prot · GD09109 · 1989-12-31 00:00:00 — vi ser infesakeri som ser den. Ett gammalt ordspråk säger att det bästa intefår bli det godas fiende. Jag tror att motståndet inom mot EGleder till att man driver en viss del av en fråga till sin spels och glömmer deövriga aspekterna på den. Miljöpartietsföreträdare sade atf man inte får vara jesuitisk och säga aft ändamålet helgermedlen. Jag får försvara både vpk och jesuiterna. De senare har aldrig påståttdetta. Det är en protestantisk propagandalögn. Det är också fel att kritiseravpk:s politik på detta sätt. Ändamålethelgar aldrig medlen. Vi kan aldrig tänka oss dessa ioskränk-ningar ioffentlighetsprincipen inom rättegångsväsendet vad gäller tryckfrihetsmål. Omvi skall slippa att gå med i EG och ändå få en viss kontroll över dessa internafionellatransaktioner, då måste vi träffa ett avtal därom. Detta avtal förutsätter enviss typ av sekretess. Annars går def inte att teckna något avtal. Det bäslafår alltså inte bli del godas fiende. Jagtycker t.o.m. alt det är rimligt med elt visst mått av sekretess i sådana härfrågor Del är rimligt alt förelag slipper få sin interna bokföring utiäm-riad ien offentlig process. Del kan ju visa sig all företaget är helt oskyldigt. Detgår inte aft förutsätta att varje företag som dras in i en skatletvisl ärskyldigt. Inte ens om företaget är skyldigt kan det anses riktigt att alla internaaffärshandlingar lämnas ut och ges offentlighet. Det är en fråga omrättssäkerhet även genlemot företagaren. Därför är denna sekretessbestämmelsetämligen väl avvägd och rimlig. Varförhar det då blivit en sådan turbuleus i derina frågas slutliga behandling? Jo,del beror på att har startat ett hårtpåtryckningsarbete. Inlagorna är myckel tjocka. Del är kanske det som gör attmånga behöver så på sig för atl läsa dem. SAF hoppas alt delta ärendeskall fördröjas så att det inte blir något beslut. Vi har redan hört ledamotenKnut Wachtmeisier berätta att man inom EG inte är speciellt attraherad av denhär konvenfiorien. Det är alltså inte fråga om en EG-anpassning att anta dennakonvention utan ett sätt att stå utanför EG. NågraEG-länder har röstat emot, sade visst, så är det. Kan detriu sägas att iriitiativlagaren själv hesiterar, då stärks de gemensammaarbefsgivarkrafterna ute i i sin vilja att säga nej till dennakonvention. Det bästa får inte bh del godas fiende. Jagvet att vill inskrida mot skatteundandragande. Gör då det, ochdärefter skall vi förena oss i kampen mot EG. Genom bl.a. koriven-tiorier avdetta slag skall vi se lill att slippa gå med i EG för att nå dessa mål. Delräcker inte alt säga nej; man måsle också kunna föreslå en konstruktiv lösnirigpå problemen. Del finns också ett väsentligt problem. Komtillbaka med elt nytt förslag, säger kanske någon. Men ofta finns det ett prisför att få någonting. I delta fall är priset att man måste godkänna sekretessenvid domstolsförhandlingen. Det är inte elt högt pris utan enligt min meningganska rimligt. Däremot är det orimligt att tro att det går att få sekretess isamband med tryckfrihetsmål. Det kan bli sådana tider, men sådaria beslutfattar i så fall denna kammare mol vpk:s röster Vid det här tillfället fattasinga beslut som går i den riktningen. Med della, herr talman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. AnL77 (): och jag tycks ha gemensamma utgångspunkter men kommerändå fram till olika resultat. Vi anser båda att det goda och del bäsla finnsinom våra resp. partier Jag vet inte vilkel som var vilket i sammanhanget.Överstatliga styrnirigar av sveriska organ är inte någol som vi vill gynna. Menvi liksom vpk vill bekämpa skatteflykt till andra länder Eriligtvår meriing är nuvarande förslag till konvention inte acceptabelt. Sveriskadomstolar påtvingas nämligen regler som inte överensstämmer med de regler somanges i regeringsformen. Vi vill därför ha ett annat förslag till konvention.Enligt vår mening kan , som har påbörjat dessa förhandlingar,genomdriva ett avtal som tillgodoser svenska domstolars behov. 