prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — Förmodligen är inte heller denna den sista i raden. Anledningen lill all plan- och byggfrågorna så ofta ärförmål för behand ling är att det finns två helt skilda synsätt när det gäller hur dessa skalllösas; I40 Å ena sidan socialdemokraternasuttalade förkärlek för långtgående lagstift- ning,styrande regler och byråkratiska överbyggnader, a andra sidan en önskan attavreglera, alt öka de enskilda människornas valfrihet och atl minska byråkratioch styrning. Dessa målsättningar arbetar vi moderater för Även om det numera är näst intill ogörligt att riva upphela PBL-lagstift-ningen, finns det ingen anledning atl för den skull slå sigtill ro och tro atl allt är som det skall. Den grundläggande kritiken motPBLfrån moderat håll kvarstår, varför vi oförtrutet arbetar vidare för atlrätta till det som vi uppfattar som felaktigt. I de flesta fall rör del sig omvikliga principiella frågor, och i några fall om detaljfrågor. Innan jag går in på de enskilda avsnitten ochreservationerna i det betänkande som vi nu skall behandla, vill jag framhållaalt myckel av vad som utlovades när PBL infördes inte har infriats. Del gälleruteblivna förenklingar, kostsammare och mera svårhanterlig ärendebehandling,en försvagad ställning för enskilda mark- och fastighetsägare, osv. Den översynsom har gjorts har resulterat i vissa ändringar, vilka emellertid är för få ochför ytliga. Rejälare tag behövs. Så lill de konkreta förslagen som vi moderater lagt framoch som återfinns som reservationer till detta betänkande. Utformningen av planinslitulet Översiktsplan är felaktig.Eflersom översiktsplanerna är obligatoriska och redovisar endast ettalternativ, har en alltför stark låsning gjorts redan på en nivå som bör varajust översiktlig. Rimligare är att i dessa översiktliga planer redovisaflera olika alternativa utbyggnadsmöjligheter inom kommunen. Planerna skallinte heller vara obligatoriska, utan del bör vara upp lill varje kommun attsjälv avgöra på vilket sätt den översiktliga planeringen skall ske. Del hävdas från socialdemokratiskt håll attöversiktsplanerna inte är bindande och inte får ligga till grund förbygglovsprövning. Jag anser att översiktsplaner i varje fall indirekt kankomma alt avgöra enskilda bygglov. Detta kan ske genom kopplingen tillområdesbestämmelser Det heter nämligen i 5 kap. 16 § PBL; "För begränsadeområden som inte omfattas av detaljplan kan områdesbestämmelser antas för attsäkerställa att syftet med översiktsplanen uppnås." Med områdesbestämmelsernas hjälp kan bygglov ges. ellervägras, med hänvisning till översiktsplanen. På detta sätt kommeröversiktsplanen atl styra enskilda bygglovsärenden, vilket uttryckligen inteskulle vara tillåtet. Detta visar hur felaktig utformningen av översiktsplaneroch områdesbestämmelser är Egentligen fyller områdesbestämmelserna ingenrimlig funktion i plansammanhang. Med dess hjälp kan tom. verksamheterförhindras och förbjudas som i andra paragrafer är tillåtna, och omfattandebygglovsprövning kan ske ulan alt området i fråga är detaljplanelagl. Vår uppfattning är att kommunerna skall kunna arbeta meden frivillig och översiktlig planering och atl i alternativa förslag redovisalänkbara användningar av kommunens mark- och vattenområden.Detaljplaneläggning skall ske genom detaljplan. Ulanför detaljplanelagl område skall bygglov inte kunnavägras. Innehav av mark utanför detaljplan skall ge markägaren rätten attbygga. Del är endast i fråga om byggnadens placering och utformning somkommunen kan ge anvisningar Prot.1989/90:85 Herr talman! Jag vill betona att vimoderater gör en klar skillnad mellan 14 mars1990 förhållanden inom detaljplanelaglområde och ulanför detaljplan. plan råder ofta sådana förhållanden att stor hänsyn måstetas till närboende, °° till miljön, till trafiken, osv.Därför måste återhållsamhet iakttagas, så atl ° ölägenheter i olika hänseenden inteuppkommer. Alt oreflekterat öka ytan påkomplementbyggnader inom detaljplan bör alltså undvikas. Detta