prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Tillsammans med miljöparliet står vi i vpk bakomreservation nr 1 till betänkandet, vilken tar upp vidareexporlaffärerMajoriteten i utskottet har i detta sammanhang uttalat: Sammanfattningsvis villulskotlel framhålla alt den nu genomförda granskningen gett ytterligare beläggför de kritiska uttalanden som tidigare framförts frän utskottets ochmedborgarkommissionens sida. Vi reservanter menar atl delta är en för svagskrivning. Vi vill ha en starkare skrivning, vilket främst motiverasav de promemorior som upprättades av tidigare krigsmalerielinspektör . Ännu viktigare är en SÄPO-promemoria, som visar alt såväl och senast visste atl robot 70 hade exporteratsvia till och Bahrein. Trots detta har man alltså tigit omaffären under fem års tids polisutredning. Vi menar all KMI i detta fall utgören del av , och samtliga statsråd som harvarit inblandade bär alltså ett ansvar för del som har hänt. Sedan till frågan om Marcorii-affären, som IngelaMårtensson log upp. Hon undrade varför vpk infe stödjer reservationen om detta,och jag skall lugna henne genom atl säga att vi stödjer den. Del är ettförbiseende alt vi Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning inte harstött den i utskottsbehandlingen. Vpk är det parti som allra tidigast tog uppdenna affär till gransknirig. Vi menar atf det inte handlar om ifall ärett lämpligt land eller inte, utan det handlar om principfrågan. Skallregeringen, som man gjorde via handelsminister , säga ja tilldetta sätt atl sälja lill ell tillåtet land fast man är medveten om att exportensedan skall gå vidare fill eft otillåtet land? Det är själva principfrågan somär del viktiga, och det är detta som reservationen handlar om. I den riktaskraftig kritik, och det tycker vi är helt berättigat. Sedan till reservationen nr 3 som handlar omsamarbelsavtal. Vi menar att man i och med Indienaffären knäsatte en nyprincip, nämligen aft man i samarbelsavtal skall garantera de länder som intebefinner sig i krig vid just del tillfälle då de vill köpa vapen från ,och då rätteligen borde vara ett s.k. godkänt land, en fortsatt leverans. Manförsäkrar i samarbelsavtal del landet aU vapenleveranser kommer alt fortsätta idel oändliga, även om detta land råkar in i väpnade koriflikter Jag är medvetenom att detta är en lyp av samarbelsavtal som tyvärr kommer att sprida sig lillalla vapenaffärer framöver Den princip som tillämpas i dessa avtal strider motde riktlinjer som den svenska vapenexporten bör hålla sig till. Delta är alltsåvad reservation nr 3 handlar om. Sedan lill socialdemokraternas egen reservation, nämligenreservation nr 7. Den berör frågan om huruvida man skall lämria ulRRV-rapporteu eller irite. Del är intressant atl titta på hursocialdemokraterna motiverar sitt ställningslagande, och det kommer att bliännu intressantare alt höra motiveringen från utskottsrepresentanfen. När det gäller frågan om har vi att setillbaka på en situation där den indiska regeringen som kund begärde enutredning. Kravet tillgodosågs, men det viktigaste, innehållet, hemlighölls.Däremot fick både och läsa och skriva av denhemliga rapporten. Del motiverade regeringen med alt de var part i målet. Enligt de regler som finns kan man också säga all idel här fallet i högsta grad är part i målet, borde också ha fåtttillgång till de hemligstämplade delarna. Det fick man alltså inte. Delinnebär att de delar av utredningen som den indiska regeringen var ule eflernär den gjorde den här beställningen, de fick den inte ta del av. har man ialla fall fått ta del av materialet i och med aft det har kommit fram. Det harsipprat ut, jag vet inte på vilka vägar, meri ibland är del bra alt saker ochting kommer fram i ljuset. Man känner i till den här rapporten, och när detgäller de personer som den lovade inte skulle förekomma sommellanhänder, vet man att just en sådan person förekom i sammanhanget. Dessadelar av utredningen vill regeringeri