prot · GD09125 · 1989-12-31 00:00:00 — Men varoch en av oss företräder ju siu åsikt. Jag skulle med glädje se atl det som här har sagts ocksåger de resultat i praktiken som yi väntar på. Vi hoppas alltså på en återgångtill vad som gällde före . Atl arbetar iuternationelll genom UNHCR tycker vii de gröna nalurliglvis är bra. Meu för atl delta i Schengen- ochTrevigmp-perna, måste man anser vi, plädera för vår lyp av flyktingpolitik,såsom denna uttrycks i lagen och utan inskränkningar. Vi skall inte anpassa osslill EG-poliliken i den utsträckning som jag är rädd för att vi håller på attgöra. . Jag talade tidigare om det här med falska handlingar, som ju är ett problem.Men för många människor som länker fly återstår inget annat än all skaffa sigfalska handlingar I många länder har människor inte något pass. När människor isådana länder kommer och begär pass, tänker man; Jaha, du tänker fly. Dessutomkan människor i sådana här länder inte gå till den svenska ambassaden för attfå ett visum. Det är en omöjlighet. Vad återstår då för många människor? Jo,att köpa falska handlingar, atl mula någon eller att få t. ex. en grupp ellersläkten att ge hjälp. Vi kau inte komma ifrån detta problem, eftersom del liggeri flyktingska-pets natur atl alla papper inte alllid är i ordning. AnL 48 () rephk; .Fru talman! Jag uppfattade en viss nyansskillnad hos iuvaudrarministem, som nutalar något nedtonat om de problem som är förknippade med bl. Delta tonläge skiljer sig från höstens och vinterns mycketuppskruvade tonläge, som kännetecknades av en stark indignation somolyckligtvis kom att riktas mot merparten av alla asylsökande som kom lillSverige. Jag är övertygad om atl detta hade ett samband med atl man upplevdeatt det var för många som kom hit. Därför blev irritationen större. Men detfaktum all del är för många som kommer hit behöver inte betyda att merparten ärfalska flyktingar eller sådana som ägnar sig åt missbruk av asylrätten. Härskiljer sig nog våra bedömningar Jag hoppas, som jag har sagl, att deu här typenav formuleringar -åtminstorie de mer aggressiva formuleringarna - hör tillhistorien och atl vi i framliden får en något mera nyanserad debatl om deproblem som finns. Självfallel inser också vi i att det finnsproblem. Jag blev ännu mera bekymrad uär iuvaudrarministem, som jaguppfattade det, började tala om att UNHCR hade uppmanat alt i slälletför atl rikta in sig på spontanflyklingar öka flyklingkvoleu för att på detsättet flytta tyngdpunkten i vår flyktingpolitik. Jag skulle vilja be om ett förtydligande pä den puuklen;Vad menar egenlligen invandrarministern med detta? Skall flyklingkvoleu ökas istället för någonting annat, i stället för en fortsatt sponlauiuvandring avflyktingar enligt gällande interuationell rätt? vill jag, när jag så att säga harinvandrarministern på träden, passa på atl ta upp en fråga som egentligen inteberörs i dagens debatl ulan som är ett mera akut problem, och det gällerinvandrarverkets resurser på framför allt tillstånds- och medborgarskapsbyråu.Mau har beräknat en organisation baserad på ungefär 20 000 asylsökaude ,och prognosen är nu ca 40 000. De extraanslag man har fått är i principförbrukade, och om del inte kommer nya pengar lill denna enhet tvingasinvandrarverket, enligt uppgifter som jag har fått, atl avskeda folk -möjligtvis kau de återanslällas om det kommer nya pengar Därför ärdet viktigt att invandrarverket får friska pengar ganska fort. Jag skullevilja höra hur regeringens inställning är på den punkten. Anf, 49ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik; Invandrarministern efterlyste aktiva insatserfrån de politiska partiernas sida i kampen mol rasismen. Jag delaruppfaltningen alt del är nödvändigt alt vi aktivt medverkar till alt bemötarasismen, därför all del räcker inte längre med allmänna fördömanden ochavståndstagande från invandrarfientliga yttringar Det är nödvändigt atl de politiska partierna deltar i enbrett upplagd idédebatt, där man bemöter rasismens och ualionalchauvinismenstarvliga