prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Sådana filialer tror jag inte kommer tillstånd, för det tror jag irite att bankerna vill. Det ställs så enorma krav föratt mari skall få sätta upp en banklokal i full skala, så det gör man inte utepå landsbygden. Denenklare servicen, med bank i butik, vet jag att baukerna vill hålla på med. Menman kan inte bara komma överens med butiksägareu om denna service,utan mari måsle faktiskt följa bankinspektionens regler Är det inte såInga-Britt också menar? Eller menar att vi skallkunna gå förbi dem? AnL 109 (): Jag menar att om bankerna vill, så kan deinom ramen för nuvarande bestämmelser, utfärdade av bankinspektionen, bedrivabankverksamhet i butik, med undantag för atl de inte får ha någoninsättnings-verksamhet. AnL 110 (): Vilken verksamhet kan bankerna bedriva ibutiken? Det är rådgivningsverksamhet att lämna litet papper och ge råd. Detkallar inte jag barikverksamhet, och det kallar irite heller bankerna del - ochinte kunderna. AnL 111 (); Jag vill bara instämma i vad . Skall det vara någon mening med den här servicen, så måste det varainsättning och ultagning. Del kan också ske med rimlig säkerhet. Men som det ärnu kan man inte stå till tjänst med del, utan del är bara rådgivning som manfår ägna sig ål enligt de instruktioner som bankinspektionen har gett ul. Jaglycker därför all vi måste ändra på dessa regler, så att man kan ge den härbankservicen i butikerna. 112 (); Begränsningarna gäller insättningen. Detfinns ingenting som förbjuder banker atl skicka ul folk för att diskutera låneller annal i butiken. Den strid som har förekommit med bankinspektionengäller alltså in-sällningsverksamheten. Butikerna vill också kunna föra in sinakassor på bankkontot . i stället för all göra en omväg. AnL 113 (): Jag tycker all del framgår tydligt alt detenbarl är rådgivningsverksamhet som kan förekomma - all diskutera lån, alldiskutera vilken service och vilka erbjudanderi banken kan ha om man åker intill banken i staden och uträttar sina ärenden där Det är den servicen man kanha ute i landsortsbutiken, och del är inte tillräckligt för kunderna, delkallar inte jag bankverksamhet - och det är alltså det vi tvistar om. AnL 114 (); Kan då upp för mig vad det är för andra saker som man inte får lov all göra -utom alt sälta in pengar - och som banker normall gör? AnL 115GUDRUN (); Man vill självfallel kunna sälta in pengar,la ut pengar och diskutera olika saker med banken. Detta ingår som någolnaturligt i en bank- verksamhet,och lar man borl vissa vikliga delar, då ärdet inte längre bank- Prot.1989/90:104 verksamhet utan en rådgivningsverksamhet. 116 (); '""' "' "'''' Det här är min absolut sista replik - auriars kari vi fortsätta "" hur lärige som helst, GudruriNorberg! Mau har begrärisal en enda punkt i bankernas service, AnL 117 (): Denna viktiga punkt har gjort att den härförsöksverksamheten i det närmaste har upphört och inte är intressant längreför vare sig banker eller kunder Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under17§.) 1989/90:NU37Handel med begagnade varor Tredje vice talmannen konstaterade alt ingen talare varanmäld. (Beslut fattades under 17 S.) Företogs lill avgörandefinansutskottets betänkanden /90:FiU24 och FiU33, skatleutskottetsbetänkande /90;SkU29, justilieutskoltels belänkande 1989/90;JuU26,utrikesutskottets betänkande 1989/90;UU17 samt näringsutskotlels betänkanden1989/90;NU34, NU36 och NU37. Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mol 93 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. I a(anslag till ; Förvaltningskostnader) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 88 för ireservation 1 av m.fl. Motivering Utskottets motiveririggodkändes. Utskottets hemställan bifölls. 