irite lämria ut. Del pågår uu en polisutredning i . Man vet om attdessa papper finns och man behöver dem i original för aft kunna hävda sin rätti den pågående processen. Ända tills i går fanns del i KU en betryggande majoritetför att lämna ul materialet, en majoritet som har försvunnit. Det innebäralt inte är villiga att underlätta den rättsliga processen iIndien, och tydligen är inte någon socialdemokrat heller villig att göra detta.Men det har slätt klart . Men åtminstone har sagt, alt om en majoriteti röstar för att regeringen har gjort ett fel i den här delen, ärregeringen villig att lämna ut rapporten. Det skulle innebära att man äntligenfår slut på den här processen i och atl man äntligen får klarhet i dessaaffärer Det är någonting som moderalerna och socialdemokraterna förvägrar bådeden indiska allmänheten och den svenska allmänheten att få. Man frågar sig naturligtvis varför Vilket är moderaternasmotiv atl göra pä del här sättet? Jag är alldeles övertygad om attsocialdemokraternas motiv är att man vill bibehålla intressegemenskapen ochförtroendet mellan vapenindustrin och det socialdemokratiska partiet. Def ärell mycket förtroendefullt och gott samarbete som har resulterat i storaorderingångar för den svenska vapenindustrin. Det är ingenting som man ärberedd atl sälja ut, har jag förstått. Regeringen vill också vara säker pä all riksbankensönskemål om sekretess skall fortsätta att gälla. Man sätter alltsåvapenindustrins intresse före det berättigade intresse som finns hos denfolkliga opinionen, både i Indieri och i , om att denna vapenbykäntligen skall tvättas offentligt och ordentligt. brukar ge sken av, eller vill åtminstone gesken av, aft de värnar rättssamhället och atl de är mycket högtståendemoraliskt sett. De är minsann inte de som ljuger, utan här skall alla papperfram på bordet, och alla skall ta sill ansvar- inte minsl socialdemokratiskastatsråd. Atl moderalerna i del här fallet nu väljer atl kohandlamed socialdemokraterna måsle naturligtvis ha någon förklaring. Del är märkligtalt säger; Eftersom partiledarna har haft en överläggning ivilken partiledarna har tyckt atl detta var riktigt handlat, måsle KU se påfrågari igen. Detta är två saker som inte alls har med varandra atl göra. Enpartiledaröverläggning har ingen konstitutionell tyngd över huvud taget i detsvenska demokratiska systemet - åtminstone enligt vad jag vet. Partiledaröverläggningar är en arbetsform som densocialdemokratiska regeringen om inte introducerat så använt mycket flitigt.Partiöverläggningar används för alt binda upp de andra politiska partierna iöverenskommelser i hemliga rum, så all regeringen skall slippa en demokratiskdebatt om olika frågor. Del är ett arbetssätt som vi i vpk har kritiseratlänge, och vi kritiserar utbredningen av det. Del kommer igen i fråga efterfråga. När det gäller frågor som rör utrikespolitik ochsäkerhetspolitik, s.k. känsliga frågor, kritiserar vi förfarandet ännu mer Dåsker dessa överläggningar oftast i utrikesnämnden, och då är det infe fråga omatt samtliga partiledare skall delta. Då är inte vpk och inte medöver huvud taget. Det fattas en mängd sådana beslul, och de las sedan somintäkt för att det firiris en gemensam svensk hållning i olika frågor. Defta ärett djupt odemokratiskt arbetssätt, och det faktum atl samtliga partier inte ärmed är ännu mer odemokratiskt. Det är i deu här församligen som frågorna skalldiskuteras, inte i partiöver-läggriirigar i slutua rum. Enligt vad jag förstårhar konslitutionsutskollet inte någon som helst anledning att ta hänsyn tillvad partiledarna har kommit överens om. har i singranskning visat på all rege- Granskning av statsrådens tjänsteutövning och rege-,ringsärendenas handläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning ringen hargjort fel. Sedan spelar del ingen roll vad partiledarna har sagl. De har väl iså fall varit dåliga rådgivare ål regeringen. Vi som tillhör de partier vilkas partiledare inte