1989/90:109 25 april1990 1989/90:109 25 april1990 Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut fattades under 16§.) 14§ Ny taxeringslag m.m. Föredrogsskatleulskolteis betänkande 1989/90;SkU32 Ny taxeringslag m.m. (prop. 1989/90:74). Anf.78 (): har världens högsta skattetryck. En riksdagsmajoritetbestående av socialdemokraterna och folkparfiet kommer om drygt en månad afffatta beslut om att genomföra en gigantisk skafteomläggning, som leder till ettännu högre skattetryck. Igårdagens Morgoneko hörde jag folkpartiledaren säga att han på en egentligenmycket klok fråga från eri av sina medlemmar svarat att han inte hade sommålsättning att kasta socialdemokraterna ur regeringssadeln. Han poärigterade islället atf vi i även med en folkpartiledd regeririg hade fått hållatill godo med uugefär samma politik som socialdemokraterria har fört. Närman i ljuset av defta uttalande läser att professor alt med utgångspunkt i dagens regeringspolitik kan vara det mestsocialiserade landet runt , då är Sverigealldeles på fel väg. För bästa är det nödvändigt att moderata samlingspartiet såsnart som möjligt blir det största partiet i vårt fina land. Vi är det endaparti som för det första kan föra ur den ekonomiska krisen och för detandra kan utforma en framlidsinriklad politik som skapar förutsättningar förmänniskorna i vårt land att själva kunna forma sin egen livstillvaro. Jag har velat inleda dagens debatt med utgångspunkt i den verklighet vilever i. Världens högsta skattetryck har nämligen fört med sig att vi har fåttett komplext och svåröverskådligt skattesystem, som i många avseenden under densocialdemokratiska regeringsperioden lett till atträttssäkerheten för de enskilda medborgarna inte alltid satts i första rummet. Densocialistiska ambitionen har i alltför hög utsträckning präglats av att stiftaett antal lagar som har inneburit atf statens intresse satts i första hand. generalklausulen är ett typexempel på hur man vill öka statensmaktbefogenheter. Socialdemokraterria vill nämligen skärpa innehållet i dennaklausul. Påregeringens initiativ har frågan utretts. När man tar del av vadremissinstanserna uttalat om detta förslag kan man också se hur lättvindigtregeringens närstående hanterar rättssäkerheten. Påena sidan står exempelvis juridiska fakulteten i , och kammarrätteni . Dessa har samtliga med kraft avvisat förslaget. I deras remissvarfirins uttryck som "sådana brister att det inte kan läggas till grurid förlagstiftriing". Ett annat lyder: "Utredningen synes ha missuppfattatsambandet mellan civilrätt och skatterätt". Ett tredje lyder "Utredningensändringsförslag är inte utformat på ett sätt som tillgodoser rimliga krav pårättssäkerheten. Alltför slora krav ställs på deri skattskyldige när det gälleralt överblicka och bedöma grunderna för ohka delar av lagstiftningen.Förutsebarhelen minskar på ett sätt som hovrätten finner oacceptabelt." LOkonstaterar, i motsats till vad jag citerat, att "utredningens förslagbidrar lill en effektivare skatteflyktsklausul och atl de tillgodoser rimligakrav på rättssäkerhet". Och Bankirispektionen uttalar: "Utifrån desynpunkter som bankinspektionen har alt beakta har inspektionen ingenting atterinra mot utredningens förslag." Utskotlsmajoritetenbehandlar i detta betänkande inte i sak frågan angående den s.k.generalklausulen. Man hänvisar fill att bereder frågan. Jag vill med anledninghärav ställa eft par viktiga frågor till : Fördet första: Hur tolkar Bo Forsluud LO:s synsätt, att medborgarna i vårt landfår hålla fill godo med rimliga krav på rättssäkerhet - angående uttalandet omgeneralklausulen? Fördet andra: Har den socialdemokratiska utskottsgruppen för avsikt att verka föratt denna främmande fågel i svensk skattelagstiftning, som generalklausuleninnebär, försvinner? Och när kommer den att försvinna? En väl fungerande skattelagstiftnirig