prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — AnL 18STEN () replik: svar är egentligen ingelsvar, därför alt det inte blir de inkomstökningar som hon räknar med. Ni slårmol tillväxten, ni villbeskatta ett fätal som kanske flyttar utomlands, ni vill beskatta del kapitalsom kanske i ställel skulle komma till användning för investeringar Ävenkapitalet försvinner utomlands. leder enbart till nya och ökadeskaltehöjningar, som får de effekter som vi nu upplever och som vållar regeringenmyckel stora problem. Med vpk;s politik skulle problemen förvärras. DanielTarschys jämförelse med är intressant. Själv har jag rest mycket därI september var jag i de baltiska länderna och träffade dä kommunister iSajudis-rörelsen i . De berättade för oss att man skulle få upplevastora privatiseringar, om de får sin vilja igenom, framför allt när det gällersjukvården. När vi talade om de svenska systemen sade de alt den svenskakolleklivisliska modellen är gammal socialistisk skåpmat. Den sade man sig intevara intresserad av. De ville gå direkt pä marknadsekonomiska lösningar Såkommer man att resonera i större delen av när förnyelseprocessenfortsätter att verka. Dä kommer vpk att upptäcka all vpk verkligen är isolerati det här sammanhanget, även med tanke på den egna svenska modellen. Det ärtill socialismen som man säger nej, det är den som man flyr ifrån. Man gårdirekt på marknadsekonomiska lösningar i , eftersommarknadsekonomierna visar att det går att skapa resurser för satsningar på densociala välfärden, där de socialistiska ekonomierna har misslyckats. Socialpolitik - inriktning och anslag AnL 19 () replik; Jag tycker liksom och DanielTarschys att jämförelsen med är intressant. Med tanke på della är detsom säger märkligt, Det som vi bevittnar i många länder i Östeuropaär just en upplösning av monopolen. Av en sådan förändring märks det ingentingi vpk;s och inställning. sade atlvårdnadsbidraget inte är någonting för dem som är ensamstående. Men mångaensamstående, mest mammor, har en sådan ekonomisk situation att de irite kanförkorta sin arbetsdag. De vill förkorta arbetsdagen, så atl den omfattar sextimmar och så all barnens vistelse på daghemmen inte skall bli så lång som dennu ofta är Det gäller just barn som har ensamstående föräldrar.Vårdnadsbidraget, som stöds inte bara av ulan också av ochmoderaterna, ger ökade möjligheter all förkorta arbetsdagen, atl i verklighetenanvända sig av rätten till förkortad arbetsdag. 20GUDRUN (vpk) replik; Jag är, , en stor ivrare förkortare arbetsdag. Vpk har länge drivit kravet på sex timmars arbetsdag föralla. Inte minst bra skulle del vara för barnen. Man behöver inte gå någonomväg över vårdnadsbidraget. Det skulle begränsa möjligheterna till en kortarearbetstid för väldigt många som av olika skäl behöver en förkortning, intebara därför att de är vårdare av små barn. Ni säger med en mun all milt resonemang om socialpolitikär märkligt med tanke på . Ni kunde väl då dra slutsatsen att vpktydligen inte står för samma politik som de olika regimerna i hargjort. Detta är en annan slutsats som man kan dra av det faktum atl del intefinns någon 1989/90:100 4 april1990 Socialpolhik- inriktning och anslag överensstämmelse mellandet som jag säger och hur det har sett ut i de här länderna. Jag lycker alt niborde överväga att inta den ståndpunkten. säger all man i många östeuropeiska länder kommer att införa enmarknadsekonomi. Även jag är övertygad om detta. Man kommer att få storasociala problem. I ser man myckel tydligt att den sociala utslagningenhar ökat oerhört. De bostadslösa har blivit många fler liksom också de fatliga,osv. Åven om problemen är övergående - del kommer säkert att bli bättre - kandet vara på sin plats atl se på förhållandena i de västeuropeiskakapitalistiska länderna, t.ex. inom EG. Hur ser del ut på socialpolitikensområde, om vi jämför med och de övriga nordiska länderna? Jo, i EG harman vad kallar valfrihet med ökad privatisering, men ocksåstörre