prot · GD09130 · 1989-12-31 00:00:00 — Självfallet kommer att verkaför att de olika valarterna får leva på ett sådant sätt att deras fortbeståndgaranteras. kommer man att presentera resultatet när det gäller någravalslag. Man kan emellertid inte säga någonting om slutsatserna förrän man hargranskat materialet och försäkrat sig om att valarnas fortbestånd garanteras. Vadvi säkert vet är att fångst av sådana stora valar som blåval, grönlandsval,knölval och några till inte kommer att bli aktuell inom en överskådligframtid, eftersom vi redan vet att dessa arter är så kraftigt decimerade.Huruvida någon annan slutsats kan bli möjlig på andra områden är det i dagalldeles för tidigt att ha någon uppfattning om. Det finns inget material än sålänge som säger att man kan slopa moratoriet. Anf.44 (): Det är naturligtvis viktigt att framhålla att det var vi som arbe tade för att det skulle bli ett moratorium. Detta gör att det åvilar ett särskilt ansvar måste hålla fast vid det. Jag respekterar givetvis när det gäller dessa frågor, liksom att regeringen har ett kollek tivt ansvar för vad som sägs. Det skulle emellertid ha varit värdefullt om själv hade svarat på frågan. Han är i alla fall samordningsmi nister i när det gäller fiskerifrågor Det är ju ett yttrande av honom eller av hans företrädare som har startat diskussionen. Yttrandet har ingivit hopp hos norrmän som vill exploatera valar och oroat oss alla som vill värna om dessa utrotningshotade djur 19 Prot.1989/90:130 Man talar faktiskt med dubbeltunga. Man har tydligen talat på ett sätt 29 maj1990 vid överläggningar samtidigt somMats som svar på ett brev från framhållit att det förden som följer IWCs arbete torde stå klart P ' ' att det rådande moratoriet för kommersiell valfångst har Sverigesaktiva stöd.Aktivt stöd tycker jag innebär att man skall se till att vi fortfarande får ha,ettmoratorium.,Underskattar inte de risker från just opinionssynpunktsom det skulle innebära om moratoriet upphörde? Än en gång:. Arbetet i valfångstkommissionenär till för att garantera dessa hotade djurarters överlevnad, och det ansvarsom har kommer vi att leva upp till. En av de första uppgifter som jaghade på mitt område var faktiskt att inleda en av de överläggningar somvalfångstkommissionen har haft i dessa frågor 46 (); Jag hoppas att frågan på allvar behandlas iregeringen och att man försöker reparera den skada som redan har skett i ochmed att det vid överläggningarna har gjorts uttalanden som väckt .hopp hos demsom;vill fånga val. Redan detta är, enligt min mening, en fara. .Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1989/90:650 om koldioxidutsläppen fråntrafiken har frågat mjg hurregeringen.avser att minska koldioxidutsläppen från trafiksektorn. Människans påverkan på klimatet genom utsläpp av koldioxidoch andra klimatpåyerkande gaser måste minska kraftigt. Trafiken svarar förungefär en tredjedel av de svenska koldioxidutsläppen. Utsläppen från trafikenhar ökat och tenderar att öka ytterligare om inte åtgärdersätts in. Utsläppen är direkt relaterade till-bränsleförbrukningen, eftersomdet inte finns någon praktiskt användbar reningsteknik. Statsministern har i ett interpellationssvar tidigare i årkonstaterat att klimatproblemen är globala. En genomgripande klimatstrategiförutsätter därför en internationell samordning. kan vara pådrivande idetta arbete genom att självt stabilisera utsläppen från områden som inte ärutsatta för internationell konkurrens, exempelvis uppvärmning och viss trafik. En sådan strategi kräver såväl mer bränsleeffektiva fordonsom ett effekti vare transportsystem. Miljöprojekt miljöprojekt har visat på stora effektiviseringsmöjligheter inom transportsektorn. Detta är viktigt inte minst i ett europeiskt perspektiv, då ökad handel bl.a. genom EGs inre marknad medför ett ökat transportarbete. . ,. Riksdagenhar på regeringens .förslag beslutat om en koldioxidskatt på bensin,dieselbränsle och inrikes flygtrafik. 