prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta är naturligtvis inte en internsocialdemokratisk fråga, ulan detta är en allmängiltig fråga, som handlar omhur maklen i riket utövas. Tredjevice talman () replik; Jag har inte särskilt stor anledning altpolemisera mot . Jag vill dock säga all del inte är så, all detär "labula rasa" i skolan när del gäller samhällsundervisningen. Jaghar själv i min ungdom, del är alltså ganska länge , medverkat vidframställningen av olika läromedel om den svenska författningen osv. Ett antalduktiga författare har skrivit böcker som ibland är riktigt bra. Mén det finnsockså dåliga böcker som, dess värre, också används i skolan. Om vi ikonstitutionsutskottet på något sätt kan medverka till alt del sprids störrekännedom om grundlagarna i skolan är del självfallet en bra uppgift. Vi fårväl grubbla vidare över den saken. Sedan något om organisationerna och partierna. Orsakentill atl vi inte ulan vidare har ställt upp pä motion är all vitycker att den är för diffus och amöbaaktig och all den famnar allt. Det finns ju redan ett slags maktutredning som sysslar meddessa frågor. Jag var dock skeptisk till denna , eftersomjag ansåg alt utredningens uppdrag skulle bli så flytande all det kanske integav särskilt mycket. Vi har ju den norska maktutredningen i minne. Visserligenfick den myckel beröm. Men om man läser den -vilket jag faktiskt hargjort-finner man atlden inte ger särskilt myckel nya kunskaper för den som redan har litetkunskaper. Den är ändå en bra kartläggning. Vi får hoppas alt sittandemaktutredning i kan ge ett motsvarande underlag. Sedan tycker jag att det på många av de punkter som BirgitFriggebo här räknar upp finns anledning all inta en mycket kritisk attityd tillde regler som redan gäller. Men de reglerna får vi, menar jag, konkret ta itumed. Där får vi bestämma oss för vad vi vill göra. Det är den effektivastemetoden. Allmänna, generella, översikter ger som regel kanske litet kunskap menär inte mycket till underlag för konkreta beslut. () replik: Får jag först bidra till detta medpopulariseringen genom all översätta "tabula rasa", vilket betyderbordel rent. Först något om maktutredningen. Vifår alltså inte någon genomlysning . Men det är inte huvudsaken all del skernågot i del avseendet. Däremot är jag litet förvånad över all destatsvetenskapliga institutionerna i landet ägnar sig så litet ål utredningaroch karlläggningar av den politiska elilen. Del handlar kanske inte främst omatl vi skall få förslag och underlag för beslut utan snarare om trovärdigheten.När vi borgeriiga politiker talar om den socialdemokratiska maktapparaten ochibland också om maktmissbruket är trovärdigheten inte lika stor som närvetenskapsmän ägnar sig åt dessa frågor. Självfallet skall vi konkret följa uppmöjligheterna all komma ifrån den här utpressningspolitiken. Det gör vi ocksågenom all motsätta oss kollekliva hemförsäkringar och en lagstiftning påbostadsområdet som favoriserar vissa organisationer. Där har vi i deborgerliga partierna ett gemensamt ansvar. KURTOVE (); De synpunkter och förslag som vi diskuterar är i huvudsakgamla bekanta. Jag kommer därför atl nöja mig med alt myckel kort kommenterade delar i betänkandel där del finns yrkanden om alternativa skrivningar. Reservationerna 1 och 2 från dels de moderata ledamöterna,dels de två folkparlistiska företrädarna i utskottet har åtminstone detgemensamt atl de är mycket allmänt hållna. De speglar förvisso en allmän oroöver rättsutvecklingen. Men resonemangen i reservationerna är ytliga ochsaknar konkretion. De muntliga synpunkter som anförts på dessa områden avBirgit och har inte förändrat intrycket avytlighet. Hade varit lika innehållsrik som hon var entusiastiski sitt första anförande, hade det kanske kunnat bli något. Om innehållet ihennes anförande alltså hade stått i paritet med hennes entusiasm, hade delt.o.m. kanske kunnat bli något myckel bra. Tyvärr var det inte på del sättet. Låt mig därför konstatera all de tillkännagivanden tillregeringen