1989/90:104 Mom. 3 (särskilt premieobligationslån) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av - bi- fölls med acklamation. Mom. 1 (uppsägning avdubbelbeskattningsavtalet mellan och ) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 58 för reservation 1 av Bo Luridgrcrim.fl. Mom.2 (ett everituellt avlalslöst tillstånd) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 2 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (anslag tillRätishjälpskoslnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av - bifölls medacklamation. Mom.2 (översyn av rätlshjälpslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av - bifölls medacklamation. Mom.4 (rättshjälp lill näringsidkare) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 56 för reservation 3 av . Mom.11 (våldtäkt utomlands) Utskottelshemställan bifölls med 233 röster mol 72 för reservation 4 av . 1 ledamot avstod från atl rösta. Mom.12 (rättshjälp i förvaltningsmål m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 20 för reservation 5 av . Övriga motnent Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (avgränsningen avkategorin näringsidkare m.fl.) Ulskoltels hemställan bifölls med 159 röster mot 148 för reservation 1 av 88 Per m.fl. Mom. 2(rätt för näringsidkare atl få beslällarUppgift) "" 1989/90:104 Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 2 av Per " P*'*" m.fl. -bifölls med acklamation. I(utredning om åtgärder för dagligvaruhandelns ulveckling) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mol 58 förhemställan i reservation 2 av m.fl. 3 ledamöter avstod frånatt rösta. () anmälde all han avsett all rösta ja menmarkerats ha röstat nej. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation1 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (åtgärder för ökad närservice) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 5 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mol dels utskottetsmotivering med den ändring däri som föreslagits! reservation 3 av Hädar Carsm.fl., (ie/5 den i reservation 4 av och anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 5 (bankservice i butik) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mol 148 förreservation 6 av m.fl. Mom. 6 (förbud mot franchising) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avRolf L och - bifölls med acklamation. betänkande NU 37Ulskoltels hemställan bifölls. vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar betänkande 1989/90;SfU14 Studiestöd (prop.1989/90:100 delvis). 1989/90:104 18 april1990 Kammarenbiföll utskottets hemställan om att betänkandet skulle avgöra efler endast enbordläggning. AriL118 HANS (): I debatten om studiestöd citerade jag elt uttalande somstatsminister hade gjort i tidningen . Rubriken löd; Vi harinte lyckats med skolan. Uttalandetharidlade om den sociala snedrekryteringen till våra universitet och högskolor Trotsatt vi försökt, måste vi vara självkritiska och erkänna ett misslyckande, sadestatsministern . Förutom bristande studietradition och påverkani hemmet har de stora studieskulderna avskräckt ungdomar från arbetarhem mer änungdomar från andra hem att studera vid högskolan, sade statsministern också. Vadhar då hänt under det år som har gått ? Har del blivit bättre? Harungdomarna från de grupper som statsministern talade om blivit merstudiebenägna? Knappast,snarare tvärtom. Debatten om skuldsättningen har varitmycket intensiv. Allt fler studerande som siktar på yrken där lönen inte ärsärskilt hög har kommit uuderfund med att de riskerar alt aldrig bli skuldfria. Trotsalt ungdomarna under hela sitt yrkesverksamma liv tvingas betala en avgift om4%, en "studieskatt", kommer de att ha kvarstående studieskulder ålder Men då avskrivs studieskulderna. Deltaförhållande måste givetvis vara deprimerande för den som drabbas, och del måstesjälvfallet avskräcka många unga människor fråri att studera. Dessutom åsamkasstatskassan stora kostnader genom avskrivningarna och räntesubventionerna undertiden i fråga. Situationenförsämras riu ytterligare på grund av det nya skalleförslaget. Räntan, somtidigare var på studielån, har höjts och kommer atl höjas ytterligare -förmodligen ändå . Helalånesituationen är otillfredsställande. Vi