och enfaldiga exploatering av nationalkänsla och patriotism. Del är viktigt atl de politiska partierna lar sitt ansvaroch bidrar lill atl vi i inte delar mänskligheten i "vi" och"de", där "vi", i egenskap av svenska medborgare, alllidkommer i första hand och "de", i egenskap av utländska medborgare,kommer i andra hand. Del är viktigt all vi lalar om för det svenska folket attmänniskan inte kan ses som ett problem. Människan är inte ett problem. De somkommer och knackar pä vår dörr är inte i första hand assyrier, iranierpalestinier greker eller turkar, ulan de är i första hand människor. Det ärmänniskor med erfarenheter, kunskaper, skaparkraft, fantasi och kreativförmåga. Del är människor med brister och problem. Därför är det viktigt altvi inte ser dem som ett problem. Vi frän vpk;s sida auser att det är viktigt att i eu brettupplagd idédebatt uu lyfta fram de gemensamma värden som inte miristarbetarrörelsen har skapat genom långvarig verksamhet i detta land, gemensammavärden som medmänsklighet, solidaritet, omtanke, humanism, frihet, demokrati,jämlikhet mellan människor, osv. Del är viktigt att definiera svenskheten medde begreppen. Det är viktigt atl vi ger en definition av svenskheten sominnehåller dessa vården, del som det är värt atl slå vakt om. Den idédebattenär vi från Prot,1989/90:125 kommunisterna beredda alt ta, och jag hoppasall de övriga politiska partierna instämmer idet. Invandring, tn.tn. Jag hade inte tänkt tanågon mer replik, men som så ofta förr blev jag inspirerad av flyklingkommissarie alldeles tydligt har uttryckt är en uppmaning atlvi skall slå vakt om flyktingpolitiken geuom all se till att vi ger ett skyddål dem som har de starkaste skyddsbehoven. Till yttermera visso har FNs flyklingkommissariesagl all länder skulle behöva tiodubbla sitt kvolmotlagande. Jag kan inte dra någon annan slutsats av detta än attresultatet, om vi skall möta de tvä kraven, blir all del kommer människor tillSverige som spoutan-asylsökande som har svagare skyddsbehov och som vi avvisarMen det betyder också all vi kan ta emot fler kvotflyklingar och möta detkravet fråu FNs flyklingkommissarie. När del gäller utredandet av asylärenden har både polisen,invandrarverket och departementet förstärkts för all kunna möta de ökade kravsom den stora inströmningen ställde. Jag har också klart för mig attinvandrarverket, just därför att det var eu ny situation, som man iute vet omdeu kommer atl bestå, har en del personal som är tillfälligt anställd för dellaändamål. Jag har inte följt frågau så noga all jag vet hur del ligger tilljust , men det kanske vi kau återkomma lill vid en frågestund. Förste vice talmannen anmälde altMaria anhållit alt till protokollet få antecknat alt hon iute ägderätt till ytterligare replik. AnL 51 i (m): Man kau notera alt uu är på väg attställa sig bakom en korrekt flyktingpolitik, dvs. en politik som i första handger asyl ål dem som kan betecknas som flyktingar enligt Genévekonventionensdefinition. Det finns ändå auledning alt rikta viss kritik mot vad som har hänttidigare och vad som händer. Jag delar uppfaltningen alt man inte skall bevilja asyllill dem som har flyktingliknande skäl baserade pä 88 5 och 6 i lagstiftningen.Men man skall ändå iute göra som regeringen gjorde deu , när densade alt de som hade kommit hit efter och som anförde skäl baseradepå 885 och 6 inte skulle få stanna i . Det är eu lagstiftning som är myckettvivelaktig ur demokratisk synpunkt. Jag skall la ell exempel. Låt oss säga atl man i en kommun börjardiskutera atl del på en väg där det är tillåtet atl köra och där det händer mänga olyckor bara skall bli tillåtet att köra . beslutar man sig för atl det på denna väg fro.m. baraskall vara tillåtet att köra högst /lim. Del skulle kunna innebära alt desom mellan och deu hade kört skulle kunna fällas, om polisen hade sparat sina hastighelskontroller pä dalaskärm. På samma sätt fungerar den lagstiflning som regeringenbeslutade om och som offentliggjordes . Skälen var bra,och del var en 58 riktigskärpning som gjordes, men lagen skulle ha gällt från deu dagen då beslutetoffentliggjordes och inte . Jag skall inte gå utöver någon uppfattning somfinns i något av partier, meu lål mig ändå säga atlbeträffande den fråga som berörs i reservationen 4 lill SfU 17 sympatiserar jagstarkt med ulskoltsmajorilelen. 