som begärts i reservationerna är bäde uddlösa och poänglösa.Principiellt tycker jag alt utskottets synpunkter under avsnillet Principer förlagstiftningen mm. är väl så värdefulla från den enskildes synpunkt somreservanternas tankegångar är. Moderaternaoch slår också bakom reservationerna 3 och 4. Låt mighär endast understryka all förhållandel mellan organisationerna och denpolitiska makten på olika sätt kommer atl belysas vetenskapligt av den pågåendemaktutredningen. En sådan rent vetenskaplig belysning av denna fråga kan, villjag påslå, bli myckel värdefull. Den kan också vara av stort principielltintresse. Jag tycker inte, som framför allt , alt del finnsanledning all utdöma maktutredningen innan den ens har lagt fram sittslutbetänkande. Ordvalet i reservationerna på denna punkt, särskilt ireservation 4, passar enligt mitt sätt alt se bättre som slaglrä i denpolitiska debatten än som innehall i direktiv till en seriöst arbetandeutredning. I sitt första anförande var litetirriterad över all inte något av de andra borgerliga partierna hade ställt uppbakom folkpartiels reservation. Är del så konstigt egentligen, BirgitFriggebo, all har blivit ensamt om denna reservation? När man pådel insinuanta sätt som beskriver socialdemokratiskatoppolitiker, utan att egentligen ha något som helst underlag, är del inte,sett ur sakliga synpunkter, egendomligt atl blir ensamt om sinreservation. Del är egentligen ganska synd alt , som kanmycket bättre, vill sänka nivån på debatten på det sätt som hon försökte göra isitt första inlägg. Vi kan vänta med de här diskussionerna tills del åtminstonefinns ett underlag. Vi har stora möjligheter i konslilutionsulskollel atl taupp sådana diskussioner därest vi vill göra detta. borde därförkunna undvika de insinuanta påhopp som fanns med i hennes första anförande. Del är uppenbart all reservationerna 5, 6 och 7 i vissaavseenden innehåller relevanta synpunkter på rätten till domstolsprövning avadministrativa beslut. Då utskottets majoritet nu yrkar avslag på de här trereservationerna sker det, del vill jag understryka, med hänvisning till altlagen om rätlsprövning av förvallningsbeslut har tidsbegränsats. Det hargjorts därför alt man under liden skall skaffa erfarenheter förall belysa frågan om reglerna bör permanentas eller ändras i något avseende. Jag vill poängtera alt det pågår en uppföljning och enöversyn i i avsikt alt skall kunna leva upp tillde konventioner som vi har undertecknat, vilket måste anses vara en självklarskyldighet för regering och riksdag. Med anledning av reservationerna 8 och 9om utslag vill jag erinra om all högsta domstolen beträffandeEuropakonventionen har framhållit alt del, även om konventionen inte utgörsvensk räll, är naturligt all dess ståndpunkt i rältighelsfrågor påverkar tolkningenav regeringsformen. Utskottet har vid många tillfällen här i riksdagenbehandlat frågor som berör samhällets information till medborgarna. i KU;s belänkande 1988/89:7. Den språkliga utformningen av lagar liksomfrågan om informationen om individens rättigheter logs upp där. På s. 15 iföreliggande belänkande redovisas de möjligheter till information om bl.a.grundlagarna som medborgarna har tillgång till. Med den motiveringen yrkar jag avslag påreservation 10 och bifall till utskottets hemställan i samtliga delar. BIRGITFRIGGEBO (fp) replik; Jag är inte riktigt klar över om första uttalanden handlade om reservation 2 eller omalla våra reservationer. Han säger all vi har ytliga förslag, ulan konkretion.Reservation 2 handlar om principer för lagstiftningen, och det är alldelesriktigt alt förslagen där är allmänt hållna, men de är inte ytliga och saknarinte konkretion. Om vi verkligen skulle få till stånd långsiklighei ochstabilitet i lagstiftningen samt generösa övergångsbestämmelser och om vi inteskulle lubba på förslag när del gäller retroaktiv effekt, har de frågornanaturligtvis stor konkretion. Det skulle påverka vårt arbete här i -vi skulle inte ofta fatta beslut så snabbi. Sedan säger all jag