prot · GD09135 · 1989-12-31 00:00:00 — I näringslivspropositionen talar statsrådet gång på gångom vikten av att förstärka entreprenörsföretagen och legotillverkarna. Det ärtomt prat, för någon sådan egentlig förstärkning finns inte i förslaget, utanförstärkningen går ut på förstatligande helt enkelt. I samma andetagefterskänker regeringen till . Detta skerfördolt för och utan dess medgivande. Regeringen stöder sig på enlagparagraf, och det är tveksamt om den är tillämplig i det här fallet.Dessutom beläggs frågan med sekretess. Det här måste väl kännas besvärande, . Skattebefrielsensom sådan är värd en diskussion för sig, men tillvägagångssättet är minst sagtolustigt. Jag tror att alla människor har svårt att tänka sig att löftet omskattebefrielse för reavinsten inte ingick redan vid avtalets upprättande.Inte är det troligt att regeringen i efterhand kommer med en trevlig karamellpå 1,7 miljarder som uppmuntran. Jag kan inte föreställa mig annat än attlöftet fannsredan vid behandling av Volvo-Procordia-affären. Men alla iregeringen teg. Jag skulle vilja fråga industriministern, om han anser atttillvägagångssättet att lura är tillständigt. Jag undrar verkligenom den socialdemokratiska gruppen i näringsutskottet var underrättad om attskattebefrielsen ingick i affären. 124 (); Industriministern antydde att det fanns enstark tilltro till socialdemokraternas industri- och näringspolitik genomutvecklingen av aktiekursen. Det är visserligen sant att kraftindustrinsaktier steg när blev industriminister. Den elogen till har vikunnat notera. Om det sedan är en eloge som småföretagen är villiga attapplådera och ställa upp bakom, råder det väl delade meningar om. Jag var i i går och träffade ett antalföreträdare för Småföretagens . De kände stark oro införMolins förslag till centrala riskkapitalbolag, och jag tror att den oron är detmånga som känner När jag talar om strukturkonservatism, menar jag denmaktapparat som socialdemokraterna och alltid försöker använda sigav i näringspolitiska sammanhang. Löntagarfonderna, fem stycken, var ett sättatt bygga upp en maktapparat. vandrar man vidare. Det skall bli riskkapitalbolag- man har stannat vid siffran fem - som kommer att bli en gigantisk maktapparatoch som kommer att äga småföretagen, delvis med småföretagens pengar pengarsom egentligen skulle användas till riskfinansiering av småföretagensinvesteringar via utvecklingsfonderna. Jag tycker att man går fel väg. Skallman få fram riskkapital, skall man vandra den väg som vi från sida harredovisat. Sedan citerar ett dokument med synpå skattereformen och tar det som intäkt för att allt är bra. Det var kanskeinte det mest lysande citat som kan anföras. Jag är inte förvånad över attfolkpartiet applåderar skattereformen, eftersom det delvis är medansvarigt förden. Jag hade blivit mer förvånad om sagt något annat. Trots allt finns det många som kan konstatera att de allraminsta företagen, mindre familjeföretag, de som driver enskild firma osv.,inte har fått en tillräckligt god behandling i skattepolitiska sammanhang. Vidare tycker jag att den makt- och ägarkoncentration sompågår i näringslivet skall mötas med andra medel än vad industriministern harredovisat. Vi har föreslagit en fusionskontroll av den typ som finns i EG. Jagtycker att det vore angeläget att regeringen tog fasta pä det förslaget ochåterkom till vid något annat tillfälle, så att vi här kunde fatta ettbeslut om fusionskontroll i likhet med den som finns i EG. Det vore viktigt föratt minska makt- och ägarkoncentrationen i näringslivet. AnL 125 (): Jag kan förstå att det inte är så roligt attförsöka svara på frågan som jag ställde till industriministern, varför man ärså flat mot storföretagen när det gäller miljö- och energifrågor Men om viskall hålla oss till verkligheten, hur länge håller det då, , attföretagen inte med- 1989/90:135 7 