ärrepresenterade i utrikesnämnden kan möjligen med heder konstatera detta. Nisom tillhör de parfier som varit representerade med en partiledare, vilkatydligen har varit dåliga rådgivare fill regeringen, får väl la ert ansvar fördetta. Skulle partiledare stå över koristitutiorieni ? Man kari undra vilken uppfallning ni i moderaia samlingspartiet harom vilka ni är. År själv, eller vem är han? Skall allarätta sig efter honom? Vad skall ni göra i konstitutionsulskottet när dessapapper kommer tillbaka, om ni nu har kommit överens med socialdemokraterna omatt det är den tågordningen som skall gälla? Ni kan dä konstatera att parternahar träffats och vad de sade. Men vad skall ni sedan göra? Sedan skall papprenatillbaka lill kammareri, och vi skall på nytt trycka på voteringsknapparna. Det finns ingenting, , som gör att den härfrågan till sitt innehåll skulle ändras på något sätt. Därför yrkar jagnaturligtvis, fru lalman, avslag på yrkandet om återremiss och bifall tillreservationerna 1, 2, 3 och 8 samt. för säkerhets skull, till de övrigareservationer som vpk står bakom. Jag tror alt föregående talare frånvänsterpartiet kommunisterna glömde detta. AnL 29ANDERS () replik: Jag lyssnade med stort intresse på dettavåldsamt engagerade anförande. Jag fick reda på atf det hade förekommitförbiseenden från vpk;s ledamöter i utskottet när det gällde en reservafion.Varför stöder inte vpk reservation 4 från moderata samlingspartiet, folkpartietoch ? Det skulle vara intressant atl få en förklaring till varförni inte vill vara med och stödja den och rikta kritik inom elt avsnitt somgäller vapenexport. Eller är def möjligtvis på del sättet att det inte finrisnågon konsekvens i vpk:s politik? Varför är ni inte med på reservation 4? När det gäller partiledaröverläggningar trodde jag alt jaghade förklarat motiven bakom återremissyrkandet. Det har uppenbarligen integått fram. Del som något förvånar mig är att det är elt förfärligt skriande frånvpk;s partiledare om att han inte får vara med i överläggningarna. Det är ettständigt tjut om att vpk ställs utanför! Var finns logiken? Vill ni vara med,eller vill ni inte? Såvitt jag kan förstår deltar vpk ofta ipartiledaröverläggningar, t.ex. i skattefrågan, även om det av speciella skälhar varit litet problem atl förhandla med vpk;s partiledning i de härfrågorna. Får vi ett besked på den här punkten? Skall ni delta är det ingaproblem, och skall ni inte della är del inga problem heller Del är bara altstanna hemma. Jag tycker motiven för återremissyrkandet är intressanta.För del första: Varför sade , och ,som var kallade lill konslilulionsutskottet, ingenting om att del hadeförekommit partiledaröverläggningar? Vi frågade dem om det. För det andra: Vilket värde skall man tillmäta sådanapartiledaröverläggningar? Det lycker jag också skall granskas i utskottet. För dettredje; Vilken information har partiledarna fått? Har de fått infor- mation viddenna partiledaröverläggning som vi inte har fått vela om ikon-stitutionsutskotlet? För del fjärde; Vilken information har fåttfrån och fråri i statsrådsberedningen? Harhandlingarna överlämnats lill ? Har han i så fall diariefört dem?Varför har de i så fall inte föredragils för utskottet innari beslul fattades?Det vill jag också ha besked om. Om Ariita prickas eller inte - det fårvi väl se. Om kammaren inte går på del moderata återremissyrkandet för altbereda frågan ytterligare, kommer den moderata riksdagsgruppen rösta för attdet blir eu s.k. prickning. Men det är inte mot - för där harsamtliga läst fel - utan mol regeringen. Det är det som betänkandet haridlarom. Jag lycker att det är svårt att se alt det skulle kunna gå att ge klararebesked på detta område. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning AnL 30 (vpk) replik: frågar om vpk vill vara medeller inte. Vi i vpk har länge framfört atl vi vill sitta med i samtligautskott. Del har vi numera med egen krafl sett lill alt vi gör. Vi har längeframfört att vi vill vara med i utrikesnämnden. Vi kan inte se någon anledningtill varför vpk, och inte heller miljöparliet, skall uteslutas urutrikesnämnden, när man har en lyp av överläggningar i s.k. känsliga frågor föratt nå en parlamentarisk enighet och för alt kunna ge de rätta signalerna utåt.Om det är ambitionen i den församlingen, varför är då inte samtliga partiermed? Jag har ställt den frågan även till utrikesminister , ochhan har inte riktigt kunnat förklara varför Jag tycker atl det är en dåligrutin atl del är så. Partiledaröverläggningar är en arbetsform som används avden socialdemokratiska regeringen i alldeles för stor utsträckning enligt vpk;smening. Man kallar hellre partiledare till slutna rum med slutna överläggningaroch binder upp de olika partierna i olika ställningstagandenän att man för enöppen offentlig demokratisk debatl. Vi lycker atl det är ett dåligtarbetssätt. Jag kan inte förstå varför stöder detta - framför alltinte . talar återigen omolika saker som han vill all konstitutions-ulskollel skall titta på med hjälpav återremissförfarandet. Alla de saker som radar upp haringenting med granskningen av regeringen alt göra. Del är ointressant vilkapapper som partiledarna har fått. Det är ointressant vad partiledarna harsagl, tyckt och gjort. Del intressanta är vilka beslut och slällningstagandensom den har fattat i dessa frågor Det är del somkonstitutionsutskottet granskar, och det är där som konsiilulionsutskotlet haransett atl regeringen har gjort fel. Jag delar den uppfattningen, och jagbeklagar att inte vågar stå för det. Jag frågar mig vad ni får iutbyte av denna kohandel med socialdemokraterna. Jag är övertygad om atlröstningen kommer all gå så att det blir en återremiss, och jag är övertygadom att ni har kommit överens om della i elt litet slutet rum i förväg. AnL 31 ANDERSBJÖRCK (m) replik; Jag tackar för lektionen efler att ha suttitsnarl i - största delen av tiden i KU - om vad KU skallgranska. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning settGudrun i KU. har hon talat om att hon febrilt har läst hemligahandlingar Men jag har sannerligen aldrig sett henne della i utskottsar-belet. Precis tvärtemot vad säger har detutomordentligt stor betydelse för bedömningen av denna fråga och andra frågorvilken information som regeringen i regeringens utövning ger till partiledareoch andra, vilka dokument som ställs fill förfogande, om man är sanuiugsenliginför KU eller inte. Vi har t.ex. kritiserat Mals för detta, medvpk;s goda minne. KU granskar s.k. administrativ praxis. Jag trodde att även ensuppleant i KU hade en viss kunskap om vad det utskottet sysslar med. Läs det tjocka belänkande som ligger påkammarens bord och se vilken typ av granskning vi har sysslat med. Del framgåralldeles klarl all det är precis den typ av frågor som jag har nämnt och som visedan decennier tillbaka har granskat. säger vidare alt del förekommer för mångapartiledaröverläggningar De skall i princip inte få förekomma. Man skall gåvägeri via lill utskotten osv. Ja, detta är ju en fruktansvärd kritikmol ägnade veckor ät atl förhandla med regeringen påpartiledar-basis när del gällde alt rädda regeringen ur knipan. Var det fel avLars att göra detta? Varför gick inte regeringen via finansutskottetoch vpk? Ni är ju representerade där . Innebär detta att vpk;spartiordförande i fortsältningen icke kommer alt delta i någrapartiledaröverläggningar? Det är koriterilan av vad säger jaeller nej på den frågan måste vi få efter inlägg. Jag förstårinte heller varför hon är så livrädd för att svara på frågan varför vpk intestöder reservation nr 4 om vapenfrågorna. 