20 har skärpts och mervärdeskatt utgårnumera även på drivmedel. harföreslagit en särskild infrastrukturfond för att bl.a: påskynda angelägna Prot. 1989/90:130 investeringar i kollektivtrafik. En rad åtgärder-har således vidtagits, sombe- 29 rriäj 1990 gränsar trafikens koldioxidutsläpp.' Ytterligareförslag har presenteratsav bl.a. . Regeringen P J 8 harnyligen gett transportrådet i uppdrag att utarbeta förslag föratt minska bränsleförbrukningen inom transportsektorn: ' Uppdraget skall redovisas . Flerautredningar remissbe- handlas och kommer att vara en delav underlaget inför en miljöpolitisk proposition . Målet är självfallet att minska utsläp pen till vad natur och människor tål. ' Anf: 48 (); Jag får tacka för svaret. Jagkonstaterar'att det finns en del i svaret som är bra,t.ex. understi-ykan-det av att EG-harmoniseringen innebär en ökningav problemennär det gäller koldioxidutsläppen och att det faktiskt går att minska visstrafik i och därmed minska utsläppen utan att det behöver fä negativaeffekter på den internationella konkurrenskraften. måste man emellertid bedöma svaret som ganskasvävande och inte särskilt konkret: Vi vet ju att koldioxidutsläppen måsteminskas ganska radikalt, med hälften eller mer även om det finns en vissosäkerhet bland forskare. Vill man driva på det internationella arbetet, måsternan gå ganska långt. Det vet vi av erfarenhet. Miljöministerns.alternativ varom jag förstod det hela rätt: kollektivtrafik i storstäder Jag vill gärnapékapå möjligheten att använda biobränslen i stor skala. Dét är en möjlighet, ochhärvidlag har det mycket väl förspänt. har vi inte sett någrainitiativ frän regeringens sida som går i den riktningen. Det hölls en internationell parlamentarisk konferens iWashington . Alla partier i riksdag varrepresenterade, och man enades öm att koldioxidutsläppen skall minskas med 20 %fram . Det vore intressant att veta hur regeringen ser på denmålsättningen. Kan regeringen ställa upp på detta? Jag hoppas att det redan nufinns en majoritet härför i , eftersom alla partier ju varrepresenterade i . När det gäller trafikökningar i övrigt har vi ju flyget.Det har från luftfartsverket kommit in en koncessionsansökan om en utbyggnadav . Där räknas med en fördubbling av koldioxidutsläjjpen fram till år2010. Detta rimmar ju mycket illa med vad jag nämnde. Det skulle vara braom man kunde få en kommentar av miljöministern. Jag vill direkt säga att jag för min del anseratt problemen inom trafiksektorn är så allvarliga att det måste till ettradikalt omtänkande i , och hela väriden. Vi måste lära oss attutveckla en effektiv trafikapparat, så att trafikarbetet kan utföras medbetydligt mindre användning av bränslen med påföljd att utsläppen i luften avbl.a. koldioxid blir mindre. Självfallet måste vi ha en samlad bedömning somgrund för hUr fly- 1989/90:130 get, landsvägstrafiken och lastbilstransporterna skall utvecklas i och ,liksom i det globala perspektivet. När EFTAs miljöministrarnyligen hade en överläggning i var ut- ) ar pa frågor vecklingeni på trafikområdet ett område som diskuterades mycket Bl.a. på grundav denna diskussion beslutade vi att inbjuda EGs miljöministrar till gemensammaöverläggningar Dessa kommer att äga rum . Då kommer trafikensmiljöproblem, inte minst koldioxidfrågan, att stå i centrum. Ett annat områdeblir för övrigt kemikalierna. Naturligtvis kommer det att behövas inte bara enstabilisering utan även en minskning av koldioxidutsläppen från trafiken ochandra utsläppskällor under en eller två generationer Så kommersannolikt en omställning av transportsystemet att ta. Vi skall börja med attbl.a. effektivisera trafiken och använda biobränslen. Det är fel att säga attvi ingenting har gjort. I har vi satt i gång världens störstaetanolbussprojekt. Och både i propositionen om miljöavgifter och ipropositionen om omställning av livsmedelsproduktionen aviseras ett stöd om500 milj. kr för inte mjnst biobränslen. Anf.50 (); Det var bra att miljöavgifter togs in i resonemanget och att enmiljöavgiftsutredning