juni1990 verkar till en utvecklingsom för oss längre innanför naturens ramar? är man ju pä väg åt fel håll,mer och mer utanför den. Jag tror att regeringen måste handla mer kraftfulltoch sätta sig i respekt. Regeringen har ju också ansvar för andra i änbara industriledarna. Välfärdeni undergrävs av slöseriet med naturresurser och avmiljöförstöring som också förstör människors hälsa och ökar de globalamiljöproblemen. Industriministernnämnde på meritlistan att han varit med i , och det är väl fint.Det hade kanske varit bra att använda den styrelseposten till att få tillbakaSJ som hela svenska folkets järnväg. Tyvärr lägger SJ ner tågtrafik ochförsämrar servicen för resande, framför allt norrut i . Det bor faktisktfolk kvar där fortfarande som behöver sitt tåg och som egentligen inte harnågon långsiktig glädje av att få åka buss i stället för tåg, i varje fall inteom man skall ta hänsyn till miljöfrågorna men inte heller om hänsyn tas tillkomforten. Det är bättre att åka tåg än att åka buss. Framför allt är detviktigt att kunna åka kollektivt över huvud taget. Sådet är viktigt att de svenska serviceföretagen - SJ, posten, osv. -inte blir alltför, skall vi säga "glossigt", marknadsanpassade ochbara hjälper storkunderna. Det är faktiskt oerhört viktigt att behålla servicentill alla och göra det till rimliga kostnader. Där är, tycker jag, utvecklingenockså på väg åt fel håll. Jag sade att vi skulle vilja ha mera investeringar från utlandet. Detskulle naturligtvis stärka vår utveckling och också tillföra oss andra kulturerän vad vi har på hemmamarknaden när det gäller t.ex. hur företag leds ochdrivs. Menvi är inte unikt dåliga i det här avseendet. Jag tog exemplet . Deinvesteringar som går från till utlandet är faktiskt 6,5 gångerstörre än de investeringar som kommer till utifrån. Motsvarandesiffra för är 5,5 gånger Vi är alltså bättre än , men viär inte tillräckligt bra. Naturligtvis är inte heller tillräckligtbra - det kan jag inte tänka mig att de tycker Det visar att man inte bara kansäga att det är så utomordentligt bra utomlands, att har konkurrenskraftosv. och att man därigenom löser alla problem. Det finns även andra faktorersom spelar in. Enfaktor som naturligtvis talar emot oss när det gäller att få utländskainvesteringar är vårt geografiska läge. Vi är inte centrum i de stora marknadersom finns i , utan vi befinner oss i utkanten. Vi måste "plockarätt" på de speciella fördelar som det innebär att investera i . Vihar många fördelar som har medfört att svensk industri har blivit utomordenfligtslagkraftig internafionellt och att vi i förhållande till vår befolkning harmånga fler stora företag än de flesta andra länder Vi har en högtståendeforskning på många områden, som kan vara intressant för utlandsinvesterare. Vihar en utbildad arbetskraft, som kan vara intressant för många arbetsgivareutomlands. Vi skall naturligtvis ta till vara dessa förutsättningar ochredovisa dem. Vi måste bedriva aktiv verksamhet för att få hit utlandsin- vesterare,så att vi blir bättre än vad vi är . Men vi är inte unikt dåliga iförhållande till andra länder Småföretagen skall behålla sina pengar säger . Det är klart att småföretagen måste få konsolidera sin verksamhetså att de kan utvecklas. Småföretagarna skall dock naturligtvis betala skattpå sina vinster precis som alla andra skattebetalare. Vi måste ha enfördelningspolitik och en rättvisa när det gäller skattefördelningen. Vi kaninte privilegiera vissa människor och vissa grupper i samhället, utan vi måsteockså skapa ett system som upplevs som rättvist. Vi måste naturligtvis också se till att man får detriskkapital som behövs. Det är ett faktum att det privata riskkapitalet intesöker sig fill företag som är osäkra när det gäller investeringar Det gällert.ex. nya företag som skall utvecklas och som behöver satsa. Avkastningenkommer där kanske