32GUDRUN (vpk) replik: Jag kan inte ståla med att jag har suttit 20år i , . lag vet inte om det är en fördel eller ennackdel. Jag är suppleant i konstitutionsutskottel, och jag harfaktiskt suttit vid väggen vid ett sammanträde. Men jag har huvudsakligenägnat mig åt frågan om vapenexporten, eftersom jag är ordinarie i ett annatutskott och dessutom har en del andra frågor på mitt ansvarsområde - som det ärnär man är ledamot i ett litet parti. Jag är myckel medveten om vad konslitutionsutskotlet gör,inte gör och skall göra. Jag har äveri läst granskningsbelänkandet ganskanoggrant. Men vad jag menar, , är att det har gjorts en ordentliggranskning. Affären har granskals. Ända fram till i förrgår var ni överens omatt granskriirigeri som är gjord är tillräcklig för alt pricka regeringen.Därefter kommer och säger att han tycker alt detta är bra och atlhan har sagl del vid en partiledaröverläggning. Det kan ju inte omkullkastahela den granskning som har gjorts tidigare och där ni har varit överens medde andra oppositionspartierna om alt del var riktigt att pricka regeringen.Det faktum att partiledarna har yttrat sig i frågan kan inte ha den betydelsesom försöker att tillskriva det. Del finns inte någon grund fördel i den svenska konstitutionen mig veterligt. Det finns ingel institut somheter parli- ledaröverläggningaroch som har ett visst värde i förhållande till konstilutionsutskottetsgranskning. Vad del sedan gäller om skall fortsätta attdelta i partiledaröverläggningar eller inte, förmodar jag all han kommer attfortsätta alt göra det. Vad jag kritiserar, och vad vi har kritiserat frånpartiets sida inkl. , är atl delta är en arbetsmetod som användsalldeles för flitigt av regeringen. I de fall det är partiledaröverläggningarär del klart att vi deltar Vi skall gärna se lill alt antalet minskar Men dägäller det samtliga partier, naturligtvis inte bara vpk. 33 PER (): Vapenexporlskandalerna har mer än någol annatskadat fredsrykle i världen. Därför är del bra att ett enhälligtkonstitutionsutskott nu konstaterar att den genomförda granskningeri har gettytterligare belägg för de kritiska uttalanden som har framförts frånutskottets och medborgarkommissionens sida. Det är också bra alt KU-majorilelenhar kritiserat regeringens hemlighetsmakeri med . Inte minsl ärdel bra atl ledamoten har agerat med stor koristilulionell nit ivapenexportärendena i allmänhet och i Indienaffären i synnerhet, trots att hanär varm anhängare av svensk vapenexport. Jag tycker alt man kan konstatera allAnders har visat förtjänstfull förmåga alt skilja mellan konstitutionelltansvar och partinit. Just dårför är det med bestörtning man tar del avuppgifterna om att nu håller på all krossa förtroendet för AndersBjörcks konstitutioriellå heder Del sägs alt KU inte har varit informerat om något slagspartiledaruppgö-relse angående . För det första är del fel. Förekomsten av dennapartiledarinformation har omnämnts i KU. För det andra är det irrelevant. Som redan har påpekatssaknar partiledar-uppgörelser varje form av konstitutionell status. I själva verket handlar det om att inte villbegripa att KU är ett självständigt granskningsorgan. Sannolikt handlar detockså om atl inte. som , förmår skilja på å ena sidan Sverigesnationella intresse av vapenbykstvätt och å andra sidan vissa förelagsexportintressen. Vad blir nu följden om genomför sitt planeradelustmord på ? Jag kan inte se någon annan möjlighet än att AndersBjörck måsle lämna KU. Hur skall vi andra någonsin kunna lila påatt ord gäller? Hur skall vi vela att företräderkonstitutionen och inte bara är springpojke för såradeparliledarprestige? Jag tycker faktiskt synd om . antydde att trodde att han varGud skulle hellre vilja jämföra honom med motsatsen. Vi ser alla hurAnders dignar under tyngden av smutsiga dolkstöt iryggen. Jag yrkaravslag på återremissyrkandet. I den digra lunta av material som ligger lill grund förKUs arbele med vapenexportfrågorna vill jag till läsning rekommendera framförallt utskotts-förhöret med chefsåklagare . Ringberg förmodar bl.a.att de Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning beryktade provisionerna iIndienaffären har gått till "internatioriella vapenagenter utan varshjälp ett litet land som inte kan agera på den internationellavapenmarknaden". Alltså:Skulle