbana. Om medel för upprustning i det sammanhanget har utlovats, är detknappast fråga om att påbörja en nedläggning- tvärtom. 211 (vpk); Jag hoppas att kommer att varahär i kammaren . när vi skall diskutera infrastrukturfrågorjärnvägar och vägar, varifrån medlen skall tas och hur mycket som behövs. Jagskall då gärna ta debatten om hur mycket, pengar som behövs.