bara vill användafrågan om maktutredningen och min beskrivning av den socialdemokratiskamakteliten som slagträ i den politiska debatten. Han talar om del i något slagsnedsättande mening, som om politisk debatt vore en sak och saklig debattnågonting annat. Vad vi ägnar oss åt här är politisk debatt, ochdet skall man inte tala nedsättande om. Jag förbehåller mig rätten, med denerfarenhet jag har från långvarigt politiskt arbete, alt göra en beskrivning avden socialdemokratiska maktapparaten såsom jag uppfattar den. Det är heltrikligt alt vi inte känner till alla skrymslen och vrår eller hur del går till,och vi har inte någon övergripande uppfattning om hur bidragsregler i kommuneroch landsting och på statlig nivå är konstruerade för atl favorisera vissaorganisationer, men vi har exempel. säger vidare atl de andra partiernainte har varit intresserade av denna motion. Jag noterade alt var intresserad av frågorna men all han inte ville ställa sig bakomformen. Som jag ser det har utskotlsmajoriteten talat om allmaktutredningen håller på alt göra en karlläggning av organisationernas rolloch inflytande -detta ensidiga synsätt. Man har vid utskottsbehandlingen levt iden tron alt vår motion handlade om del, men så är det alltså inte, säger atl jag har brist på underlag närjag gör mina uttalanden och atl vi skall vänta på maktutredningen.Maktutredningen är inte besluisinriklad, och för all kunna göra en vissbedömning av socialdemokratin behöver vi inte ha del underlaget. Det är baraalt titta på hur socialdemokraterna behandlar , , , ,arbetslöshetskassorna, kollektivanslutningen och annan bidragsverksamhet. Prot, 1989/90:2716 november 1989 Normgivni/ig m.m. ELISABETHFLEETWOOD (m) replik; Jag har en känsla av all ihop mig och till ett paket. Del har jag i och för sigingenting emot, . Vad gäller principer om lagstiftningen, är detsjälvklart att man inte går in i detalj när man talar om principer. Vi har justuttalat oss principiellt, och del är helt riktigt atl vi gör det. Det skallvara en övergripande syn, och vi har hållit oss till det. När det gäller organisationerna borde ,om han hade läst vår reservation - vilket han säkert har gjort - ha sett atl vidär går mer in i detalj och just kritiserar den situation som råder i fråga omden fackliga demokratinoch de fackliga organisationernas inflytande, t.ex. bristen på respekt för desmå förelagen och deras möjligheter. kritik slår tillbakamot honom själv, () replik; Jag vände mig mot myckelinsinuanta ton i sitt första anförande, och jag noterar nu med visstillfredsställelse all hon har skruvat ned både ljudnivån och de mest vildsintaattackerna från del första anförandet. Det hedrar alt hon hargripits av eftertanke på den punkten. Vi debatterar ju ända ett ulskolisbelänkande där del intefinns något som helst underlag för den diskussion som försökerföra. Vad jag har hävdat är atl vi i första hand skall diskutera betänkandetoch det underlag som föreligger för detta. Ån en gång vill jag understryka all del inte finns någonsom helst anledning, , alt döma ul maktutredningens arbeteinnan utredningen har lagt fram sitt betänkande. När del gäller t,ex, LO ochdess politiska inflytande pågår ju en studie inom maktutredningens ram. Jag vidhåller vad jag sade i mitt första anförande, alldel verkligen finns anledning all avvakta utredningens resultat, I sinom lidskall vi nog få möjligheter atl föra diskussioner på del här området också ikonstitutionsutskoitet. Men det är ju inte säkert atl det som kan komma framger anledning för all fortsätta de här vildsinta attackerna motsocialdemokratiska toppolitiker utan atl egentligen ha något som helstunderlag. BIRGITFRIGGEBO (fp) replik; Jag kan naturligtvis läsa om mitt anförande,om det är del som krävs. Men jag ber all få hänvisa till protokollet. Vad jagsade är inte någonting som är hastigt påkommet från min sida. Del årenuppfatlningsom har vuxit fram under mångårig politisk verksamhet - vad delbetyder för ett land atl ett parti har ett så långt maktinnehav och bygger