efter fem, sex, sju eller Man satsar i stället isäkrare projekt. Så ser verkligheten ut. Det är därför svart att skaffa riskkapitaltill dessa företag. Vi måste då skapa nya former som klarar det problemet. Det är problematiskt därför att vi inte ger besked om EG.Detta är ett märkligt påstående från en ledamot i den här . Densvenska har lagt fast det mandat som regeringen har när det gälleratt förhandla med EG. Det går inte ut på att vi skall söka medlemskap. Det gårfaktiskt ut på att vi tillsammans med övriga EFTA-länder skall försökaförhandla fram bästa möjliga avtal där vi har ett förbehåll, nämligen att viinte kan ge avkall på vår neutralitetspolitik. Förhandlingen fullföljer vi . Vi kan inte se annat änatt den uppläggning som har lagts fast kommer att lyckas. Medlemskap i äricke aktuellt. EG tar inte emot några nya medlemmar . Av detskälet är den frågan således inte aktuell över huvud taget. Om förutsättningarna förändras i säkerhetspolitisktså att det finns anledning att lägga om vår utrikespolitik tycker jag att detär en mycket större fråga. Man skall inte bara gå och kasta ur sig kravet påett medlemskap. Vi måste i stället analysera den säkerhetspolitiskasituationen såsom den utvecklats i hela . Det gäller vad EG skall ha förförsvars- och utrikespolitiskt samarbete i en politisk union och vad som händeri . Vad är det för stabilitet i ? Vi kan ta Sovjetsom ett exempel med alla sina nationella motsättningar och osäkerheten omhuruvida ledningen kan fä folket med sig. Skall vi i denna situation börjaompröva vår utrikespolitik och ställa krav på medlemskap? Jag tycker att detvisar på en närmast dumdristig inställning i sä allvarliga frågor som har medrikets säkerhet att göra. tog upp och skattebefrielsen. Jag vetinte vad det har med den här debatten att göra. Jag trodde att vi hade klaratav Procordiaaffären . De regler som har lagt fastinnebär att företagen har möjligheter att söka dispens för att slippareavinstbeskattningen. Det är frågor som avgörs av regeringen efterbemyndigande från . Denna ansökan från har inte heller varitfördold för . I det prospekt som har tillsammans med Procordiaom affären 1989/90:135 7 juni1990 stär det att man har söktom dispens. Det har varit tillgängligt för och har naturligtvis intevarit någon hemlighet. Detär naturligtvis inte så som insinuerar, nämligen att det skulleha varit en förutsättning för avtalet när det träffades Jag var intemed om det, men några sådana förutsättningar har aldrig redovisats för mig.Jag har inte heller hört talas om några sådana förutsättningar I prospektetstär det inte som ett villkor för affären, utan det står bara som en upplysningatt man har begärt dispens. Dethar inte varit fråga om att lura , utan det har varit fråga om atthantera de frågor som har beslutat om på det sätt som harlagt fast. Man kan naturligtvis insinuera och misstänkliggöra. Det står var ochen fritt att göra det. Men jag tycker inte att det är en särskilt brauppläggning av den politiska debatten om vi skall hålla pä med sådant. känner oro för riskkapitalbolagen och meddelar att det kommer signalerom sådan oro från småföretagen. Jag har inte upplevt att det är där oron finns,utan det finns oftast en massa politiska förtecken med i sammanhanget när manär orolig för detta. Småföretagarna ser praktiskt och pragmatiskt pä detta. Jagvar på en överläggning där vi diskuterade dessa frågorFöreningsbanken var inbjudare. Det var ingen där som sade att man skall stoppadet här Det var inte heller någon från små-företagarrådet, som regeringen harinrättat och redovisar i propositionen, som sade att man skulle stoppa detta,utan man välkomnade förslaget. Det är denna verklighet som vi möter när viträffar dem som påverkas av dessa problem. Detindustriella klimatet och näringslivsklimatet i tror jag att man kanmäta pä många olika sätt. Man kan mäta det utifrån