utslagning och hög arbetslöshet. Del är en myckel svårare situation förbåde ungdomar och kvinnor Listan kan göras lång. Jag tror inte att denjämförelse som gjordes är särskilt hederlig. TillDaniel Tarschys skulle jag vilja säga att jag tycker atl del vore myckel bättreom han vore mera oroad över den ökade klyftan i samhället än över en eventuellklyfta inom vpk. De ökade klassklyflorna i samhället borde inge betydligtstörre oro än situalionen i ett enskilt parti. Talmannenanmälde att och anhållit atl till protokollet fåantecknat alt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 21 (): Först vill jag tala om de grönas socialpolitik och om hurman skall kunna klara socialpolitiken. Det är, enligt min mening, delviktigaste här . Får jag tid över skall jag ta upp påhoppom atl vi inte har en finansierad budget. Del har vi nämligen. Jag har vårmotion om grön ekonomisk politik med mig. Det är bara atl läsa innantill, såjag skall nog kunna ge svar till . Så över till mitt anförandeom socialpolitiken. Miljöpartietde gröna vill medverka till en omfördelning av resurser från de friska ocharbetsföra till de sjuka och lill dem som behöver vård och omsorg. Men även omdel blir utökade tillgångar, måste vi få ett bättre utnyttjande av denuvarande resurserna. Allraviktigast är att minska efterfrågan på vård genom förebyggande åtgärder Bättrekost, ändrad livsföring, förebyggande vård och kunskap om egenvård skulle kunnasänka vård- och omsorgskostnaderna mycket. Eriökad salsriing på forskning om sambandet mellan ohälsa och miljöföroreningarmed åtföljande förbättrande åtgärder leder också till en minskning avefterfrågan på vård. Vivet redan så mycket om miljökonsekvenserna av vårt nuvarande samhällesfunktioner all vi skulle kunna få en bälire hälsa om vi bara pä allvar togkonsekvenserna av vår kunskap. Detgäller t.ex. hetsen och jäktet i samhället, som ger oss magsår, larmkatarrhögt blodtryck och hjärtbesvär Vårt byggfusk ger oss allergier, eksem, astma,förkylningar och lungsjukdomar Vår dåliga arbetsmiljö ger oss ledskador,ryggbesvär och dåliga armar och ben. Motorlrafikeri ger oss trafik- olyckoroch dålig luft. Listan skulle kunna göras hur lång som helst på alla de skadorsom vi skaffar oss genom all inte förebygga ens när det gäller de fall som vikänner till. Här behövs ett aktivt agerande för att hålla sig frisk ochett lika aktivt agerande för alt la borl verksamheter som skadar oss. Del viktigasteär faktiskt inte alt tjäna pengar Benskörhet hos människor t.ex. söker sig allt längre ned iåldrarna. Orsaken är inaktivitet. 57 000 människor är i dagförtidspensionerade på grund av rygg- och nackproblem. Orsaken är att dessa personerinte orkar med sina arbetsuppgifter Trots att vi är världsmästare påergonomiska hjälpmedel får vi allt fler förslitningsskador Det beror på attmänniskan inte är någon maskin som man kan rationalisera hur långt som helst.Vi behöver röra oss mera genom t.ex. regelbunden träning under en sjukgymnastseller en ryggterapeuts ledning på betald arbetstid och på arbetsplatsen.Företaget får göra skalleavdrag för liden och för den anställde handledarensarvode. Om detta gick all genomföra skulle resultatet bli atl alla vinner påreformen; arbetsgivaren, arbetstagaren, staten och landstingen. Vi har väckten motion om detta till ; Skatteavdrag för kostnader i samband medträning. Upplysning och förebyggande vård kostar visserligenpengar, men det är utgifter som leder till besparingar - för alt inte tala omminskat mänskligt lidande. Vi kan se hur den reella satsningen på förebyggandetandvård, som gjordes , när vi ansåg oss ha råd till såkloka åtgärder, gav en verklig vinst både ekonomiskt och mänskligt sett. Såborde vi göra även med sjukvården . Del är utgifter som blir ellsparande. Mest akut är alt förhindra atl ytterligareresurser tas från sjukvård och omsorg om äldre och handikappade. Risken äruppenbar alt detta kommer att ske 1991. Det gäller dels förslaget om atlarbetsgivarna inte