1 reservation 4 skriver mitt eget parti,och atl man skall besluta om all höja antaletkvotflyklingar från 1 250 lill 2 000, trots att, som mau skriver situationen äransträngd. Här tycker jag alt utskoltsmajoriteten har en bättreskrivning. Den säger alt vi visst kan öka flyklingkvoten, men lål oss förstförsöka ordna upp den situation som råder . Därför lycker jag att det ireservationen skulle ha stått alt vi skulle öka kvoten till 2 000. Detär inte riktigt sant atl säga all situationen är ansträngd. 1 ärdeu katastrofal. Vi har problem att hysa dem som kommer hit och sökerasyl i . Vi har stugbyar, hotell och fartyg i många hamnar i södraSverige, där de asylsökaude bor under mycket tvivelaktiga förhållanden. Delhade varit bättre, som majoriteten skriver alt behålla del gamla talet. Låtoss lösa den situation som råder . Sedan kan vi öka kvoten. Jag håller ioch för sig med om atl 2 000 kvotflyklingar inte är något stort antal. Meuvarför skall vi ha så brått? 1 dessa betänkanden kommer man också in pä kommunernasframtida ekonomi vad gäller flyktingarna. Här kommer det alt bli slora problem.Jag skall som ell exempel nämna kommun, som 1989 hade tecknat kontraktför 500 flyktingar. När året var slut fick man framräknal all 2 000 flyktingarhade kommit till . Del har kostat kommunen myckel stora summor. Inomparentes kan man i den svenska flyktingdebatten säga atl det är någotförvånande alt se på TV, höra på radio eller läsa i tidningar atl små kommunerslår sig för bröstet och säger att de tar emot 30, 40 eller 50 flyktingar myckel väl om atl flyktingarna i slutänden inte är kvar i deras kommuner,utau de söker sig lill storstäderna. Det har också varit tal om förbud molrasistiska organisationer. Låt mig säga sä här; En människa skall inte bedömasefter om hon är gul, svart, vil eller brun, iute efler om hon är ,muhammedan eller tillhör någon annan religion, ulan enbart på grundval av sinagärningar Jag tror all det skulle ha varit kapitalt fel alt ge de i mycket små organisationer som är rasistiska statusen av atlSveriges riksdag hade förbjudit dem. Vi har i haft en lagstiftninggeuom åreu där sådana organisationer iute har förbjudils. De har hamnat på denlilla nivå där de också skall förbli. Alt nu plötsligt basunera ut ett förbudfråu riksdag skulle ge organisafionerna en näring och euatlraktivilet som de sannerligen inte är förtjänta av. Jag är mycket tacksamför atl förslaget om att förbjuda dessa miniorganisationer inte kommer atl bliförverkligat. Det har också under debatten pratals ompasslöshet. Jag tror atl det var som gjorde det. Hon hade eu storutläggning om att man i vissa länder iute kuude få pass, att det var förenatmed fara atl söka pass, m.m. Alt del är så tror jag ingen någonsin harifrågasatt. Problemet gäller de fall då personer har lämnat siua länder och vidresans början bevisligen har visat ett pass. Man har haft pass, biljetter ochID-handlingar. Meu uär man har landat i finns ingenting kvar Jagbegriper alt jag. jag ärpolitisk flykting i , varken vågar gå till svenska ambassaden eller lilliranska myndigheter och söka pass, för då kau otrevliga saker hända. All ensådan människa, för alt komma ur landet, måsle försöka skaffa sig ell pass trorjag atl alla förstår Men varför kan de asylsökande inte tala om della när dehar anlänt lill och visa det falska passet? Del hade varit myckelbättre. Del hade skapat mycket större förståelse. Alla vet alt mau inte gårombord på ell flygplan utan all visa pass och biljetter Det är gärningen i sigsom bidrar till deu missläuksamhet som finns i . , fru lalman, hälsar jag med glädje denlagsliftuiug som kommer alt träda i krafl om någon månad och som ger lov attkroppsvisilera människor som