prot · GD0941 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:41 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justering av protokoll vice talmannen meddelade att ansökningar omytterligare ledighet från riksdagsarbetet inkommit från dels (vpk) t.o.m. , dels () t.o.m. ,dels () t.o.m. den 15 decemben Kammaren biföll dessa framställningar. vice talmannen anmälde attföljande ersättare även i fortsättningen skulle tjänstgöra, nämligen IngridBurman (vpk) för , () för och () för . 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisadesProposition 1989/90:56 till lagutskottet 1989/90:58 ull utrikesutskottet 1 protokoll 1989/90:41 Prot.1989/90:41 4§ Förnyad bordläggning Föredrogs men bordlades åter betänkande1989/90:SkU20 betänkande 1989/90:UbU9Arbetsmarknadsutskottets betänkanden 1989/90:AU8och AU14 betänkande1989/90:NU8 5 § Beslutrörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats den Företogs till avgörandefinansutskottets betänkande 1989/90:FiU12, lag-utskoUets betänkanden1989/90:LU10 och LUll samt utbildningsutskottets betänkanden /90:UbU3, UbU4och UbU6 (betr debatten i dessa ärenden, se prot. A/om. /(lagen om kreditpolitiska medel) Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 136 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 2 (betalningsvillkor vid kreditköp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. 1(regeringens lagförslag) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 152 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (utredning av det allmännas skadeståndsansvar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2(avtal om pensionsförsäkringar) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 152 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 4 (tillämpningen av jämkningsregeln) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 78 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (beaktande av det totala pensionsskyddet vidbodelning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. UtskoUets hemställan bifölls. Mom. 1(barns skolstart) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation1 av m,fl,, dels reservation 2 av ochMargitta - bifölls med acklamation, 3 (elevbaserat statsbidragssystem för ) Utskottets hemställan bifölls med 203 röster mot 115 förreservation 4 av m.fl. Mom. 8 (kunskaps- och resurscentrum för rörelsehindradeelever vid ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAnn-Cathrine m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 10 (utlåning av kvalitetsvideofilm genomskolbibliotek) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(vissa förslag i fråga om betyg i grundskola och gymnasieskola) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 61 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (vissa förslag i fråga om betyg i ordning m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBirger Hagård -bifölls genom uppresning. Mom. 3 (vissa betyg i och statligvuxenutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 av Ann-CathrineHaglund m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(läromedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avYlva - bifölls med acklamation. Mom. 7 (rekrytering av kvinnliga skolledare) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 41 förreservation 2 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. 1989/90:41 7december 1989 Mom. 8 (enjämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 6§ Debatt om landsbygdens utveckling BÖRJEHÖRNLUND (c); kämpar för att hela landet skallutvecklas positivt. Det är avgörande för framtiden i tre fjärdedelar av vårtvackra land. Vår kamp leder emellertid också till att vi i lika hög grad slårvakt om frågorna om livskvalitet för storstädernas invånare. Vår politik föratt hela landet skall utvecklas leder till bättre ekonomi för landet och förfolkflertalet och till god miljö. Storadelar vårt land har allvarligt skadats av socialdemokratinsmedvetna och omedvetna koncentrationspolitik. Hoppet om en annan inriktning påregeringspolitiken tändes för många landsbygds- och småortsboende när Sverigesregering antog rekommendation om att under driva enkampanj om landsbygdens utveckling. Underdet samlande namnet "Hela skall leva" gick folkrörelsertill aktion. Studiegrupper och bygdekommittéer bildades. 