prot · GD0937 · 1989-12-31 00:00:00 — När dessa inte längre har sammaaktualitet måste del påverka våra ställningstaganden. Vi är mitt uppe i ett arbete atl formulera frågor och svarom vårt framlida militära försvar För atl våra svar inle på ell felaktigt sätt underlång tid skall binda värt handlande är del viktigt all vi nu handlar så allnedrusiningsansirängningarna i vårt närområde verkligen kan ta fart. Del är här som kravet på en nedrustningskonferens förNorden kommer in i bilden. Som jag ser del vore del av största värde alt ha ensådan konferens, som kunde falla beslut om successiva, gemensamma ochkontrollerade neddragningar av rustningarna. Jag måste säga altutrikesministerns svar gör mig besviken. För mig och oss i degröna är en aktiv nedrustningspolitik en viktig del i neutralitetspolitiken.Vad skulle göra oss mer neutrala än atl hela vår omgivning kundeneutraliseras? Utrikesministern har missal en viktig poäng ineutralitetsfrågan. Genom en nordisk nedrustningskonferens skulle vi ocksåkomma i gång med arbetet atl skapa en kärnvapenfri zon i , Denna vikligafråga har tyvärr slumrat under ell anlal år. Av samma skäl är det viktigt atl vi nu klart deklarerarall vi i inle är villiga all la emot enheter från länder sominle vill garantera alt deras fartyg inle har kärnvapen ombord. De gamlaofficiella skälen, all del är viktigt atl ha en närvaro av kärnvapenbestyckadeNATO-fariyg i för den militära balansens skull, har mist sinaktualitet. Del är juockså så all våra östra grannländer lyngs av slora mililära utgiftertillsammans med en katastrofal miljösituation och en risig ekonomi. En gemensamnedrusining vore också elt säll all hjälpa fram de förändringar i öster som vinu hälsar med sådan glädje. Nedrustning frigör såväl intellektuell krafl sommedel som kan användas för all komma lill rälla med våra miljöproblem. Det är destruktivt av utrikesministern all säga nej tillden aktiva nedrustningspolitik som jag har efterfrågat. Del vilar ett mått avåterhållsamhet inför de skeenden som vi nu upplever hos utrikesministern. Detär min övertygelse alt med sina traditioner skulle kunna spela enmycket mer aktiv roll i dessa frågor än som sker Jag beklagarutrikesministerns inställning i en för oss myckel viktig fråga. GUDRUNSCHYMAN (vpk): Också jag är besviken på svaret frånulrikesminislern. Jag tycker all del andas någol av samma uppgivenhet som dennedruslningsde-ball som vi hade här i kammaren utifrån ellbelänkande från ulrikesulskotlel, där den socialdemokratiska hållningen -vilken också var majoritetens - var all vi skulle vänla och se. Jag fick ocksåtyvärr höra den gamla frasen upprepas om all liden inle är mogen för någraåtgärder och vi skall framför allt inte sänka garden, som upprepas medsömngångaraklighel från regeringens företrädare. Tyvärr är delta likadant i dagsom , trots de slora förändringar som vi alla vet har ägt rumoch äger rum, och som jag inle har någon anledning alt upprepa en gång lill.Dessutom är vi ju alla överens om att det är bra och nödvändiga förändringar,som vi på alla säll bör stärka. säger alt man skall se de här frågornasom en del i del totala säkerhetspolitiska mönster som vår del av världen ingåri. Vissl, men då måste vi väl också se vilka säkerhetspolitiska förändringarsom sker i den här världen? Om jag bara skall hålla mig till vårt absoluta närområde,kan jag konstalera atl drar bort 40 000 man och 1 200 stridsvagnar ivårt nordiska närområde. Slridsvagnsanlalel skall halveras. I skallnedskärningarna genomföras redan före utgången av 1989. En tredjedel avSovjets styrkor i och militärområden skall bort före år1991. De här nedskärningarna är procentuellt sett slörre än de nedskärningarsom genomför i . , bl.a,, händer i vårt närområde, och del måste juinnebära alt den säkerhetspolitiska situationen har förändrats. När då säger all del inle är önskvärt mednågra separata arrangemang, måste jag ställa frågan; Vad är del egentligenulrikesminislern tycker är önskvärt från sida i del här läget? Skallvi inle göra