betyder dockinte atl komplemenlbyggnader, s.k. friggebodar, som är större än 10 m'generellt skall stoppas. Utom detaljplan bör det, som jag sade, vara tillåtetatt bygga fritt, dvs. ulan formellt bygglov, och därmed självfallet ävenkomplemenlbyggnad av valfri storlek. Vid gles byggnation finns sällan någrakonflikter i fråga om buller, miljöstörningar eller trafikproblem. Vi tyckeratl det är självklart atl man inte genom lagar eller andra bestämmelser skallförhindra och försvåra människors möjlighet atl bygga och bo där de självaväljer och på sådant sätt som de trivs med. Ett sådant system skulle, i kombination med en uppmjukningav strandskyddslagen - vilket jag kommer in på - innebära altbyggnationen på landsbygden på ett avgörande sätt kommer alt öka. Del är allsinte säkert atl landsbygdsutvecklingen bäst främjas med styrmedel ellerbidragsregler Undanröjande av hinder och borttagande av onödig byråkrati harsäkert en mera positiv inverkan på byggnation och bosättning på landsbygden.Det är mol denna bakgrund våra förslag skall ses. Om kommunen av skilda anledningar vill förhindra alt glesbebyggelse kommer lill stånd, eller anser att den mera i detalj måste regleras,skall detaljplan upprättas och bygglov därefter prövas i vanlig ordning. Den byggrätt som regleras i detaljplan skall inte varatidsbegränsad till 5 eller . Skiftande förutsättningar och oförutseddahändelser kan innebära alt dessa genomförandetider visar sig vara för korta.Vi anser atl en i detaljplan fastställd byggrätt skall gälla ulantidsbegränsning. En annan fråga som har med byggrätt och planbestämmelseralt göra är strandskyddsbestämmelserna. Det är orimligt att ett generelltförbud finns som förbjuder atl våra kuster och stränder bebyggs med fritids-eller permanenthus. har mycket god tillgång på stränder kring såvälalla insjöar, vid å- och älvstränder som längs kusterna. För att endast ta ettexempel kan nämnas atl det bara i finns strandslräcka, vilket motsvarar avståndet från lill , Åven om varjeblekingebo utnyttjade av dessa stränder för bebyggelse skulle detfinnas över för exempelvis del rörliga friluftslivet. Av detta kan man dra den slutsatsen att det inte är frånträngselsynpunkt eller rekreationssynpunkl som socialdemokraterna så hårdnackatmotsätter sig en uppmjukning av strandskyddslagen. Motståndet har uppenbarligenandra och svårbegripliga motiv. Del är alltså hög tid alt förändra slrandskyddslagen såalt en större till gänglighet skapas och allt fler kan få möjlighet all bygga och bo vid vatten. Något hinder för del s,k, rörliga friluftslivet kommer detta inte att innebära, utan tillgängligheten skulle i många fall öka. Vårt förslag är att kommunerna själva skall få bestämma vilka stränder de anser så skyddsvärda alt bebygg- 142 else där inte bör ske, 1 dessa fallmåste detaljplan upprättas. När en kommun av särskilda skäl nödgas göra intrång påenskilds mark Prot, 1989/90:85 eller då fastighetsägare åsamkas skada måslefull ekonomisk ersättning utgå, I detaljplan kan mindre avvikelse medges för atttillgodose önskemål om viss flexibilitet vid förverkligandet av en plan. Dessa avvikelser är dock i *° många fallinte tillräckliga för att man på ell smidigt sätt skall kunna ta hän- ° synlill de förändrade förutsättningar som kan uppslå inom ett planområde, Vidgademöjligheter bör därför införas. Dispens från plan i vissa fall bör övervägasunder förutsättning atl dispensen överensstämmer med planens syfte och alt dengodkänns av sakägarna. Den vidgning av sakägarbegreppet som infördes i PBL harmedfört ett betydande merarbete för kommunerna. Kostnaderna siiger förplanarbetet, osäkerheten om vem som skall ha elt inflytande i planprocessen ärstor och de närmast berörda sakägarna - mark- eller fastighetsägarna - har fåtten svagare ställning. Detta är en olycklig utveckling, varför vi föreslår enrenodling av sakägarbegreppet, så att de som verkligen är berörda ges enrättmätig ställning. Andra enskilda eller grupper som också berörs skallgivelvis ges möjlighet att få sina