prot · GD0997 · 1989-12-31 00:00:00 — Dettahar kommit till stånd genom samverkan mellan kommunen, ochnäringslivet. Miljöfaktorn har varit ett av de skäl som har vägt tyngstnär det gäller färjelinjens tillkomst. Att frakta gods via järnväg och tillsjöss är ju klart mer miljövänligt än att frakta gods med lastbil på våra vägarSjövägen till är inte så lång, och den medförganska litet avmiljöpåverkan i skärgården. Landtransporterna blir något längre, men deavlastar , där ca 200 000 långtradare passerargenom våra tätast trafikerade genomfartsleder och där många människor bor ochdå störs av avgaser och buller Tågtransporternas konkurrensförmåga och framtid är enviktig och aktuell fråga. Snabba, effektiva och säkra godstransporter är ennyckelfråga för den industriella utvecklingen. Den godsmängd som transporteraspå järnväg via beräknas öka kraftigt inom den närmaste treårsperioden.Som vi ser det är utvecklingen mycket gynnsam just för hamn. Det somtalar till fördel ärattdär redan finns en järnväg. Jag menar att detär rimligt att utnyttja detta vid den kommande planeringen av färjetrafiken iÖstersjön. Bekymret är att järnvägstrafiken till och från Hargshamnbehöver förbättras. Det kan ske genom att järnvägen klassas om och införs istomnätet, eftersom numera är en del av en transportväg av nationellbetydelse med gränsöverskridande trafik. Det är nödvändigt att medel avsätts i ochvägverkets investeringsplaner för upprustning av väg- ochjärnvägsförbindelserna till och från . Det är någonting som visocialdemokrater från län har motionerat om, och vi må väl avvaktariksdagsbehandlingen av den motionen. Jag skulle gärna vilja fåkommunikationsministerns synpunkter på den fortsatta utvecklingen i . Det är bra att vi får en diskussion också omsjöfarten. Den trafikpolitiska debatten handlar nästan uteslutande omjärnvägarna och ibland något om vägar. Sjöfartenspelar en mycket stor roll i den svenska transportpolitiken. gällerinte minst färjeförbindelserna. Vi är inne i en spännande utvecklingsperiod,precis som beskriver skall man komina ihåg att det produceradegodset i vårt land inte ökar så väldigt kraftigt. En utveckling mot enmängdolika transportmedel, farleder och transportleder innebär inte i sig attdet blir mer gods att transportera. Det måste ju först produceras i industrin.1 den utsträckning som människor ökar sitt resande blir det naturligtvis ettökat resandeunderlag. Men också i det avseendet är ökningsgraden begränsad. Man kan fråga sig vilka konsekvenser den här utvecklingenav sjöfarten kan föra med sig. Det kan vi inte uttömmande gå in på , mendet är naturligtvis mycket viktigt att följa den här utvecklingen. Jag tillhördem som anser att man bör stimulera till en ökad grad av sjötransporter i utsträckning de kan hävda sig ekonomiskt gentemot andra transportsätt. Många söker sig till , och det gäller inte barasjöfarten utan det gäller också andra transportmedel, eftersom det finns enstark befolkningskoncentration. Det behövs många transporter till och från decentrala delarna av , och det måste också fraktas mycket gods tillStockholm. Det skall man nog inte glömma bort i det här sammanhanget. Manskall inte betrakta allt gods som kommer till som felplacerat.Mycket av detta gods skall just till . Om man då lastar avdet långt utanför och måste företa en landtransport med lastbilar, har man integjort någon särskilt god miljöinsats med detta. Det är riktigt att skärgården är känslig. Det måstenaturligtvis beaktas i all rimlig utsträckning. Där har ettansvar. Jag håller med om att farlederna är ett riksintresse. Det tar siguttryck på det sättet att har regeringens, statens, uppdrag attbevaka att farlederna läggs på ett sätt som tillgodoser inte bara trafikbehovetutan också miljökraven. Här efterfrågas att vi ytterligare skall markerariksintresset. Jag undrar då vilka kriterier som man är ute efter att ställaupp och som inte respekteras. Är ute efter att statenskall gå in och göra någon sorts behovsprövning av hur många fartyg som fårtrafikera