prot · GD09125 · 1989-12-31 00:00:00 — Vidare har ell meddelande utdelats till kammarensledamöter som gäller sammankallniug till votering. 3 § Beslut om uppskjuten votering På förslag av tredje vice talmannenmedgav kammaren atl de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden avdagens sammanträde skulle företas lill avgörande i ell sammanhang vidarbetsplenum . 4§ Invandring, m.m. Föredrogssocialförsäkringsutskoltets betänkanden /90;SfU17 Invandring m.m. (prop.1989/90:100 delvis), 1989/90:SfU21 Samordnat flyktingmotlagande och nytt syslemför ersättriirig till kommurierna, m.m. (prop. 1989/90:105 och 1989/90:100delvis), 1989/90:SfU22 Tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1989/90 1989/90:125 delvis) samt 1989/90;SfU18 Åtgärder motetnisk diskriminering m.m. (prop. delvis och1989/90:100 delvis). 2 Riksdagetis protokoll 1989/90:125 Invandring, tn.m. Tredje vice talmannen meddelade attsocialförsäkringsutskoltets betänkanden SfU 17, SfU21, SfU22 och SfU18 skulledebatteras gemensamt. AnL 19 (); Vi skall nu diskutera fyra olika betänkandensom behandlar flykting- och invandrarpolitiska frågor I ulskoltels betänkande 17 behandlas anslagsfrågor ianledning av budgetpropositionen. Det gäller bl.a. anslag till statensinvandrarverk och stiftelsen . Det råder ganska slor, för atlinte säga myckel stor, samstämmighet om anslagsfrågorna i utskottet. Moderata samlingspartiet har tillsammans med folkpartietoch fogat en reservation till betänkandet om en ökning avflyklingkvoleu, i elt första steg lill 2 000 personer Vi har äveu fogat enföljdreservalion till betänkandet om ett något ökat anslag i anledning avdetta. Vi moderater har sedau länge föreslagit atl flyklingkvoleuskall prioriteras framför mottagandet av spontanflyktingar med flyktingliknandeskäl. Med tanke på atl nu i princip följer med enindividuell bedömning anser vi alt vår linje om en ökning av flyktingkvoten börkunna fullföljas. Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 6. Det kanske viktigaste betänkandet i sammanhanget, SfU21,som innehåller eu hel del nytänkande, gäller ell samordnat flyktingmottagaudeoch ett nytt system för ersättning till kommunerna. Åven i dessa frågor råderstor samstämmighet om de övergripande riktlinjerna. Det nuvarande systemet förersättning till kommunerna, som innebär atl kommunerna får ersällning fråustaten del år uppehållstillstånd beviljas saml , kommer allersättas av en schabloniserad eugängsersätlning med . för flyktingarsom fyllt och för barn uuder 16 är Ersättningen skall bl.a.täcka bostadskostnad och kostnad för gruud- och påbygg-nads-SFI ochträda i krafl . Kommunerna får slor frihet när del gäller att användaresurserna. Hell uyligen har vi diskuterat utbildningsulskollels betänkande omgrund-SFI och påbyggnads-SFI. Jag vill understryka vad som sades i dendebatten, nämligen alt det är viktigt atl regeringen nu fattar ett beslut omall kommunerna får möjlighel lill en mycket individualiserad undervisning tillflyktingarna. Del är viktigt atl ta hänsyn till tidigare utbildningsbakgrund,yrkeserfarenhet och annal. Vår förhoppning är alt det kommer all fallas eltsådant beslut. Det är viktigt också atl man kan varva arbete och utbildning isvenska. Vi har erfarenheter fråu olika kommuner där man har varit mycketframgångsrik i del avseendet. Det är naturligtvis eflerföljausvärl. Resursernakan användas till någon form av flyklinglön för arbete som anordnas avkommunen. De kau användas till introdukliousersätlning och liknande.Naturligtvis kommer det att ligga ell stort ansvar på kommunerna men också enslor makt när det gäller att använda sin fantasi och sin samarbelsförmåga medövriga organ - arbetsförmedling, olika myndigheler arbetsplatser och inte minslorganisationer - för alt verkligen snabbi få flyktingarna i arbele. Bl.a. anservi att arbetsgivarna direkt bör kuuna rekrytera arbetskrafl vidförläggningarna. Det har vi framfört tidigare i reservationer Vi moderater har länge förordat elt ersälluingssystemliknande det uu Prot. 