moderater menar atl åtgärder börvidtagas. Viföreslår att uttalar sig för en översyn av studiemedelssystemetomgående. Även om detta inte har varit i kraft mer än ser vi redannu konsekvenserna härav. Framför allt har dessa, som jag sade tidigare,uppmärksammats av de studerande själva. Vi förordar alltså en översyn avstudiemedelssystemet. Vi måste ju komma till rätta med problemen kringskuldsättningen. Delandra stora problemet som gjort att diskussionens vågor har gått höga ärinkomstprövningen, det s.k. fribeloppet. Vimoderater föreslog redan i samband med studiemedelsutredningeri att prövning avrätten till studiemedel mot egen irikomst irite skulle förekomma. Vi harupprepat del förslaget under riksdagsbehandlingen. Dessutom har vi velal höjafribeloppet successivt för att slutligen få avskaffa detta. Men vi har intefått gehör för denna vår framställning. Närsystemet skulle prövas visade det sig att allavåra farhågor skulle besannas-och, tyvärr, mer än vi själva hade kunnat Destuderande som arbetade under siua ferier och på sin fritid kom redan vid månadsskiftetjuli-augusti underfund med alt de slog i fribeloppsta-kel. Vad blev då följdenav detta? Jo, många drabbades av marginaleffekter på . och i vissaextrema fall på , när skatt, barnomsorgs-avgifter och reduceratstudiebidrag slog fullt ut. De som ville arbeta för att nedbringa sina sludieskulderoch även de som behövde jobba för att skaffa sig praktik för sina fortsattastudier kände sig tvingade att sluta arbeta, eflersom nästan hela inkomstenförsvann. Även arbetsgivarna drabbades. De semestervikarier som såväl behövs för att man skall kunna garantera en vettig service eller produktionslutade mitt . Oron hos arbetsgivarna, både offentliga och privata,är stor inför den kommande sommaren. I en situation av arbetskraftsbrist ärdet här speciellt allvarligt. är självfallet orimligt. Låt myndiga människorsjälva få bestämma över sin fritid! Lål dem arbela och förtjäna pengar i denutsträckning som de själva kan och vill utan atl bli av med siria studiebidrag,under förutsättriirig all de sköter sina studier på elt tillfredsställandesätt! Den massiva opinion som uppstått har lyckligtvis påverkatutskottsmajoritelen. Man har således gått ifrån regeringens förslag och höjtfribeloppet med Del är bra alt oppositionspartierna och opinionen harlyckats med detta. Jag beklagar dock alt det var folkparliel som förhindradeen uppgörelse pä högre nivå, som enligt min uppfattning var inom räckhåll.Folkpartiet har ju tidigare ullalal sig för fribeloppets avskaffande, Ärdetmånne bindningen till socialdemokraterna och skatteuppgörelsen som hämmar detsunda förnuftet? Vi moderater vidhåller i reservation or 9 all fribeloppetmåste avskaffas för hellidssluderaride. Vi är övertygade om all utvecklirigenpå detta område måsle och också kommer alt gå i den riktning som vi önskar I betänkandet redovisas ett anlal förslag. Jag skall inteupprepa alla. De flesta är dessutom kända . Men del finns eltförslag, och det har varit aktuellt även , som förtjänar attomnämnas. Det gäller bidraget till gymnasiestuderande utomlands. harvi föreslagit atl dessa studerande skall få behålla studiebidraget under sinlid utomlands. Jag har i debatter här i kammaren redogjort för de orimligakonsekvenserna i det avseendet. Vi har utvidgat vårt förslag Vi tycker nämligen alldessa elever även skall fä inackorderingstillägg. Jag vet att CSN har drivitdenria fråga uuder en läng tid. Förhoppningsvis kommer man att fortsätta atlgöra det. Men del är synd atl sä många familjer skall behöva drabbas medanfrågan förhalas här i kammaren i väntan på ett beslut i frågan, Vuxenstudieslödet tas också upp i delta betänkande. Vi harsom vanligt, lagt fram en del förslag om prutningar och omfördelningar inomramen för vuxenstudiestödet. Som vanligt tycker vi att de stora stöd som iförsta hand riklas lill facken skall las bort eller åtmirislone kraftigtreduceras. Vi tycker också all stödet till vuxna arbetslösa skall reduceras.Under ett