någonting? Skall vara det enda land som sitter still ochsäger atl här händer ingenting - och är del så all del händer någonting så blirbara osäkerhet resultatet, så därför skall vi avvakta och se? Denna mycket uppgivna hållning anser jag, som många andra,försvårar den positiva ulveckling som vi alla vill ha i , Om utrikesministern anser alt del inte finns behov av ensådan konferens som förordade - del kanske finns andra fora - måstejag fråga: Vad finns del då behov avi dag? Vad skall vi göra från sida inom säkerhetspolitikens olikaområden? Denenda del av säkerhetspolitiken där del pågår en febril aklivielel är dentraditionella, den militära delen, ÖB håller fast vid sin syn, alt vi skall haell starkt beväpnat neulralilelsförsvar, trots atl det bygger på ell tänkandefrån det och på ell uppdelat , som inle existerar påsamma säll och som med stor sannolikhet inte alls kommer alt existera efter år2000, Alla andra länder drar ner på sina militärbudgetar osv., men inleSverige; vi ökar vår Varfinns diskussionen inom regeringen om den totala säkerhetspolitiska bilden? Varfinns diskussionen om all föra över pengar, länkande och resurser av olikaslag från den militära delen av säkerhetspolitiken lill dess andra områden,t.ex. till område, lill en aktiv nedrustningspolitik, lillhandelsområdet osv. Omman säger, vilket många gör från olika håll, att östs ekonomi är del somhotar de nödvändiga reformerna, skall vi då inte låta della ingå i en bred säkerhetspolitiskbedömning och konstalera all vi kanske skall föra över våra pengar från denmilitära delen av säkerhetspolitiken till den handelspolitiska och dennedruslningspoliliska och salsa vår kraft där i stället? Del är ju del somgynnar en fredlig ulveckling i . Har ni vattentäta skott mellan eraolika säkerhetspolitiska områden? Jagskulle önska alt den här frågan logs på allvar Jag har ställt frågan lill AnitaGradin och , och jag släller den nu till : Sitler ninågonsin och diskuterar hur man skall priorilera säkerhetspolitikens olikadelar och hur vi skall förhålla oss lill den nya säkerhetspolitiska diskussionen,där det är uppenbarl atl del inle längre är den mililära sidan som ärdominerande - snarare har den spelal ul sin roll, och är del andra frågorsom slår på dagordningen? Vilka initiativ länker regeringen la för all ge signalerutåt lill omvärlden om all vi vill spela en aktiv roll i denna process och inteen nedtonad roll, som det ju inte finns någon anledning för oss atl ha? Vi hargoda skäl all la egna initiativ och inte bara gå omvägar via , ochde internationella förhandlingsborden. Vi kan också agera aktivt i vårt egetnärområde - i och kring - för att bygga upp ett regionaltsamarbete som bygger på fred och utveckling. Jag vill gärna höra vilkaaktiviteter som man planerar från . 1989/90:37 1december 1989 Lål mig först säga alt detta är, precis som säger, endjupt allvarlig fråga. Därför är den också föremål för ständig debatt inomregeringskansliet - och inte bara där. Dessutomtycker jag del är djupt orättvist alt säga all vi ingenting gör. Jag räknadeupp några sammanhang där vi förekommer, och jag kan försäkra att i de kontaktersom jag har haft med utrikesministrarna runt om i , , och allade andra länderna, har jag varit oerhört aktiv , justför atl få en så klar och säker bild av utvecklingstendenser och bedömningarsom man kan få. Del måste man ha för all ha en ordentlig och säker grundval fördel svenska agerandet på del säkerhetspolitiska området. Vi har fört många resonemang och varit aktiva - på ettsäll som jag inle skall gå in på i detalj - då det gäller ESK-processen, där vihar velat vara med i förhandlingarna om neddragning av de konventionellavapnen. Vi har inte tillåtits delta i de direkta förhandlingarna, men ändåkommit ganska nära ell inflytande på förhandlingarna. kan där, trorjag, spela en brobyggarroll, precis som vi gjorde under . Så vi är fakliskl aktiva. Jag har nämnt FN, jag har nämntGeneve och jag har nämnt kemivapenförhandlingarna. Det nordiska samarbelel är oerhört