1989/90:125 föreslagna, som möjliggör en myckel suabbare utslussning av flyktingar iar- belslivet. Det är givelvis vår förhoppning och vår strävan atl del nya ersätt ningssystemet skall slå väl ut. Vi har alla som kommunmedborgare ansvar °' för all här händer posiliva saker Det är alldeles nödvändigt att flyktingarna snabbi kommer ul i arbele och inte passiviseras som bidragstagare, vilkel tyvärr ofta har varit fallet hillills. Del är viktigt främst för deras egenskull meu även med lanke på den allmänna opinionen. Människor förstår ofta inte all flyktingarna inte har något val. Man blir sittande på förläggningen och blir bidragstagare, i ställel för atl vi sätter lill alla klutar för alt deverkligen skall komma ut i arbete. förslag som vi moderater länge har haft är också atl lånskall utgå i slället för s.k. statsbidrag till bl.a. hemutrustuirig. Vi kan nuglädja oss åt att äveu della vårt förslag framförts i propositionen och iutskotlsbetänkaudet. Jag skall nu övergå till att uågot kommenterade moderaia reservationerna i detta ärende. I reservation 8 rörande handikappade flyktingar säger viatl det är omöjligt alt göra en bedömning av en handikappad flyktingsmöjlighet atl arbeta pä det tidiga stadium som man i propositionen utgår ifrån.Vi anser att rehabiliteringen av handikappade bör staria så tidigt sommöjligt, och det skall inte las för givet all den handikappade flyktingen ärpredestinerad atl bli eu socialbidragstagare. Del gäller naturligtvis all sättain rehabiliteringsålgärder så snarl som möjligl. Först uår eu rehabiliteringvisat sig omöjlig bör kommunerna garanteras kontinuerligt slöd för utgifter försocialbidrag. I reservation 14 efterlyser vi övergångsregler inför detnya systemet, så alt det iute blir för slora skillnader i ersältuingeu till dekommuner som har varit generösa i sitt mottagande av flyktingar Manhar tagit emot måhända ovanligt mänga flyktingar, och man har skrivit relativtgenerösa avtal med invandrarverket. Det har uttryckts farhågor från vissakommuner att man kommer att förlora ett ansenligt belopp i jämförelse mednuläget. Därför hade vi velat alt övergångsbestämmelser skulle ha skapatsredau . Men det skall sägas atl utskottet verkligen är öppet och aktivtföljer upp vad som händer i detta ärende. Delvis har våra krav tillmötesgåttspå denna punkt. Vi har ändå velal markera alt det kan finnas en risk atl vissakommuner blir mer restriktiva. När det gäller bosläder lill flyktingar säger vi ireservation 17 alt flyktingar inte bör erhålla förtur i bostadskön jämfört medt.ex. svenska ungdomar Den här uppfattningen har framförts också av bl.a.diskrimineringsombudsmannen. Det kau bli en mycket negativ reaktion hos mångaungdomar när de märker alt flyktingar går före dem i kön när de kanske harväntal . Vi tycker att del är bättre aft ordna övergåugsbostäder tillflyktingar tills en permanent bostad kan ordnas åt dem. I utskottets betänkandeuttrycks förhoppningar om att kommunerna i sina bostadsbyggnadsplaner inom denärmaste åren har så atl säga byggt i kapp kön. Vi får hoppas all del blir enpositiv ulveckling på delta område. Betänkande 22 behandlar anslag i tilläggsbudgeten. Tilldel betänkandet har inga motioner eller reservationer fogats, och jag vill här endast yrka bi fall till utskottets hemställan. Belänkande 18 handlar bl.a. om åtgärder mol etniskdiskriminering. Det grundar sig dels pä utredningar och förslag som lagts framav kommissionen mol rasism och främlingsfientlighet, dels på den s.k.DO-ulredningen. Låt mig gärna säga atl vi moderater uppskattar alt en del av deförslag som lagts fram i ulreduingarna inte förts fram som lagförslag. Enålgärd där man direkt förbjuder s.k. rasistiska organisationer skulle enligtvår mening helt motverka sitt syfte och snarare ge ytterligare uppmärksamhetoch råg i ryggen åt sådana organisationer, vilka vi naturligtvis tar avståndifrån. Från moderat sida är vi tveksamma äveu lill en del av deföreslagna åtgärderna. Vi auser atl en öppen information om gällande regler,t.ex. i