anlal år har ju de pengarna inte behövts genom attarbetskraftssitualionen har gjort stödet helt överflödigt. Såvitt jag förslår- eriligt uppgifter från CSN - är del aktuelltatt det här stödet skall försvinna. Vi vill dock få borl det här stödet redannu, eftersom vi aoser alt pengarna kan användas på ett bättre sätt. T.ex. kunde man ytterligare utöka stödet till särskildvuxenutbildning. När det gäller propositionen i fråga är det ganska unikt alldel belopp som CSN föreslår har plussats på med ett antal hundra miljoner avregeringen. Vi vill utöka summan med ytterligare 70 miljoner Anledningen ärhelt enkelt att det är väldigt många som ansöker om särskilt vuxensludiestöd.På grund av de stora ändringar som sker på arbelsmarknaden är det nödvändigtatt satsa på vuxenstudieslödet och på vuxenutbildning framför alll inom denkommunala vuxeriulbildriirigeri. Som CSN redovisar är del eridasl hälften avde sökande som har fått del här slödel. Slutligen några ord om CSN-kortel. I och för sig är vieniga i utskottet på den punkten. Regeringens förslag om elt borttagande avCSN-kortel har inte vunnit gehör i utskottet. I stället föreslår vi all CSN-kortelskall vara kvar Jag och många andra har uuder måriga år krävt atl kortetskall kunoa ut-riytljas inte bara pä SJ ulan också när det gäller andratrafikmedel. Del vore myckel tillfredsställande. I utskottets skrivning sägervi alt CSN skall få i uppdrag atl förhandla med flyg- och båtbolag ochlänslrafikbolag förutom med SJ för att kunna vidga användningen av detta stödtill alla trafikområden. För mig, som är från ell glesbygdslän, där SJ harringa eller nästan ingen trafik, käriris detta myckel tillfredsställande. Om jag skall summera det som jag och ser sompositivt, kan jag säga att det är atl ett steg på vägen trots allt har tagitsför att få bort fribeloppet, alt gränsen har höjts, vilket gör att färredrabbas, all CSN-kortel blir kvar och utformas så atl även de som bäst behöverdet, kanske i glesbygdslänen, får ta del av det. Med del, herr talman, vill jag yrka bifall till dereservationer där står som första namn. AnL 119BARBRO (): Vi har den årliga debatten omstudiestödet. kan i och med det beslut som kammaren kommer attfatta konstatera, att vi har fått gehör för några av de krav som varit vikligaför oss: CSN-kortel blir kvar, reduktionsreglerna ändras, fribeloppet höjsnågot liksom anslaget lill sluderandehälsovårderi. Del nya studiemedelssystemet har varit i kraft elt år Frånfolkpartiets sida är vi övertygade om all delta på ell betydligt bättre sätt ändel tidigare möjliggör för de studerande alt bedriva heltidsstudier utan attbehöva arbeta bredvid för att finansiera sitt uppehälle. Beslutet alt ändra studislödet innebar all bidragsdelenhöjdes kraftigt. Därmed flyttades subventionen från återbetalningen tillbevillningen och gjordes klart synlig för den enskilde. beslutades atl låneräntan skulle uppgå tillhälften av upplånings-räntan plus ett mindre tillägg föradministrationskostnader Flera remissinstanser uttryckte oro för atl räntanskulle bli för hög. Föredragande statsrådet sade dock; "I det fallsystemet skulle råka i mera allvarlig obalans under längre tidbör del enligt min mening vara självklart alt vidta åtgärder för alt komma lillrätta med denna. En sådan åtgärd är en justering av räntan." Del finns röster som lalar för alt det redan nu skalllillsällas en ny sludie-medelsuiredning. anser alt det är mycketangeläget atl följa hur låntagarnas skulder utvecklas, för atl korrigerandeåtgärder, enligt vad som sades i propositionen, skall kunna vidtagas omskuldutvecklingen blir en annari än vad har förutsatt. Det är angeläget all åtgärder snabbi kan vidtas omsituationen visar sig vara alarmerande, särskilt med hänsyn till de negativaeffekter en hög skuldsättning får för rekryteringen till högskolestudier Skallereformen, som skall behandla senare i vårkommer att få betydelse för uppräkningen av sludieskulderna. får vi integlömma bort de positiva effekter som skallereformen kommer