synpunkter framförda och beaktade. Detta kanske vid informationsmöten eller på annat sätt som kommunen finner lämpligt. Även om en del frågor som vi fört frammotionsvägen inte direkt berörts av vad jag har sagt har ändå deviktigaste kommit med i denna genomgång. Den avgörande frågan är på vilket sätt enskilda människorpåverkas av och behandlas i bygglagsliftningen. Vår utgångspunkt är att istörsta möjliga utsträckning ta hänsyn till enskildas önskemål, att slå vakt omäganderätten, alt ha enkla och raka bestämmelser för att därmed göra demlättfattliga och lättillgängliga för allmänheten. Det är också viktigt alt intei onödan sätta upp hinder för byggande, utan i stället underlätta för enskildaatl kunna bygga och bo. Socialdemokraternas inställning tycks vara alt hellrestifta en lag för mycket än låta människorna själva la elt ökat ansvar och gedem större frihet. Plan- och bygglagsliftningen skall inte vara till förlagstiftarna utan för de enskilda människorna. Jag yrkar härmed bifall till de reservationeri bostadsutskottels betänkande 11 där moderata samlingspartiet finns med och iövrigt lill utskottets hemställan, AnL 110 (): behandlade och fastställde dennuvarande plan-och bygglagen , Från framfördevi då kritik på flera viktiga områden i lagstiftningen som grund för vårtavslagsyrkande. Jag skall i detta anförande upprepa någol av vad vi dåframförde och som vi även tidigare tagit upp ett antal gånger här i kammaren. Det måste starkt understrykas att en utgångspunkt för enplan- och bygglag måste vara den enskilda människans rätt att förfoga över sinmark och egendom. Det är bara med stöd av lagen som den enskilde kan hävda sinrätt gentemot myndigheter När de allmänna intressena måste göra sig gällandeskall därför rimliga ersättningsregler garantera kompensation. Den nya med s,k, genomförandetider hargjort det möjligt för kommunerna att begränsa byggrätten för den enskilde ända ned 143 till femår Den nu gällande minimitiden är för många fastighetsägare alldeles för kortför all medge genomförande av byggrätten. Det här kan på elt mycket negativtsätt påverka den enskildes möjligheter alt bygga på sin tomt. Med starkt reducerad byggrätt kan del bli så att en delgrannar kan ha hunnit bygga De blir då helt tillgodosedda, medanandra som haft olika förhinder inte hinner bygga alls. Detta kan skapa enbetydande orättvisa människor emellan. Det nu gällande lagförslaget ger ocksåmarkägaren en myckel svag ställning efler del att genomförandetiden gått ut. Jag skall la några exempel. Svårigheter kan uppstå förpersoner som inte har kunnat använda sin byggrätt på grund av arbetslösheteller sjukdom , Efler genomförandetidens slut har kommunenrätt att ensidigt häva byggplanerna. Kort genomförandelid kan också försvåragenerationsväxling. En avstyckad villatomt från exempelvis föräldrarnas markär givelvis inte ofta aktuell att bebygga inom så kort lid som fem är I de här exemplen kan konsekvenserna bli allvarliga förden enskilde. Detta speciellt om den aktuella kommunen har skiftat politiskmajoritet under genomförandeliden och det tidigare varit politisk strid ombyggplanen. kräver i reservation nr 6 atl en långgenomförandetid införes för byggrätten, med i normalfallet, och atlnågon övre gräns inte bör anges i lagstiftningen. Kommunerna kan därför med vårtförslag fastställa rätten atl bebygga mark för den enskilde till en myckellång lidsperiod, exempelvis , osv. Jag skall nu beröra vissa ersättningsanspråk i plan- ochbygglagen. principiella utgångspunkt är att äganderättens ställninginte får försvagas ytterligare ulan snarare bör stärkas i PBL, Det innebär altdet inte är rätlen att använda mark för bebyggelse ulan inskränkningar i dennarätt som behöver motiveras, I det betänkande vi nu behandlar finns frånutskoltsmajoriteten ett tillkännagivande till regeringen över ensocialdemokratisk motion där tanken är alt förkorta fastighetsägarenstidsmarginaler för alt begära ersättning när hans fastighetsanvändningavsevärt försvåras på grund av bestämmelser som