fråga om bidragsgivning, är en väl så effekiiv ålgärd som särregler motdiskriminering. Detta har vi utvecklat i reservation 2. Vi anser att etniskaminoriteter genom grundlagen och andra författningar har etttillräckligt skydd mol diskriminering på etnisk gruud. Vi avvisar därför ireservation 9 en ulredning om lagstiftning mot etnisk diskriminering iarbetslivet. I reservation 13 stödjer vi en cenlermotion rörandegrupplalau vid skadestånd. Vi ifrågasätter starkt möjligheten att införamöjlighel till grupptalan inom ramen för vårt straffrättsliga, processrätlsligaoch skadeståndsrätlliga syslem. Av deu s.k. DO-ulredningens betänkande framgåratt diskriminering bör kuuna avskaffas. är också inne på tanken, men vågar tydligen inte lägga fram någolförslag . Ett sådant skjuls . Vi har i en motion framhållit atlnämnden redau uu bör kunna avskaffas och har följt upp denna lanke i reservation16, som jag yrkar bifall till. har vi moderater i reservation 18 gått emotförslaget om kraftigt ökade resurser lill ombudsmannen när det gäller etniskdiskriminering. Vi anser att diskrimineringsombudsmannen utför ettförtjänstfullt arbete, men vi lycker all denna myndighet, lika väl som allaaudra, bör begränsa sin volymtillväxt. Däremot har vi räknat upp anslaget medhänsyn till inflationen. Därmed, herr talmau, yrkar jag bifall lill samtligareservationer avgivna av oss moderater och i övrigt till utskottels hemställandär den inte föranlett några reservationer. AnL 20MARIA (); Vi vill iute ha några flyktingar här i vårtvackra Kimslad! De skräpar ned, de stjäl frukt och de kackar i folks trådgårdarJa, ungefär så lät del i en nyhetssändning i TV i går när eu kommunalpolitikerfrån Kimslad uttalade sig med anledning av atl man planerar att ha enflyktingförläggning där För del första vill jag säga att håren reser sig påarmarna när jag hör sådana uttalanden, och tyvärr är de inte läugre särskiltsällsynta. För det andra hoppas jag att närvarande moderater här ikammaren kan intyga atl i allmänhet inte har en sådan människosyn. För del tredje är det här naturligtvis eu allvarlig signal- flyktingmoltagningen är i ett stresstillstånd. Del kärvar med utplaceringentill kommunerna, och det kärvar också alltmer när det gäller alt åstadkommafler förläggningar för asylsökande ule i kommunerna. Del ärinte så lätt alt la emot flyktingar Problemen har varit så stora alt regeringenfattade det s.k. decemberbeslulet. Enligt detta är det viktigare Prot.1989/90:125 atl åtgärda problemen med det svenska flyktingmottagandet än att se tilllu- sentals flyktingars och asylsökandes skyddsbehov. Argumenten är alt det rå der brist på bosläder, att del råder en allmän resursbrist och alt denflykting- *' fientliga attityden i har tilltagit. För oss i är det viktigt med medverkan när detgäller atl lösa problemen med flyktingmottagningen. Vi förespråkar eu generösoch rätts-säker flyktingpolitik, och därför måste flyktingarna kunna tas emotpå ett värdigt sätt, på ett sådant sätt att svenskar villigt och med öppnaarmar säger all de är beredda all vara solidariska med flyktingarna. För atldelta skall kunna bli fallet i måste vissa systemfel i den svenskaflyktingmotlag-ningen åtgärdas. De grundläggande problem som harutkristalliserat sig i fråga om flyktingmoltagningen harvarit dels deu långa väntan på besked - och detta fortfarande ett av de störstaproblemen -, dels det förläggningssyslem som har utvecklats för asylsökande.Det nuvarande förläggningssyslemet har nämligen i slor utsträckning karaktärenav läger Detta leder till en passivisering av de asylsökande. Dessutom får mauen känsla av alt det är skillnad mellau svenskar och invandrare - vi och de, dedär Flyktingarna och de asylsökande uppfattas på något sätt som apor i bur istället för att betraktas som medlemmar av det samhälle som vi lever i. Meu del finris ytterligare ett problem som jag gärna villbetona, och del är problemet med den mycket utdragna väntan som gäller förflyktingar med tillstånd innan dessa tillåls komma ul i samhället. Meu