prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Med sin öppnare organisationoch utan några överstatliga ambitioner borde EFTA kunna betyda en naturlig samarbetsorganisationför flera östländer Vi kommer att återkomma till den frågan. vill vinaturligtvis rekommendera att håller dörrarna öppna för bilateraltsamarbete med dessa länder, framför allt med våra grannar vid - ,och . Som framgår av reservationerna 9 och 10 bör inteintresset stanna enbart vid . Vi skall inte delta i uppbyggnaden av en"Festung ", utan samarbetet skall vara öppet mot resten avvärlden. Mångaav oss har uppfattat anpassning till ;s bojkott när det gällerhögteknologiska varor såsom en feg underkastelse och ett avsteg frånneutraliteten. Det är dags att visa litet mod. Det är väl inte heller troligtatt politik är lika dogmatisk som tidigare, så det är dags attsätta i gång att förhandla, gärna i samarbete med andra europeiska länder somsitter i samma båt. Bifall till reservation nr 13. Föross miljöpartister är en positiv inställning till ökat nordiskt samarbete ochökad handel med självklara ståndpunkter, som vi har stött ireservationerna 14 och 15. Jagvet inte hur vi miljöpartister har talat om äpplen och päron idenna kammare. Men saken aktualiseras ju ständigt. Vi säger, vi har sagt och vikommer att fortsätta att säga: Vi bör över huvud taget inte acceptera attimportera varor som framställs med metoder som av hälso- och miljöskäl ellerav sociala skäl är förbjudna i . Om vi gör det accepterar vi export avmiljöproblem som vi kanske skapar arbetslöshet här hemma. Resultatetblir också att konkurrens på lika villkor förhindras. AttSverige accepterar att vår industri får exportera kärnkraftsteknik samtidigtsom vi beslutat att denna teknik är något som vi måste frigöra oss ifrån är ettpinsamt, jag vågar säga upprörande, utslag av dubbelmoral ochkrä-marmentalitet. Vi yrkar på att detta måste upphöra - . Slutligen- ytterligare ett lika fegt som upprörande beslut av utskottsmajoriteten - idetta fall bestående av socialdemokrater och borgerliga - är att man inte villsätta stopp för importen av tropiskt timmer Alla vet att världens regnskogarär på väg att förintas på , men utskottsmajoriteten har intevågat vidta den enda lilla åtgärd som skulle kunna få någon effektför att förhindra denna ekologiska katastrof - utrotande av tusentals arterfrån vår planet - nämligen att förbjuda import av sådant timmer Åven om vårimport kan synas obetydlig, så är vårt exempel inte obetydligt. Sedan välimporten stoppats kan med en helt annan 1989/90:45 13december 1989 1989/90:45 auktoritet tala för internationella initiativ i den här frågan i FN och i andra13 fora. ~ Herr talman! Jag yrkar bifall till samtliga reservationer som jag stött i utskottet,sammanlagt 14 stycken. REYNOLDHFURUSTRAND (s): I det betänkandesom vi nu diskuterar behandlas ett tjugotal motioner från den allmännamotionstiden. Motionerna berör olika områden inom utrikeshandeln. Det harföranlett avlämnande av 25 reservationer, av vilka jag skall beröra några.Skälet till att jag inte kommer att gå igenom samtliga motioner ochreservationer, vilket i och för sig skulle vara frestande, är inte att jaganser somliga vara viktigare än andra, utan det har enbart att göra med attdet skulle ta för mycket av denna kammares dyrbara tid i anspråk. Dessutomkommer vi med all sannolikhet att ytterligare debattera just dessa frågor iden stora utrikespolitiska debatten nästa ån Iflera motioner berörs frågor om utrikeshandeln från i huvudsak principiellasynpunkter. Bl.a. påpekas att frihandelns betydelse för välfärdsutvecklingenoch ett ökat aktivt intresse för ett större deltagande i de pågåendeinternationella förhandlingarna är viktiga frågon Man pekar också på, och geruttryck för, en mer förbehållsam inställning till värdet av frihandeln. Ettannat påpekande som görs är att det krävs en ändrad inriktning av den svenskahandelspolitiken, i syfte att mer främja en ny ekonomisk världsordning. Enytterligare synpunkt som förs fram är att