är beroeode av att medborgarnakänner lojalitet mot systemet. Ett orimligt högt skattetryck, ett kompliceratoch ibland orättvist system och en omfattande byråkrati verkar i motsattriktning. Dettaär några av de många skäl för att sänka skattetrycket som vi moderater envetetunder har hävdat. Det är ofattbart att socialdemokraterna ochfolkpartiet inte bara envetet håller fast vid världens högsta skattetryck utant.o.m. bidrar till att vi får eft högre. Isamband med att man kommit till samma ståndpunkt som vi moderater när detgäller att slopa den statliga inkomstskatten för det stora flertalet svenskarföreslår man aft världens redan högsta mervärdeskatt skall bli ännu högre. Frånden kommer således en femtedel av en varas pris i handeln atf vara moms. Närman föreslår en sådan åtgärd i samband med att man vill bredda momsbaseri,skapar mari iricifament för en ökad skatteplanering och ett ökatskatteundandragande. En skattereform värd namnet borde i stället ha bidragilfill lägre skattetryck och därmed ha fått till följd ökad lojalitet mot systemet. Dagens betänkande behandlar frågan om en ny taxeringslag och ett stortantal motioner angående rättssäkerheten inom beskattningen. 53 av betänkandets67 reservationer har moderata förelrädare. Det är ett bevis på hur stor vikt vilägger vid atl den svenske skattebetalaren behandlas på ett rättssaken sätt.Det finns tyvärr alltför många exempel på hur enskilda personer drabbats pågrund av alt balansen mellan staten och den enskilde förskjutils lill denenskildes nackdel. Moderatasamlingspartiet stod bakom det principbeslut som fattade 1986 om enförändring av skatteorganisationen. Förslagen till en ny tax- 1989/90:109 25april 1990 eringslagbygger i huvudsak på della beslut. Vi hade - och har - emellertid på vissapunkter avvikande uppfattning i förhållande till regeringeri. Vårtställningstagande grundar sig i alll väsentligt på att vi förordar en avsevärdförbättring av den enskildes rättssäkerhet, och del kommer till uttryck i våra53 reservationer Jag tänker inte ta upp varje reservation för sig. Istället vill jag peka på hur vi vill åstadkomma en högre grad av rättssäkerhet. Det är mycket viktigt för oss att inte tumma på reglernaom eftertaxering. Det är i stället på det sättet att reglerna måste utformasmycket striktare i fråga om när eftertaxering får tillgripas. I den mån denskattskyldige i deklarationen lämnat de upplysningar som han eller hon ansettsig rimligen böra lämna och skattenämnden underlåtit att inom ramen för sitttaxeringsarbete utreda den aktuella frågau, bör i priricip riågon möjlighettill eftertaxering inte föreligga. Vi avvisar också regeringsförslaget att eftertaxeringskall kunna lillgripas vid uppenbara förbiseenden. Vi avvisar även förslaget att skattemyndigheten skall fåbehörighet att verkställa eftertaxeringar Vi vill således att eftertaxeringäven i fortsättningen skall prövas av domstol i första instans. Det gäller enviktig åtgärd, och det har stor betydelse att vi tar hänsyn till detta ochlåter beslut om eftertaxering prövas av länsrätten i stället för avskattemyndigheten. Vi vill öka möjligheten för den enskilde skattebetalarenatt få sin fråga prövad av den s.k. skattenämnden, och vi vill också öka denenskildes möjlighet att muntligt framföra sina synpunkter inför nämnden. Iförhållande till vad regeringen har sagt i propositionen och i förhållande tillvad utskottet har sagt vill vi öka den enskildes möjligheter. Genom att nedbringa tiden för omprövnirig av skaltenämndsbeslut till den skaltskyldiges nackdel - liksom möjlighet för det allmänna attöverklaga elt beslut - efter utgången av taxeringsårettillgodoser man den enskildes intresse av atl få ett lagakraftvunnet beslutinom rimlig tid. I delta sammanhang är del också viktigt alt påpeka att vivill bereda möjlighet för den enskilde alt få ersättning för sina kostnader iärenden och mål om skatt. Genom en sådan åtgärd kan den