upphajburar med intresseorganisationer, den egna partiapparaten och de offentligaorganen. Jag tror all det vore till fördel för vår demokrati omsocialdemokratin kunde tryckas ner till att bli ett 30-procentsparti och vifick en annan lingens ordning med större öppenhet i , Del är alltså intebara fråga om ett debaltanförande vilket som helst som man har plitat ihopunder natten, säger all det inte finns något underlagför att föra denna debatt. Vi har åtminstone skrivit motioner, som vi lämnadein . Just de motioner som del här gäller handlade om folkstyret- så visst finns det underlag. Vi skall inte i förväg döma ul maktutredningen och deundersökningar som den utredningen håller på med. Däremot kan man ju ha enåsikt om huruvida utredningen borde ägna sig ål fler saker, och andra saker.Del finns undersökningsmaterial inom utredningen som handlar om t.ex. LO. Menkommer det där all visa sig vilka relationerna är mellan LO och del socialdemokratiskapartiet - och hur man från regeringens sida via olika bidragsbeslärnmelser,lagar, regler osv. Nej, del kommer detinte. () replik; säger all del hon har sagt ärgenomtänkt . Men, , den insinuanta tonenblir ju inte bättre för det, snarare tvärtom. Jag beklagar alt man ulan ettordentligt underlag riktar insinuanta attacker mot människor på del sätt somBirgit har gjort i debatten här . Jag noterar naturligtvis varenda reträtt som BirgitFriggebo gör i den här debatten. Hennes första och andra inlägg innebar ju endeklaration om all hon inte trodde all maktutredningen skulle kunna tillföranågonting. I del senaste inlägget retirerade hon ju litet på den punkten ochmedgav all här kanske ändå finns intressanta synpunkter atl hämta. Men det har ju också hänt en del andraintressanta saker, . Vi har haft en debatt om skatterna iSverige, där inte bara organisationer ulan såvitt jag förstått även politiskapartier har haft möjlighet all påverka politikens utformning. Det skulle kanskevara av särskilt intresse för en maktutredning att se på vilket inflytandet.ex. eget parti har haft på skalleförslagels utformning. Om inte jag minns fel har , när vi deltagiti diskussioner tidigare, beskrivit del socialdemokratiska partiet som ett annextill LO. har socialdemokraterna och kommit överens om skatterna.Skall man då misstänka all därmed skulle ha blivit ett annex tillLO? Det kan i och för sig vara en intressant tanke alt i kommande diskussionerockså analysera frågor liknande denna. Förste vice talmannen anmälde all anhållitalt till protokollet få antecknat all hon inte ägde räll till ytterligarereplik. LOLABJÖRKQUIST (fp); Del har varit intressant atl följa den härdebatten. Jag kommer in efteråt, litet vid sidan om. Men jag tycker all delhär ärendet är så viktigt att jag vill hålla mitt anförande med anledning avden motion som jag och har väckt. Motionen innehållertre yrkanden, och samtliga yrkanden har behandlats av konstilutionsutskottet.Därför anser jag atl jag måste föra debatten här och . har det väl inte undgått någon svensk hurefterlängtad demokratin är i östländerna. Alla har nog också lagt märke tillall del inte bara är fråga om atl kunna handla mer. Man längtar minst likamyckel efter frihet. Jag hoppas att det skall få många i vårt land atl funderalitet extra över hur vi i gör med vår demokrati och de möjligheter vihar. Del finns alltför många tecken på en demontering. I stället för atlkonstruktivt använda de fina verktyg som vi har använder vi dem till allrasera. Den som aldrig har blivit engagerad för demokratiskavärderingar, eller ens förslår alt uppskatta värdet av dem, märker inte hellerom man själv eller någon annan handlar stick i stäv mot dessa värderingar. Varför finns del så mycket missnöje i , närvi i mångas ögon bor i ett drömland? Vi har grundlagar som skall ligga tillgrund för det politiska arbetet, vi får äta oss mätta och vi lider ingen nöd.Men ändå finns del alltså ett utbrett missnöje och misstroende. Då måste alla fråga sig; Beror det på brist på kunskaperom vilka fantastiska fri- och