6000 lokala kravfördes fram i budkavlar Regeringens regionalpolitiskt ansvarige, numerariksdagens socialdemokratiske talman, uppträdde som en strålande sol på Skansenföre valet. En representafiv och stor landsbygdsriksdag sammanträdde i Umeå.Den ställde samman 300 välunderbyggda förslag för landsbygdens, småorternas ochsmåkommunernas utveckling. Statsråd efter statsråd uttalade sig positivt.Optimismen växte. Den lokala mobiliseringen växte och stärktes! Vadgjorde den socialdemokrafiska regeringen i sak? Ställde den upp? Nej, tvärtom.Under den tid som kampanjen har pågått, harsocialdemokratiska statsråd drivit fram beslut efter beslut som direktmotverkar landsbygdens, småorternas och småkommunernas utveckling. Jagskall ta några exempel. 2 200 arbetstillfällen för kvinnor skall dras bort frånde små kyrkoförsamlingarna och föras till de största orterna i resp. län, dettatill en årlig merkostnad på Vi vet, ,att bristen på arbetsfillfällen för kvinnor är det stora problemet, och ändå görni så hän Länsutvecklingsanslagen - där glesbygdsmedlen ingår -har regeringenhela tiden kraftigt urholkat. Det är bara genom att gång på gång haröverröstat socialdemokraterna som vi har kunnat komma upp till dagens nivå.Nästan alla pengar har dragits bort från de mindre länsvägarna - det i millånga vägnätet. De enskilda vägarna har fått kraftigt minskade statsbidrag.Regeringen har tagit bort statsbidragen till den kollektiva landsbygdstrafiken.Stödet till investeringar i alternativa energikällor har slopats. Sammantaget har regeringen drivit igenom flera tjognegativa gärningar mot landsbygdens och småorternas folk och mot defolkrörelser, studiegrupper och bygdekommittéer som med liv och lust satsadepå att bryta en besvärlig utveckling. Regeringen har inte alls ställt upp igärningar Regeringen har aktivt motverkat, och motverkar, möjligheterna till enpositiv landsbygdsutveckling. Mot denna bakgrund har jag full förståelse föratt fru statsrådets partivän, glesbygdsdelegationens ordförande, ansett sigtvungen ta sin hatt och gå. Han säger att delegationen mötts av oförståelse ochmisstro. Från sida kan vi i allt väsentligtställa oss bakom det förslag som landsbygdsriksdagen har tagit fram.Regeringens koncentrationspolitik måste ersättas av utvecklingspolitik förhela landet. Det är t.ex. viktigt att grusvägnätet förstärks ochbeläggs. Det är viktigt att biobränslen och drivmedel som etanol skall få varaskattefria och inte momsbeläggas, som socialdemokraterna och ärberedda att göra. Det är t.ex. viktigt att /kWh av de storavattenkraftsvinsterna får återföras till de bygder som har upplåfit storanaturvärden, som förser vårt land med miljarder i vattenkraftsvinster En heldel av de medlen bör gå tillbaka just till landsbygdens utveckling. Arbetsgivaravgiftsbördan måste lättas för egenföretagareoch småföretagare. Det är bara med små och medelstora företag som vi kan byggaupp ett decentraliserat samhälle. , kyrkan och bolag måste ställasig positiva till skogskompletteringan Förslaget att bensin skall beläggas med moms leder till enchockhöjning av bensinpriset. Det är ett förödande förslag för dem som harbilen som enda möjlighet. De betalar redan en eller per hundralappfill kollektivtrafik i kommuner och landsting. Men bussarna går inte förbi deplatser där dessa människor bon skall de åka på denna smäll också. Det är över huvud taget allvarligt att skattereformengenom sin finansiering har udden riktad mot lägre inkomsttagare, kvinnor ochalla dem som är beroende av bil för sitt arbete och sin service. Sammantagetmåste statsbudgeten fördelas rättvisare. Landsbygdens