skall ges full kompensation för den lagfästa sjuklönen, delsförslaget om kommunall skattestopp. Förslaget om sjuklön beräknas kostakommuner och landsting Eftersom landslingens huvuduppgift är hälso- och sjukvård,ökar deras utgifter markant om de nu skall betala den lagstadgade sjuklönenlill sina anställda. Denna utgift får de inte hel kompensation för genom atlöka skatten. Den måste därför kompenseras på något annal vis. Vi avvisar i princip förslaget om kommunalt skatlestopp.Eventuellt kan elt temporärt stopp, bara , tänkas om det finnsgarantier för all löneökningarna på hela arbetsmarknaden blir låga della åroch för att kommuner och landsting ges alternativa finansieringsmöjligheter. Vianser i princip att det är kommuner och landsting som skall ombesörja sjukvårdsaml äldre-och handikappomsorg. Därför är del viktigt att det förs en ekonomiskpolitik som gör det möjligt för kommuner och landsting att klara sinaåtaganden. anser att det är nödvändigt med ensamhällsekonomisk åtstramning, men den får inte drabba de vård- ochomsorgsberoende. Det är den privata konsumtionen som i första hand bör drabbasoch då sådan konsumtion som förstör miljön och/eller förbrukar de ändliganaturresurserna. Energi- och miljöskatterna måste höjas kraftigt för allminska förbrukning och skadliga utsläpp. Dessutom måste vi höja skatterna påtobak och alkohol Socialpolitik - inriktning och anslag Socialpolhik - inriktning och anslag för atlminska den konsumtion som hell klarl förvärrar läget inom sjukvården ochomsorgen. Vi behöver också göra en storsatsning på järnvägen och annanspårbunden kollektivtrafik för all minska trafikolyckorna och komma till rättamed den dåliga miljön. Likaså måsle verkningarna av vår vällevnad hejdas. I dagmår vi så väl atl vi blir sjuka av vårt välstånd. Företagen och den offentliga sektorn drabbas av de höjdaenergi- och miljöskatterna och måsle delvis kompenseras genom sänktaarbetsgivaravgifter. Det leder för långt bort från den socialpolitiska debattvi för här , lycker jag, att ta upp den diskussionen . Den får vi islället ta i den finanspolitiska debatten. Rehabiliteringen av handikappade, långtidssjuka ocharbetsskadade måsle förbättras. Det är iugeri bra lösning, vare sig ursamhällets eller den enskildes synvinkel, alt förtidspensionera människor somskulle kunna rehabiliteras. Vi skulle kunna la medel ur sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen för de här rehabiliterande insatserna. Vi måsle också salsa på egenvård i större utsträckning. Vimåste lära oss egenvård redan i skolan. Det är inte nödvändigt atl gå lilldoktorn för varje liten åkomma. Förkylning t.ex. kan ingen doktor bota,knappast lindra. Det som behövs är vila, inte medicinering. Men del är som omvi nästan hade glömt bort att vila i vår hetsiga livsföring. Även en stärkt anhörigvård måsle ses som en resurs. Detblir en avlastning för sjukvården och omsorgen, men också en social ochmänsklig förbättring. De som vill och kan vårda anhöriga hemma bör nalurliglvisges en ATP-grundande ersättning för detta. beslående problem verkar vara hur vi skall kunnarekrytera och behålla vårdpersonal. Vårdyrkena måsle få högre status, vilkelinnebär vidareutbildning, lön i proportion till ansvar och eri förbättrad lönöver huvud tagel samt en förbättrad arbetsmiljö. Det lunga, ansvarsfulla ochpsykiskt påfrestande arbetet inom vården skulle bli lättare med sextimmarsdag,anser vi. Schemaläggningen är ett annat problem. Den bör utformas så atl personaleninte behöver tjänstgöra mer än var tredje helg. Just i storstäderna ärpersonalrekryteringen särskilt svår Överhettningen på arbetsmarknaden skullekunna undvikas genom en stramare finanspolitik. Den snabba utbyggnaden avkontor och den därmed ökande privata tjänstesektorn tar arbetskrafl från denoffentliga sektorn. Detta är ett problem som vi måsle lösa genom att göravårdyrkena mer konkurrenskraftiga. har också föreslagit att det i den allmännavärnplikten skall ingå en värntjänsl