investeringsnivån, som harutvecklats helt fantastiskt i . Man kan mäta det utifrånaktiekursernas utveckling , som har utvecklats på ett enaståendesätt och som också utvecklats trots att det nu låter så dåligt. Man kanmäta det i sysselsättning. Vi kan konstatera att vi har en högre sysselsättningi än i något annat land. Vi kan mäta det i arbetslöshet och konstateraatt vi har lägre arbetslöshet än något annat land. Vi kan mäta det ikapacitetsutnyttjandet, vi kan konstatera att trots att konjunkturen nu gårneråt har vi ett högre kapacitetsutnyttjande i än vad man har i genomsnitti EG. Mankan på punkt efter punkt visa att det i realiteten finns resultat som visar påatt det i verkligheten inte är så dåligt som ni vill göra gällande. Det finnsdock en sorts politisk jargong som vill framställa det så dåligt som möjligt. Jagskulle också kunna måla upp hur det såg ut i detta land under slutet av70-talet och , men det skall jag inte göra. Jag tycker att vii stället kan titta på dagens och framtidens situation. Jagtycker inte att jag har behov av att känna någon särskild oro för den svenskaindustrins och det svenska näringslivets utveckling. De är starka. De har gjortstrukturförändringar som är framtidsinriktade. De skaffar sig positioner påden nya marknaden i genom att investera. De skaffar sig kontakt medmarknader och tillgång till marknader Vi har en industri som är utomordentligtväl strukturerad för framtiden. Den är slagkraftig och skaffar sig storavinster som gör att den kan investera både i och i utlandet.Vi kan inte nedklassa denna kvalificerade insats som görs av svenskaföretagare, både i storföretagen och i småföretagen. AnL 127 PER (): Man kan naturligtvis, som industriministernsäger, mäta investeringsklimat och näringsklimat på många olika sätt. Man kanplocka fram siffror som går åt olika håll. Jag tycker dock att det mycket välräcker med att gå till den förre finansministern och denavgående socialdemokratiska regeringens prognoser i samband medregeringskrisen. Då konstaterade man att man hade nått vägs ände med den tredjevägens ekonomiska politik och att ekonomiska situation var utomordentligtkritisk, med bl.a. stora underskott i vår utrikeshandel. Det är nog sagt omdetta. De utländska industriinvesteringarna i är heltklart utomordentligt svaga. Det är enligt min mening inte något försvar attsäga att även har svaga utländska investeringar Västtysklandbefinner sig i en helt annan situation, såsom en av världens absolutasupermakter när det gäller ekonomi och med hög kapitalbildning - något som visaknar har råd, men det har inte vi. Om nu industriministern menar allvar med att han vill hainvesteringar i , vore det väl dags, för att inte säga hög tid, attändra den svenska förvärvslagstiftningen så att det blev en anpassning till vadsom gäller inom EG-området och på så sätt göra det lättare för utländskainvesteringar i . När det gäller de små företagen vill jag säga att det somindustriministern säger är rikfigt; vi skall inte ha något skattefrälse på varesig det ena eller det andra hållet. Men har ju småföretagen de facto fåttsärskilda särbestämmelser, s.k. fåmansbolagsregler, som gör dessa företagextra hårt beskattade. Det råder heller inget tvivel om att delar avskatteförslagen gör det extra hårt för alla företag som är beskattade utanförde s.k. riskkapitalmarknaderna. Vad vi vill är att dessa företag skall fåsamma regler och samma möjligheter som alla andra. Om man skall göra någontingpå området, så skall man se till att nyföretagandet åtminstone får sammavillkor som man har utomlands. På det sättet kan vi verkligen få dynamiken. Andra länder kan ge klara besked om viljeinriktningar ifråga om EG -detta gäller inte minst det neutrala . Industrin vill hastabila villkor och stabila spelregler att jobba efter Jag tycker att vi kundege ett bättre besked om vår framtidsstrategi i