intensivt på det härområdet. Vi har ju en ämbelsmannakommitté som arbetar med de problem ochfrågeställningar som hör samman med en nordisk kärnvapenfri zon, men därförekommer nalurliglvis också andra, värdefulla samtal om viktiga frågor Det är ganska betydelsefullt att där sitter treNATO-länder och två neutrala länder och diskuterar säkerhetspolitiska problem.Man får ju inle glömma bort, när man lalar om närområdet, att tre av våragrannländer är anslutna lill en av pakterna. Så lilldet där med gärd och garden. Först vill jag säga all de utvecklingstendenser vi nu kanse är oerhört glädjande och hoppingivande. Detta atl folken i öster börjatskaka av sig den totalitära livssyn som också har delat - jagvet inte hur det är nu - och skapat åtminstone början av en utveckling motdemokrati och frihel har vi all anledning all stödja. Jag hade många långaresonemang med både , och andra när jag var i Sovjetunionenför kort lid sedan. Men vi skall ha klart för oss all del inte är någonsjälvklarhet alt denna positiva utveckling, som vi nu glädjer oss så myckel ål,ulan vidare fortsätter Vi har allt inlresse av atl göra allt vad vi kan för allunderstödja perestrojka och glasnost och allt vad det heter Vi skall vela all del också i finns fiendertill perestrojkan i parlibyråkralin och i administrationen, som vill återvändalill del gamla. Och så finns del ell svällande folk. De långa köerna framföreller inne i nästan tomma matvarubutiker Män och kvinnor som går omkring meden kasse på armen, i hopp om all de skall gå förbi en butik där del finnsnågonting atl köpa. folk som kan gå en hård vinter lill mötes med slörrebrist på mal -elt svällande och frysande folk. Del lar sex - del är vad de säger själva - innanperestrojkan kan ge positiva resultat för folket, dvs. en höjd levnadsstandard- nu sjunker den. Del värsta som kan inträffa är naturligtvis altperestrojkans fiender går i förbund med detta svältande, otåliga folk. Då fårvi ett kraftigt bakslag; och de som tar makten är de hårdföra. Vad jag vill säga med della är alt vi i intresseoch i fredens intresse måste göra vad vi kan - inle så myckel, men ändå en heldel - för alt stödja en fortsatt ulveckling. Men vi måste också inse att i allahistoriska processer har det kommit bakslag, och vi måste alltså ha med iberäkningen all det kan bli sådana bakslag. De kan bli allvarliga. Jag trorinle atl de blir beslående, därför all de underliggande strömmarna i folket ärså starka atl perestrojkan kommer atl få en fortsättning - men kanvi få svåra bakslag. En svensk säkerhetspolitiker som inle räknar med dennarealitet är högst orealistisk, och det menarvi att man inte får vara, av hänsyn till det svenska folkels säkerhet. CARLFRICK (mp); Jag tyckte höll en lång och varm plädering för all hålladen konferens som jag har efterlyst, där vi verkligen skulle kunna samtidigtoch gemensamt nedbringa rustningarna i området för alt kunna frigöra alla depositiva krafter som behövs för att komma till rälla med de problem som finns iöststaterna. Jag lackar för denna varma plädering för milt förslag. Del mäsleju vara konsekvensen av del som ulrikesminislern har sagt. Delär klart atl perestrojkan har fiender, men märker de all del fakliskl finns enstark vilja från slalerna kring all la della betydelsefullainitiativ, tror jag alt man lar knäcken på dem. Anledningenlill alt jag tror atl della är sä vikligl är alt jag tror alt det skulle ha enutomordentligt stark psykologisk betydelse om vi svenskar, trots alla våraförbannade vapenaffärer och trots allt hal och alla rykten, kunde ta eltverkligt krafttag och rycka lill oss initiativet för alt inleda nedruslningsprocesseni värl område. Del är vackert all vi jobbar med ESK osv. - del är inget fel pädel, ulan det är underbart bra. När man hör rapporterna på mö-lena om 40 000tanks osv. är det bara all glädja sig. Men jag tror det är utomordentUglvikligl atl man just i vårt närområde lar detta extra initiativ för atl få igång denna process, som vi tycker är sä viktig. Och som