rättigheter som erbjuds? Beror del pä alt demissbrukas - att del bara är några få som har möjlighet att ta för sig påandras beskostnad? Och varför har det i så fall blivit på det sättet? Behövervi något mer vid sidan av kunskaperna om del demokratiska systemet för all visom medborgare skall fungera i del här mångskiftande samhället? Och vilkavärderingar är del som ligger till grund för vårt handlande? Hur förmedlar videm? Och vem har ansvaret? Det kan synas vara enkla frågor som jag ställer. Men jagtror alt det är helt nödvändigt att alla ställer dem med jämna mellanrum. På såsätt håller vi demokratin levande och också möjlig atl utveckla. Om vi alla vore idealmänniskor, dvs. levde efter regelnatl "allt vad I viljen att människorna skola göra eder, del skolen I ockgöra dem", då skulle del räcka långt med en god moral. Men ju sämremoralen är, desto fler lagar och regler behöver vi. Jag tycker atl det kännssom ett stort nederlag för demokratin i att man tvingas konstatera altrespekten för vår demokrati och för våra medmänniskor blir sämre. Lagarnatänjs till bristningsgränsen, och fiffel och båg accepteras som någotnaturligt på många håll. I går diskuterade vi här i kammaren det ökande och råavåldet, som också visar att respekten för medmänniskor avtrubbats. Följden bliralt det behövs fler poliser och all det krävs hårdare tag. Det är inte precisåtgärder som vi tycker alt det är roligt atl behöva la till. Men det visar hurallvarliga bristerna är och all vi missat att ta hand om problemen på etttidigt stadium. Jag anser att vi här måste börja från grunden. Dessa problemhänger samman med kunskapen om demokratin, etiken och moralen i samhället ochhur vi behandlar humaniora. Ta t.ex. det som hände på Skattebetalarnas förenings möteför sedan, då blev utbuad i stället för alt manlyssnade på hans sakargument. Här rörde del sig ändå om människor som på andraområden är välutbildade. Till råga på allt läste jag i en dagstidningatt man log parti för den buande pubhken. Så har vi exemplet med lärarna som inte ville lyssna tillskolministern. Massmedia är ofta slarviga och vinklar sina reportage. Vi kan laexemplet med riksdagsledamöternas besök i för sedan ochbl.a. Del är ett typiskt exempel på en sned journalistik,som undergräver i stället för alt bygga upp demokratin. Ett annat hot som jag ser är atl så många vänder ryggentill det politiska arbetet. En enkät som låtit göra blandungdomar visar att dessa är väldigt aktiva, men de väljer ofta enenfrågerörelse. De är ointresserade av atl delta i utformningen av helhetengenom arbete i politiska partier. Ungdomarna har inte blivit väckta och fåttinsikt om hur viktigt det är att man inte överlämnar helhetspåverkan till någrafå. Den dom som avkunnades och som blev mildare än förliknande brott därför att gärningsmannen hade en annan kulturbakgrund främjarinte heller respekten för våra lagar, som ju skall garantera all alla döms påhka grunder. De exempel jag nämnt pekar alla på ett stort behov av allde demokratiska idealen förankras hos den breda allmänheten. Därför föreslår visom under- tecknat motionen K815 iyrkande 3, att en populärversion av grundlagarna får en omfattande spridning ilandet och att man bedriver en intensiv kampanj kring denna version. Dettayrkande har följts upp av folkpartireserva-tionen nr 10, som jag ber alt fåyrka bifall till. Jagär tacksam för att här sade all han är beredd att överväga omman kan vidta åtgärder för atl i skolorna få en bättre undervisning om våragrundlagar. Men vad tycker andra partier? Anser de all det är bra som del är?Räcker det med att utveckla Samhällsguiden? Det kan kanske räcka för dem somaktivt söker kunskap, men del räcker ingalunda för att garantera alla en bättrekunskap om hur vårt demokratiska syslem fungerar, alltså även dem som interåkar gå i skolan just . Därvåra grundlagar tar slut tar den personliga moralen vid, och den byggs upp inomfamiljen, i skolan, i organisationerna, på arbetsplatserna och i samhället iövrigt. Vi kan ta del av hur vårt