folk måste behandlasrättvist. föreslår 750 milj.kr till landsbygdsutveckling.Stora pengar, kanske någon sägen Men det är faktiskt ett mindre belopp änriksdagen ger till kulturen i . Det är kultur om vikan behålla de åtta-nio tiondelar av vårt land som är landsbygd. Den ärmödosamt uppodlad. Den är uppbyggd av generationer, och den representerarockså ett oerhört stort och omistligt kulturvärde. Tänk på det, ! Landsbygden måste ses som en stor resurs ochinte som en belastning, som regeringens kamrerare försöker göra den till. Några korta ord om landsbygdens basnäring jordbruket; Hurhar lantbrukarna det? Hur får de det? De är ju det öppna landskapets vårdare.Riksrevisionsverket har kommit fram till att de är utomordentligt dåligtlönade för sitt stora jobb. Statssekreterare förslag innebär enkatastrof. Små jordbruk och större delen av familjejordbruken kommer att slåsut. Det får inte ske. Den svenska modernäringen måste få en rimlig behandling,en rimlig tid för omställning. Jag vill göra ett antal klara principiellamarkeringar Svensktjordbruk skall trygga vår livsmedelsförsörjning i fred och under Debatt om landsbygdens utveckling Debatt om landsbygdens utveckling avspärrning.Svenskt jordbruk skall ge konsumenterna livsmedel av hög kvalitet och tillrimliga prisen Ge lantbrukarna den lönsamhet som möjliggör ett långsiktigt resursbevarandejordbruk! I den nödvändiga anpassningsprocessen i svenskt jordbrukbör ingå en förenkling av den s.k. jordbruksprisregleringen. Menjordbruksnäringen får inte förvandlas till ett försöksfält för ekonomiskateorier som saknar all förankring i verkligheten. accepterar inte att svenskt jordbruk diskriminerasgenom att går före andra länder, t.ex. länderna i EG och i , meden ensidig avreglering - dvs. vi kräver att jordbrukarna skall få konkurreramed omvärlden på lika villkon Gränsskyddet måste utformas så att det blir effektivt.Överenskommen prisnivå skall kunna uppnås. kan inte acceptera att staten drar sig undan sittdelansvar för anpassningskostnader. Jämför med varven, som fick 30 miljarderkronor för sin omställning! När vi här i begär 200-300 milj.kr föratt få i gång en omställning av vår modernäring, visar denna kammare ointresse.Jag tycker att folk skall behandlas lika vare sig de arbetar på små, mångaarbetsplatser eller på stora arbetsplatser Vattenbrist, ökenutbredning m.m. kommer attgöra att vårt jordbruk behöver hållas på hög nivå framöver Vi skall behållavårt öppna landskap och dess brukare. Jag vill avslutningsvis fråga statsrådet; År statsrådetberedd att inom re-gionalpolifiken ha landsbygd som ett prioriteratområde? År statsrådet beredd att redan i kommande budget kraftfullt satsa pålandsbygden? Är statsrådet beredd att snabbt lägga fram ett ordentligt landsbygdsutvecklingsprogram,gärna följt av ett kraftfullt landsbygdsutvecklingspaket? I detta anförande instämde RosaÖsth, , , , , , , , , , , , , , ,, , , , och (alla c). Denna debatt har tillkommit därför att mångaav oss är bekymrade för utvecklingen av vår glesbygd och vår landsbygd. Jagtillhör dem som är bekymrade, även om jag också är optimist angåendemöjligheterna att få till stånd den levande landsbygd som vi alla vill ha. Mendet handlar inte om att efterlysa det ena paketet efter det andra. Här skiljerjag mig litet från . Det handlar om att riva de hinder som i och att attackera de nya hinder som håller på att resas för glesbygdensoch landsbygdens utveckling. Jag fick för sedan ett brev från hennes man bor ett antal mil utanför , på ett litetställe som heter Rusele. De har flyttat dit efter att ha arbetat i Stockholmunder åtskilhga ån De fann dåren miljö som de trivdes i. De arbetar bägge innei , men de upprätthåller ettdeltidsjordbruk ute i Rusele, ett litet jordbruk. De har restaurerat gamla hussom de har köpt. Deär oroade, därför att de signaler de nu får från talar nästan bara omnya hinder för det liv som de har byggt upp där uppe. Det handlar om effekternaav