sagt måstekunna spela en stor roll i det här framtidsarbetet. Därför tycker jag del är säbeklagligt atl ulrikesminislern inle vill la det här initiativet, för del ärklart att om vi gemensamt successivt bestämmer oss för atl rösta nej, försvinnermöjligheten för perestrojkans del alt vända på kullingen. Del gäller allavväpna de här dårarna, som säkert finns där Och jag tycker det är en centraluppgift för svensk utrikespolitik och säkerhetspolitik all medverka lill detta.Därför herr utrikesminister ta ett bra initiativ och sätt i gång! 1989/90:37 1december 1989 (vpk); Jag klagar inte på aktivitet. Jag tycker att han är enflitig man. Jag ser atl han reser runt i världen, och han uträttar säkert enhel del nyttigt. Del utgår jag ifrån. Men del är ju ändå så all del är sakersom fattas i delta läge. Den här internationella aktiviteten följs inte avinitiativ som utgår från inom säkerhetspolitikens område. Jag tror allvi är det enda landet i som har en så stillastående försvarsdebali t.ex,och som så envist håller fast vid de gamla doktrinerna som ju också kostarmyckel pengar Överallt annars, också bland partikamrater iCentraleuropa, pågår en mycket livlig debatt om ändrade försvarsslruklurericke provokativt försvar osv., med en helt annan intensitet än i , ocksåav den anledningen all man har förstått atl del finns andra delar inomsäkerhetspolitiken som är vikliga. Den debatten, menar jag, saknar vi iSverige , och den skulle ju vara så nödvändig all föra just utifrån dethär scenariot som målar upp om perestrojkans fiender Jaginstämmer i den analysen lill fullo. Jag vet också att del finns människor somär bakålslrävare och som inle vill denna ulveckling. Det kan bli bakslag. 1989/90:37 1december 1989 Men, StenAndersson, är del någon som tror att ett bakslag när det gäller perestrojkanoch glasnost och demokraliseringsprocessen i skulle la sig ullryck imilitära aggressioner gentemot ? Det scenariot är myckelosannolikt. Jag skulle vilja veta om ulrikesminislern tycker alt del finnsnågon som helst sanning i ett sådant scenario - att elt bakslag som eventuelltkan komma i skulle vändas i någon form av väpnad aggression molSverige, hota neutralitetspolitik. Jag bedömer del som fullständigttaget ur luften. Omvi i stället förde över de här pengarna och resurserna från den militära delenav säkerhetspolitiken lill den ekonomiska politiken och lill handelspolitiken,skulle vi ha möjlighet all underlätta den här processen som skall la sex Vi skulle ha möjlighet all genom en aktiv handelspolitik, ett aktivtkulturellt utbyte, ell utbyte på utbildningsområdet, teknik, miljö inte minstosv., hjälpa denna utveckling på traven i slällel för all förhindra den. Jagtror del finns en myckel stor vits med all se på som enhelhet. För del finns historiska, kulturella och sociala band på detta område.Del är enkell. Vi hör på något säll ihop. Det finns stor anledning alt arbetakring som ett fredens och ett demilitariserat område. Den aktivitetenborde komma i gång , om . Meddella anförande - under vilket förste vice talmannen överlog ledningen avkammarens förhandlingar - var överläggningen avslutad, 5§ Svar på interpellation 1989/90:32 om egenavgiften för riksfärdtjänst Mot bakgrund av all transpörtrådét fastställt egenav-giflernaför riksfärdljänslen har frågat mig vilka åtgärder jag avser all vidtaför all ge de handikappade som är beroende av all använda riksfärdljänslen enmöjlighet alt resa lill en rimlig kostnad jämförbar med den kostnad som enicke handikappad har för motsvarande resa, Lålmig först konstatera atl syftet med riksfärdljänslen är atl möjliggöra förgravt handikappade atl göra längre resor inom landet lill normala kostnaderBegreppet "normal kostnad" innebär atl resenären själv skall betalaen avgift för resan som skall motsvara vad en resa med andra klass tåg inkl,anslulningsresor kostar Denna kostnad kan en icke handikappad person väntas haför sin resa. Före förändringen av de s,k, egenavgifterna i enlighet med dennaprincip var direklresor med taxi