vårt land har stor betydelse somopinionsbildare vid GATT-förhandlingarna när det gäller krav på en globalfrihandel. Dessutomunderstryks behovet av en mer modifierad frihandel för att tillgodose sociala,miljömässiga, regionalpolitiska eller säkerhetspolitiska behov. Flera av de här synpunkterna, med ungefär samma innebörd, har förtsfram här i kammaren tidigare. Utskottet redogjorde då för det internationellaarbete som pågick inom och för de överläggningar som varit mellan Sverigeoch EG och mellan EFTA och EG. handelspolitiska debatten framhöll utrikeshandelsministern attsåväl arbetet med att avskaffa icke-tariffära och andra handelshinder somförhandlingarna om bl.a. ett nytt multilateralt tjänstehandelsavtal fortskrideri en positiv riktning. Det är alltså viktigt att understryka att syftet är attmultilaterala handelssystem skaU stärkas och långsiktigt kunna utvidgas. Manhar också fastställt att den s.k. Uruguayrundan, vilken vältaligt redogjorde för, skall vara avslutad . Vadsom nu i huvudsak återstår i arbetet är att lägga fram konkreta förslag medåtföljande förhandUngar för att finna kompromisser som är nödvändiga förhandelns fortsatta utveckling. Denu pågående förhandlingarna, såväl de inom som de inom ramen för denvästeuropeiska integrationen, har ju till syfte att främja en fri handel. Jagvill bara understryka det som sagts i den här kammaren tidigare. nämligen att Sverigemycket aktivt driver frihandelslinjen både i och andra globalaorganisationer och i det västeuropeiska integrationsarbetet. I några motioner tas frågan om spridning av handeln till flera länderupp. Man pekar bl.a. på att handeln bör främjas och utvecklas mer med såvälNordamerika som och . I andra motioner tar man upp frågan om enmer vidgad handel med enbart . Naturligtvis gläds vi alla åt den frigörelseprocess som vi nu ser i Östeuropa.Mycket talar också för att denna process kommer att förändra de gamlaoch klassiska handelsmönstren. Utskottsmajoriteteninstämmer i att ekonomiska samarbete inte bör begränsas till enbartVästeuropa. Som jag sagt tidigare är en världsomfattande frihandel ett mycketviktigt mål för svensk handelspolitik. Parallelltmed det västeuropeiska integrationsarbetet förstärks även kontakterna medländer i . Enligt de informationer som utskottet fått föreliggernumera handelsavtal mellan exempelvis EG och vart och ett av länderna ,, och . Dessutom vet jag att förhandlingarpågår mellan EG och andra östeuropeiska länden Frånsvensk sida har vi bilaterala handelsavtal med samtligaösteuropeiska länder Vi vet också att det inom regelmässigtgörs en uppföljning och en analys av de avtal och förhandlingar som genomförts.De förändringar som sker på det handelspolitiska området leder också till endel omfördelningar av insatser Detingår alltså i regeringens uppgifter att fortlöpande bevaka händelseutvecklingenpå det handelspolitiska området i hela vår omvärld. Syftet med denna bevakningär att vårt eget lands relationer med länder som slutit handelsavtal medtredje land blir så att säga mer parallella. Handelsutveck-Ungen mellan EG ochde östeuropeiska länderna följs alltså mycket noggrant, och den senaste tidensmycket snabba händelseutveckling har också lett till en mer intensifieradbevakning . Sverigesöverläggningar med länder i fortsätter nu på samma sätt som tidigare,dvs. på bilateral basis. Mot bakgrund av den utveckling som pågår i Östeuropatorde en del av de synpunkter som tagits upp i motioner och förts fram ireservationer bli tillgodosedda genom de överläggningar som faktiskt pågån Jag vill också påminna om att utskottet, när vi behandladevissa anslagsfrågor inom område, hemställde attriksdagen som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfördeom inrättandet av ett fristående handelskontor i . utskottet, tyckte att det var angeläget att regeringen prövade förutsättningarnaför att inrätta ett sådant organ och att regeringen även skulle beaktamöjligheten att få till stånd en handelsrepresentation i . Enligt vadutskottet nu har erfarit planeras ett avdelningskontor i tillhörandegeneralkonsulatet i . Till detta kommer också viss samordning avSveriges exportråds verksamhet att genomföras. Detta är positivt. Detta kanleda till en förbättrad utveckling. Vikan alltså konstatera att arbetet på att vidareutveckla våra handelsrelationermed och nu har inletts. 