prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Enannan utgångspunkt är den medvetenhet som vi alla har om att vuxenutbUdningenkommer att vara en av 90-talets kraftigast växande utbUdnings-verksamheter. Detär inte bara samhäUets vuxenundervisning som kommer att expandera, utan framförallt kommer det att bU en tiUväxt i näringsUvet -inom personalfortbildningen.Vi vet att det finns en risk för att de som redan har god utbildning får mer avutbildning, att de som bor i storstadsområden får mer än de som bor iglesbygdsområden och att män får mer än kvinnor. Här kan man i envuxenutbUdning som inte har ett starkt samhäUeligt inslag få en situation därojämUkhetema befästs och kanske rent av förstärks. Där tycker jag att man skaUbörja, och i det perspektivet skall stödformema sättas m och kopplas tUIsamhäUets vuxenutbUdning i övrigt. När det gäller samhäUets vuxenutbUdningmåste man naturligtvis utgå från en stark känsla för fördelningspoUtiken - bådeincUvider och regioner emeUan, precis som här var innepå. Det är alltså en oerhört vUctig utgångspunkt, och där menar jag att dethär resonemanget skaU starta. Det är alltså den poUtiska utgångspunkten fördfrektivskrivandet. Detfmns en lång rad detaljfrågor som jag skulle önska att vi kunde gå in på. Menjag är av den uppfattningen att det, om jag gör det , finns en risk föratt jag skapar ett intryck i fråga om de framtida dfrektiven som inte ärriktigt rättvisande. Då finns det ju också en risk för att vissa bitar glömsbort som i stäUet behöver lyftas fram. Det är den allmänna poUtiska utgångspunkten. Omdebattörema - vilket jag misstänker att de gör - ändå skuUe vUja ha svar på enlång rad av dessa detaljerade frågor, får jag återkomma i nästa inlägg. ' (): Jag kan förstå att inte vill gå in på detaljer när detgäller direktiven för den aviserade översynen. Det är förmodUgen synnerUgenmånga frågor som man måste gå igenom . Men jag skulle nog ändåvilja skicka med några ord på vägen. Om nu arbetet med direktiven pågår, är detviktigt att vi i detta foram, i denna kammare, redovisar de problem som finns.Det är ju sådant som man måste ha i bakhuvudet när man arbetar med cUrektiven.Det är också vad jag har försökt att åstadkomma med mitt anförande här och medmin interpellation. tagit upp de problem somfmns i ett så utpräglat glesbygdslän som . Vi som bor där måsteutbilda oss själva. Vi kan inte räkna med att människor flyttar cUt som harkunskaper och kompetens. Vi måste alltså tiU mycket stor del utbilda oss självaockså tiU att vi använder utbUdningen på ett sådant sätt att det blfr tUlfördel för utveckUngen i länet. Det här är en mycket klar regionalpolitisksfrategi för regeringen och detta har också lagt fast. Utbildningenoch stucUestödet utgör en del därav. Detär också mycket glädjande att trycker så mycket på detta med defördelningspohtiska ckU regionalpoUtiskaaspektema. Han talar ju om vikten av fördelningspoUtik ohka regioner emeUan.Jag tolkar det så, att detta kommer att vara ett tungt vägande argument närGöran skriver dfrektiven. Sed;mviU jag peka pä några ancfra förhåUanden i Nortbotten som det kan vara bra attGöran beaktar. Det gäUer då bl.a utbUdningsstrakturen. av16-åringama i Nortbotten söker tUl treåriga teoretiska Unjer. Men förlandet som helhet är motsvarande siffra faktiskt . Här har vi en skiUnad ivalet av utbUdning som också kommer att synas i form av människorsbehov av vuxenutbUdning och av stuchestöd, stucUefinansiering - det beror jupå hur det ser ut . Vihar redan konstaterat att det finns problem när det gäUer att håUa i gångkomvux, aUtså den kommunala vuxenutbUchiingen, just på grand av det glapp somfmns när det gäUer utbildningsbitfragen. Dessa fyUer nämUgen inte sammafunktion som ticUgare, eftersom de är nästan obefintliga. Det är viktigtatt vi klarar av sådana problem. När man är klar med den aktueUa översynen ochnär vi får en proposition, ser vi hur stucUefmansieringen kan se ut i ettlängre perspektiv. Vi kommer aUtså att ställas inför problem i och med att viinte riktigt vet hur stucUefinansieringen ser ut . 