EG-frågan. Vi har inte heller fått något besked i energifrågan. Dettycks inom industripolitiken mest vara kommunisterna här i kammaren som kännerentusiasm. Precis som anser jag att Procordia-affärenväl hör hemma i den här debatten. Hade det funnits villkor för genomförandet avaffären skulle man ha lämnat dispens. Men affären skulle i så fall inte havarit avslutad. Det stämmer inte med förarbetena till lagen och det beslutregeringen har fattat. Anfingen har man inte lämnat alla uppgifter fill ,eller också har man fattat ett felakfigt beslut i efterhand. AnL 128GUDRUN (): Industriministern säger att vi befinner oss iutkanten av och att detta är anledningen till att utländska företag intevill investera här i . Men detta är faktiskt inte sant. Det är inte detgeografiska läget som är avgörande. Däremot är det så att vi när det gällersamarbete med EG befinner oss i utkanten av . Vi har inget i hamn, och vi vet inte om det blirnågot avtal mellan EFTA och EG. Medlemskap i är inte alls aktuellt, sägerindustriministern. Men nog måste väl regeringen ändå tänka litet längre äntill det avtal man nu håller pä att diskutera och som får ett ganska njuggtbemötande från . Om det avtalet inte kommer till stånd, drabbar detSverige mycket, mycket hårt. Och om vi inte ens har börjat fundera på om vivill gå steget längre i fråga om EG, då är det enligt min uppfattning verkligenilla. När det gäller Volvos skattebefrielse sägerindustriministern att villkoret inte finns med i prospektet och inte i affären.Då undrar jag: Hur kan regeringen stödja sig på en paragraf som säger attregeringen har möjlighet att bevilja skattebefrielse om den sker avstrukturrationella hänsyn? Om strukturrationella fakta ligger bakom detta,måste det ingå i affären. Antingen har regeringen alltså undanhållit fakta, attdet redan ingick i affären, eller också har regeringen gett ett bemyndigandesom går utanför dess befogenhet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (näringspolifikens allmänna inriktning) Först biträddes reservation 2 av med 26röster mot 19 för reservation 3 av . 237 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter biträddes reservation 1 av Per m.fl.med 122 röster mot 16 för reservation 2 av . 152 ledamöter avstodfrån att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 149 röster mot124 för reservation 1 av Per m.fl. 18 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 2 (småföretagspolifiken) Utskottets hemställan bifölls med150 röster mot 123 för reservation 4 av Per m.fl. 18 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 7(utvecklingsfondernas styrelser) Först biträddes reservafion 10 av Per m.fl. -som ställdes mot reservafion 11 av - med acklamafion. Härefter biträddes reservation 9 av m.fl. med96 röster mot 59 för reservation 10 av Per m.fl. 134 ledamöteravstod från att rösta. SlutUgen bifölls reservation 9 av m.fl. med 155röster mot 134 för utskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.13 (utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet) Förstbiträddes reservafion 19 av m.fl. med 47 röster mot 17 förreservation 21 av . 224 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 140 röster mot 64 för reservafion 19 avPer-Ola m.fl. 87 ledamöter avstod från att rösta. 1989/90:135 7 juni1990 Mom. 14 (riskkapitalbolagoch riskkapitalförsörjning) Förstbiträddes reservation 24 av och med 33 röstermot 32 för reservation 23 av och . 226 ledamöteravstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 22 av Per m.fl. med 61 röster mot 34 förreservation 24 av och . 