befinna sig i lag med de skummaste och mesthänsynslösa vapenhandlarna? Det verkar så. VadKU har visat är nämligen inte bara atl regeringar och krigsmaterielin-speklöreri realiteten har sett genom fingrarna med en rad oegenlligheter, uiati KU harockså visat alt den direkt har agerat som aktivvapenhandlare. Del är delta Indienaffären handlar om. "Sedankom , koricernchef i , in i bilden. Han sade att han hademycket med aft göra och träffade ofta uuder den här tiden.Avslutningsvis vill jag säga aft del gick som en röd tråd genom Ardbos förhöratl hade man inte haft så hade man inte fåll kontraktet". Redanden hölls något av de första mötena angående kanonordertill . Närvarande var , statssekreterare ,Boforschefen , som sedermera körde ihjäl sig, och BoforsdirektörenMartin Ardbo, som sedermera dömdes för illegal vapenutförsel. "talade om våraaktiviteter i och ". Palmeutvecklade sedan en aktivitet beträffande vapenharidelri till Iridieri ochPakistari, som tycks ha ökat hela liden ända fram till mordet. Av det materialsom KU har haft tillgång till framgår atl regeringen och i början av1986 varit fullständigt nedlusad av vapenexporlärenden. Inte minst ha ägnat en absurt stor del av sin tid åt vapenexport-ärenden - såväl åfaft främja försäljningen som åt aff försöka mildra de åtföljande politiskakomplikationerna. Våren1985 började telefaxen gå varm mellan och om problemen medmellanhänder, provisioner och misstänkta mutpengar Det krävdes att man skulleeliminera , och att varken eller namn skullenämnas i samband med olika möten. Sommaren1985 erbjöd plötsligt premiärminister att köpa svenskteknologi. 1oktober 1985 träffades och i och pratade kanonaffärerGandhi hävdade att var dyrare än konkurrenterna och borde sänkapriset med 220 miljoner Detkom nya varningar om aft man borde visa stor försiktighet vid samtal medpersonel som inte kunde uppfattas tillhöra allra närmaste förtrogna. Den14 träffades dåvarande industriminister ochNobelchefen . fick regeringen brev av AndersCarlberg med erbjudande om den s.k. Bergslagsfonden. Den22 träffades och i . meddelade Gandhialt den hade bidragit till alt la bort mellanhänder, sänkapriset och ge kreditstöd. Den20 beslöt regeringen plötsligt atl åter skulle bli etttillåtet vapenexportland. protesterade ambassadör, ochden träffade ambassadör, som förde på tal att svenskaföretag exporterar krigsmateriel till . Senaresamma dag blev mördad. begärde den indiska ambassaderi i Stockholmhos regeringen hjälp för att kontrollera om del förekommit mutor i samband medBofors-affären. svarade indiska ambassaden att det inte förekommitriågra mutor och alt inte har gjort sådana betalningar som påstås imedia. Den 29april fick RRV sill berömda uppdrag av regeringen. beslöt om förundersöknirigarigåeride be-stickningsbrott i Indienaffären. träffade denindiske vice utrikesministern i . varnade då föratt man snart kuride vänta uppgifter som kunde vara besvärande för Indieri ochSverige. försökte Ringberg få regeringens hjälp atfställa frågor till en gästande indisk delegation. Han fick nobben av Anna-GretaLeijon. Den 25 janauri lade han ner förundersökriirigen. Regeringeri vägrade som bekarit seriare att lämria ut helaRRV-rapporten till . Defta är naturligtvis bara en del av deri totala bilderi,men det är dock fråga om viktiga delar Vilka slutsatser kan man då dra av detta material? Men vissa konstateranden kan äridå göras. För det första bär samtliga statsråd med ansvar förkrigsmaterielexport-ärenden ett tungt ansvar för vapenaffärerna, inte minsl föralt krigsmaterieL industrin uppenbarligen har uppfattat def som aft denpåtagliga brist på respekt som man visat mot gällande bestämmelser har stått iöverensstämmelse med statsmakternas underförstådda intentioner För del andra kan man slå fast all regeringen har uppträttsom vapenhandlare och kompanjon lill vapenföretagen. av de mest flagrantaexemplen är Bergslagsfonden och över huvud taget hela Indienaffären.