prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — För den skull tycker jag all del bör hända någonting snarti denna fråga. Vi har biträtt en motion från i detta ärende tillårets riksdag. Jag blev litet förvirrad över anförande pådenna punkt. Han betonade mycket kraftfullt att något måste ske. Ändå harmoderaterna inte ansett sig kunna sluta upp kring reservationen, och delförefaller mig märkligt. Vad som krävs är en utredning som får överväga både fråganom spärren mot småpartier och utjämningsmandat. Del är ganska givet atl bådadessa frågor måste kopplas samman, åtminstone ulredningsniässigt. fru talman, bifall även till reservation 2. BO (vpk); Jag kan inte begripa varför vi skall ha ettmer orättvist och nyckfullt valsystem vid de kommunala valen än vidriksdagsvalen. Indelningen i valkretsar kan t.ex. innebära att majoriteten ien kommun förskjuls på grund av rena tillfälligheter. Varför då inte ha precissamma syslem med utjämningsmandat i kommunala val som i riksdagsval? Jag yrkarbifall till reservation 2. HANS LEGHAMMAR (mp); Jag vill yrka bifall till reservation 1 tilldelta belänkande. Jag tänker inte orda så myckel om den, ulan ställer mig bakomde anföranden som redan hållils av talare som yrkat bifall till denna motion. Däremot vill jag säga några ord om utjämningsmandat vidkommunfull-mäkiigeval i valkrelsindelade kommuner. Jag tycker det är hög lid att plocka bort del orättfärdigainstrument som valkretsindelningar har blivit. Vårt parti har upptäckt allspärrarna i flera kommuner blivit högre för all komma in i kommunfullmäktige änför all komina in i . När man i kommunerna diskuterar ändring avvalkretsindelningen uppkommer givelvis en diskussion om hur stort stöd det enaeller andra partiet har i den eller den valkretsen och vad detta skulleinnebära för sammansättningen i fullmäktige. Del är inte bra med dessaspekulationer runt orättfärdigheterna, och det faktum atl man sätter uppväldigt höga spärrar. Del är inte heller bra all man börjar diskuteravalkretsindelningen när del uppkommer mindre partier. När börjadegöra sig gällande på del kommunala planet uppläckte vi all det genast leddetill diskussion om valkretsindelning i många små och medelstora kommuner. Jagtycker det är hög tid all plocka bort denna orättfärdiga metod alt sälta uppnya spärrar. Del är endemokrati vi lever i. Har vi sagt all vi inte skall några spärrar Prot,1989/90:26 vid kommunfullmäkligevalen, skallvi inte ha del, och då inte heller i val- Vallagsfrågor (); I betänkandet behandlas ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden som berör valfrågor. Tolv motioner tar upp åttaolika frågeställningar. Utskottet har avstyrkt samtliga motioner. Tvåreservationer finns emellertid, och det har ju framgått av tidigare talaresinlägg. De motioner som föranlett reservationer avser för delförsta budröstning, där det finns en gemensam reservation från ,, och , för del andra utjämningsmandat vid kommunfullmäk-ligevali valkrelsindelade kommuner. Här finns en gemensam reservation frånfolkpartiet, , vpk och . Jag vill , fru talman, ägna mintalelid ät alt bemöta reservanterna, då del ju är ett enigt utskott som haryrkat avslag på de övriga motionerna. När del gäller den första reservationen, som avserbudröstning, kan följande anföras. har vid flera olika tillfällen diskuterat fråganom budröstning, . 1 den nu aktuella motionen K702 av tredjevice talman m.fl. yrkas på förändring i vallagen, så attbegreppet vårdare närmare definieras. Risken för fusk och otillbörlig påverkanär enligt motionen för stor med nuvarande regler. Utskotisinajorileten och reservanterna är överens om attdel är angeläget alt budröstningsförfarandet handhas korrekt. Viktigt är attframhålla att det måste förutsättas atl de politiska partierna aktivt skallverka för alt gällande föreskrifter efterlevs fullt ut. Erfarenheterna undersenare år talar också för all så sker. val kom endast ett öppetbrev med klagomål till valprövningsnämnden, och val har ingetklagomål inkommit till valprövningsnämnden. Frågan