kommer till och söker asyl och som sägeratl de inte har någon form av papper, vilket de bevisligen borde ha haft. Manskall inte kunna marschera in i och säga alt "jag söker asyl"och därmed slippa den tullbehandliug och den pappersexercis som alla andra ärskyldiga alt utstå. AuL 52GULLAN () replik; Av den tidigare debatten har framgått att ävenregeringen har ett arbete på gång där man diskuterar eu förhöjning avflyklingkvoten. Åven av statsrådets anförande framgick del all utvecklingen ieu framtid går därhän all antalet kvotflyklingar kommer alt öka i förhållandetill spoutanflyk-liugar. Jag vill bara säga all vi sedan gammall har haft ettmoderat krav på alt antalet kvotflyktingar skall ökas i förhållande tillanlalel spontanflyktingar När vi nu har en flyktiugbedömning huvudsakligenbaserad på FN-kouveu-tionen, har vi ansett alt vi bör följa upp parlimotionenmed krav på en ökad flyktiugkvot. Jag vill alltså återigen yrka bifall lill reservationen 4,som vi har tillsammans med och . AnL 53 i (m) replik; Del är kanske lilel onödigt av mig atldiskutera deu här frågan med vår främste förelrädare i dessa frågor Jag kauändå inte underlåta atl påpeka atl i den partimolion som följs upp med eureservation lill detta betänkande står ingen siffra. Där står att man skallöka antalet. Det har jag sannerligen ingenting emot, meu mau behöver inte i daggå ut och säga alt vi skall öka kvoten lill 2 000. Del kan gärna bli3 000 eller 4 000 uär vi har ordnat upp den situation som råder . Om deninte är kaotisk i , är den del i alla fall i . AnL 54 () replik; Jag tror att vi i grunden är tämligen överensi den här frågan. Del slår visserligen ingen siffra, men det fanns flerapartier som hade liknande förslag. Någol parti hade förslag om ytterligare ellanlal flyktingar. Men vi enade oss därför atl vi tyckte att del var rikligt attkunna komma fram till ell gemensamt ställningstagande just om antalet 2 000,vilket alltså är ca 500 fler än vi realiter lar emot . AnL 55HANS (); Prot. En förutsätlning för atl del här i landet och även i andra län- 18maj 1990 der skallvara möjligt alt föra en human och generös flyktingpolitik och eu ... . ,.., .. ., r- 1 ° °u j u . r . aktivinvandrarpolitik ar alt man försöker uppnå sa bred enighet som möjligt ° Jag har tidigare här i kammaren vid upprepade tillfällen varnat föratt mau kau lågga fram förslag och falla beslul om ålgärder som skapar storsplittring. Om man gör del och fullföljer en sådan politik, då riskerar man alldel kan leda till negativa verkningar iute bara för dem som är direkt berördaav politiken och av åtgärderna utau också för hela det opinionsarbete som behövsför alt man skall kunna genomföra det jag först talade om. Del är därför bra alt det har varit ett tonläge idebatten som skulle kunna öppna möjligheter för att återställa en bredd påinsatserna och de politiska åtgärderna. Men jag vill säga alt del ärväldigt viktigt atl det inte framförs något dubbelbudskap i de här frågorna, såatt man är angelägen om bredden och enigheten när man vill, som i dagexempelvis, tala om vissa ålgärder mot rasism och främlingshat men föra framett annat budskap när del rör sig om vissa flyktingpolitiska åtgärder avrestriktivt slag. Det som präglar debatten är att del inte är så storiuvaudrarfientlighet i vårt land och alt del inte är så mycket rasism. Jaghåller med om det, och jag har sagt tidigare - och hänvisat till deundersökningar som finns på området - alt en bred majoritet av det svenskafolket har en bra inslällning till invandrare. Det är en bred majoritet somreagerar mot rasism. Jag skall inte upprepa alla de olika restriktioner som harvidtagits på flyk-lingouirådet, men jag minns flera tidigare debatter, då mangång på gång åberopade atl man får så mycket brev, atl man har varit på det ochdel ställel och där var del så och så myckel flyktiugfienllighet, för all såatt säga legitimera att man driver åt elt annat häll. Det här kau dä bli eltdubbelt budskap, som jag bedömer som farligt. Til syvende og sidst är detavgörande alt