1989/90:43 11december 1989 Skolmininstem gav en bra beskrivning när det gäUer detta att ta fastapä de grapper som inte kommer i åtnjutande av vuxenutbUdning, personalutbUdningetc. Det hancUar helt riktigt om glesbygden och kvin-noma. Det kan också gäUadem som redan har ett arbete men som viU byta arbete. Den möjUgheten måsteockså finnas . Jagkan ha förståelse för att skolministem inte i detalj viU redovisa cUrektiven.VUjeinriktningcn är i varje faU intressant. Jag hoppas att skohninistem tar tUlsig de synpunkter som har kommit fram i den här debatten. Jagfick inte något svar på min fråga om de akuta problemen i detta sammanhang.Som det har redovisats här finns det stora brister i fråga om stucUefinansieringeninom vuxenutbildningen. De här människoma kan näppeU-gen vänta tUls ufredningenär klar eUer tUl dess att en proposition läggs fram. Det är aUtsåverkligeahödväncUgt att stucUestödet förbättras, dvs. att ytterligare medelanslås i budgetpropositionen tUl just vuxenstucUestödet. Där fick jag aUtsåinte något svar på min fråga. Vidarevore det fritressant att få veta - jag förstår i och för sig att det kan varaUtet svårt att ge ett svar - om utredningscUrektiven, som är fallet när detgäller så inånga andra utredningar , kommer att innehåUa en 1989/90:43 11december 1989 passus om att det inte fårkosta mera pengar. Men i så faU bUr det hela ett slag i luften, även om enöversyn görs. Här behövs faktiskt ytterligare resurser. KRISTINASVENSSON (s): Jag uppskattar verkUgen att skolministem har en helhetssyn på dessafrågor. Det är mycket viktigt. InterpeUationen gäUer framför aUtStucUefinansieringen, det största stucUehindret för vuxna. Men självfaUetkommer också ancfra hinder med i bUden. Avskolministems svar att döma hancUar det om en översyn och i slutändan om,förmodar jag, en proposition där man från dessa utgångspunkter beaktarvuxenutbUdningen i ett heUietsperspektiv. ser vi regionala skillnader,könsskiUnader - som jag berörde i mitt anförande - och åldersskUhia-der.UtbUdnmgsklyftan sträcker sig över alla dessa tre nivåer. Jaghar full förståelse för att vi inte kan cUskutera dfrektiven just . Jag ärmycket nöjd med de svar som vi har fått, och jag ser fram emot dfrektiven ochresultatet av utredningen. överläggningenvar härmed avslutad. Konstitutionsutskottetsbetänkande /90:KU25 betänkanden /90:FiU8, FiU9 ochFiUll betänkanden /90:JuU13-JuU15 Socialutskottetsbetänkanden /90:SoU12 och SoU13 betänkanden /90:TU9,TUlO och TU12 Anmäldes och borcUades betänkanden 1989/90:SkU15Tilläggsanslag tUl skatteförvaltnmgen och ttiUverket 1989/90:SkU18 Ändring ituUtaxelagen, m.m. 1989/90:LU13Bidrag tUl mUjömärknmg av produkter 1989/90:UU7 Samarbete med och vissaintemationeUa mUjöinsatser 1989/90:UU8 Erifrea 1989/90:UU11 Godkännande av tUläggsprotokoU tUlSveriges frihandelsavtal med den Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC) 1989/90:UU13 Seismisk datacenfral inom FOA förverifdcation av kämva-penprovstopp 1989/90: KrUl 1TUläggsbudget I mom område 1989/90:JoU8 Nyttavgiftssystem friom livsmedelskontroUen Näringsutskottetsbetänkande /90: NU9 NäringspoUtUc 1989/90: AU15TUläggsbudget I tUl statsbudgeten för /90 1989/90:BoU6 Vissaändringar i m.m. 1989/90:BoU7 Anslag på tiUäggsbudget Iinom område 