rådande obalansenmellan enskilda och myndigheter utjämnas. Vi vill därför att om enskattskyldig vinner ett skatteärende eller skaltemål, skall denne alltid harätt till ersältriing för de kostnader som nedlagts och som skäligen behövtsför atl ta till vara hans rätt. Även i de fall då den skattskyldige förlorar,helt eller delvis, bör ersättning kunria utgå. Det bör också övervägas omirite ersättriirig alltid bör utgå när målet avser besvär som del allmäririahar arifört över ett beslut i första instans. Vidare kan det ifrågasättas ominte motsvarande regel bör gälla för den enskildes kostnader i kammarrätt ochregeringsrätt, när det allmänna fört målet vidare till dessa instanser. Med en sådari lagstiflning ökar man beslutkompetensen hosskattemyndigheterna. De skärper sig. Rättssäkerheten ökar därmed för denenskilde. Del är självklart atl vi vill bidra till ökadrättssäkerhet genom att den s.k. generalklausulen avskaffas. Den hör inte hemmai svensk skattelagstiftning. Del är orimligt att ha en skattelagstiftning sominnebär att den skattskyldige inte kan förutse hur en viss rättshandling skallbehandlas skaltemässigt. 1 syfteatl stärka den enskildes rättssäkerhet är det nödvändigt att skatte- lagstiftningen utformasklarl och generellt, så att den blir entydig och lätt atf förstå. Den måslevara samordnad med civilrätlsliga regler Det är emellertid inte möjligt attutforma en heltäckaride lagstiftning med avseende på olika tänkbaratransaktioner Det går därför inte att undvika atf skattelagstiftningen blirföremål för tolkning i rättsliga instanser Och det är synrierli-geri viktigtatt i den mån lagstiftning, förarbeten eller tidigare praxis inte ger klartbesked om hur en viss fråga skall avgöras, bör taxeringen fastställas till denskatfskyldiges fördel. Det bör i sådana sammanhang finnas ett tolkningsföreträdeför skattebetalarna. Vivill också upphäva bevissäkringslagen. Eflersökning enligt bevissäkringslagenär i princip detsamma som husrannsakan. En sådan får i vissa fall företas hosden som är misstänkt för skattebrott. Vi vill klart markera gränsen mellanskatteulredning och skatfebrottsutredning. Effersökning bör därför inte görasav skatteadmiriistralioneris persorial. Jag vill avslutningsvis kommentera ytterligare några punkter i dettabelänkande. Del är bra att regeringen numera delar uppfattning atlbeslut till den skattskyldiges nackdel inte får meddelas undertaxeringsperiodens sista månad. Detär också bra att ett enigt utskott har ställt upp bakom det moderata kravet attriksdagen bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att den förenkladedeklarationsblanketten skall utformas på så sätt att inkomna kontrolluppgifterfinns förtryckta vid översändandet till de skattskyldiga.Deklaralionsförfarandel förenklas betydligt genom en sådan åtgärd. ,, och vpk delar uppfattningen att man skall eftergekvarskalteavgiften om avgiften förorsakats av fel från myndig-helerrias sida.Jag förstår irite varför infe delar vår uppfaffuirig i dennafråga. Ireservation 55 avseende ställföreträdares ansvar för ej inlevererad skatt harmoderaterna, , och förenat sig i ståndpunktenatt detta ansvar inte skall gälla när en anställd hos en arbetsgivare förfaritpå ett brottsligt sätt genom att inte deklarera eller inte inbetala skatteroch avgifter Jag är i detta hänseende förvånad över att inte vpk har ställt upppå övriga partiers ställriirigstagande. Jag vill med det sagda yrka bifall till samtliga de reservationer somhar moderata namn. 1989/90:109 25 aprii1990 79 (): inledde debatten på ett litet underligt sätt mednågot slags frontalangrepp på och , som ju irite ärhär . Jag tyckte atl det var konstigt att här från talarstolen få höraexempel på de mytbildningar som kanske annars mest förekommer ute i buskarna,de som går ut på att skatteomläggningen skulle innebära en ökning avskattetrycket. Detta är ju verkligen inte med sanningen överensstämmande.Skattetrycket kommer i