1989/90:45 13december 1989 1989/90:45 13december 1989 att detta kommer attfortsätta i en för oss alla sannolikt mycket positiv riktning. Låtmig slutligen, herr talman, något beröra de frågor som tagits upp rörandeskövlingen av tropiska regnskogar och import av tropiskt timmen Detpågår i vårt land och i många andra länder allehanda aktiviteter för attskapa förståelse och medvetenhet för den globala miljöförändringen. Många av dehär aktionerna finns det anledning att både respektera och berömma. Närdet gäller frågan om de tropiska regnskogarna finns mycket utförligt beskriveti betänkandet dels hur stor del av avverkningen som används för industrielltbruk, dels vad som åtgår i samband med markexploatering och röjning för attbereda arealer för produktion av grödor och kött för export samt vad somförsvinner på grund av svedjebruk, som används i framför allt de fattigadelarna. Det är alltså den lilla delen, herr talman, som används i denindustriella processen; den stora delen går sannolikt till att bygga upp deagrara förutsättningarna i dessa länder Såvälhär hemma som på det internationella planet uppmärksammas dessa frågor Flerainsatser görs för att begränsa användningen av tropiskt timmer, och inom såvälOECD som EG och i GATT-förhandlingar förs diskussioner om hur man bättre skallkunna skydda bl.a. tropiska regnskogar. deltar aktivt i detta arbeteoch för fram förslag till åtgärder som kan ge möjlighet att åstadkomma enmiljövänligare hushållning och bättre planerad produktion när det gällerframför allt tropiskt timmen Det är viktigt, herr talman, att inte minst iGATT-sammanhang och i andra multUaterala organisationer verka för projekt ochandra åtgärder som gör att en begränsad användning av tropiskt timmerkan komma till stånd. SIND har, herr talman, i en rapport påtalat vad som börgöras för att stärka den nationella råvaran på skogsområdet och få den bättreutvecklad i industriellt hänseende. Som jag inledningsvis sade har jag endast berört några av de 20motioner och 25 reservationer som finns i detta betänkande. Jag villavslutningsvis yrka bifall till utskottsmajoritetens hemställan och avslag påreservationerna. NICGRÖNVALL (m): Får jag först råda bot på synden genomatt nu yrka bifall till reservationerna 1, 11, 12 och 24 för att därefter i någontyp av bemötande och debatt beröra några huvudpunkter som framkommit underdiskussio- 1såväl vpk:s som inställning i denna fråga ligger en grundläggandeavvikelse från den syn som jag demonstrerade i mitt inledningsanförande,vilket gör att man inte riktigt kan tro på dessa partiers försäkringar om attde vill inse handelns betydelse. Frihandel vilar på att nationer kan upplevakomparativa fördelar av handeln. Den teorin har formulerats av bl.a. de svenskaprofessorerna , och den kallas den dynamiska handelsteorin. Närnu dessa partiers företrädare talar om att de vill införa olika former avbegränsningar av frihandeln, alltså olika former av styrning, förnekar de just frihandlens teori. Desätter sig i kontroll av frihandelsteorin och säger: Vi vet bättre, vi förstårbättre än ni andra. Ty när man säger att man inte accepterar u-ländernasståndpunkt i socialklausulfrågan eller när man säger att man vet bättre imiljöfrågorna, då drar man in regleringar i sammanhanget som alltid födermotregleringan Pådet sättet blir denna politik egentligen mer förödande för frihandeln än denter sig på ytan. Det är väl närmast något att glädja sig över, att dessa bådepartier saknar betydelse i svensk politik. Merabetänkligt är onekligen att också ägnar sig åt den här typen avregleringstänkande och överlägsenhetstänkande. I reservation 5, denjordbrukshandelsreservation som står bakom, lägger man