olika leder och hur många fartyg som får anlägga vissa hamnar? Omdetta är fallet tror jag att det finns skäl att tänka sig för litet grand. Det strideri varje fall mot de riksdagsbeslut om trafikpolitiken som harfattats. Det kräver i så fall en ordentlig genomgång med kommunerna. Kommunerna måste ta sitt ansvar När det gällerStockholmsregionen tycker jag att det vore rimligt att berörda kommuner iregionen gemensamt diskuterar i vilken utsträckning man anser att man avmiljöskäl och övriga skäl bör få till stånd en annan utveckling. Men att statenskulle gå in och reglera för kommunerna och rederierna var och hur fartyg fårgå i hamn tror jag inte är den linje vi skall välja. Detta är också enkommentar till . Är det en ökad statlig reglering som AlfWennerfors efterlyser? I så fall förvånar det mig, inte minst med tanke på hanspolitiska bakgrund. När det gäller frågan om en ny farled arbetarsjöfartsverket, som jag tidigare sade i mitt svar, med denna fråga.Sjöfartsverket gör miljökonsekvensbeskrivningar, inhämtar remissvar ochbevakar miljöintressena. Det beslut som sedan fattar äröverklagbart, och det är först då det kan kommaunder regeringens prövning. Det vore olämpligt om jag nu skulle ha någraföregripande .synpunkter på detta. Mot bakgrund av vad jag nu har sagt har jag inte någrasärskilda kommentarer att ge beträffande utvecklingen i . Jag harfått den informationen att det är en positiv utveckling där. men att det krävsföljdinveste-ringar på järnvägsnätet och landsvägsnätet. Det är naturligtvisnågot att beakta i planeringen att det drar med sig betydande kostnader förstaten. I den utsträckning staten kan medverka skall vi naturligtvis göra detfrån statens sida. Men jag kan bara beklaga att resurserna för järnvägs- ochväginvesteringar är ytterst begränsade. 61 (); Jag måste säga att jag blir ganskakonfunderad när jag lyssnar på . Jag får en känsla av attlandets kommunikationsminister inte riktigt har klart för sig vilka värden detär vi diskuterar när vi diskuterar miljön i . Jag vet inte om har haft förmånen att åkarunt ordentligt i skärgården. Den tycks i så fall inte ha gjort etttillräckligt intryck, vilket är att beklaga. Det kanske är lämpligt med någonliten tur till. Det som står här och ger uttryck för ärnågon sorts allmän låt-gå-politik. Det är alltså de kommuner som har hamnarsom skall avgöra om skall skyddas från de påtagligamiljöingrepp som det här är fråga om - eller möjligen . Det finnsingen som helst ambition från regeringens sida att försöka påverka hur dettariksintressanta världsunika område utvecklas och sjöfartens effekter på det.Regeringen svär sig fri från allt ansvar för vad som händer i Stocholmsskärgård. Det är åtminstone det intryck som jag får när jag lyssnar på GeorgAndersson. Jag anser att det är anmärkningsvärt - ja, det är nästan litetskrämmande - att det inte finns ett större engagemang hos regeringen och kommunikationsministernnär det gäller att se till att sjöfarten inte utvecklas på ett sådant sätt attstora miljövärden går till spillo. efterlyste en precisering av vad jagföreslog. Det framgår faktiskt av min interpellation. Jag har förordat attstat, landsting och kommuner tillsammans skall utforma en generalplan för hurfärjetrafiken skall utvecklas. Man skall försöka få ett helhetsgrepp. Jag harockså beskrivit hur jag tycker att denna plan bör se ut. Huvuddelen av dennordliga färjetrafiken skall gå till och , och den sydligafärjetrafiken skall gå till . Det kan vara en viss begränsad trafik avkryssningskaraktär med därför väl anpassade fartyg som kan gå ända in tillStockholm. Det ligger naturligtvis ett värde i att kunna åka båt genomStockholms skärgård. Men det måste då vara specialanpassat. Detta skulle kunna lösas gemensamt om man också frånstatens sida är beredd att ställa upp med investeringspengar för att rusta uppland-transportkapaciteten, framför allt järnvägskapaciteten, vad gäller Nynäshamnoch och kanske också överväga att bygga en järnväg till KapellskärJag tror uppriktigt sagt att