om röstning med valförsändelser rent allmänt,alltså även budröstning genom vårdare, har tagils upp av idess utvärdering av erfarenheterna års val. Med anledning av RSV;sskrivelse, som innebär alt frågan kommer under övervägande inomjusliliedeparlementel, och ined hänvisning till utskottets tidigare uttalandenavstyrker utskottsmajoriteten motion K702, När det sedan gäller reservationen angåendeutjämningsmandat vid kommunfullmäktigeval i valkrelsindelade kommuner vill jaganföra följande, I motionerna hävdas att det med nuvarande system uppstårölägenheter i valkrelsindelade kommuner genom alt partier kan erhållaåtskilliga s.k, överskoltsrösler, som inte ger någon effekt, I motion K706föreslås vidare atl del i kornmunfullmäktigevalen införs en tvåprocentsspärr. Frågor om införande av utjämningsmandat i valkrelsindeladekommuner har behandlats av vid ett flertal tillfällen, sedan detnuvarande valsystemet infördes. Frågan om spärr vid val av kommunfullmäktigehar också aktualiserats i ett antal motioner. demokraliberedning utreddes frågan omproporlionalitet vid val i valkrelsindelade kommuner, men majoriteten stannadeför alt inte föreslå 136 De studier som gjorts visade enligt beredningen alt del gällandesystemet fyller högt ställda krav på proporlionalitet. I proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre ansågregeringen inte heller alt del fanns skäl för någon ändring. Utskottet fann isitt utiåtande KU 1987/88:23 inte heller anledning att frångå tidigareställningstaganden och bedömningar som gjorts i propositionen. Med hänvisningtill vad jag nu anfört avstyrks motionerna K705, K706, K709 och K713. Jag ber härmed atl få yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på båda reservationerna. Men jag skall ocksåkommentera något av det som sades här av tidigare talare. Reservanterna anser tydligen all del måste finnassärskilda regler för vårdare som bud vid röstning. Slopandet av institutetomyndigförklaring skulle innebära än större bekymmer, enligt reservanterna.Varför skulle vårdarna som fungerar som bud misstänkliggöras mer än andra?Dessutom är det ju så att på en valförsändelse som går in skall också ettvittne intyga rikligheten av uppgifterna. Vi måste väl ändå utgå ifrån atlsvenska folkel är ärligt i sådana här sammanhang och inte fuskar medvetet. Frågan om utjämningsmandat har, som jag nämnt, behandlatsav demo-kratiulredningen 1983 och senare i proposition och KU-betänkande. Delhar visat sig atl del går atl få en tillfredsställande proporlionalitet mednuvarande valsystem och atl del med utjämningsmandat skulle bli ytterst marginellaförbättringar. Sedan vill jag också bara säga all jag tycker atl det ärlitet grand av övertoner, , alt jämföra och somrättsstater. Tredjevice talman (); Bara ett par ord som replik till . har gjort en framställning tilljustitiedepartementet, och del visar väl i sig alt man från riksskatteverketssida inte är så tillfredsställd med den rådande ordningen som del kan förefallaav de inlägg som gjorts av socialdemokrater tidigare, när vi har fört den härdebatten i . Det är riktigt atl det inte har varit så många klagomåltill valprövningsnämnden . Men vad man har att observera här äratl det sker myckel som aldrig kommer till valprövningsnämndens kännedom, heltenkelt därför alt man saknar grund för all föra ärenden vidare, eftersom delsaknas ordentlig dokumentation i fallen. Del har varit bekymret i de frågor somvarit uppe till diskussion, även i valprövningsnämnden. Det har varit svårt atlfastlägga ansvaret, helt enkelt. Del finns en fråga som jag brukar ställa när det gällersådana här ting. Jag utgår nämligen ifrån atl alla vill ha en så bravallagsliflning som möjUgt, att del skall vara så säkert som möjligt, atl viskall ha så litet fusk som möjligt, att det skall vara så litet som möjligt avotillbörlig påverkan vid valen. Den fråga jag vill ställa är följande; Vad ärdet för fel på bestämmelserna i lagförslaget i motionen? Vad finns del förbrister i del förslaget? Vilka olyckor skulle inträffa