för både kvinnor och män. I värnljänstenkan t.ex. ingå arbetsuppgifter inom sjukvården och omsorgen. Vi tror alt devärnpliktiga, förutom all de gör ett värdefullt arbete inom vården, också fåren ökad förståelse för och insikt i hur viktigt det är atl ha en trygg och välfungerande hälso- och sjukvård i vårt samhälle. Det är allas vårt ansvar att upprätthålla ett sådantsamhälle. Vi måsle ta del av samhällets uppgifter Vi måste själva se till altleva ett sådant liv atl vi inte i onödan tär på sjukvårdsresurserua, ulanhåller oss friska. Vi måste lära oss den förebyggande vården, och vi måslehjälpa vår släkt och våra grannar så gott vi kan. Det finns inga avlatsbrev altköpa, även om vi har aldrig så mycket pengar Jag har förut här i hävdatalt vi inte kan säga; Jag harbetalat min skatt, nu får staten ta över ansvaret för min gamla mamma, förbarnen, eller vem det nu kan vara som vi har dåligt samvete för att vi intehinner med. Del är vårt eget personliga ansvar att se lill att samhället fungeraroch atl det finns ett fungerande socialt nätverk. de gröna vill att patienten skall vara icentrum vad gäller vården och omsorgen, dvs. atl patientinflylandel skall öka.Det är ändå pafien-len som vet bäst. Patientorganisalionerna skall få en störremöjlighet alt påverka vården och omsorgen. Deras kunskaper och erfarenhetermåste också las lill vara. Vi vill att alternativ medicin och skolmedicin skall kunnasamarbeta, inte som vara två skilda världar Troligen, det hoppas vi i allafall, blir resultatet av alternativutredningen att de vallentäta skottenmellan alternativ vård och den etablerade medicinen öppnas. Vi har motioneratom och vill ha en professur i alternativ medicin. Vi vill också attallernativmedicinen skall vara företrädd i . Hälsohem av godkvalitet behöver vi i den förebyggande vården. De behövs också för atl hjälpamänniskor tillbaka till hälsa. Det är viktigt att minska mäririiskors mediciriberoerideoch att respektera deras önskan atl inte behöva tvångsmedicineras. Det har viockså motionerat om. Samtalsterapi är bättre än att droga ner oroliga patientermed tabletter Därför vill vi satsa på psykoterapi. Sker den hos legitimeradepsykoterapeu-ler, skall kostnaden ersättas av den allmänna sjukförsäkringen.Det skulle bli en reform som skulle finansiera sig själv. Man kan gå hos enlegitimerad psykoterapeut utan all behöva yara sjukskriven . När del gäller barnen vill vi hävda barnens rätt till sinaegna föräldrar. Dit hör alt en förälder t.ex. skall få räkna in sitt eget barni den grupp vederbörande har hand om i den kommunala barnomsorgen; den s.k.Uppsalamodellen. Vi vill för övrigt ha stor frihet i valet av barnomsorg. Vikan tänka oss trefamiljssyslem och föräldrakooperativ förutom kommunala daghemoch andra varianter. Det är föräldrarna som skall ha valfrihet, och del ärbarnen som skall ha tillgång iil| sina föräldrar Vi vill också ha en statlig barnombudsman, en juridiskexpertis som i besvärliga förhandlingar slår på barnets sida, en organisationmed opinionsbildande funktion med jusl barnens bästa för ögonen och ensamordnare av barnens rättigheter i samhället. Vi vill att socialstyrelsenskall ge ut en broschyr om barns sexslaveri - en broschyr som beskriver derasförfärliga levnadsomständigheter, hur de utnyttjas av självupptagna,egoistiska människor utan förbarmande. En sådan broschyr skulle delas ut vidförsäljning av resor till t.ex. . Vi värnar om särskilda ungdomsmottagningar med läkare,sjuksköterska, kurator,, psykolog och barnmorska. Dessa mottagningar harfunnits sedan 1970-lalel och gör stor nytta genom alt förebygga sjukdomar ochproblem av alla slag hos ungdomar i puberteten. Största delen av rådgivningenhar gällt sex- och samlevnadsfrågor och har bevisligen minskat antalet oönskadeto-närsgraviditeler och fall av könssjukdomar Detfiriris ingen möjlighet att ta upp alla sociala synpunkter på vård och Socialpolhik - inriktning och anslag Socialpolitik - inriktning och anslag omsorg iett anförande