att få för dem somväljer all gå igenom en högskoleutbildning. kommer det löna sig bättre att arbeta, löna sig bättreatt skaffa sig en längre utbildning. Studenter som väljer atl arbela vid sidanom studierna får också en skattesänkning. CSN följer också fortlöpaodeutvecklirigen och avser atl i nästa anslagsframställning återkomma med endjupare aualys av studiemedelsreformens effekter välkomuar verkligeri utskottets förslag attdels föräudra re-duklionsreglerna, dels höja fribeloppel. Dessa förändringarkommer att, tillsammans med skattereformen, innebära alt studenterna får bättremöjlighet alt exlraknäcka vid sidan av studierna, Inom många verksamheter i vårt samhälle, som vård, omsorg,industri och handel, är studenternas arbetsinsatser oerhört väsentliga. De ärberedda att arbela under lider då andra vill vara lediga. Dessutom ärmöjligheter till arbete också viktigt för studierna. Genom kontakterna medarbetslivet ökar motivationen för fortsatta studier All CSN-kortel kommer alt finnas kvar är värdefullt. Ijanuari kritiserade vi regeringen för atl budgeten var för syag. Vi efterlystefler besparingar var vi inte beredda atl stödja den enda reellabesparing regeringen föreslog - slopandet av statsbidraget till CSN-kortel. Vitror alt CSN-kortel är en god investering för framliden. Om kostnaden för resanmellan studieorten och hemmet är rimlig blir del lättare för ungdomar frånglesbygd att studera. Genom rabatten kommer ungdomar att vänja sig all användadet miljövänliga alternativet tåg. Jag skall nu övergå lill alt kommentera några reservationer I reservation 14 följer vi upp motion Sf549, i vilkenbl.a. begärs att de elever som följer undervisningen vid Skillebyholmsskolanskall bli berättigade till statliga studiemedel. En liknande motion väcktesförra året och avslogs därför alt skolan inte slår under statlig tillsyn. Skillebyholmsskolan har ansökt om att ställasunder statlig tillsyn, men så har ännu icke sketl. Enligt vad som erfaritsväntar UHÄ på yttrande från , varför UHÄ irite kunnatyttra sig lill regeringen. Majoriteten i utskottet säger atl del måsle anlcomma påregeringen att efler ansökan från utbildningsanordnaren prövaförutsällningarna för all utbildningen skall ställas under statlig tillsyu.Man kan väl ändå begära all få 1989/90:104 18 april1990 svar inom rimlig lid frånregeringeri, meri riågot svar har inte givils i detta fall. Ireservation 17 kommenterar vi en motion som också väcktes men som dåuppenbarligen fick ett felaktigt svar. Del är Sf523 angående den studiesocialaadministrationen. Enhel del har gjorts på delta område, men del finns bevisligen mer att göra. Vimenar atl det finns goda möjligheter alt gå vidare för alt effektivisera storadelar av deri statliga admiriistratiooeri, bl.a. inom den sludiesoci-alasektorn, genom samordnirig av de administrativa system som finns för antagningtill högskolan resp. studiedokumentation. En samordning avslu-diemedelshanleringen ger betydande besparingar, rationellare hantering ochförbättrad service för de studerande. Under en följd av år har vi från sida arisett alt derikollektiva arisökriirigen om interriatbidrag för perisionärsorganisationerskall upphöra, men majoriteten framhärdar Del som från början skulle vara enförsöksperiod har förlängts år efler år. Idet betänkande som behandlas anser utskottet all förlängningen bör görasdärför alt regeringen äntligen insett alt det behövs en översyn avvuxenstudiestöderi. Det har länge krävt, så det beslutet stöder vigärna. Men vi vidhåller vår uppfattning atl del pågående försöket med kollektivansökan för pensionärsorganisatiorierria skall upphöra och att medlen i slälletskall gå till människor i arbetsakliv ålder Vi förutsätter alt pensionärernafår ersättning för sina studier från annat håll, t.ex. genom studieförbunden. Vianser däremot all deri kollekliva arisökari, som gäller förlöotagar-organisalionerna, också skall erbjudas LRF, och Småförelagens riksorganisation. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vadvuxenstudieslödet beträffar har tidigare föreslagit atl reglernaskulle ses över för atl skapa större rättvisa mellan skilda grupper av sökandeoch för att fler skulle kunna få tillgång lill studiestöd. Vi förutsätter i den nu beslutade översyneri också inkluderar en konsekverisarialys av hurrekryteriugeri av kvirinor påverkas. Tillsist, herr lalman, vill jag någol kommentera del som jag bl.a. i min inledningsade var positivt, nämligen alt fribeloppel höjs något med nuvarande förslag.Vi säger i ett särskilt yttrande atl vi anser alt CSN bör utreda vilkaekonomiska och övriga konsekvenser ett avskaffande av fribeloppsre-geln skullefå. Vi hoppas att CSN gör den utredningeri inom ramen för det uppföljningsarbetesom pågår och att man återkommer i nästa anslagsframställning med resultatet. HansDau kritiserade atl stjälpte förslag. Alla partier görolika prioriteringar. håller fast vid atl inkomstgräriseri bör lasborl, men vi anser också att man kanske måste utreda kostnadskonsekvenserna. Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall till de reservationer som bär folkpartinamnoch i övrigt lill utskottets hemställan. 120 (): har tre kommittémolioner inom området studiestöd ochsludiesociala frågor När man går igenom betänkandet finner man atl två av dessamotioner har blivit tillstyrkta eller tillgodosedda genom skrivningar Det ärsällan man kan notera ett så bra utfall av det arbete vi utför Urider allmännamotionstiden. Deriena punkt som vi har nått framgång på gäller . Vi föreslog att depengar som behövs för att kortet skulle kunna bibehållas skulle anslås. Iutskollet har vi enats om skrivningar som innebär att kretsen av tänkbaratrafikförelag som kan få del av dessa pengar nu vidgas. Det är naturligtvispositivt alt man på det här sättet kan få in fler grupper som får möjlighet attutnyttja reseraballerna. Vi har vänt på problematiken så att det blir CSNsom får återkomma och äska pengar för rabatterna. Det betyder förmodligen inteatt summan blir mindre än den summa vi ursprungligen diskuterade. Denandra punkt som vi har haft framgång på gäller studerandehälsovården. Vi kankonstatera att vi har velat ha mer pengar till detta i avvaktan på ettslutgiltigt besked rörande den översyn som pågår av studerandehälsovården och kårobligatoriel.Det skulle vara mycket beklagligt om man genom missriktad sparsamhet tvingadefram en neddragning av denna verksamhet för att man inte klarar sigfram till dess vi får ett definitivt ställningstagande till vem som skall varahuvudman för verksamheten. Vi är glada över all vi på den punkten har fåttmajoritet för att anslå ytterligare medel till studerandehälsovården. Däremotsyns ingen avgörande sinnesförändring hos socialdemokraterna när det gällervårt förslag till studielön, trots att verkligheten på allt fler punkter geross rätt vad gäller svårigheterna att fortsätta med dagens studiemedelsmodell.När beslutade om en rad förändringar istudiemedelssystemet, innebar det dels att vi höjde totalbeloppet till avbasbeloppet, dels att bidragsdelen knöts till basbeloppet och fastställdes till50 % av delsamma. Förbättringarna på tilldelningssidan finansierades genomskärpta återbetalningsregler och en ny konstruktion för uppräkning avlåneskulden. För statsbudgeten innebar det att man gjorde subventionen synliggenom atl enbart redovisa den renodlade subventionen. Närvi behandlade studiemedelsförändringarna ställde vi från centerpartietssida upp fyra övergripande mål, som vi ansåg skulle ligga till grund för ellreformerat studiemedelssystem. Det första var att skuldbördan efter studietidenkrafiigt måste lättas. Detta är enligt alla undersökningar den viktigasteåtgärden för aft trygga rekryteringen till högre studier och minska den socialasnedrekryteringen. Vihade som andra punkt att studiemedlen skall ge drägliga levnadsförhållandenunder studietiden. Totalbeloppet skulle höjas till en sådan nivå att en rimliglevnadsstandard garanterades . Den punkten infriades tillslor del av beslutet.