om del förslagetgenomfördes? som den här frågan har varit uppe iriksdagen har jag bara hört allmänna undanflykter. Jag har aldrig hört någonbitsk kritik mot förslaget, och det skulle vara skojigt att få det ordentligtgranskat av dem som intevill ha det genomfört, så atl vi får höra vad det är som är fel med förslaget. I reservationen den här gången har vi anfört all problemenkan väntas bli större, eftersom omyndigförklaringen har avskaffats. Då sägerRosa-Lill Wåhlstedt: "Varför skall vi särskilt misstänka de vårdare som nuskall rösta ål dem som varit omyndigförklarade och som harrösträtt?" Del är ingen särskild misstänksamhet mot de vårdarna, utandet här är ett generellt problem. Men man kan ju inte komma ifrån all antaletfall där fel kan begås ökar i och med atl antalet vårdare som röstar ökar. Detär ju bara atl konstatera rent matematiskt. Under detta anförande överlog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, Jag skulle vilja fördjupa del resonemang somBertil Fiskesjö förde om budröslningen och definitionen av vårdare. Jag nämnde i mitt anförande atl del har förekommittolkningssvårigheler. Det står också i uiskotiels betänkande atlriksskatteverket håller på att arbeta med dessa ting just därför all det harförekommit tolkningssvårigheter. Min erfarenhet säger mig atl del har varitbesvärligt för valförrätlarna atl definiera begreppet vårdare. Det lagförslag som har lagt framinnehåller två skrivningar som jag nu skall läsa upp eftersom densocialdemokratiska företrädaren uppenbarligen inte ansåg delta vara angelägetalt ändra på. Del första ändringsförslaget är följande: Man skall definieravårdare som den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt gerväljaren vård av mer varaktigt slag. Det är enligt min mening en utmärkt, viktig skärpning avdefinitionen. Det andra tillägget är att vårdaren skall ange i vilketvårdnadsförhållande han står till väljaren. Jag ser dessa båda tillägg somnödvändiga. De erfarenheter vi har i detta avseende är rimligengemensamma för alla partier och alla kommuner. Då finns del, herr talman, alltskäl alt stödja den reservation som föreslår detta tillägg. Jag instämmer i vad tredje vice talmannentidigare sade i fråga om argumenten för förbättrade regler vad gäller vårdare. sade angående frågan omutjämningsmandaten all de nuvarande reglerna är tillfredsställande eftersom desäkerställer proporlio-nalitelen i den utsträckning man kan kräva. Men dessaregler ger alltså utrymme för manipulationer, och sådana skall inte förekommai vårt valsystem. Låt mig nämna ett myckel konkret exempel som berör delta.Tidigare var , en socialdemokratiskt styrd kommun, min hemkommun. Vidett av valen blev majoriteten för socialdemokraterna myckel darrig, och delfanns risker för socialdemokratiska förluster. Då lade man fram ett förslag somskulle ändra valkretsindelningen från atl utgöra två till all utgöra fyra valkretsar.Vi räknade efter vad förslaget skulle innebära; skulle ha förlorattre av sina mandat i fullmäktige och kommunisterna tvä. Vi anser atl det inteskall finnas utrymme för sådana tilllag i vårt valsystem. tog vidare upp min jämförelse medNamibia. Del är naturligtvis farligt att använda sig av bilder när någon villmissförstå en. säger all man inte kan göra denjämförelsen. Men varför skall vi inte kunna jämföra? Kraven på rättssäkerhetenvid valförrättningen, vid valens genomförande, skall vara exakt desamma, ellerhur? Jagskall försöka svara påfrågan om vad som kommer all hända på . Precis som här harsagts kommer frågan att aktualiseras i anledning av skrivelsen. Men när detkommer något besked från jusiitiedeparlemenlet kan jag inte svara på här ochnu. Del man har tagit upp i skrivelsen är bl.a. all make/maka med dagens sysleminte behöver underteckna valförsändelsen. påpekar också något som jag tror attGöran nämnde, nämligen svårigheten i fråga om kontrollen; vem är vårdareoch vem får ha vårdare som bud? Vad är sjukdom? Vilka andra hinder föreligger?Delta har varit svårt att kontrollera. skulle jag