tillsattes. Denna utredning har analyserat bl.a. koldioxidutsläppenfrån trafiken. Utredningen har också tagit hänsyn till alla föreslagnaavgifter, till de planer som finns i och även till en massivinsats i form av investeringar i kollektivtrafiken. Utredningen fann att någonminskning av koldioxidutsläppen inte har skett. Och det är framför allt ökningenav flyget som är orsaken till detta. Men även i fråga om vägtrafiken ärminskningen otillräcklig. Detta pekar på att nya grepp måste tas utöver detsom myndigheterna arbetar med . Miljöministerntalade om att en samlad bedömning skall göras för att transportapparaten skalleffektiviseras, så att utsläppen minskar Men arbetar dessa trafikverkfritt från varandra. Det sker inte någon samlad bedömning någonstans utommöjligen i regeringen. Jag efterlyser därför något nytt grepp. Det är alldeles riktigt att mycket av det omställningsarbete sombehöver ske återstår. Vi har särskilt stora bekymmer med trafiksektorn,eftersom den är en så tung del i detta sammanhang. Det är dessutom väldigtmånga etablerade intressen - och även enskilda människor - som är för det gamlasättet att använda sig av transportapparaten, vilket inte är i överensstämmelsemed de miljökrav som ställs. Detta är skälet till att trafikverken förstav alla har fått i uppdrag av regeringen att göra en samlad bedömning avmiljökonsekvenserna av verksamheten inom sina områden. Det skall ge underlagför den omställning som måste ske, om vi skall klara de åtaganden som vi hargjort både nationellt och internationellt. 52 (): 22 Fru talman! Det är riktigt att trafikverken harfått i uppdrag att se över miljön inom sina resp.områden. Men det görs inte någon systematisk samlad bedömning förvarje investeringsprojekt. Man överväger t.ex. inte Prot. 1989/90:130 om det skulle vara bättre att bygga en järnväg i stället för en väg. har det ansvaret. Även om detta har efterlysts i flera propositioner och [ [ beslut har fattats iriksdagen i denna riktning, existerar det inte i sinnevärl- PI 8 Det som liggernärmast till hands är möjligen transportrådet, men inte heller transportrådethar det här ansvaret . börjar emellertid nu att inventerade investeringar som planeras för att sedan göra något slags samlad bedömningav alla tänkta investeringar i trafikverken. Men någon samlad bedömningi.egentlig mening sker inte. När det gäller deetablerade intressen som miljöministern talade om så utgör dessa kanske denstora svårigheten. har en stark exportindustri som tillverkar bilarvilket naturligtvis är ett mycket väl etablerat intresse, och jag kan förståatt det kan vara svårt att motstå denna industris påtryckningar Vi befinner oss i början av ett stort förändringsarbete. Det kommer attbli svårt och påfrestande. Men det är inte bara stora industriföretag som vihar emot oss i detta arbete, utan det är även många enskilda människor Det ärinte tillräckligt många svenskar som i sitt personliga liv ännu är beredda attdra konsekvenserna av de krav som miljön ställer pä oss. Det är ett arbete somjag tycker att alla företrädare för partier gemensamt bör ta påsig. BådeRoy och mitt parti är beredda att dra lasset. Men som bekant gällerinte detta alla riksdagspartier Det är nödvändigt med ett stort opinionsarbete,om vi skall kunna åstadkomma den förändring av inte bara stora strukturer utanäven av enskilda människors livsstil,, ifall det skall bli möjligt att nå demål som vi talar om. Anf.54 (); Jag är inte helt övertygad om att socialdemokraterna alltid drar ätsamma håll som i dessa frågor. Jag har upplevt ett visst motståndfrån socialdemokraterna i trafikutskott när det har gällt att manskall satsa på miljövänliga alternativ inom trafiken, bl.a. i fråga om hurkoldioxidproblemet skall lösas. Men det är naturligtvis bra om miljöministernarbetar för att vända sitt parti åt rätt häll. Det uppskattar jag. Manmåste naturligtvis även få människor att ändra sina beteenden. Men det gör maninte om man inte ger dem vettiga alternativ. Därför är det