stället att sänkas. Åvenjag läste den utmärkta artikeln av i Jag kan intefinna att i den fick något särskilt stöd för exempelvis sin syn påderi offeritliga sektorn. uttryckte enligt min mening en storsympati för synpunkter i fråga om atl lösa upp de 1989/90:109 25 april1990 offentliga monopolen och istället ha en privat tjänstesektor. menade att det är rimligt atlha en kollekliv finansiering av de sociala tjänsterna. har hävdat att rättssäkerheteri inomskattelagstiftningen måste förstärkas. Statens kontrollintresse får inteprioriteras så högt all enskildas och förelags integritet åsidosätts. En mängdlagar och regler som har tillkommit för att på olika sätt kontrollera att medborgarnauppfyller sina skatte- och uppbördsförpliktelser gentemot staten strider motvår och andras uppfattning om vad elt rättssamhälle kan acceptera ilagstiftningsväg. Delligger i alla medborgares intresse att skattemyndigheterna har en högambitionsnivå i fråga om att motverka skattefusk och att de har fömtsätt-ningaratt kunna beivra sådant i de fall det förekommer Mot denna strävan står denenskildes intresse av integritet och rättssäkerhet. Från rättssäkerhetssynpunktär kraven på förutsebarhet och legalitet inom skattekontrollen utomordentligtviktiga att bevaka. Vidare är likabehandlingsprincipen viktig, dvs. all allasom bor i behandlas lika vid skattekontroller Folkpartiethar länge påpekat otillfredsställande inslag inom vår skattelagstiftning,t.ex. reglerna för betalningssäkring och taxeringskontroller, generalklausulen,förutsättningarna för eftertaxering och skattetillägg. Förslagettill ny taxeringslag innebär en omläggning av skattereglerna i syfte alt fålill stånd en förenkling och effektivisering av skatteorganisafio-ricri ochtaxeririgsväsendet. Tonvikten i förändringarna har lagts så att merparten avskattebesluten skall kunna av inom skattemyndigheten och all färre skall gå vidare lill förvaltningsdomstol. I sin ambition att decentraliseraskatleprocessen går dock regeringen enligt mening för långt. Propositionen föreslår att skattemyndigheten som första in-staris skallfå fatta beslut om eftertaxering. Dessutom föreslås att skattebeslut omobehöriga vinstöverföringar skall flyttas från länsrätt till skattemyndighet. Frånfolkpartiets sida värider vi oss mot att skattemyndigheten nu inte bara skallges befogenhet att ompröva ett tidigare fattat prelimiriärt beslut, utan ocksåskall ges en fullstäudig rätt all överpröva sitt eri gårig tidigare slutbehandladelaxeringsärende. Detta strider enligt vår mening mot den i svenskt rättsväsendegrundläggande principen att en domstol eller myndighet inte skall kunna dömaeller besluta i ett ärende eller mål som myndigheten tidigare tagit befattningmed. Tankenär ju den alt den som en gång har bedömt en sak inteför-utsättriirigslösl kan ompröva ärendet. Medvetet eller omedvetet måste beslutsfattarenha påverkats i siri tidigare inställning. Denna gamla princip överges nu i ochmed förslaget lill taxeringslag. I ivern alt rationalisera och effektiviserainför socialdemokraterna en klar försämring av den enskildes rätt till enförutsättningslös prövning av sitt ärende. Enligtpropositiorien skall skattemyndigheten föra det allmännas talan i länsrätt ochkammarrätt. I regeringsrätten föreslås att för det allmännastalan, varvid verket kan företrädas av någon tjänsteman vid skattemyndigheten.Redan när princippropositionen behandlades före- slog aft detallmännas processföring borde skötas av ett fristående Prot. 1989/90:109allmärit ombud. Detta ombud skulle ha en gentemot myndigheten självstän- dig och oberoende ställning. Vividhåller denna uppfattning. Det är en grundläggande princip i svensk axerings-processföring att den domstol eller myndighet vars beslut omprövasinte bör ° '"'" uppträda som part i högre instans när saken prövaspå nytt. Del är omöjligt att inte vara präglad av eri tidigare befallnirig medsaken. Eftersom skattemyndigheten