vilja vela; Hur menar vi skall kunna få reda på hur stort och hur omfattande det påståddamissbruket kan vara? Har någon statistik tillgänglig pä deltaområde? är ju ändå den instans som är till för allbehandla sådana här frågor. Frågan om uijämningsmandaiel harnyligen hanterats under 80-talel, 1983 i demokraliberedningen och vidare i enproposition om aktivt folkstyre 1986/87 och i ett betänkande frånkonstilutionsutskottet /88. I propositionen om aktivt folkstyre sade manall en längre lids erfarenhet var önskvärd. Delta var vad jag ville anföra. Tredjevice talman (); Hur stort missbruket har varit kan jagnaturligtvis inte säga eftersom delta är en av svårigheterna som följer av altvi inte har de definitioner jag kräver i den motion har väckt.Delta blir således ett cirkelresonemang. Men atl svårigheterna finns har juomvittnats av , och del kan även jag själv omvittna. Även minerfarenhet från valprövningsnämnden säger detta. Vi hade t,ex, för några årsedan ett mycket komplicerat fall från . Jag kan inte förslå varför vi skall behöva bibehållabestämmelser av del slag som kan ge anledning till misstänksamhet och tillolillfredsslällelse hos olika människor eftersom påståenden om missbruk - detvet vi ju alla - ständigt förekommer. Varför då inte införa en bättrebestämmelse? Varför inte anta förslaget? Nej, jag vet precis hur ni socialdemokrater resonerar. Nigodtar aldrig någonting som kommer från något annat parti förrän det harmanglats genom hela apparaten så att ni kan påslå alt det är ettsocialdemokratiskt förslag. Detta ser vi inom alla områden av verksamheten häri . 1989/90:26 15november 1989 Åtgärdermot våldsskildringar i videogram m.tn. t.ex. kriminalpolitikenunder senare år och de uttalanden som görs av statsministern,justitieministern och andra, har jag räknat ut att praktiskt taget allapositiva förslag kan härledas till motioner från . När vi kom meddessa förslag dög de inte, men sedan kan de duga. Och det blir tydligenlikadant i denna fråga. Det är ju positivt all man på detta vis kan pressasocialdemokraterna framför sig bara de så all säga får ta åt sig äran själva.Varsågoda! ROSA-LILLWÅHLSTEDT (s): Jag vill ändå påpeka att vi i har ett rättssystem med ettvalsystem med regler om valförsändelser och om atl ett vittne skall undertecknariktigheten genom alt intyga detta. Vi bör akta oss för att alltför starkt gåul och sprida uppfattningen atl del är så dåligt som reservanterna enligt minuppfattning anför. Dessafrågor är nu delvis under beredning eller aktualiserade på justitiedepartementet.Vi anser att vi mycket väl kan invänta denna behandling innan vi så småningomkanske får frågan aktualiserad på nytt. Tredjevice talman (); Vi har fått vänta i åtminstone tre mandatperioder, och jag hoppasverkligen atl vi inte behöver vänta ytterligare en fjärde. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 24§ Åtgärder mot våldsskildringar i videogram m.m. betänkande 1989/90:KU6 Åtgärder mot våldsskildringar ivideogram m.m. debatterades åtgärder mot våldet i samhället.Samtliga partiföreträdare var tämligen eniga om att ytterligare åtgärder måstevidtas. Delbetänkande vi nu skall debattera behandlar åtgärder mot våldsskildringar ivideogram. tillsatte utbildningsministern efter re-geringsbemyndigandeen särskild utredare med uppgift att utreda frågor om åtgärder motvåldsskildringar i rörliga bilder. Utredningen antog namnetvåldsskildringsutredningen. Ijuni lämnade utredningen en rapport kallad Videovåld. 