skatteomläggningen, effekterna av en socialdemokratisk poliuk som ärinriktad på de stora polifiska lösningarna, de storskaliga enhetsmodellerna,de som inte passar det småskaliga i glesbygden ute på landsbygden. Landsortsbefolkningengynnas inte av frikosfiga bostadssubvenfioner, som huvudsakligen går till detätbefolkade regionerna. De betalar subventionerna på sina skatter, men de haringenting ut av detta. Landsbygdsbefolkningengynnas inte av statsbidragsregler som leder till att små skolor ofta får läggasned eftersom de inte uppfyller normer, som ofta ärutformade med utgångspunkt i de stora städernas krav. Landsortsbefolkningengynnas inte av att kommunerna i prakfiken har monopol på barn- ochäldreomsorgen. Och landsbygdsbefolkningen gynnas sannerhgen inte av att beslutfattas om dramatiskt ökade bensin- och resekostnader och av att det förs enpolifik härifrån som innebär att vägnätet tyvärr bhr allt sämre. Föross moderater är det självklart att försöka skapa goda förutsättningar för enpositiv utveckling i hela . Då måste vi ta vara de goda utvecklingsmöjlighetersom finns i glesbygden och på landsbygden. Det gör vi bäst genom att ta borthinder i form av höga skatter, i form av offentliga monopol, i form avdetaljreglering och i form av statsbidragsstyrning som blockerar demöjligheter som fakfiskt finns. Men finns det tendenser i politiken somtyder på en utveckling i motsatt riktning. Den entusiasm som fanns ilandsbygdskampanjen, t.ex. hos människor som försökte göra något för sin bygd iLannavaara eller i , riskerar att dämpas när dessa människor ser attpolitiken går i en annan riktning. Krestinaoch är oroliga. Deras lilla jordbruk går med förlust. Hit-fills har dekunnat kvitta underskotten mot de inkomster som de har från sina ordinariejobb. Denna möjlighet skall nu försvinna. De har fått göra stora uppoffringarför att driva det lilla jordbruket. hotas de av ytterligare pålagor. Medtanke på deras fastigheter handlar det om effekterna av den nyafasfighetstaxeringen. De har lagt ned mycket jobb på att rusta upp de gamlahusen, ett arbete som ofta också har en kulturhistorisk dimension. harde kunnat klara av investeringarna genom att göra avdrag för kostnaderna, mennu skall också den möjligheten försvinna. De har sett en socialdemokratiskpoliuk som successivt har urholkat förutsättningarna för det personligaägandet, och skall kapitalbeskattningen skärpas ytterligare, vilket drabbaralla dem som på landsbygden som genom strävsamt arbete har byggt upp ettkapital i form av fasfigheter , i form av mark eller i form av olika typer avmaskiner som behövs. Fastigheter, mark och maskiner är inte några tillgångarsom ligger improduktiva på något bankkonto. Det är i stället de nödvändigaförutsättningarna för jordbruket och för livet ute på landsbygden. Detta borderimligtvis undantas från förmögenhetsbeskattning. Många som lever ute pålandsbygden har dessutom ganska låga nominella 1989/90:41 7december 1989 Debatt om landsbygdens utveckling inkomstenDet innebär, om man ser det i perspektivet av skatteomläggningen, dels attdessa människor inte får de stora pluseffekterna av marginalskattesänkningen,välkommen som den är, dels att de inte har uppnått en särskilt hög ATP-poäng.För att trygga sin ålderdom har många av dem därför valt privatapensionsförsäkringan får de besked via skatteomläggningen att dessafrivilliga pensionsförsäkringar skall försämras genom en särskildpensionsskatt. Ovanpå detta läggs effekterna av den höjda bensinskatten.För dessa människor handlar det inte bara om resor fram och tillbaka tillarbetet. Mycket av debatten om bensinskatten, kollektivtrafiken och bilismenförs med en utgångspunkt som om det fanns tunnelbana i eller iOskarshamn. Tunnelbana finns i , men landsbygden är beroende avskolbussen, av mjölkbilen och av föräldrarna som skall köra barnen tillvännerna, eftersom det inte finns någon annan omsorg. Utan bilen stannarlandsbygden. Den höjning av bensinskatten som