läggs till stadsplanen. Jag tycker att sakägare som av hänsyn till allmännaintressen drabbas av inskränkningar i sin äganderätt bör ha rätt till rimliglid för att kräva ersättning, dvs, den tid som gäller skall inteminskas enligt vår uppfattning. Jag yrkar som en konsekvens till detta bifalltill reservation nr 16, som är gemensam för , moderatasamlingspartiet och . Jag vill nu la upp inlösen eflergenomförandelidens utgång. Enligt PBL 6 kap, 24 § andra stycket i lagförslagetkan kommunen efler genomförandelidens utgång få rätt atl lösa in mark som intehar bebyggts i huvudsaklig överensstämmelse med en detaljplan. Folkpartietanser att kommunerna inte skall ha en sådan lösenrätt. Anledningen till all enplan inte har genomförts kan vara att planen varit så utformad att den harvarit svår atl förverkliga. Det kan finnas sådana skäl som jag tidigare nämnt.Del kan också finnas skäl lill att markägaren inte bebyggt sin mark, t,ex, atlhan velat spara den för sina barn eller andra anhöriga. Markägarens motiv bör kunna prövas mot de motiv somkommunen kan ha för all vilja lösa marken. Kommunen bör därför vara hänvisadlill all an- söka omexproprialionstillslånd varvid dess behov av marken prövas. På del sättet kanockså markägarens synpunkter vägas in. Jag yrkar i enlighet med detta bifalltill reservation nr 9, Jag skall nu ta upp handikappfrågor. Även omPBL ger de handikappade och deras organisationer goda möjligheter atttillvarata sina intressen finns det anledning atl överväga om intelagstiftningen borde skärpas. Bostaden och dess miljö har avgörande betydelseför de handikappades möjligheter all delta i samhällslivet. Utvecklingen molökad tillgänglighet går oacceptabelt långsamt. De handikappades egnaerfarenheter och kunskaper om handikappvänliga byggnadslösningar las inte tillvara i tillräcklig utsträckning. Handikapporganisationerna bör därför vara obligatoriskaremissinstanser i frågor som rör deras medlemmars situation. Även andramöjligheter som kan bidra lill att förbättra de handikappades villkor bör tastill vara i samhällsplanering. Jag yrkar bifall till reservation nr 19 som ärgemensam för , och miljöparliet. Som framhålls i motion Bo515finns del inte anledning all begränsa besvärsrälten när det gällerorganisationer till atl endast omfatta hyresgästorganisationer Enligt våruppfattning bör även villaägar-föreningar ges denna rått. Del finns ca1,7 miljoner småhus i landet, i vilka det bor ca 5 miljoner människor en såstor boendegrupp bör självfallet fä möjlighet att också via sinavillaägarföreningar besvära sig över kommunala planbeslut. PBL bör därförändras i enlighet med vad som föreslagits. Jag yrkar bifall tillfolkpartiels reservation nr 20. har slutligen i reservation nr 24tagit upp detaljhandelns lokalisering. Motiveringen i den reservationenstämmer väl med tidigare ställningstagande från och med enfolkpartimotion som behandlas i näringsutskottel. Jag yrkar därför ocksåbifall till reservation nr 24, och riksdagsgrupp har för avsiktalt stödja denna reservation när kammaren här senare skall ta ställning. I övrigt yrkar jag återigen bifall lill samtligareservtioner som står bakom i detta belänkande. AnL 111BIRGER (); Under innevarande är det tredjegången som vi diskuterar . Vi diskuterade PBL ochi december . är det igen. Del är därför lätt hänt atl det blirupprepningar i våra diskussioner. För atl undvika upprepningar tänker jag endast beröranågra centerreser-valioner och i stället komma med några övergripandefunderingar när det gäller planeringsprocessen. Vi har lämnat 1980-talel bakomoss, och del är nu första gången under 1990-lalel som vi diskuterar plan- ochbygglagsliftningen. trädde i krafl eflernära förarbeten. gjordes följdändringar i ca 40 andra lagar har en långvarig tradition när del gällersamhällsplanering. Del är en utbredd uppfattning att samhällsproblem kan lösasmed en klok planering enligt principer som formulerats i lagar och praxis. 