10 tillbudgetproposition 1987/88:100 anför utbildningsministern att han räknar med attutredningens slutbetänkande kommer att avges . Vidare sägerutbildningsministern: "Efter remissbehandling kommer regeringen all kunnala ställning till den fortsatta behandlingen av frågan om åtgärder motvideovåld ". lämnadeutredningen betänkandet Videovåld II - förslag till åtgärder.Samtidigt meddelade utredaren all utredningens huvudsakliga uppdrag varslutfört. diskuterades också videovåldel här i riksdagen.Det skedde i samband med all betänkande nr 36behandlades. I det betänkandet kan man läsa: "Utskollel vill dockunderstryka det angelägna i att beredningen av våldsskildringsutredningensbetänkande sker skyndsamt så atl får laställning i frågan. Med det anförda får motionerna om förhandsgranskning avfilmer och videogram som säljs eller hyrs ut till allmänheten ansesbesvarade," Vad har hänt i ? Inte särskiltmycket, såvitt jag kan förstå, ställde jag en fråga tillutbildningsministern om regeringens uppfattning om nödvändigheten av åtgärdermot videovåld. Av utbildningsministerns svar framgick all frågan utreds iregeringskansliet. Någon proposition från regeringen kan vi tidigast vänta ossnästa år. Jag vill nu i mitt anförande ganska ingående redovisavilken lagstiftning som gäller i våra grannländer. Jag lar några exempel. I har man en lag om obligatoriskförhandsgranskning av videogram som lillhandahålles allmänheten inäringsverksamhet. Enligt lagen skall en del undantag göras. Generelltundantagna är program producerade av ett statligt eller kommunalt organ ochlikaså produktioner från rundradio. I allmänhet skall ej hellermusik-, sport- och nyhetsprogram behöva förhandsgranskas. I lagen finns ocksåen föreskrift om alt sådana produktioner som klassificerats som tillåtna föråldersgruppen vid offentlig visning, inte skall få tillhandahållasallmänheten som videogram. Jag går så över till bestämmelserna i . Där gälleratl filmer och vi-deogram som skall visas offentligt skall förhandsgranskas.Dessutom skall alla videogram registreras somlillhandahålles allmänheten i näringsverksamhet. Registrering kan vägras, ochlikaså kan strykningar ur registret göras. I finns också ett krav påkommunall näringstillstånd för detaljister. Det åligger varje kommun alt göraen självständig prövning av detaljistens lämplighet. På skall alla filmer och videogram förhandsgranskasav ett offentligt granskningsorgan. Det gäller både program som skall visas offentligtoch sådana som skall tillhandahållas almänhelen för alt visas hemma. Sedan år1983 är del förbjudet atl producera och distribuera filmer och videogram sominnehåller skildringar av grovt våld, I har man obligatorisk förhandsgranskningav all film som skall visas offentligt. infördes i ensärskild lag föreskrifter om obligatorisk förhandsgranskning av videogram förprivat bruk, I föreskrifterna finns vissa undanlag, I allmänhet behöver sport-,religions- och musikprogram ej förhandsgranskas. Del gäller oftast också produktionersom är avsedda för information,utbildning eller liknande ändamål. krävsdel förhandsgranskning av alla filmer och videogram som skall tillhandahållasnågon som ej fyllt . Däremot finns det inte någon obligatoriskvuxencensur. Men del har införts stränga regler om hur vuxenprogram skalltillhandahållas. Åtgärder mot våldsskildringar i videogram m.m. Åtgärder tnot våldsskildringar i videogram tn.m. Jag har gjort denna ganska noggranna genomgång för atlpeka på all man hunnit mycket längre i andra länder när del gäller alt kommatill rätta med våldsskildringar i videofilmer. Del kan alltså inte finnas någrasvårigheter för regeringen all få tips och idéer från angränsande länder i denhär frågan. Sedan slutet av 1800-lalel har det funnits tekniskamöjligheter atl registrera rörelser och all kunna återge rörelserna. Dentekniken har i princip stått sig oförändrad . Färgfilmen slog igenom på allvar under 1970-talel, och delgäller också färg-televisionen. Videokassellspelare för hemmabruk börjademassproduceras . I slutet av 1970-lalel började man ocksåkommersiellt hyra ut inspelade videogram. Hela den videoexpansion som vi nubefinner oss milt uppe i började alltså . Del är fråga om enteknisk utveckling som går myckel snabbt och som innebär all nya produkter iallt raskare takt erbjuds oss människor. Jag vill än en gång särskilt framhållaatt del rör sig om teknisk utveckling. Jag vill också i detta sammanhang något berörabiografförordningen. Den första biografförordningen kom ,Granskningen av filmerna sköttes då liksom nu av . Efterhand har man gjort vissa ändringar