föreslås innebär utan tvivelatt förutsättningarna för landsbygdens utveckling försämras. Landsbygdsbefolkningen får sällan möjlighet att ta del avden väl utbyggda kommunala servicen i storstäderna, men de tvingas att varamed och betala den. Det sker inte minst genom dagens system med specialdestineradestatsbidrag som, om man tittar på effekterna, faktiskt innebär att resurserförs över från glesbygden och landsbygden till de stora städerna. Om skattenkunde sänkas i kombination med ett avskaffande av de kommunala servicemonopolenskulle dörren för mångfald, småskalighet och för de egna lösningarna öppnas påett sätt som skulle komma hela landet till godo, men som kanske framför alltskulle komma landsbygden och glesbygden till del. Om vi skulle få en omläggning av familjepolitiken genominförandet av ett vårdnadsbidrag skulle det skapas ökad rättvisa mellanbarnfamiljer i olika delar av landet. Om vi skulle få ett skattesystem sombättre uppmuntrade den lilla och medelstora företagsamheten, skulle det skapasförbättrade villkor för den egna företagsamhet som måste bära upp landsbygdensutveckhng. Vi kan aldrig rädda eller stödja landsbygden ochglesbygden genom bidrag och med paket. Det finns i glesbygden enutvecklingskraft. Glesbygden skall inte tvingas in i ett bidragsberonde, utanden skall i stället ges frihet genom att vi tar bort hinder Men då gäller detatt vi här i för en politik som är inriktad på att varje individ,varje familj och varje del av detta land skall utvecklas efter sina egnaförutsättningar Och förutsättninggarna i storstaden och ute i glesbygden ärolika. Ute i glesbygden är förutsättningarna i sin tur mycket olika mellanolika regioner, mellan olika individer och mellan olika familjer Då skall vilåta valfriheten komma till uttryck genom att sänka skatter, genom attavreglera, genom att ta bort de nya hinder som håller på att resas förlandsbygdens och glesbygdens utveckling. Gör vi det kan vi sopa bort debekymmer som många har, och då kan vi skapa förutsättningar för denpositiva utveckling som det finns goda förutsättningar för i all den entusiasmsom finns. I detta anförande instämde GöranÅstrand, , , , , , Per ,, , , , , MonaSaint Cyr, , , , , , , , , , , , , , , , , Hans Nyhage, , ,, , , , ,, , , och (alla m). Debatt om landsbygdens utveckling Landsbygdskampanjen samlade 6000 olikaförslag och preciserade 300 krav för att hela skall leva. Alla som harkommit i kontakt med kampanjen har enstämmigt ställt upp bakom den. Varför finnsdet ett sådant engagemang för landsbygden? Jo, därför att stora delar av osstät-ortsbor har våra rötter i landsbygden. Vi finner det naturligt ochsjälvklart att hela skall leva. Ingen ifrågasätter om det öppna landskapet finns eller ombyn bara består av igenväxta marker Vi kräver tillgång till fisk i våra sjöar,rätten fill bär och svamp i våra skogar, osv. Men är vi beredda att omprövapolitiken för att upprätthålla det öppna landskapet? Utarmningen av landsbygden kan ses som om den drabbarenbart de människor, främst ungdomar, som tvingas flytta därifrån tillstorstaden. Men utövas ett tryck på våra tätorter när många flyttarin. Kostnaderna för infrastrukturen, bostäder, kommunikationer, m.m. kan räknasi miljoner per capita. Tänk vad bråkdelen av dessa medel skulle räcka till föratt man skulle kunna göra de investeringar som behövs på landsbygden, så att desom vill bo kvar skulle kunna få arbete. Infrastrukturen finns ju som regelredan utbyggd. Bara en del av räntan på de insatser som krävs i storstädernaskulle lösa många utvecklingsfrågor för landsbygden. står det alltmer klart att landsbygdensutveckhng är en del . Dit hör oersättliganaturvärden som öppna landskap, tillgången till orörda marker, skog att strövai och oändliga möjligheter till rekreation och fritidssysselsättning. Med denna positiva syn på den svenska landsbygden följerockså oron för vad som kommer att ske. Tar någon ansvar för vår svenskalandsbygd? Finns möjligheter kvar för