23§ Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpeUation framstäUts 1989/90:101av Hans Leghammar (mp) tUl nuljö- och energiministem om produktionen avklorblekt massa: Med anledning av tidningsartiklar om den ökadeproduktionen klorblekt massa tx;h krav från bl.a. brak att få utöka dennaproduktion vill jag stäUa några frågor till mUjö- och energiministem. Är det enhgt regeringen över huvud tagetacceptabelt att denna produktion ökar? Räckerhittills vidtagna åtgärder för att minska användandet av klorblekt massa? Medhopp om ett nekande svar pä ovanstående fråga: Vilka ytterligare åtgärder ärregeringen nu beredd att vidta? I har drivits en kampanj avmiljörörelsen att mmska användandet av klorblekt massa. Kan regeringen stödja sådana kampanjer utomlandsför att minska efterfrågan av klorblekta produkter? 1989/90:43 24§ Kammaren åtskUdes . Innehållsförteckning ii december i989 1 §Återkomst..................................................... 1 2 §Justering av protokoU...................................... 1 3 §Svar på interpel lation 1989/90:83 om den planerade dataregisfre- ringen av folkbokföringsuppgifter.......................... 1 () 4§ Svar på interpeUationema 1989/90:1, 19, 36 och 66 om käm kraftsaweckUngen och energiförsörjningen.............. 6 i (m) HädarCars (fp) 5 § Svar på mterpeUation 1989/90:56 om SJ:s godsfrafUc 31 Ti-edje vice talman () MargitSandélm (s) 6§ Svar på interpeUation 1989/90:65 om radiomonopolet 37 CarlFrick (mp) 7 § Svar på interpellation 1989/90:5 om rötslammet ochdioxinema 46 LarsEmestam (fp) 8§ Svar på interpeUation 1989/90:18 om förorcningama i svensk/ norska gränsvatten............................................. 54 () 9§ Svar på mterpeUation 1989/90:33 om exploateringen av våt marker ............................................................. 62 LarsEmestam (fp) 10 § Svar på interpeUation 1989/90:73 om en fast förbindelse över , m.m.................................................... 66 1989/90:43 PerStenmarck (m) AnitaStenberg (mp) TVedje vice talman () 11 §Svar på interpellation 1989/90:67 om jämvägssatsningar under KommunikationsministerGeorg () () (vpk) CarlFrick (mp) 12 §Svar på interpellation 1989/90:80 om jämvägsö-afiken i 88 KommunikationsministerGeorg (vpk) () () 13 §Svar på interpeUation 1989/90:42 om fritemationeUa avtal pä mU- MUjö- och energiministerBfrgitta () 14 §Svar på mterpeUation 1989/90:79 om Ammerån.. 101 MUjö- och energiministerBirgitta () () 15 §Svar på interpeUation 1989/90:14 om ingrepp i skyddade älv- Miljö- och energiministerBfrgitta () 16 §Svar på mterpeUation 1989/90:59 om de säkerhetspoUtiska följ- derna av utvecklingen iÖsteuropa.................................................. 110 Försvarsminister (vpk) 17 §Svar på interpeUation 1989/90:90 om utbyggnaden av Försvarsminister (vpk) () 18 §Svar på mterpeUation 1989/90:57 om arbetsmUjön i skolorna .. 119 UUa TUlander (c) Förste vice tahnannen (omotillåtna meningsyttringar) Förste vice tahnannen(erinran om ämnet för debatten) 19 §Svar pä mterpeUation 1989/90:69 om den treåriga yrkesmriktade UtbUdningen igymnasieskolan........................................................ 129 StatsrådetGöran 148 () 20................................................................... §Svar på mterpeUation 1989/90:70 om vuxenstudiestödet 136 Prot.1989/90:43 ()() () () 21................................................................... §Fömyad bordläggnmg 144 22§ Bordläggnfrig................................................ 144 23 § Meddelande ommterpeUation 1989/90:101 av Hans Leghammar (mp) om produktionenav klorblekt massa............................................... 145