det är värt pengarna att satsa på detta. Men GeorgAnderssons enda svar är att det finns inga pengar för järnvägsuppbyggnad. Minkänsla kvarstår att regeringen inte tar denna fråga på all- var Maninser inte att detta faktiskt är något betydelsefullt och att man här borde taett ansvar 62 (): Nej, herr kommunikationsminister, jag är inteute efter någon statlig reglering. Jag vill bara markera att dessa naturvärdenmåste tryggas. Jag tror inte att kommunikationsministern och jag har delademeningar om det. Alla som har besökt dessa områden inser att vi måste varaoerhört försiktiga. Man kan förstå att många skulle protestera och säga att deinte vill åka från en hamn längre upp i Roslagen, t.ex. ellerNorrtälje, när man ser vilka värden det ligger i att bekvämt kunna gå på en båti och sedan kunna åka ända till genom den vackra skärgården.Detta har berörts i en artikel av i för en tidsedan. Han skrev att han var medveten om problemet och att det kunde leda tillbortfall av passagerare. Han skrev också att i viss utsträckning torde dettadock kunna motverkas genom effektiva och bekväma snabbtåg. Under allaförhållanden måste priset härför vägas mot ytterligare förslitning av Stockholmsvärldsunika skärgård. Jag vill gärna instämma i detta. Vi måste väga dekostnader som det skulle bli för en eventuell järnväg. Jag är medveten om attdet skulle innebära stora investeringar. Men detta får man väl se . Manmåste väga dessa stora investeringar mot den förslitning som pågår i skärgårdenoch som skulle bli ännu större om en ytterligare s.k. skulleinrättas genom skärgården. Dessutom måste man ha klart för sig att man intefår en ny led gratis. görs oerhört stora investeringar i nya storajättebåtar Jag är van vid att bli beskylld förpassivitet av . Jag blev det förra gången vi hade en diskussion omdetta ämne. Då tyckte att jag var mera liberal än MargaretThatcher har det varit en litet mera modest beskrivning av min passivitetoch liberalism. Jag begriper fuller väl de naturvärden som ni här talarom. Jag har varit ute i skärgården en hel del, även om jag är mera bevandrad ifjällmiljö. Vi har ett regelsystem som är uppbyggt i samförstånd medriksdagen. har statens uppdrag att bevaka hur farleder läggsoch att utvecklingen av sjöfarten sker på bästa möjliga sätt med hänsyn tagentill miljön. När det gäller har vi speciellt hårda regler, som viäven har fått in i de internationella överenskommelserna. Utvecklingen av nyafarleder och planeringen av dessa görs av i samarbete medlänsstyrelsen och alla berörda. Skulle någon anse att kommer att fatta ettbeslut som inte är förenligt med natur- och miljöintressena, är det möjligt attöverklaga till regeringen. Men regeringen skall väl inte gå in och avbrytapågående arbete som gör? Vi får väl avväga och visa respekt fördet regelsystemet. Det kanske ser litet byråkrafiskt ut. Skall man arbeta medansvar i de olika statliga verken skall man också ha möjlighet att fullgörasina arbets- uppgifter.Sjöfarten i får inte utvecklas på så sätt att storamiljövärden kommer att gå till spillo. vill att endast kryssningsfartyg skall fåsöka sig in till . Jag vet inte om det skulle tillgodose de högstakraven om man ser miljöintresset i stort. Detta skulle leda till att transportergår till hamnar som ligger långt från och att godset sedanmåste transporteras till ined lastbilar. Men det är väl värt attanalysera hur det förhåller sig på den punkten. Man skulle kunna samla sig tilldetta lokalt och regionalt för att göra dessa analyser med respekt för denfrihet som kommunerna har när det gäller att anlägga hamnar och med denrespekten att rederierna har frihet att lägga till i hamnarna. Om kommunernavill starta ett gemensamt planarbete, är jag övertygad om att ärberett att medverka och företräda statens intressen. Det vore fel om regeringenskulle gå in och göra något slags förhandsöverprövning av kommunernas frihetoch utvecklingsmöjligheter i detta avseende. 