till att manvillkorar frihandelsbegreppet, och det är ett tänkande som moderatasamlingspartiet inte kan ansluta sig till. Det är därför vi har valt att i daggå på den majoritetsskrivning som finns, som är villkorslös. Vi kan inte accepterainskränkningar av den arten. Påsitt sätt gav ju oss ett alldeles utomordentligt exempel påsammanblandningen av tankegodset, när han tog exemplet om fartyget som utspyddesvavelgaser. Det fartyget skulle vara ett hinder för fri handel. Han har juinte förstått att fartygets förhållanden skall regleras av miljöpolitikensregien Där arbetar vi, och vi kan och skall arbeta snabbare, för att regleradetta miljöproblem. Men att dra in detta såsom en del av hindret för fri handelvittnar egentligen om att faktiskt inte har förstått vad det helagäller Tillsist, herr talman: kan inte lämna regeringspartiets företrädare oskyddad. Vihar visserligen en stor gemenskap i dessa frågor, men jag vill ändå sända denhälsningen, och möjligen också den begäran om ett förtydligande frånregeringspartiet, som ligger oerhört lågt när det gäller EFTA-spåretsbärkraft. Vi har fått så oerhört många signaler från EG om att den eufori somutbröt när höll sitt tal i sannerligen intenödvändigtvis behöver svara mot verkligheten. Kommissionens rapport tillministerrådet, den framlagda rapporten till parlamentet, FransAndriessens tal i för någon vecka sedan - allt tyder på att EG:s tömmarhåller på att dras in. Detjag vill säga till är att vi som verkligen vill vara med idet nya vill vara det på villkor som vi kan leva med. Det ärutomordentligt angeläget att regeringspartiets och regeringens företrädareidentifierar var smärtgränsen går och låter parlamentet vara med och diskuteraäven fortsättningen av de förhandlingar som kan börja. Vi kommer i alla fallinte att acceptera att dessa förhandlingar leder till eftergifter i vad avservåra möjligheter till en framtida framgångsrik Europapolitik. HÄDAR (): På en punkt tycker jag att säger någonting som jag kanförstå och acceptera. Det är när han talar om den gemenskap som trots alltfinns mellan socialdemokraterna, och när det gällersynen numera på frihandel. Orsaken är naturligtvis att man från regeringenssida har tagit de grundläggande besluten att öppna för bl.a. import avtekoprodukten jag förstår det, driver man förhandlingar 1989/90:45 13december 1989 i i syfte att nålångtgående resultat för att öka frihandeln. De ansträngningar som görs föratt komma till överenskommelser i om vidgad handel, ekonomiskt samarbeteoch ökat samarbete över huvud taget är också saker som förenar oss. Huvudmotståndareville utnämna sig själv till. Det är kanske att ta i. Detmotstånd som i varje fall jag ser är att jag själv protesterar mot ettförvirrat tänkande, som bl.a. ger uttryck för Det är mera denpersonliga förvirringen än partiets som jag tycker det är angeläget att ta itumed. Varjevamutbyte måste bedömas efter sina egna meriter, sade . Ja, menvem gör den bedömningen? Vi vet vem som gör den i central-styrda planekonomienDär är det ett fåtal sociahstiska ledare som fattar beslut om vad som skallsäljas och vad som skall köpas. År det det som är grundläggandemodell? Det måste det rimligtvis vara, för om man låter människorna själva görabedömningen och låter handelsmännen själva bestämma vad de skall köpa ochsälja, då har man frihandel, och det var ju det fula. Följaktligen är det dencentralstyrda planekonomin av öststatsmodell som i grunden är den modell somman hamnar i, om man väljer väg. Sedansade han att det skulle vara tryggare för människor om nödvändiga varortillverkades i närmiljön - jag uppfattade det ungefär så. Jag vet inte omsvenskar i allmänhet tycker att det är otryggt när de går ut och tittar i våraaffärer för kläder och textilier Att det förhåUandet att numera praktiskt tagetallt som finns där kommer från avlägsna länder skulle skapa ett slags känsla avotrygghet hos konsumenterna har jag inte märkt. Det är intressant att LarsNorberg går omkring och oroar sig för att inte kunna få kläder när