delgäller inte bara problemet med de 7 000 människor som finns på förläggningaroch som väntar på att komma ut i samhället och vars tillstånd redan är klara,utau det gäller också en annan sak. När dessa människor kommer ut i kommunernadröjer det, i värsta fall, nämligen ytterligare elt antal år tills de harmöjlighet att själva försörja sig. Elt problem har varit svenskundervisningen.Men förhoppningsvis kommer denna att fuugera bättre efter del beslut som vinyss har fallat. Elt annat problem är atl del har gått mycket långsamt när delgällt atl få en introduktion på arbetsmarknaden. Det har i många fall varit ettutdraget bidragsberoende för flyktingar. Del monopol som kommunerna har på flyktingmoltagningen ochdel centraliserade förläggningssyslem som vi i har vall leder till enbeskuren individuell frihet för dem som kommer hit. Men det leder också tillpassivisering och lill onödiga kostnader för samhället och ger näring ålfrämlingsfientliga attityder. Därför anser vi i attflyklingmoilaguingen grundligt behöver renoveras. Med regeringens proposition kommer vi ett goll stycke påvägen. Det känns mycket skönt alt kunna vara i huvudsak positiv iflyktingdebatlen här i kammaren. Det är alltså mycket behagligt all kuunakonstatera atf vi är överens om färdriktningen i framliden när del gällerflykiingmotiagningen, åtminstone på väsentliga puukter Det vinns dock några saker all säga om det nyabidragssystemet. Vi i är övertygade om att det kommer attstimulera till att människor fortare kommer ut på arbetsmarknaden. Atl det ärmöjligt all få ul folk på arbetsmarknaden visar inte minsl exemplet iKramfors. Redau inom det nuva- randesyslemel har man ju där lyckats atl få ul många människor påarbetsmarknaden. Meu det behövs också andra saker för all del hela skallfuugera smärtfritt. Vi i har föreslagit alt biståndet, om detta ärmöjligt, helst inte skall utbetalas av socialförvaltningen - detta för atl manpå del sättet skall komma i från den känsla av socialbidragsberoeude somhittills har vidlått flyktingmoftagningen. Arbetslinjen är en annan sak som vi i hardrivit mycket envist både när det gäller asylsökande och när def gällerflyktingar Def aktuella betänkandet är ett av få betänkanden där vi inte harhaft lillfälle alt reservera oss till förmän för att asylsökande skall fåarbeta. Meu vi tänker återkomma till den frågan. Del är väl helt klart allarbetslinjen har fått en skjuts framåt i och med den proposition som vi harframför oss. Del är viktigt atl påminna om, och detta sades också i den förradebatten, atl mau kan varva arbele med undervisning inom ramen försfi-undervisningen. Försök av den karaktären har gell myckel goda resultat.Det vore bra om de kommuner som har sådana här möjligheter kuude införa eltsystem med praktikplalser för flyktingar Det har visat sig ge utomordentligtgoda resultat. När man på ett företag får lära känna enflykting inser mari att det rör sig om eri människa som mycket väl klarar avden arbetsuppgift som hau eller hon är satt atl göra. En hel del av de problemsom vi har med etnisk diskriminering på arbetsmarknaden är just en fråga omattityder och om kuuskap. Det är ulomorderitligl viktigt all på olika sätt försökakomma ifrån den karaktär av socialfallsfabrik som flyklingmollagningeu i vissafall har haft. Bostadsproblemet är faktiskt, skulle jag vilja påstå, ett av destörsta systemfelen, åtminstone beträffande asylmotlagningen. Vi menar attregeringen har haft en överdriven ambition att planera och kontrollera deasylsökandes tillvaro. Delta har lett till atl man allt hårdare har inriktatsig på eu förlägg-uingstillvaro för de asylsökande. Trots atl del finns eusynnerligen slor brist på förläggningar, trots att invandrarverket görförtvivlade ansträngningar alt dammsuga landet på förläggningsplatser och trotsalt man tvingas lill dåliga och dyrbara lösningar - hotellboende etc. - har vihittills inte kunnat notera något nytänkande från regeringens sida. Vi i folkparliel presenterade för sedau rapporten, där vi säger att