195 ledamöter avstodfrån aft rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 148 röster mot 60 för reservation 22 av PerWesterberg m.fl. 81 ledamöter avstod från att rösta. Mom.30 (småföretagsutveckhng) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 47 av - bifölls medacklamafion. Mom.42 (alleuropeisk samverkan i standardiseringsarbetet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 63 av och - bifölls med acklamafion. Mom.43 (ackreditering av certifieringsorgan) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 18 för reservafion 64 av KristerSkånberg; 1 ledamot avstod frän aft rösta. Mom.51 (svenska företags investeringar utomlands) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 34 för reservation 70 av ledamöter avstod från att rösta. Mom.52 (utländska företagsinvesteringar i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 73 av och - bifölls med acklamafion. Mom.60 (regler om konkurrensbegränsande företagsförvärv) Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mot 48 för reservafion 82 av . 2 ledamöter avstod från aft rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1989/90:135 10 § Beslut om fortsatt ärendebehandling Kammarenbeslöt att ärendebehandlingen skulle fortsättas vid morgondagens arbetsplenum. 11§ Meddelande om sammanträdet Medändring av det besked som har lämnats i Riksdagsveckan får jag meddela att detinte blir några voteringar kl. 9.00. Arbetsplenum inledsalltså direkt med den regionalpolitiska debatten. Voteringar i ärenden someventuellt inte hinner avgöras före sker i anslutning tillvoteringarna om regionalpolitiken. med anledning av prop. 1989/90; 151Fastighetsbildning för landsbygdens behov m.m. 1989/90:Bo70 av KnutBilling m.fl. (m) 1989/90:Bo71 av AgneHansson och (båda c) 1989/90:Bo72 av AnnikaÅhnberg (v) 1989/90:Bo73 av ClaesRoxbergh m.fl. (mp) medanledning av prop. 1989/90:154 Ändringar i kriminalvårdslagstiftningen 1989/90:Ju47 av GöranEricsson (m) 1989/90;Ju48 av . 1989/90:Ju49 av BirgerAndersson (c) 1989/90:Ju50 av Hans GöranFranck (s) 1989/90:Ju51 av IngerSchöriing m.fl. (mp) 1989/90;Ju52 av BerithEriksson (v) Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /90;SfU20 Pensionsfiågor 1989/90:SfU26 Höjda studiestödsbelopp.m.m. somkompensation för vissa skatteeffekter 1989/90;SoU28 Godkännandeav om barnets rättigheter 1989/90:TU28Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkande 164 1989/90:JoU25 LivsmedelspoHtiken 1989/90:NU22 Förmedling avutländska försäkringar, m.m. 1989/90;NU26 Vissa anslaginom område 1989/90:NU44 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden 1989/90:BoU21 Räntebidragoch bostadsbidrag för , m.m. 13§ Kammaren åtskildes . 1 § Justering av protokoll................................................... 1 2 § Hänvisning av ärenden till utskott................................ 1 3 § Förnyad bordläggning.................................................. 1 4 § Uppskov med behandlingen av vissaärenden............. 2 betänkande KU39 Beslut.............................................................................................................. 2 5 §Trafikens infrastruktur............................................... 2 Debatt Resursbehov och finansieringsformer RolfClarkson (m) KenthSkårvik (fp) BirgerRosqvist (s) GörelBohlin (m) AndersCastberger (fp) OlleÖstrand (s) Förstevice talmannen (om debattreglerna) YlvaAnnerstedt (fp) BerndtEkholm (s) RolfClarkson (m) Förste vice talmannen (omsammanträdets fortsättning ) HugoBergdahl (fp) RuneThorén (c) () 166 () () Prot. BoFinnkvist (s) RolandSundgren (s) BjörnSamuelson (v) IreneVestlund (s) 6§ Vissanäringspolitiska frågor....................................... 113 PerWesterberg (m) 7 §Ajournering för middagsuppehåll............................... 115 8§Återupptagna förhandlingar....................................... 115 9§ Vissanäringspolitiska frågor (forts. NU30)................. 115 GudrunNorberg (fp) KristerSkånberg (mp) PerWesterberg (m) vicetalmannen (om debattreglerna) 10§ Beslut omfortsatt ärendebehandling ....... 164 12.................................................................................... §Bordläggning 164