han går utoch tittar sig omkring i , och på andra håll i landet också för den delen.Jag tror inte att andra upplever det som någon risk. RolfNilson tar upp utsugningsresonemanget i samband med handeln med MenSverige var också en gång ett fattigt land, som vi vet. Då kom de då rikaländerna i och ville köpa av oss bräder, timmer och järnmalm ochdärigenom suga ut oss - det är ju så man måste tolka honom, att när någon villköpa av så är det en del av utsugningen. Men tack vare den"utsugning" som vi utsattes för, de pengar som vi fick in och denteknologi som vi kunde bygga upp på bas av det och efter hand sälja mer och mersofistikerade produkter har vi fått ett välstånd i vårt land. drabbades av "utsugning". har ocksåandra länder i , såsom , , och , fåttdel av denna "utsugning", som för dem har varit så utomordentligtgivande och bidragit till deras levnadsstandardhöjning så att många av de härländerna nu är snubblande nära att få en levnadsstandard som svarar mot den somvi är vana vid i . Jämfördet med de stackars länder som inte drabbats av denna "utsugning" -, - och se på under vilka förhållanden människor lever i deländerna! Jag måste säga att jag önskar allt fler länder att få del av den välsignelserika"utsugning" som talar om. Miljöargumentetoch resonemanget om socialklausulen som tagits upp låter stundtalsbestickande, men det finns också betydande risker för att de argumenten skallmissbrukas i protektionistiskt syfte. Självfallet är det så att när medtårar i ögonen talade om de dåliga sociala förhåUandena i fabriker iu-länderna, framför allt textilfabriker, var det inte i första hand för attåstadkomma en förändring till det bättre där utan för att hindra importen avtextilier från att komma till . Låt oss se upp, så att inteandra länder utnyttjar sig av liknande argument mot ! Jag tycker att viskall slå vakt om våra fjällnära skogar De skövlas i för stor utsträckning . Men antag att någon skulle säga: Vi kan inte köpa pappersmassa ellerbräder från , därför att svenskarna använder sig av ett skogsbmk sominte tillräckligt beaktar miljöhänsynen. Då skulle det vara ett uttryck församma slags protektionism från deras sida som den jag har anklagatcenterpartiet fön 1989/90:45 13december 1989 Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar Eftersom vi befinner oss i ett läge där replikerna räknas somanföranden, får man tala sex minuten Jag skall inte utnyttja hela avhänsyn till kammarens ansträngda arbetsschema. Låt mig dock kommentera ett parsaken Jagnoterar med tillfredsställelse att säger att måstearbeta för att få en handel som sprids till fler länder än enbart till ländernai . Låt mig fråga hur han ser på möjligheternaatt använda EFTA, som ingår i, som ett instrument för att främjahandeln med andra delar av världen och vidga handeln med . Jag kangöra den tolkningen att det sade ligger väl i linje med vadcentem har anfört. Såtill frågan om , som förbigick med tystnad. Närregeringen ger signaler till är det viktiga och betydelsefulla besked manlämnar. När regeringen lämnar besked på jordbrukets område, uppfattas det somatt därmed har tagit ställning i olika frågor När regeringen i en nottalar om att den livsmedelspolitiska gruppens arbete kommer att ligga somunderlag för en ny jordbrukspolitik, kommer det av att uppfattas som ettauktoritativt besked, trots att ännu inte har tagit ställning tillförslaget i fråga. Låtmig upprepa min fråga: År den socialdemokratiska strategin sådan att man iGATT-sammanhang är beredd att sälja ut vissa delar av svenskt näringsliv,exempelvis jordbruket, för att vinna fördelar på andra områden? Eller varförförfar man annars på det sätt som man gör? Jagvet att,det långt inne i de socialdemokratiska leden reses frågeteckenkring den politik som regeringen har signalerat inom . Jag läste med mycketstort intresse Piteå-Tidningens ledare . Den hör kanske inte tillvärldens största tidningar, men den är socialdemokratisk och därmed ettspråkrör för socialdemokratin. I nämnda ledare uttalades farhågan