eller specialfordon billigare för resenären änresor med låg eller flyg inkl, anslutningsresa. En höjning av egenavgifternahar således skett. Enligt transporlrådets beräkningar motsvarar de nyaegenavgifterna i stort setl kostnaden för lågresa inkl, anslutningsresor Riksdagenhar ställt sig bakom de principer som skall gälla för egenavgifterna samt allen närmare precisering av avgifterna skulle göras av transport-rådet, Iregeringens proposition om riksfärdljänslen var egenavgifterna an- givna idel prisläge som gällde , har sedan Prot.1989/90:37 gjorl vissa anpassningar av avgifterna lill all gälla dagens prisnivå, Enligt min bedömning hartranspörtrådét följt intentionerna bakom riksdagsbeslutet när de fastställdede egenavgifier som skall gälla tills vidare. HANS (): Jag lackar för svaret. Jagvill börja med en fråga; Om jag förstått svaret räll, länkerkommunikationsministern inle göra någonting ål det missförhållande som jag harpekat på. Jag tycker det är myckel överraskande - rent ul sagt upprörande. Här i lar vi ell beslut - och i junigenomförs en höjning på resp, , Jag vill påstå all då har man förtriksdagen bakom ljuset, 1 del här svaret säger kommunikationsministern all iregeringens proposition om riksfärdljänst var egenavgifterna angivna i delprisläge som gällde , Transpörtrådét har sedan gjorl vissaanpassningar av avgifterna till dagens prisnivå. Men kommunikationsministern menar väl inte atl prisnivånhar höjts resp, lill är vad framkörningsavgiflen har höjts med, är ju mer en jugoslaviskinflation än en svensk. Jag måste återkomma lill min inledande fråga; MenarGeorg verkligen all han länker acceptera delta? Anledningen till interpellalionen är ell brev som jag fickfrån en kvinna som bor i mitt grannskap. Hon är helt hänvisad lill rullstol ochdärigenom tvingad alt använda specialfordon. Brevet lyder så här: "Kära Hans! Riksfärdljänslen har ju fungerat pä eltbra säll. blir det problem igen. Resan till , lur och retur brukar kosta72 kr, till . De nya priserna är 140 resp, Jag har ringt lilltranspörtrådét och frågat. De har svaral all har bestämt så här" Det är ren lögn. Jag ringde också lill transpörtrådét, ochman sade alt del var som hade bestämt del här, I svaret säger kommunikationsministern alt del ärtranspörtrådét som har beslutat de här priserna. Del tycker jag är del förstaman borde åtgärda. Jag bor som sagt, i närheten av denna kvinna. Jag åkerbuss lill . Del kan ju inte hon göra. När jag åkte häromdagenkostade det , enkel resa, alltså , tur och retur Hade del förslag somriksdagen log ställning till i är gått igenom, hade hennes resa kostat 88kr, men efler vad kallar för en prisanpassning kostar den 140kr Till förslaget i propositionen sägerkommunikationsministern: I likhet med flertalet remissinstanser finner jag altTRP gjorl en rimlig bedömning av avgiftsnivåerna. Del gjorde också . Del är klart all man kanacceptera alt del som tidigare kostat , möjligen kan kosta 88, då man fården här servicen. Del är ju inte all jämställa med all enhandikappad skall kunna åka på samma villkor som andra. Del är en horribelt förstor skillnad. Vad vi ser nu är någol hell annal än vad vi i hartagit beslut om. Detta, frutalman, anser jag atl regeringen skall göra något ål omgående. Jag vill än en gång fråga; Inser inlekommunikationsministern också all det är nödvändigt? Syftet med riksfärdljänslen, ,är vi alla överens om. Men 1979 fattade beslut om all allkollektivtrafik skulle vara handikappanpassad , och SJ fickutsträckt tid för halva vagnparken till 1991. Trots detta är det fortfarandenästan omöjligt för handikappade all åka kollektivt. Därför måste de flesiaanlita färdtjänst och vid resa över kommungränsen riksfärdljänst. I propositionen 1988/89:81 om riksfärdljänst sägs atl"avgifter för resa med riksfärdljänst föreslås bli anpassade lill normalareskostnader vid resa med andra klass låg inkl. kostnader föranslulningsresor". Del accepterade så sent som . Mendella stämmer inle med verkligheten, som ju också har påpekat här.Antingen