de asylsökande själva måste få lovalt ta initiativ. De skall inte bara tillålas alt ta initiativ när det gälleralt hitta en bostad, utau de behöver faktiskt också uppmuntras. Vi menar atl de människor som kommer hit i mycket slorutsträckning är starka människor, resurskrafliga och initiativrika. Det kauskeär mer den sorleris märiniskor som tar sig till och som har problembakorii sig på grund av politisk verksamhet i hemlandet, och därför borde mauutgå från att kanske t. o. m, en majoritet av de asylsökande själva både villoch kari ta ett eget arisvar för t. ex. siu bostad äveu . Manskulle då kunna komma ifrån både problemet med brist på rörelsefrihet vidvistelsen på en förläggning och problemet med att hitta förläggningsplatser Därför har också föreslagit atl ett sådantsystem skall införas att de asylsökande hell enkelt får kvittera ut pengar somtäcker uppehället om de haregna alternativ för boendel. Det kan också leda till en högre mänsklig kvalitetuuder väntetiden, då de kau bo hos släktingar och vänner och få ett Slöd, somofta är avgörande. Även för flyktingar med tillstånd vill vi gärna se euuppluckring av del kommunala flyklingmonopolet. Man skulle kunna pröva om någraandra än kommuner kunde vara mottagare av flyktingar Man skall äveu tilltroflyktingar med tillstånd möjligheten och förmågan alt ta egna initiativ. Ettav de stora systemfelen är just detta att människor som är siarka ochinitiativrika bryts ner långsamt under den långa väntan, på gruud av del syslemsom de tvingas in i. De förvandlas i värsta fall till människor som inteåterfår siu forna styrka och initiativrikedom. Bostadsproblemet är naturligtvis en kärnfråga äveu utandessa reformer Utplaceringen i kommunerna måste gå snabbare, och därför har viföreslagit, såväl tidigare som , ett stimulansbidrag för alt stimulerakommunerna all bygga provisoriska bostäder. Vi ser det tyvärr fortfarande somnödvändigt med tillfälliga lösningar När det gäller boendel vill jag gärna påminna om andraåsikter som har fört fram när det gäller all slipa borl onödigfriktion mellan invandrare och svenskar handlar bl. a. om alt invandrarebör få lån i stället för bidrag till bosältniug, och vi konstaterar med glädjeatt regeringen också har den inställningen i propositionen. En annan sak som vihar fört fram är alt det är viktigt atl se lill alt flyktingar iute får gå förei bostadskön om de inte har sociala skäl, dvs. samma skäl lill förtur som andrasvenskar De belärikanden som uu behandlas är myckel olika lill sinkaraktär, och jag har här mest uppehållit mig jusl vid del betänkande somhandlar om elt samordnat flyklirigmollagande och ett nytt system förersältriing lill kommunerna. I elt annal betänkande tas framför allt frågan omflykfingkvoten upp, och där har , som tidigare, reserverat sig lillförmån för en ökning av flyktingkvoten. Mol bakgrund av alt regeringen,uppenbarligen utan några större svårigheter, har kunnat öka anlalel mottagnakvotflyklingar lill över 1 400 jämfört med 1 200 anser vi atl del är självklartalt fortsätta i deu färdriktningen. Jag skulle gärna vilja fråga socialdemokraternasrepresentanter om man ändå inte skulle kunna börja röra sig uppåt. Del kan jukonstateras att mottagandet i realiteten ligger över den fastslagnaflyklingkvoten. Del belänkande som handlar om etnisk diskriminering harfolkparliel iuga avvikande meningar om. Vi vet all etnisk diskriminering är ellreellt problem för utomordenlligt många av de människor i som har enannan härkomst. Det handlar inte eribart om atl mari har svårt att få arbete omdet firiris aridra kandidater som är svenskar, ulan vad diskrimineringsombudsmannenframför allt har framhållit är att blott det faktum att man har en annanhudfärg eller ett avvikande efternamn ofta gör all man irite ens kommer framtill en anställningsintervju. Vi i är myckel bekymrade över dessa fakta, menvi har inte haft anledning att göra annal äu atl tillstyrka regeringens förslagom att fundera ytterligare ett varv på hur problemet skall kunna åtgärdas. Vitycker