för att densvenska jordbrukspolitiska linjen kommer att ställa till stora komplikationerför svenskt jordbruk. Det är inte fråga om ettöverlägset tänkande, , när vi säger 1989/90:45 13december 1989 att man skall ställa likastora krav på importerade livsmedel som på inhemskt producerade livsmedel. Vihar ju varit rörande överens om - och även överens med , vilketinte vill säga litet - att vi skall ha en bra miljölagstiftning och en bralivsmedelslagstiftning i . Det förvånar mig varje gång om vikten av att öppna gränserna för handel med jordbruksprodukten Han ärtydligen beredd att lägga mindre tonvikt vid importerade livsmedels kvalitet.Vi vet ju att många importerade livsmedel har framställts med kemikalier somvi förbjuder i . Man använder besprutningsmetoder och preparat som vi iSverige inte tillåten är tydligen intresserad av att skallöversköljas av den typen av livsmedel bara för att förverkliga hans önskemålom en fri livsmedelshandel. (vpk): Det är kanske inte omöjligt, , att vi i bättrekänner till miljöeffekter och sociala effekter av vad som följer i handelnsspår än vad man gör i utvecklingsländerna. Jag tycker att våra kunskaper, vårasmärtsamma erfarenheter och de misslyckanden som har råkat ut för skallförmedlas till . Vi skall inte tvinga dem att upprepa våra misstagoch därmed få uppleva de miljökatastrofer som vi har upplevt. Vi har bättrekunskaper på en del områden, precis som man i har bättre kunskaperän vi på andra områden. Detfinns självfallet en kvalitativ skillnad i synen på frihandeln. Vi ser frihandel som ett instrument bland många för att uppnå välstånd och utjämningmellan regioner Jag undrar vad själva kallar det, när de hukar iskuggan av EG:s tullmurar, vilket de faktiskt gör. De prioriterar ned kampenför den fria handeln i förhållande till de fördelar som tuUmurarna inom EGskulle ge . År inte det en grundläggande avvikelse? År inte accepterandetav begränsningar i form av en teknikbojkott en ekonomisk krigföring sommoderaterna och liberalerna har accepterat? År inte detta principiellaavvikelser från den fria handeln, som ni säger er vara förespråkare av? verkar bara extremerna finnas. Han gör sig skyldig till enotillåtlig förenkling. Man kan acceptera den som ett pedagogiskt grepp och somdebatteknik. Men visst måste både ha hört talas om och kunnatföreställa sig innebörden av det "konstiga" begreppet"utsugning", som vi inom arbetarrörelsen och den socialistiskarörelsen använder? Nog har väl på sina resor runt om i världen settexempel på utsugning? Detfinns ett alternativ som inte tycks existera i svartvita föreställningsvärld,nämligen solidaritet, ömsesidigt hänsynstagande och överenskommelser mellanjämbördiga parter tycks mena att den fria handeln är den starkastemotorn i ekonomisk utveckling. Det var tydligen bristen på fri handel somförsatte i den nuvarande situationen. Själv kan jag tänka mig andrafaktorer av betydelse som orsaker till utvecklingsproblem. Jag trorinte att det långa och intensiva mot det vietnamesiskafolket är av mindre betydelse. Jag tror faktiskt att det har haft ett avgörandeinflytande på den ekonomiska och sociala utvecklingen i . Det är säkertav viss betydelse att inte har betalat det krigsskadestånd som man rimligenborde ha betalat för att bygga upp landet efter de skador som manåsamkade det. Det har andra besegrade länder gjort. I pumpades enmängd pengar in efter andra väridskriget. Marshallhjälpen är säkert inte ettokänt begrepp. Det finns alltså andra förklaringar till Vietnamsunderutveckling och svåra ekonomiska situation än bristen på frihandel. Nufinns det, tror jag, åtminstone en gradskillnad mellan den syn som vpkrepresenterar och den syn som och representerar Jagvet inte om det är en artskillnad. Enligtmin uppfattning balanserar på slak lina när det gäller en skadligprotektionism. Man är farligt nära detta. Det finns en underström av misstromot ett utbyte mellan folk och ett utbyte mellan kulturer Jag tror att dettautbyte i form av handel och på andra sätt är av godo.