den som vill leva och försörja sig, ellerär den svenska landsbygden enbart en bosättning för den som inte kräver enrimlig standard? Regeringen har ett mycket stort ansvar för den pågåendeavvecklingen av landsbygden. Hur blir framtiden för vår landsbygd? Vilkainsatser är planerade, och hur har regeringen tänkt sig den svenskalandsbygden ? Svaret kan bara bli ett. Det finns ingen strategi i . Vi vet attjordbruket håller på att försvinna i stora delar av landet. Ungdomen ser ingenframtid i yrket. Det saknas utbildningsmöjligheter och kvalificeradesysselsättningar framför allt för kvinnorna. Detta innebär att många ungakvinnor lämnar landsbygden. Det s.k. Pajalasyndromet är inte enbart ettNorrlandsproblem. Debatt om landsbygdens utveckling Kvinnornaflyttar till tätorterna därför att där ges bättre utbildning och bättrearbetsmöjligheten har i krävt enmobiliseringspolitik. Det handlar inte längre om socialdemokratisk stöd- ochpaketpolitik utan mer om mobilisering av kreafiva människor i våra bygder. Det är enbart enskilda initiativ som kan räddalandsbygden, och det är politikernas uppgift att stötta dessa initiativ. Viktiga grundelement i en kreativ miljö är tillgången påkunskap och goda kommunikationer Men även satsningar på kulturfrågorna anser viär viktiga. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka insatser avserregeringen föreslå för att skapa en kreativ miljö på landsbygden? Stora delar av landsbygdens vägnät ärnerslitet och kräver insatser för att kommunikationerna skall fungera. Jagförutsätter att REK 87:s förslag om särskilda insatser för grusvägnätetgenomförs. Goda kommunikationer, såväl vägar som järnväg, är viktiga inte minstför en levande landsbygd. har i ett öppet brev fillkommunikafionsminis-tern föreslagit att investeringsramen för utbyggnaden avlandets järnvägar skall flerdubblas. Hur blir det, ; År regeringenberedd att medverka till dubbleringar av investeringarna i landets järnvägar? har krävtbetydande insatser i landets mest utsatta områden, glesbygderna i Norrlandsinland. I REK 87 accepterade socialdemokraterna sänkta socialavgiften Detta ärbra, men varför går de sänkta socialavgifterna enbart till industri, gruv- ochturistnäring, inte ens jord- och skogsbruket som är så betydande? Varförvill ni socialdemokrater diskriminera kvinnorna i inlandet? Kvinnor startarinte företag inom gruvnäringen, sällan inom industrin. Det är inomtjänsteproduktion och service som kvinnor driver verksamhet. Varför fårkvinnorna inte samma stöd som männen? År regeringenberedd att ge även kvinnorna sänkta socialavgifter? Vilka insatser tänker regeringen föreslå för att ökajämställdheten och rätten för kvinnor till samma utvecklingsmöjligheter sommännen? År statsrådet beredd att avstå från nya byråkratier och nyabeslutsorgan som inlandsstyrelse och nya utvecklingsfonder för kvinnor, och istället satsa alla pengarna på bredare utbildning för kvinnor på landsbygdensamt på utveckling och stöd till kvinnor som vill starta eget? Den socialdemokratiska regionalpolitiken har år efter årfått vidkännas skarp kritik här i riksdag- nu också avglesbygdsdelegationen. Regeringens regionalpoliuk saknarverklighetsförankring, den bygger på centralstyrning och byråkratiskabeslutsnivåer i stället för liberala lösningar som decentralisering och beslutnära människorna. instämmer i den kritiken. Den svenska landsbygden skulle ha varit i ettmycket sämre läge om inte oppositionen här i , med ispetsen, tagit ett betydande ansvar och dubblerat länsanslagen. Därmedhar glesbygdsstödet ökats, vilket huvudsakligen har gått till landsbygdensutveckling. Landsbygdskampanjen gav, som jag sade i min inledning. tusentals förslag tillreella insatser för svensk landsbygd. Landsbygdsriksdagen fick regeringenslöfte att vara remissinstans till REK 87. En orimligt kort remisstid gav ingamöjligheter till sakliga och väl genomarbetade remissvar Landsbygdskampanjenkunde inte ens lita på regeringen i detta fall.