på en kvart, men myckel av del som återstår lar minameddebaltanier upp i sina anföranden som kommer . Dit höräldreomsorgen, aids- och drogproblematiken samt familjepolitiken. Jag vill sluta med att yrka bifall till de reservationersom skrivit under saml reservation 15, mom. 21 Medel förtobaksinformation, som jag nu lyckats skaffa fram pengar till. vänder jag mig till . En av våraekonomiska principer har varit och är att ha en finansierad budget. Vi harsatsat mycket på miljön. Vi måste arbeta förebyggande. Därför har vi inte haftså mycket pengar lill andra verksamheter Å andra sidan kan miljö vara nästanvad som helst. Dessutom är miljöpolitik en långsiktig socialpolitik. En gång blev jag ombedd att tala om treviktigaste frågor Då talade jag om den yttre miljön, den inre miljön och denandliga miljön. Det finns myckel som kan vara miljö. Del är så, , atl jag gärna hade velatskriva på de andra oppositionsparfiernas julklappslista, men jag har inte hafttillräckligt med pengar i börsen. Det har smärtat mig att jag inte har kunnatställa upp på flera av de välgrundade önskemålen. Men jag försäkrar atl ingenutgift har varit ofinansierad i vår budget. har jag "fält" tremiljoner till tobaksreklamen som kunde frigöras ur vår strängt hållna budget,bl.a. genom skatten på några ören per cigarett för information. Tack vare delkan jag nu tillsammans med och stödja den här motionen somhandlar om lo-baksreklam. När man, som rekommenderade, titlar på s.135 där oppositionspartiernas reservationer står om anmälda anslagsallernativ,finner man alt moderalerna står pä noll, därefter kommer vi. Vi har litet drygttio och en halv miljoner Vi har som sagl inte haft råd. Vi har salsal vårapengar på ungdomarna och ungdomsmottagningarna. Vi har satsat dem pårättslä-karmedicinen och vi har satsat pä en statlig organisation,jag tror atl del var statens bakteriologiska. Del beror på att sådanaorganisationer måsle kunna fungera, för annars fungerar inte rättssäkerheten. AnL 22DANIEL TARSCHYS (fp) replik; Jag tror atl är på rätt spår närman vill salsa mer på förebyggande arbete. Det finns också andra inslag imiljöpartiets socialpolitik som jag tycker är kloka och framsynta. När jag larupp en diskussion om de ekonomiska grundvalarna för miljöpartietssocialpolitik, viftar liksom flera andra talare här i debattenmed årets skuggbudget och säger; Vi har minsann täckning för vad vi harföreslagit. Jag tvivlar inte elt ögonblick på atl man har försökt skaffatäckning för alla de förslag som har framlagts. Men del jag ville ta upp varfaktiskt eu mer allvarlig och långtgående fråga, riämligen; Hur kommersocialpolitiken att påverkas av det gröna projektet, inte bara årets politikutan det samhälle som man vill bygga ? Jag tror alt flera inslag idet gröna projektet kommer att vara bra för socialpolitiken. Jag tror att man,genom en satsning på en mer informell ekonomi, kan göra vissa vinster frånsocialpolitisk synpunkt. Men jagpekade också på ett par problem som jag menar att de grönahar försummat alt fundera över Mycket stora delar av socialpolitiken bygger påenorma överföringar av pengar via skallesyslemel. Om man försöker minskapenningekonomin, om man strävar efter ekonomisk stagnation eller efler atlminska omsättningen på penningekonomin kommer också skatteintäkterna atlsjunka. Då kommer vi att få svårigheter att finansiera en hel del av deåtaganden vi redan har gjort för framtiden vad gäller sjukvård, barnomsorg ochmyckel annal. Pensionssystemet i är faktiskt så uppbyggt att vihar bundit oss för atl ha en tillväxt på . Har vi en tillväxt påmindre än framöver kommer pensionsbördan att stegvis bli allt tyngre. Harvi en nolltillväxt, som föreslår, kommer pensionssystemet aftkollapsa. Det härar ett problem som jag menar all i sinafunderingar över socialpolitiken ännu inte har attackerat. Egenvård, rekommenderade . Jag skulle viljaanbefalla litet egenvård också för de gröna socialpolitikerna. Socialpolitik - inriktning och anslag 