i förordningen i samband med utvärdering avde gällande föreskrifterna. Jag har en uppgift om atl den svenska filmcensurenanses vara den äldsta statliga filmcensuren i världen. Som vi alla känner till gäller särskilda regler förvisning av filmer för barn. Barnen delas upp i tre åldersgrupper; barn som är , barn som fyllt sju men inte , och barn som fyllt elva men inte femlon år. En film som är avsedd atl endast visas för vuxna är avsedd för personer som har fyllt . I har vi alltså haft en biografförordning . Innehållet i en film eller i ett videogram förblir delsamma oavsett omvisningen sker i offentlig lokal eller i hemmet. Del är innehållet ivideogrammen som måste vara avgörande för hur samhället skall reagera, ej visningsplatsenskaraktär. Som vi alla känner till lever vi i en rik bildvärld,kanske alltför rik. Vi har biograffilmer, videogram och TV-program, men vi harockså andra massmedier, och dessutom ger folografin stora möjligheter.Människorna blir allt vanare atl snabbi inregistrera en bild. Bildskaparna blirmer och mer medvetna om möjligheterna alt påverka genom bilder, och de arbetarmer än någonsin efter talesättet all en bild säger mer än lusen ord. I och i många andra länder bedrivs omfattandestudier om mediernas inverkan på människan och hennes beteende. Forskarna är,vad jag kan förslå, överens om atl den information som förmedlas via rörligabilder har en stor, ofta myckel stor, genomslagskraft. Forskningsresultaten visar alt det blir negativa effekterför i synnerhet barn och ungdomar när de ser på våldsprogram. Barn och ungdomarblir aggressiva, skrämda och ängsliga och får sämre koncentrationsförmåga. Särskiltbarn och ungdomar som är känslomässigt inslabila tycks i högre grad än andrasöka sig till våldsprogram, och dessa program förstärker i sin lur dessa barnsoch ungdomars inslabila beteende. En ond spiral av ständigt ökandeaggressivitet utlöses. I kombination med alkohol och droger kan en sådan spiralsluta i en katastrof. Våldsvideotittandel ligger med all sannolikhet bakom endel av del våld mot personer som utspelas på skolgårdar och på galor ochtorg. I del belänkande vi nu diskuterar finns en gemensamreservation. Det är reservation nr 1 från , och vpk medkrav på atl regeringen skall lägga fram förslag till lagstiftning omförhandsgranskning av vi-deogram och filmer för privat bruk. Som framgår avbetänkandet finns flera socialdemokratiska motioner med samma krav, och delfinns även motioner från . Vi i har i vår partimotion omförhandsgranskning av filmer och videogram utarbetat ett lagförslag som kanutgöra en god grund för en kommande lagstiftning. Vi anser att föreskrifter omen förhandsgranskning av videovåld bör införas i en särskild lag. Vi anser detockså angeläget att en lagstiftning om förhandsgranskning underkastas enkommande utvärdering. Detta har ju skett med lagstiftningen för biograffilmer. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 och iövrigt till utskottets hemställan. Åtgärder mot våldsskildringar i videogram m.m. BO (vpk); Förhandsgranskning är ur principiella ochIryckfrihetsrätls-liga synpunkter alltid en styggelse. Det gäller också denfilmcensur som vi redan har. Del är därför inte med någon stor entusiasm somjag förespråkar alt vi skall pröva en förhandsgranskning vad gäller videogramäven avsedda för privat bruk. har vi emellertid hamnat i en besvärlig situation - vihar diskuterat den här i kammaren - där våldet breder ul sig ivårt samhälle. Vi haren marknad där det saluförs rått våld för våldels egenskull. Här handlar det varken om yttrandefrihet eller fritt konstnärligtskapande. Del handlar faktiskt om alt tjäna pengar på sadistiskavåldsskildringar. Det är utomordentligt svårt atl komma till rätta med dennaför vissa profi-labla verksamhet. Videovåldslagen måste naturligtvis blistarkare. Det är en väg. och detta lär vara på gång. Självsanering i branschenkan man ju hoppas på. men den har inte gett så stora resultat . Lägelär sä pass allvarligt alt vi tycker all en förhandsgranskning bör prövas.