normsystem successivt luckras upp ialla samhällsskikt. Det är tydligen inte längre självklart att föregå med gottexempel. Det finns t.o.m. de som inte skäms del minsta när de t.ex. lyckas luratill sig litet extra av skattemedel för egen del. Nej,vi behöver normer som gör oss immuna mot att falla för sådana frestelserFöräldrar har känt sig ganska vilsna och saknat stöd av gemensammanormer all förmedla till sina barn. har t.ex. utan att göranågonting bara konstaterat att det saknas metoder för metodikundervisningen.Så säger generaldirektör i en reklam förett etikprogram, som ett av våra försäkringsbolag introducerat på grundskolansmellanstadium. Denna höst har ytterligare ett försäkringsbolag trätt in igrundskolan med ett program för högstadieeleverna. Del räcker tydligen inte medalt och dess utskott gång på gång betonar viklen av undervisning iskolan i humaniora och etik. Det räcker heller inte med att det i läroplanenstår många vackra ord, om vi sedan låter elikundervisningen falla mellanstolarna. Det är en otrolig försummelse som skett på detta området. Del framgåratt lärarna fullkomligt kastat sig över det material som försäkringsbolagen nugår ul med. Tusentals lärare och 30 000 mellanstadieelever är engagerade.Lärarna avdelar nu två limmar under stadiets alla för dettaämne. Varförvill då inte erkänna detta faktum och uppvärdera etikämnet?Nu nämns detta ämne inte ens under . Kännerövriga partiföreträdare till hur etikundervisningen fungerar? hartill detta belänkande fogat ett särskilt yttrande med anledning av vår motion.I detta sägs bl.a.; "I en pluralistisk miljö är det viktigare än någonsinatl etiska frågeställningar aktualiseras och diskuteras i skolans undervisning.Självklara utgångspunkter är därvidlag de tio budorden och FN:s deklaration omde mänskliga rättigheterna," Vitvå motionärer har velat gå ännu längre och föreslår atl enkla etiskalevnadsregler införs i förskolan och i skolans läroplan, alltså någon form aversättning för de tio bud, som man nu i stort sett bara talar om privat ihemmen. Jag hoppas att nu tar ett allvarligt menat tag ochläser detta betänkande och de övriga betänkanden som konstitutionsutskottethar hänvisat till och i vilka man tidigare tagit upp etikfrågorna. Enligt målbeskrivningarnai skolans läroplan skall skolan fostra och i ele- 1989/90:27 16november 1989 2Riksdagens protokoll 1989/90:27 Prot.1989/90:27 verna förankra del demokratiskasamhällets grundvärderingar. en populärversionav grundlagarna och en uppvärdering av eiikämnei skulle vara ett sätt att ökakunskapen om demokratin och ge bättre vägledning både för mänsklig samlevnadoch för samhällsulforiiiningen. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut fattades under 15 §,) Föredrogs konstilulionsutskottetsbetänkande /90;KUI1 Ordensfrågor m.m, Belänkandet KUll, som är betitlat Ordensfrågorni,m,, handlar också i väldigt hög grad om den svenska flaggan. Betänkandet ärbaserat på ett antal inoderalmolioner, som följts upp med ett parinoderalre-servationer till belänkandet. Jag vill först säga något om de moderata reservationerna.Reservation 1 handlar om fiagglagen och reservation 2 om somflaggdag. har vimplar som används blivit alltmertlagglika. Delta strider mot utgivna rekommendationer om hur vi skall hanleravimplar, och del anser vi moderater är ett oskick, som inan bör stävja inedskärpta bestämmelser i flagglagen. Flaggan är ju i hög grad vårnationalsymbol, och vi tycker inte att den skall få förfuskas. Vi anser att delkravs all den behandlas strikt. Av den anledningen har vi avgivit reservation 1till detta betänkande. I reservation 2 föreslår vi att Europadagenden skall vara allmän flaggdag. Vi svenskar tillhör ju , och vigördel i allt högre grad. Vi ser hur denna tillhörighet också blir alltmerväsentlig och alltmer griper in i varje svensks liv. Vi anser därför all delvore en bra manifestation alt göra till allmän flaggdag. Det ärfaktiskt möjligt all göra delta, eftersom vi infördeytterligare flaggdagar i -valdagen och FN-dagen.