10 Riksdagetis protokoll 1989/90:85 stiflningenkännetecknades dels av en beslutshierarki, dels av en planhierarki.Medborgarnas inflytande över planeringen var begränsat. Planerarna och en litengrupp aktiva politiker ansåg sig kunna avgöra vad som var bäst för kommunerna, I den nya skrevs in hårdare regler förhur medborgarnas inflytande skulle tas till vara i planeringen. Gruppensakägare utvidgades lill atl omfatta i princip alla som berörs av en plan.Tidigare var det huvudsakligen fastighetsägarna. Samrådet är en väl etablerad metod alt diskuteraplaner med dem som är berörda. Vill planerarna i kommunerna få sina förslagtill planer genomförda, måsle man kunna motivera förslagen väl. Man måstekomma med starka argument för att kunna övertyga även motvilliga kommuninvånareom atl den föreslagna planen är den bästa lösningen. Hur har då den nya PBL-lagsliftningen fungerat? Jag uppfattningen att efler hand blivit accepterad. Mendet är också naturligt all en så omfattande lagstiftning noga måste följas uppav berörda myndigheter Det är därför mycket glädjande atl en arbetsgrupp medföreträdare för , , lantmäteriverket och Kommunförbundethar samlat in erfarenheter från fältet. Del är myckel värdefullt atlarbetsgruppen gått ut i länen och frågat hur fungerar Ihöstas behandlade vi här i en del av arbetsgruppens förslag. Del ärnödvändigt alt fler förslag till justeringar i PBL presenteras för oss iriksdagen allteftersom ytterligare erfarenheter samlats in från fältet. Hur kommer då 1990-talets samhällsplanering atl gestallasig? Jag är för min del övertygad om att det kommer att bli en ytterligaredemokratisering och decentralisering. Kommuninvånarnas inflytande ochengagemang kommer att öka. På 1990-talel måsle, som vi ser det i , miljö- ochekologifrågor integreras på ell tydligare sätt i samhällsplaneringen, Atlbeskriva de miljömässiga konsekvenserna av olika åtgärder måste ingå som enintegrerad del i ett tidigt skede i planeringsprocessen. De miljömässigakonsekvenserna kommer ofta in för sent i planeringsprocessen. Vi icentern anser alt tänkandet måste vara ekologiskt från början.Miljökonsekvensbeskrivningarna måste även omfatta konsekvenser avplaneringsåtgärder för den sociala miljön. Det har talats länge om alt socialaaspekter måsle beaktas i samhällsplaneringen. har del inte gjorts itillräcklig grad, I flera av våra centerreservationer tar vi upp miljöfrågornai planeringsprocessen. Bebyggelseplaneringen måsle inriktas mol ett meraresursbevarande samhälle. En bättre miljöanpassning av bl, a, byggandet måsle till.Det är därför nödvändigt, enligt vår uppfattning i , allmiljökonsekvensbeskrivningar används som underlag i samhällsplaneringen. Vi i anser atl del är viktigt alt slå vakt omgrönområdena i storstäderna. Det finns möjligheter härtill i PBL ,men vi bedömer atl de nuvarande bestämmelserna inte är helt tillräckliga. Vivill ha elt stärkt lagskydd, sä att grönytorna i våra storstadsområden bevaras.Miljön hotas ju inte bara av luftföroreningar och försurning. exploateringslrycketpå kvarvarande grönområden blir för starkt genom den pågående koncentrationenav näringsliv och befolkning till storstäderna. Vi tror atl exploateringslrycket på storstädernas grönytorkan komma att öka . eftersom kommunernas ekonomi hållerpå alt försämras. På många håll i storstadsområdena har det sorn brukar kallasför förhandlingsplanering blivit den planeringsmetod som ses som den mest effektivai dagens situation rned knappa ekonomiska resurser i kommunerna. Över huvud laget måste varje möjlighet atl skapa trivsammabostadsområden tas lill vara. Vi har alla blivit väl medvetna om de mångaexempel på trista yttre boendemiljöer och dålig standard på den inreboendemiljön som blev resultatet av det socialdemokratiska miljonprogrammet ibostadsbyggandet. Hyresgäster som bor i lägenhet har i stor utsträckningsamma behov av atl känna närhet till naturen som villaägare som bor i sinafriliggande villor Det är därför nödvändigt atl del i samhällsplaneringenskapas goda yttre miljöer för dem sorn bor i de stora flerbostadshusen. Enviktig åtgärd är, som vi ser