oerhört viktigt kraftigt bygger ut järnvägarna och den miljövänliga kollektivtrafiken. Detär också viktigt att biobränslen tas fram och att metanol börjar tillverkas,vilket säkert kräver statligt stöd. Kanske kan man även få fram biogas. Vi vetatt detta inte sker av sig självt, utan det kräver särskilda satsningar,eftersom de etablerade intressena är så etablerade. Vad planerar regeringen attgöra för att bryta dessa etablerade intressen för att få fram något nytt? Jag har intepåstått att våra två partier är enäggstvillingar 23 Men däremot tycker jag attvi kan unna oss den generositeten att vi säger att 1989/90:130 vardera partiet, om än något olika i enskilda frågor, strävar efter attförbättra miljönoch har förslag på detta område. ] ] Vi har lagt fram en rad förslag och satt i gång ett utvecklingsarbeteför att P ' S åstadkommaden förändring som behövs, alltifrån att vi iavfallsprogrammet har med förslag förutveckling.av biogasutvinning ur avfallsdeponier till att vi vill göra enstorsatsning pä biobränslen, på miljövänliga kollektivtrafiksystem, på enutbyggnad av järnvägen och på storstädernas kollektivtrafiksystem. Vi harlångt ifrån gjort tillräckligt . Det krävs massiva insatser under en helgeneration framåt innan vi kan nå de mål som vi har satt upp på detta område.Men jag vill erinra om att vi i fråga om mål som har redovisats i olikasammanhang har lagt fast att koldioxidutsläppen långsiktigt skall minskakraftigt. Anf.56 (): Alla vill nog sträva efter att förbättra miljön, men man måste syna dekort som läggs fram. Det är riktigt ätt regeringen här lagt fram en hel delförslag som skulle kunna förbättra miljön om det inte vore för andra förslagoch andra saker som' händer i samhället och som det inte görs tillräckligt åt.Dessa saker leder till att utsläppen av koldioxid ändå ökar Problemet är attett parti måste ha en politik som hänger ihop. Miljöministern talar om storasatsningar Men jag vill påminna om att vi här i har varit mycketmissnöjda med järnvägssatsningarna. Vi vill därför utöka dessa satsningar bådei år och Det var i och för sig inte regeringens förslag, även om jagantar att regeringen nu stöder det. När vi t.o.m. får med oss dådet gäller att satsa mer på järnvägen visar detta att det har gått långt. Jagvill bara peka på att det krävs mångdubbelt större satsningar i dettasammanhang. Om miljöministern har ett inflytande över detta förväntar jag migatt regeringen kommer att förslå'större anslag-. Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1989/90:651 om Haverö strömmar har frågat mig vad det är som förhindrar regeringen attfatta beslut i fråga om Haverö strömmar Områdetvid Haverö strömmar är skyddat bl.a. genom ett interimistiskt förbud att utanlänsstyrelsens tillstånd utföra vissa arbeten. Beslutet innebär att de arbetensom avser inte får utföras utan att dispens meddelas.Länsstyrelsen i har avslagit en ansökan om en sådandispens. Med andra ord ärvattenregleringsföretaget förhindrat att utföra detprojekt som nämner Men avslagsbeslut är överklagatav regleringsföretaget. Regeringenhar ännu inte tagit ställning till om dispens bör meddelas eller inte. Detberor på att ärendet är ovanligt komplicerat. Det gäller här att finna ettalternativ till upprustning som tillgodoser såväl naturvårds- som 24 dammsäkerhetsintressena.Det är i avvaktan på ett sådant alternativ som re- Prot. 1989/90:130 geringen ännu inte har fattat beslut i ärendet. 