vet inle transpörtrådét vad tågbiljetterna kostar, eller bryr man sighell enkell inle om vad man ger för beslutsunderlag. Del underlag somriksdagen grundade sitt beslut på var . fast avgift och . permil med taxi och specialfordon. I del betänkandet sade man också all för resamed specialfordon skulle del inle bli någon laxeförändring. En resa med specialfordon l.ex. kostarefter tur och retur Andra klass tågbiljett kostar 86 krlur och retur med pensionärsraball. Del motsvarar ungefär tidigare taxa, dvs,före Del kostar alltså dubbelt så myckel all åka specialfordonjämfört med låg, och jag tycker inle all det är normala reskostnader De handikappadeutestängs också ofrivilligt från atl åka låg. Hela järnväg är ännuinle. efler riksdagsbeslutet om handikappanpassning avkollek-livtrafiken, handikappanpassad. Jag har diskuterat detta många gångermed flera kommunikationsministrar, och jag tycker alt avgiften intill dess atlman nått målet fakliskl borde motsvara det som transpörtrådét säger i sina föreskrifteroch som accepterats av Dessutom säger i sitt svar all "vissaanpassningar" av avgifterna gjorts från prislägel , Priset påtågbiljetter har inle gått upp på ell år! Dessutom har informationenom dessa prisökningar lill de enskilda brukarna varit nästan obefintlig, sådenna ökning av biljettpriset har kommit som en myckel obehaglig överraskningnär de fått sin biljett. Jag kan inte låta bli att undra om delta är det säll somtranspörtrådét använder för atl göra de besparingar i färdtjänsten som manfått sig pådyvlade av regeringen. Man låter handikappade som inle åker särskiltlångl betala mer än vad järnvägsbiljetten kostar för all på så säll subventionerade längre resorna, där man salt elt tak. Jag kan förslå om inte känner till de härkonsekvenserna av transporlrådets laxesätlning. Man kanske måste ha kontaktermed handikappade för all få vela delta. Jag vill i likhet med fråga:År , när orimlighelerna påpekats, beredd atl vidta åtgärderså alt de principer beslutade om , dvs, atl de som anlitar riksfärdtjänstskall kunna resa lill normala kostnader, alltså vad en tågbiljett Prot.1989/90:37 kostar skall gälla alla brukare av riksfärdljänst? Kommunikationsminister ; Svar på inierpella- Jag tycker att Hans Dautar i väldigl häftigt - han lalar om missförhållanden. Del är nog atlkarakterisera del här systemet pä ell orättvist sätt, Lål mig försöka beskriva litet av bakgrunden till systemetmed riksfärdljänst. Då vill jag först och främst påpeka all resa med tåginnefattar, förutom själva lågresan, som regel också anslulningsresor till ochfrån avrese-resp, ankomstslalionen. Det bortser man ifrån när man gör direktajämförelser mellan vad egenavgiften är och vad enbarl en lågresa kostar Enperson som reser med lag har som regel utgifter inle bara för självatågbiljetten utan även för anslulningsresorna. Hur myckel dessaanslulningsresor kostar beror pä en mängd olika faktorer; avstånd tillstationen, om resan företas med buss, taxi eller egen bil osv, Transpörtrådéthar räknat med en genomsnittlig kostnad av ca , per anslulningsresa. Viden jämförelse mellan kostnaden för en resa med tåg och en direkiresa med taxibör därför kostnaden för lågresan inkludera ca , för anslulningsresornabåde i början och i slutet av resan. Sedan skall vi komma ihåg alt riksfärdljänslen avser altlösa problemen vad gäller långa resor för rekreation eller andra ändamål förgravt handikappade. Del finns inle några regler som anger hur långt man fårresa. Därtill är del satt en högsta avgift på Jag tycker all man skallha med del Också i bilden innan man lar i sin mun alltför anklagande ord ommissförhållanden. Avgifterna skall spegla normala avgifter för långa resorDäri ingår då som sagt anslutningsresor För korta resor hänvisas till ochlänsfärdtjänsl. I många kommuner gäller då den lokala färdtjänsten även för enviss sträcka utanför kommunen. Då kan del förslås uppslå problem i de kommunersom har en snävt avgränsad . Jag kan inte bedöma omNord-malingsfallel är elt sådanl fall.