man kan enas om handlingar som motsvarar de ord man har atlframföra. Eflersom nu trots allt invandrarministern själv harbreddat debatten , även om det fanns en annan talare som ville strypa den,lycker jag att vi kan följa invandrarministerns uppläggning. Då är det faktiskt angeläget all vi verkligen så snarl sommöjligt kan återgå lill den politik och den lagstiftning och dess innebörd somvi hade före , på det sättet atl reglerna om starkaflyktingliknande skäl skall vara vägledande och att även krigsvägrarna skallkunna komma in i bilden. Det är alldeles klart, som invandrarministern säger, altdet viktigaste måste vara de som har ett starkt skyddsbehov. Problemet är atldet iute alltid är så lätt alt avgöra sådana saker. Del är dessutom på delsaltet atl om mau har för starka restriktioner, beiyder del att man får ha enmycket mera invecklad och ingående procedur Det är dårför som det är såviktigt atl det finns en generositet här och atl man inte stramar ål förmycket. Det är därför jag menar att det är viktigt att vi så snartsom möjligl skall kunna återgå lill det som tidigare gällde. Del borde finnas förutsältuingar för det med hänsyn till att del trots allt nu finns strömningar i deninlernationella politiken som gör alt del finns anledning atl tro alt flyktingströmmarna i nå gon mån kommer att avta. 6 protokoU 1989/90:125 1989/90:125 18 maj1990 Dethär har också ett sambaud med vad som sagts om flyklingkvoleu. Utöver del somsagts tidigare i debatten är det bara eu sak som jag vill la upp, och det ärall problemet med de irakiska flyktingarna har flyktiugkommissa-rien intekunnat lösa, beroende på alt man inte har fått de pengar som behövs för attgenomföra den aktionsplan man hade. Det fallas nära nog hälften av de pengarsom behövs. Härär del då fråga om pengar men också om placering av människor De som besöktIrak och vet all frågau är myckel akut, och på deu här punkten bordedet finns möjligheter att göra någonting. Jag tycker atl beslutet borde varaeu ökning av flyklingkvoten, men del finns ju också möjligheter all varaflexibel i de här frågorna, och flyklingkvoten har inte varit så där alldelesprecis, utan mau har kunnat överskrida deu med åtskilliga hundratal ulan alldel väckt någon invändning härifrån. Såtill frågan om rasism. Del är ju beklagligt all del uu faktiskt är omkring 20år som deu frågau har diskuterats fram och tillbaka. Det öppnade med attriksdagen beslutade om atl grundlagen iute utgjorde något hinder AnitaJohansson och jag har en motion där vi säger atl man skulle kunna göra etttillägg lill bestämmelsen om hets mol folkgrupp. Del bygger på det Öbergskaförslaget, och del skulle ju betyda att del skulle vara förbjudet alt nybildaorganisationer eller della i gamla. Jagser att invandrarministern är inne på detta och argumenterar för det. Jaglycker alt del är tråkigt atl utskottet har några ganska negativa skrivningarhär, men det skall väl ändå inte la ul del som står i propositionen. Jagmenar också all skulle man välja lösningen med elt tillägg till paragrafen omhets mot folkgrupp, skulle mau kunna behandla deu frågan med en viss förtur Detär då inte nödvändigt all avvakta eu större utredning, som kauske lar flera årmed elt remissförfarande, ulan del skulle kuuna läggas fram ett förslag i dendelen som kuude genomföras förhållandevis snabbi. Anf.56 (); I socialförsäkringsutskottels betänkande 17 behandlas frågan ompublicering av praxis i asylärenden. har i en partimolion begärtalt den praxissamliug som regeringen utlovade skall komma tillstånd. I konstiiutionsulskottels granskningsarbele har vi också vid ett flertaltillfällen tagit upp jusl den frågau, och åtminstone har kritiseratregeringen för alt vi inte har fåll se deu här praxissamlingen. Nuskriver majoriteten i socialförsäkringsutskottet att invandrarverket håller påall göra eu sammanställning bl.a. utifrån situationen i olika länder. Vi lyckeri atl del finns anledning för alt uttala att arbetet börpåskyndas och atl regeringen bör se till atl så sker En sammanställning