58 (); Svar på frågor Jag ber att få tacka för svaret. Detta ärendemåste vara mycket komplicerat. Behandlingen av det har åtminstone tagit långtid. har denna behandling pågått under Manbörjar naturligtvis fråga sig från miljörörelsens sida vad som händerMiljörörelsen har själv lagt fram flera alternativ till det av bolagetföreslagna alternativet för att slippa få en väg dragen rakt genom Haveröströmmar Det handlar om två öar och tre strömmar. Man vill alltså dra ut en vägpå dessa öar och bygga en betongdamm i stället för den gamla trädammen. Orn mangenomförde det här projektet, skulle området förstöras i hög grad, och dåskulle man också förfuska själva idén med att inte tillåtavattenkraftsutbyggnad här Anledningen till att jag ställt frågan är naturligtvis attdet har tagit så men också att det har kommit signaler om att detpågår något slags kohandel och att det träffats överenskommelser som innebäratt naturvården får stryka på foten. Det är litet svårt att tolkamiljöministerns svar och se vad som egentligen är på gång. Det verkar inte varamycket på gång. Man kan fråga sig: Är det så att regeringen ändå seriöst prövarmiljörörelsens alternativ, vilka har skickats till regeringen, och att dettagör att dét tar ? Jag kan tänka mig att vissa detaljer behöverutvecklas. När kan vi möjligen förvänta oss att någonting kommer att hända idenna fråga? Blir det eller blir det ? Slutligen måste man fråga sig om dröjsmålet möjligen är ettsätt att vänta ut miljörörelsen. Den uppfattningen möter man hos de engageradei bygden. Frågan om Haverö strömmar har debatterats där uppe.Folk börjar undra. Det blir också som en kall hand över bygden, och man vetinte vad man skall satsa på. Jag är den första att säga att det i och försig inte är roligt när avgöranden i ärendena dröjer så här . I det härfallet försöker vi hitta en lösning som kan klara dammsäkerhetsfrågan utan attåsidosätta de mycket betydelsefulla natur- och kulturminnesvårdsintressen somfinns där Jag tror att och andra berörda vet att jag av olika skälär väl insatt i förhållandena. har speciellt uppmärksammat bristenpå darhm-säkerhet och beslutat att värida sig till i frågan. Manhar särskilt pekat på vad man bedömer vara en s.k. dominoeffekt, dvs.ackumulerade dammras längre ner i vattendraget, om man inte på något sätt.kanhantera problemet. Detta bör kunna ske utan att man förstör kultur- ochnaturminnesvårdens intressen. Det är besvärligt att hitta en lösning. Det hargjorts olika försök. Jag vet att det kommer att äga rum ett möte hoslandshövdingen för att återigen försöka hitta en god lösning. Vi har valt attavvakta för att se om man pa frivillig väg skall kunna hitta en god lösning påproblemen. Jag kan försäkra att något annat intresse har vi inte. Prot.1989/90:130 Anf. 60 (): Det var intressant att höra om mötet hos landshövdingen. ] ] måste fråga; Är miljörörelsens respresentant inbjuden till detta möteså att P 1 ° även miljörörelsens synpunkter kan komma fram? Jag är medveten om att dammsäkerhetsintresset ären svårighet här eftersom man vill ha så stora säkerhetsmarginaleratt inte enskyrkogården i kan dränkas. Så höga vattenstånd har man aldrig hört talasom i dessa trakter Man kan naturligtvis fråga sig hur stor säkerhet som behövsi det här fallet. Det hela kompliceras av att den dammsäkerhetsansvarige råkarvara chefen för naturvårdsavdelningen på , om jag har förståttdet rätt. Det förenklar ju inte saken. Detvore väldigt bra om regeringen kunde fatta ett beslut som innebär att , maninte bygger väg i området - detta är kanske den viktigaste frågan - och att mani stället utnyttjar möjligheten att transportera materiel på isen undervintertid eller möjligen på en provisorisk bro. Det möte som skall äga rum på är ett möte som myndighetensjälv har tagit initiativ till. Jag bör avhålla mig från att så att säga skrivaden myndigheten på näsan hur den skall utöva sin myndighetsfunktion. Jag vetfaktiskt inte vilka som är inbjudna till mötet. Däremot har jag själv vidåtskilliga tillfällen tagit emot företrädare för naturvårdsintressen för attdiskutera just denna fråga. Deras material beaktas självfallet mycket noggrantvid departementets prövning. Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1989/90:652 om klorföroreningar i brännoljor har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta föratt förhindra att föroreningar med klor förekommer i diesel-brännoljor Detär från miljösynpunkt av stor vikt att utsläppen från trafiken kan minskas.Ett led i detta arbete är att förbättra kvaliteten på motorbränslen. Naturvårdsverkethar i Luftaktionsplan 90 föreslagit sådana åtgärder, dels för att främjautveckling av motor- och avgasreningsteknologi för att klara avgaskraven, delsför att reducera utsläppen från den befintliga fordonsparken. Enligtuppgifter från och kan det förekomma attmycket små mängder klorerade ämnen tillsätts diesel-bränslen för att förhindrakoksbildning i motorn. Det finns också tillsatser som inte innehåller klor Naturvårdsverkethar gjort en undersökning ay dieselavgasers dioxininne-håll och fann då intenågra dioxiner i avgaserna. Ytterligare undersökningar på flera typer avdieselbränsle behövs innan några säkra slutsatser kan dras. Omde klorerade tillsatserna kan bytas ut mot mer miljöanpassade alter- Prot.1989/90:130 nativ är det regeringens uppfattning att detta bör ske . Ett utbyte avtillsatserna kan ske genom tillämpning av den s.k. substitu- [ ] tionsprincipen i lagenom kemiska produkter beslutade i PJ 8 enlighet med regeringensproposition /90:100, bilaga 16 om ett förtydligande av denna princip genomatt man skriver in i lagen att sådana kemiska produkter skall undvikas som kanersättas med mindre farliga produkter Detär regeringens bestämda uppfattning att alla utsläpp till luft måste minskas,och ett led i detta arbete är att bedriva en omfattande produktkontroll ochhela tiden sträva efter så miljöanpassade produkter som möjligt. Anf.63 (): Jag ber att få tacka för svaret. Skälet till denna fråga är uppmärksammaderesultat från ett företag som ägnat sig åt att mäta diverse substanser.i bl.a.dieselbränslen. Mätresultaten från de stickprov som företaget av någonanledning har gjort visar att det finns bl.a. metylenklorid, triklor-etan ochtrikloretylen i bränslet. Man kände inte till att det var tillåtet att hakemiska tillsatser i bränsle utan misstänkte att det här var olagligt. Man tillsatteämnen för att bli kvitt vissa klororganiska föroreningar i avfall. Det kostarju pengar att vända sig till eller andra. Det kan vara ett sätt att görasig av med dessa ämnen. Närjag nu får veta att det är tillåtet att tillsätta klorerade ämnen till dieselbränsleblir jag ännu mera oroad. Dessa ämnen är ju oerhört potenta miljögifter ochinnebär hälsorisker Även om de inte i kemisk form tillsätts och kanske inteheller släpps ut i avgasröret - det behöver inte vara det värsta - kan demycket väl omvandlas ute i naturen. Vi vet att dessa kategorier miljögiftertillhör de värsta tänkbara. Vi vet också att kemikalieinspektionen försökerhelt fasa ut några av de ämnen som jag nämnde här Man måste då fråga sig vadregeringen tänker göra. Man säger att vi skall utnyttja substitutionsprincipen.Det vore bra. Då borde tillsatser av klorerade ämnen förbjudas omgående,eftersom det tydligen finns andra alternativ som inte innehåller klor Vad ärdet som hindrar detta? Vad tänker regeringen göra för att trycka på, så att dethänder någonting? Dessa ämnen måste ju bort så fort som möjligt. Jag gick så nära gränsen för otillböriigt ministerstyre som man kan gå,när jag i mitt svar påpekade att möjligheterna att ingripa finns enligt lagenom kemiska produkter och har förtydligats genom den förändring av den s.k.substitutionsprincipen som nu har fattat beslut om enligt förslagfrån regeringen. Dessutomär det så, som vet, att kemikalieinspektionen och har fått i uppdrag att lägga fram förslag om en avveckling av sådana ämnen som inte bör tillåtas i fortsättningen, därför att de är för farliga för människan och för naturen. Vi kommer att redovisa förslagen se nast i nästa års miljöproposition. Myndigheterna har alltså, med stöd av la gen, möjlighet att ingripa. Jag har uttalat en klar uppfattning i den här frå gan. Prot.1989/90:130 Anf. 65 (); 29 maj1990 Fru talman! Jag uppskattar attmiljöministern ger uttryck för sin uppfatt- ning här vilken är helt i linje medde krav som vi i ställer Jag P J ° tänker då på detta med att skrivain just substitutionsprincipen i lagen om kemiskaprodukter Detta har ju gjort. hjälpttill litet grand i det avseendet.