att det har funnits problem med den utformning av lagförslaget somframfördes av diskrimineriugsombudsmannen,och vi ser därför gärna atl eu utformning som kan komma atl fungera bättre tasfram. Vi har en reservation lill del belänkandet, och del gällernärradion. Närradion är ju ett mycket stort bekymmer, framför alll genom RadioIslam. Vi lycker inte atl del räcker med den nuvarande eltårsgränsen för all fäsätta i gång med nya sändningar för den som avstängts. Vi anser att man måslegå hårdare fram mol eu så vidrig, öppet antisemitisk propaganda som förs fram iRadio . Därför har vi reserverat oss till förmån för att sändningstillståndskall vara indraget åtminstone , innan den som har blivit fälld förrasislisk propagarida, på det säll som har blivit, får komma igeri. Det finns en rad audra reservationer som jag inte hartagit upp, men jag tänkte ändå sluta här och gärna återkomma senare i debatten. Jag slutar därför med atl yrka bifall till samtliga dereservationer som har avgivit i anledning av de betänkanden som nudiskuteras. AnL 21 () replik: Till vill jag säga atl denmoderata politiken redovisas i ulskoltsdiskussionerna, i utskottsbetänkandenaoch i den debatt som förs i denna kammare. Del är bara all lyssna och läsainnantill vilka ståndpunkter vi slår för kan det vara ris och ibland kandet vara ros, såväl till regeringen som till audra politiska företrädare, menvår politik utgår från realiteter och har humanism och medmänsklighet somgrund. Detta är viktigt. Vad representanter för olika partier säger utanför dellahus i hetsiga diskussioner har jag ingen anledning att kommentera här. Jagföljer huvudsakligen upp den partimotion som förvisso är moderatpolitik. Jag tror, herr lalman, all svensk flykting- ochinvandrarpolitik skulle må myckel bra av en lugn och sansad debatl, där vi larhänsyn till de realiteter som råder, den förmåga vårt land över huvud tagel haratl la emot flyktingar på ett värdigt och bra säll, meu, som jag hela lidenockså säger med denna humana människosyn som grund. Jag tror också all svensk flykting-och invandrarpolitik skulle må väl av alt inte någon av oss som företräder deolika politiska partierna vill framstå som bättre, mer human och medmänsklig änalla andra. Jag tror all vi alla är besjälade av viljan atl göra det här såbra som möjligl. Del är det som jag absolut vill ha sagl i della sammanhang. AnL 22MARIA () replik: Jag uppfattar det så atl sitt inlägg tar avstånd från det som den moderaia kommunalpolitikern iKimslad uttalade om flyktingar och vad flyktingar kan förväntas ägna sig ål.Jag tar upp det här därför att jag blir myckel upprörd, och jag tycker att detär av värde all höra all det inte är någonting som moderata samlingspartietställer sig bakom. Jag tar också upp detta för att jag auser att vi alla, jagsjälv, mitt parti, liksom alla andra partier, har ett ansvar för en slagsrenhållning i debatten. Som alla vet år flyktingdebatlen utomordenlligtinfekterad. Det kan vara en mycket svårbalansgång mellan att å ena sidan diskutera problem med flyktiugpolitikeu ochflyktingmottagandet och atl å audra sidan glida över i mer främlingsfientligaresonemang. Jusl denna mycket svåra balansgång är def, tycker jag, riksdagenspartiers skyldighet alt försöka upprätthålla. Därför tackar jag det avståndstagande som jag meriar atl hennes inlägg utgjorde. AnL 23RUNE (): andra hälft har frågor somrör flyktingar och flyktirigmotlagaridet hell domirieral debatteri. Så är detäveri . Det som berör invandrarpolitiken, dvs. invandrarnas möjligheteratt leva och verka i vårt samhälle, har däremot kommit mer i skymundan. Inteminst de tidiga arbetskraftsinvaudrargrupperna lycker sig ha blivit bortglömdai debatten. Deras problem blir inte lika uppmärksammade som t.ex. nyanländaflyktinggruppers problem. Riktlinjerna för invandrarpolitiken, såsom harfastställt dem, brukar delas upp i tre huvudmål; jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. Jäm-likhetsmålel bör ses som det mera övergripande målet förinvandrarpolitiken.