64PÄR (): Det är klart att det är litet tjatigt av migatt med jämna mellanrum anklaga konmiunikationsministern för passivitet i dessafrågor. Men det kan möjligen hänga samman med att denna passivitet är ettbestående inslag. har inte gjort något för att få en bättreplanering av färjetrafiken genom . Av det vi har fått hörafrån talarstolen tänker han inte heller göra något. Det tycker jag ärpassivitet. Passivitet är just att man inte gör något. Det är det somkännetecknar regeringens agerande i just denna fråga. hänvisar till det regelsystem som gäller.Vad är det som hindrar regeringen och kommunikationsministern att ta initiativtill överläggningar mellan regeringen, kommunerna och t.ex. isyfte att få till stånd en gemensam generalplan? Miljöintresset kan beaktas,man kan se över vilka investeringar som staten behöver göra i järnvägar, vägarosv. för att kunna samla så mycket som möjligt av trafiken till de yttrehamnarna. Jag kan inte tro att det finns något i riksdagsbeslutet som skulleförbjuda kommunikationsministern att ta ett sådant initiativ. Det är märkligt atti andra sammanhang, t.ex. på järnvägsområdet, har man tagit liknande initiativför att få ett samråd. Vi minns alla den stora mellan statenoch på järnvägsområdet. Visst borde regeringen kunna ta ett sådantinitiativ också när det gäller färjetrafiken. Jag tycker att det är berättigatatt man gör det, eftersom riksintressanta miljövärden står på spel. Jag tyckeratt det är en obegriplig ståndpunkt att säga att det är en affär för kommunernaoch färjerederierna hur dessa riksintressanta miljövärden skall hanteras. Jag vill också understryka att jag inte avsåg att säga attenbart kryssningsfartyg skall få gå in till . Jag avsåg att man skallbehålla en viss del av Östersjötrafiken på , framför allt då kansketrafik av kryssningskaraktär. Man kan självfallet även tänka sig att vissalastbåtar som har destination direkt till en anläggning i måste få gåin. Det är självklart. Men jag ifrågasätter den tunga färjetrafiken. Det ärklart att vissa saker skall in till , men vi vet att enmycket stor del av Stockholmsregionensindustri finns i utkanten av regionen. Därför är det betydligt bättre att manförsöker nå dit utifrån än att alltsammans dras till innerstaden för att sedanforslas till industrier i utkanten. Det är vad det hela handlar om. Kommunikationsministerns inställning är, som sagt,beklaglig och den måste vålla en hel del besvikelse. , när det gäller Rödkobbsfjärden var mitt förslagatt man skulle utfärda ett moratorium för den frågan till dess att problemetmed generalplanen har lösts. Generalplanen bör syfta till att man inte skallbehöva några nya färjeleder och i så fall skulle detta problem bortfalla. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordladesPropositionerna 1989/90:108 Ersättning till efterlevande till vissa omkomna vidflygolyckan i 1989/90:123 Fisket 1989/90:134Auktorisation av handelskamrar 1989/90:13 revisorersförslag angående bostadsförbättringsprogram medanledning av prop. 109 Vissa aktiefrågor för 1989/90;N62av Per m.fl. (m) 1989/90;N63av m.fl. (mp) 1989/90;m.fl. (fp) 1989/90:N65av m.fl. (c) 1989/90;N66av m.fl. (vpk) 1989/90;KU33Ökad säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare och utskott /90:KU37Ändringar i riksdagsordningen 1989/90:FiU16Granskningen av under /89 1989/90;FiU18Anslag till och kammarkollegiet 1989/90;FiU19 Den statligarationaliseringsverksamheten m.m. 1989/90;FiU21 Sparfrämjande åtgärder1989/90:FiU22 Statistikfrågor 1989/90:FiU23 Den statliga redovisningen ochrevisionen 1989/90;FiU25Förändrad finansieringsmodell för vissa investeringar betänkanden /90;SkU19 Tullregisterlagm.m. 1989/90;SkU28 Nordiskt handräckningsavtal betänkanden /90:JuU24 Anslag tilldomstolsväsendet 1989/90:JuU25 Domarbanan 1989/90:SoU17 Socialpolitik - inriktning och anslag 1989/90:KrU16 Anslag till turism och rekreation 1989/90;och statens pris- och konkurrensverk 1989/90:NU31Mineralförsörjning 1989/90:NU32 Oljeutvinning i /90:NU33 Sandtäkti 10 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1989/90:496av () till kommunikationsministern