det i , atl se till att odlingslotter ochkoloniträdgårdar finns i omedelbar närhet till bostadsområdena. Som jag framhöll finns klara tendenser tillförtätning av bostadsområden. Det är inte bra. Förtätningen främjar inte engod boendemiljö. I stället begränsas möjligheterna för de boende all kännanärhet till naturen, all få den avkoppling som skötsel av en egen odlingslott kange. Vid nyetablering bör därför bostadsområden planeras så,alt särskilda odlingslotter integreras i bostadsområdena. syn på den yttre boendemiljön finns redovisad ivåra reservationer nr 17, 18 och 23. Jag vill liksom också något berörareservation nr 19, som är gemensam för , och miljöpartiet.Vi tar där upp handikappfrågornas behandling i . Det är iall samhällsplanering viktigt all planerarna tänker på att skapa en brabeoendemiljö för de handikappade. Samhällets strävan måsle vara att göraboendel så litet segre-geral som möjligt. Delaktighet innebär inte bara att fåtillgång lill en handi-kappanpassad lägenhet. Även den yttre boendemiljön måsleanpassas för att ge valfrihet ål oss alla. Atl få välja bostadsort ochboendemiljö måste gälla oss alla. Även nya bostadsområden, byggnader och anläggningar kanuppvisa brister vad gäller tillgänglighet för de handikappade. Därför tyckervi i att PBL-lagsliftningen bör skärpas. Vi tycker atlhandikapporganisationerna bör vara obligatoriska remissinstanser isamhällsplaneringen. Vi har en med och gemensamreservation i den här frågan. I annat sammanhang under kommer vi i attta upp frågan om bidrag till handikappanpassning av föreningsägda lokaler Vi icentern anser det också angeläget alt arbetet kan fortsätta med alt göra enallt större del av bostadsbeståndet tillgänglig för handikappade med rörelsehinder.Därför har vi i föreslagit att de särskilda bidragen för hissinstallationerbör behållas. Denna fråga kommer upp senare under , så den får vianledning att återkomma till. Centernhar en reservation nr 33, som rör komplementbyggnader Till Prot,1989/90:85 komplemenlbyggnaderräknas frislående uthus, garage och andra mindre byggnader gällde altkomplementbyggnadernas sammanlagda byggnadsyta inte fick överstiga 10 m-, om deskulle vara befriade från kravet på bygglov. beslutaderiksdagen att storleksbegränsningen skulle tas bort när del gällerkomplementbyggnader utanför detaljplan och utanför samlad bebyggelse. Del varett glädjande beslut, ell bra beslut. Vi i tycker inte all beslutet var tillräckligt. Vivill öka den bygg-lovsfria ytan för komplementbyggnader även inom detaljplanoch inom samlad bebyggelse från 10 m- lill 16 m-. Då kan ytterligarevärdefulla förvarings-utrymmen skapas. Användningssättet förändras inte utan ärdetsamma. sägs del atl tomterna är alldeles för små för all kunna medgedessa förändringar Så myckel har vi väl alla dock klarl för oss, atl när delgäller tomter inom samlad bebyggelse är i allmänhet ytan väl tilllagen. anser det motiverat alt ge villaägaren dennastörre frihet. Om motion hade fått majoritet i utskottet hadevillaägarna sluppit extra krångel och extra kostnader för ansökan om bygglov. vill jag säga några ord om strandskyddet. var inne på det i sitt inledningsanförande. Jag vill dock intekommentera denna fråga så mycket, eftersom det tydligen görs överväganden inombostadsdepartementet med anledning av och lantmäteriverkels rapport. När vi ledamöter i bostadsutskottet - antingen helautskottet eller mindre grupper - har sammanträffat med kommunpolitiker harnästan alllid slrandskyddsbestämmelserna kommit upp till diskussion.Kommunpolitikerna har oberoende av partifärg med skärpa slagit fast altförhållandena i är så varierande. Man har upplevt de nuvarandebestämmelserna som alltför rigida, och man har efterlyst större flexibilitet.Man har framhållit den stora skillnaden mellan en glest befolkad kommun som ärmycket stor till ytan och en till ytan liten kommun i en tätbefolkad region. Även om vi i vill avvakta bostadsdepartementelsarbete har vi i ett särskilt yttrande mycket kortfattat redovisat vårasynpunkter