23 (vpk) repfik: Jag skulle bara vilja säga till AnitaStenberg atl när jag hänvisade till s. 135, var det inte för att misskrediteranågra andra partier för att det såg litet glest ut. Men jag tycker atl det geren bild av hur myckel man satsar bakom alla de vackra orden. Om man vill görarättvisa åt den här sammanställningen, borde man naturligtvis komplettera denmed en sammanställning av den ekonomiska politiken, där vi också visar påandra sätt att stödja vad vi från vpk kallar en välfärdspolitik. Vi har t.ex.anvisat pengar för all man skall utöka de försök med sex limmars arbetsdag somnu bedrivs i . Vi vill ha statliga pengar för atl man skall kunna göraförsök i flera landsting. Vi har budgetposter med överföring av pengar direkt fillkommuner och landsting, jusl för all man skall kunna salsa på den härförebyggande vården och för alt man inte skall dra ner på del förebyggandearbete som man t.ex. gör i kommunerna. Det gäller både ungdomar och barn. Detgäller fritids, det gäller skolor, osv. Men då måste man anvisa pengar tilldet. säger atl om man ifrågasätter tillväxteninnebär det alt man ifrågasätter socialpolitiken. Det vore mycket intressantareom vi förde en diskussion om BNP som ett mätt på tillväxt. Det kanske är ettganska trubbigt instrument eftersom del mäter pengars värdeoavsett vad pengarna går lill. Det finns ju verksamheter som i sin förlängning fårdestruktiva följder, t.ex. dåliga arbetsmiljöer, kanske industrier som går bramen som med tiden också genererar högre sjukvårdskostnader, osv. Det finnsmiljöaspekter som blir väldigt dyra. Därför behöver vi ell nytt mått på BNP därsociala, välfärdspolitiska och miljöpolitiska aspekter vägs in. Det har vi intei dag. Så länge vi inte har del tror jag atl vi allihop bör vårda vårtekonomiska sinnelag litet. Under detta anförande övertog andrevice talmanrien ledningen av kammarens förhandlingar ProL1989/90:100 AnL 24 () replik; 4 april1990 Herr talman! Tack för erkännandet,. Socialpolitik - inriktning och anslag skorbehöver mindre värd och genom atl behovet av vård minskas kan ocksåtransfereringarna minskas. Vi ökar transfereringarna för året med 4,24 miljarderoch minskar transfereringarna med 4,4 miljarder. Det blir alltså en minskningav transfereringarna på 160 miljoner i vår budget. Man blir inte rik på de stora inkomsterna, ulan man blirrik på de små utgifterna. Det är så resonerar, även när del gällersocialpolitiken. Därför anser vi att en utvidgning av industrin som ärmiljöförstörande skadar mer än den gör nytta. Pengar är inte allt. Vi har i relativt goll ompengar, men vi har onl om tid, och vi har ont om hälsa. Det är inte säkert atlmer pengar ger större lycka. Det är fel att tro så. När det talas om bruttonationalprodukten håller jagverkligen med om atl den är ett dåligt mått på välfärd. Om tvåbilar kör på en landsväg och krockar och bilarna förstörs och människor skadas,då har man ökat bruttonationalprodukten på många sätt, men man har gjort olycka. Sedan tycker jag egenlligen inte atl behöverskämmas, och jag tror inte aft tog upp det som står på s. 135 ibetänkan-del för att skada någon på något vis. Men uppställningen överanslagsallernativen visar ju på så stora skillnader, och vi hade inte råd attavsätta mer pengar Därför måsle vi se lill atl minska utgifterna. Vi har intemer pengar i börsen. Vi ser inte att man kan få mer pengar i börsen heller, förom man skaffar mer pengar så förutsätter det miljöförstöringar och förstördamänniskor, och då har del inte gjort någon nytta. Därför frågar jag nu här i salen vad jagväste i hennes öra i socialutskoltet; Hur i hela friden har ni finansierat erajätteutgifter? Hur går det till? AnL 25 () replik: Jag är hell överens med de två tidigaretalarna om atl BNP inte är något perfekt mätt på det vi önskar åstadkomma. Delär dock ett relativt hyggligt mått på den materiella välfärden i samhället. Ochvad mera är, det är till sådana mått som vi har bundit en hel del av vårasociala välfärdssystem.