om en Öresundsbroshälsoeffeker på befolkningen i : har ökningen avsjukdagar varit störst i i de två och ,nästan dubbelt så stor som genomsnittet i landet. En från 1988anger fler dödsfall bland män i blodcancer, fler dödfödda barn, 70 %fler dödsfall för män i lungcancer och fler fall av bronkit, astma ochemfysem än andra landsting. av barnen i har astma eller allergi, enfördubbling under sista decenniet. Eftersom en bro inte synes bra förmalmöbornas hälsa med den ökning av biltrafiken som en koncentration till ettbrofäste skulle utgöra vill jag fråga statsrådet; Kan statsrådet verkligen ta ansvarför den ytterligare ökning av sjukfall som ovillkorligen skulle bli fallet? 1989/90:497 av () till statsrådet om antalet sökande till de gymnasiala vårdlinjerna; Prot.1989/90:97 rapporterar attantalet ungdomar/äldre som söker till de 30 mars1990 gymnasiala vårdlinjerna är mycketlågt. I finns det 822 första- handssökandetill länets 752 platser Detta skall jämföras med , då det fanns1 065 sökande till 680 platser Länet har flera platser , med färre Minskningen är mer betydande än vad siffrorna visareftersom länet har 200 flera ungdomar som går ut än förraåret. Liknande siffror visas från intagningarJag utgår ifrån att siffrorna oroar ministern lika mycket som de oroar mig,eftersom behoven av utbildade människor ökar inom hälso- och sjukvården. Vad ämnar ministern göra för att öka utbildningensattraktivitet? 1989/90:498 av Per () till utrikesministern omledning av den socialdemokratiska åsiktsregistreringen; I en nyutkommen bok.Kommunistjägarna, hävdas att utrikesminister sompartisekreterare lett arbetet med socialdemokratisk åsiktsregistrering, vilkenav författarna anges som delvis olaglig och "moraliskt brottslig".Sten skall också som utrikesminister offentligt hagett felaktig information i detta ärende. Eftersom statsråd innehar sina posterpå grundval av fortroende är det av intresse för att fålyssna till utrikesministerns egen version av det inträffade. Jag vill därförfråga: Vad är enligt utrikesministern santoch vad är osant beträffande hans egen roll i den verksamhet som beskrivs iboken går under beteckningen sapo? 1989/90:499 av Per () till statsministern omåsiktsregistrering inom parti- och statsapparat; Enligt den nyutkomna bokenKommunistjägarna har social demokratiska partiet bedrivit åsiktsregistrering av partipolitiska motstån dare av alla kulörer Denna verksamhet har byggt på ett komplicerat samar bete mellan den socialdemokratiska partiorganisationen och statliga organ, bl.a. IB och dess efterföljare. Misstankarna om att åsiktsregistrering som gynnar socialdemokratin och missgynnar övriga partier dyker med jämna mellanrum upp och får ytterligare stöd av en rad uppgifter i den nämnda bo ken. Fallet med den socialdemokratiske spionen vid de grönas kongress kommer i nytt ljus inför bokens uppgifter. Eftersom denna s.k. sapo-verksamhet, som enligt boken är delvis olaglig och alltid "moraliskt brottslig", bygger på svårutredlig sammanblandning partioch stat förefaller det rimligt att den person som mest personifierar dessa båda insti tutioner, dvs. statsministern, tillika partiordföranden, utreder vad som egentligen pågår 78 Mot denna bakgrund vill jag frågaIngvar : Vill statsministern vara vänlig och ge en exakt ochfullständig redogörelse för vad som gäller beträffande åsiktsregistreringinom parti och statsapparat av icke-socialdemokrater? 1989/90:500 av Per () till statsministern omdeltagande i den socialdemokratiska åsiktsregistreringen; Enligt en nyutkommen bok. Kommunistjägarna, var nuvarandestatsminister "djupt inblandad" i densocialdemokratiska åsiktsregistrering som allmänt går under beteckningen sapo.I boken hävdas att verksamheten delvis var olaglig samt "moralisktbrottslig". Eftersom statsministern har valts av och byggersin position på fortsatt förtroende från sida, är det angeläget attdet inför klargörs vad som är rätt och vad som är fel i denna sak. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsministern: Vilken roll har statsministernunder sin politiska karriär spelat beträffande den s.k. sapo-verksamhet sombeskrives i boken ? 1989/90:501 av () tillkommunikationsministern om kostnadsberäkningarna beträffande en borradjärnvägstunnel under : I de senaste veckornas debatt om enfast förbindelse mellan och har kommunikationsministern bestämthävdat att en borrad järnvägstunnel under inte skulle varaföretagsekonomiskt lönsam. Den statliga Öresundsdelegationen ger i sin rapport inga tydliga belägg för ett sådant påstående.Danska järnvägsföretaget redovisar i sina beräkningar att en tunnel kanklaras ekonomiskt. publicerade 1988 en utredning som också beläggeratt en tågtunnel är företagsekonomiskt lönsam. SJ har i allmänna påståenden hävdat motsatsen.Kommunikationsministern har i ett inlägg i tidningen nr 10/90hänvisat till en utredning gjord av SJ våren/som skulle ge beläggför påståendet att en borrad järnvägstunnel inte går ihop ekonomiskt. Vilkenutredning kommunikationsministern syftar på och vilka beräkningar som denna iså fall skulle innehålla har inte varit möjligt att utröna, trots intensivaefterforskningar Jag vill därför fråga om kommunikationsministern avser att omgående öppetredovisa vilka beräkningar och prognoser som ligger till grund för ställningstagandetatt en borrad järnvägstunnel inte skulle gå ihop ekonomiskt. 1989/90:502av () till jordbruksministern om älgjakt; skall övergång ske frångenerell jakt på älg till B-licens. Detta kommer att innebära storaadministrativa problem. Enbart i rör det sig om ca 2 000ärenden. Någon form av automatisk övergång från generell jakt till B-licensborde vara möjlig att genomföra. Detta skall givetvis inte påverka dem som pågrund av äldersskäl är undantagna. Med hänvisning till ovanståendevill jag fråga jordbruksministern om regeringen är beredd att överväga förslagom automatisk övergång från generell jakt till B-licens. 1989/90:97 30 mars1990 1989/90:503av () till kommunikationsministern om de tekniska ochekonomiska förutsättningarna beträffande olika alternativ till fast förbindelsemellan och : I valet mellan att bygga en fastförbindelse mellan och i form av en kombinerad våg-järnvägsbroeller en borrad järnvägstunnel har de ekonomiska förutsättningarna storbetydelse. De ekonomiska förutsättningarna för en borrad järnvägstunnel berorpå en rad faktorer, vilka prognoser som görs för passagerar- och godstrafiken,vilken avskrivningstid och realränta som används, om biltåg skall trafikeratunnel eller ej. Den statliga Öresundsdelegationen som 1987 fickregeringens uppdrag att noggrant utreda detta har bara bristfälligt utrettdelar av dessa faktorer Delegationen har inte gjort någon prognos för antalettågpassagerare med enbart en fast tågförbindelse. En realistisk prognos förgods på tåg vid enbart en tågförbindelse har heller inte gjorts. Delegationen har därtill tillämpat en kort avskrivningstid() och en hög realränta () vid sina beräkningar Varianter av tunneln -direkttunnel eller biltågstunnel - har avfärdats medhänvisning till utredningar , trots att ny teknik/kunskapframkommit. Tänker regeringen låta göra enordentlig och genomgripande utredning som belyser en borrad järnvägstunnel ochdess olika varianters ekonomiska och tekniska förutsättningar, innan beslut omfast förbindelse i fattas? 1989/90:504 av () tillkommunikationsministern om finansiärer till en borrad järnvägstunnel under : Kommunikationsministern har i en rad massmedia angett inte kunnat hitta några finansiärer till en borrad järnvägstunnel underÖresund. Jag vill därför fråga kommunikationsministern; Vilka ansträngningar harkommunikationsministern gjort för att få fram finansiärer till en borradjärnvägstunnel? 1989/90:505 av () till finansministernom den föreslagna investeringsskatten och en ny musikteater i : Regeringen föreslår i proposition1989/90:96 skärpt investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten. För s.k.oprioriterade byggnadsarbeten i vissa delar av ABC-län skall den höjas från 10till och förlängas .