börgöras snabbt. Mångaav utlänningslagens bestämmelser får sin innebörd jusl geuom lagens tolkning ienskilda fall. Del är viktigt att praxis i asylärenden redovisas så all delfinns möjlighet atl bedöma tillämpningen av lagen. Jag har de senasle årenundrat över vilken praxis som fions beträffande de ensamma asylsökaude barnen.Del drama som har spelats upp i har gjort atl många undraröver vilken praxis som gäller för de ensamma barnen. Hur kan det komma sig atltvå iranska pojkar skall utvisas i ell kollektiv på Regeringens handlande ter sig obegripligt och orättvist. Ingen förstår varförjusl dessa pojkar skall utvisas. Personalen på kollektiven undrar och kan inteförslå logiken i della. Klasskamraterna undrar, och allmänheten förstår inteheller vilken praxis som gäller. Jag lycker det är hög lid alt vi får reda påvilken praxis som råder på detta område. Jag har vid ett flertal tillfällen efterfrågat vad somgäller för de ensamma asylsökande barnen. Jag tycker att de är de mest utsattabland de asylsökaude. Någol tillfredsställande svar på den frågau har jag dockiute fått. Jag ser att är i kammaren, och det vore fintom iuvandrar-ministeru kuude lämna elt besked om vilken praxis som gäller förde ensamma barnen. sade i elt svar till ,atl det här var så komplicerat atl del inte gick all besvara på eu minut. Mennu finns det möjligheter atl la fler minuter i anspråk. Kau vi få ell svar omvad som gäller? Del tror jag många vill vela. förefaller del som omslumpen avgör Den i går till utvisade 17 årige pojken är ett exempel påhur jag tycker att det inte bör gå lill. kom till som15-åring . Hau har alltså varit i Deldröjde mer än han första gången blev kallad lillasylulred-ning hos polisen. fick han beskedet att hauskulle avvisas, och fick han besked från invandrarverketatt hau iute fick stanna i . Sedan dröjde det nästan ell år lill innanregeringen avslog ett överklagande. Det är enligt min mening oacceptabelt allensamma barn skall behöva vänta så här länge på atf få besked. har alltså gått i svensk skola Årenmellan 15 och är ju myckel viktiga för en ung pojke. Alt utsättas för denoro del innebär att inte fä vela om mau får stanna i eller ej är heltoacceptabelt. Till bilden hör att i början av siu vistelse iSverige bodde i ett kollektiv för iranska ensamma barn som var inrymt i ellhotell i . Pojkprostitution och kuarkhandel förekom inpåknuten. Hela utvisningsförfaraudet har varit mycket dramatiskt ochmärkligt. utvisades via meu fick av någonauledning återvända och kom tillbaka till . I går ägde den audra utvisningenrum via . Vad som händer honom just nu vet vi ingenting om. Jag hoppasverkligen atl regeringen följer vad som händer och hans familj iIran. fru lalman, framför jag en önskan om allinvandrarverket i sin praxissamling också redogör för den praxis som gällerensamma asylsökande barn. Jag yrkar bifall lill reservation 3 isocialförsäkringsutskottets betänkande 17. AnL 57 ERKKITAMMENOKSA (s); Jag har tydligen förmånen atl få sista ordet idenna debatt, och jag är iute heller ensam ledamot i kammaren. Jag vill påslå all debatten om flykting- ellerinvandriugsfrågorna inte alltid är ärlig. Hur har det kunnat bli så? hardebatten faktiskt varit ärlig, men generellt är den inte del, och def gällersärskilt den pågående debatten i massmedia och bland politiker I eu frågadär det borde råda nationell enighet börjar man bli splittrad Prot.1989/90:125 även inom de egna partigrupperna. Är det ett tidens tecken?Mycken naivi- tet,godtrogenhet, okunnighet och laklikspel blandas i dagens debatt med ärligt men ofta okritisktengagemang. Debatten går i vågor och är ofta helt htvandring, m.m. ,,gi När man börjar ifrågasätta vårtflyktingmottagande - själva apparaten så atl säga - invandrarverkets avtal medkommuner och kommunplaceringen som sådan samt anklagar regeringens ochinvandrarverkets byråkrati, föreslår man i samma andelag åtgärder pä detsociala området, inom psykiatrin och på juridikens område. Del handlar omåtgårder mot asylsökande redan vid gränsen.