vid grundbeslutef redan har intagit enståndpunkt, måste def ur deri skattskyldiges synvinkel kännas som om detallmännas talan redan på förhand är bestämd. Vart än den enskilde skattskyldigevänder sig har han eller hori skattemyndigheteri mol sig, en skattemyndighetsom måste antas ha en i priricip fiskal iriställning. Man är här i färd med atlavskaffa den rätts-säkerhetsgarariti som ligger i att man håller isärmyndighets uppgift att fatta Opartiska beslut och uppgiften att företräda ett visstoffentligt intresse. NärSverige och den socialdemokratiska regeringen kritiseras i den allmännadebatten för övergrepp mot rättssäkerheteri är exempleri för det mesta hämtadefråri skatteområdet. Det är därför arimärkriingsvärt att mari nu lägger framförslag som från rättssäkerhetssynpunkt är så förkastiiga. Jagskulle vilja citera Kajenn, som skrev följande, vilket jag tyckerkan vara tillämpligt på skattelagstiftningen: "Tänkom förnuftiga människor bråkade allt vad de orkade innan de fann sig i sånabeslut som är uppenbart korkade, upphov sin röst i ett rungande veto och yrkadeavslag på utslag av människans enfald, den dyrkade, vägrade medverka, la sig påmarken och sparkade när de med synnerlig tydlighet såg vart del barkade! Även omsjälvaste kämpar förgäves mol dumheten vore väl kampen atl föredraframför den ständiga Ijumheten och den eländiga stumheten." Vår invändning mol att skattemyndigheten som förstainstans skall få besluta i ärenden om obehöriga vinstöverföringar grundar sigpå att dessa frågor är av så komplicerad natur atf de endast bör avgöras avdomstol. Det är också angelägel att få en så enhetlig rättstillämpning sommöjligt på detta område. Därför bör dessa beslut även fortsättningsvisbehandlas av länsrätt som första instans. Enligtpropositionen skall beslut om revision fattas av skattemyndigheteri ellerriksskatteverket. Beslut om tredjemansrevision skall dock fattas avriksskatteverket eller, efter verkets delegation, av skattemyndighet. Denföreslagria delegatiorisrätteri bör eriligt vår mening inte tillåtas.Tredjemansrevision är en så ingripande åtgärd att beslut om sådan endast skallfå fattas av . Motvåra protester införde en rätt för skattemyndigheternaaft företa generella taxeringskontroller När lagrådet granskaderegeringsförslagel framfördes myckel allvarlig kritik. Bl.a. påpekades att mangenom detta förfarande inkräktar på del grundlagsstadgade skyddet för varjemedborgare mot husrannsakan och liknande intrång. Vi måste naturligtvis haen fungerande skattekontroll, men denna ambi- 73 1989/90:109 tion får inte gå så långt att den enskildes berättigade anspråk på en privat sfär helt sopas undan. bör därför fattabeslut om att upphäva den y " * ' Ur rättssäkerhetssynpunkt är det också enligt vårmening oacceptabelt att ag m.m. definitiva taxeringsperioden mer än fördubblas. Det blir fallet genom regeringeris förslag attskattemyndigheten skall ha rätt att ompröva en skaftskyldigstaxeringsförhållanden till dennes nackdel efter utgången avtaxeringsåret. Innebörden blir ju, fill skillnad från den knappt ettårigaperiod som gäller, all den skatlskyldige kommer att sväva iovisshet om hur del slutgiltiga taxeringsbeslutet blir. Regeringenföreslår att eftertaxeringsbegreppet utvidgas till att även omfattalänsskatlemyndighelens extraordinära besvärsrätt vid misstagsfaxering ochtillfällen när taxeringen blivit oriklig på grund av felaktig kontrolluppgift.Här är återigen ett förfarande som vi anser vara oacceptabelt ur rättssäkerhetssynpunkt. Områdetför vilka taxeringar som kan rivas upp skulle alltså utvidgas. Detta är särskiltanmärkningsvärt, eftersom eftertaxeringen inte lärigre kommer all beslutas aven domstol som första instans, utan av skattemyndigheten. Osäkerhetenför den enskilde om hur dennes ekonomi kommer att te sig i framliden kommer meddetta att öka. Det bör vara till fyllest om den skattskyldige i deklarationenlämnat de upplysningar som han eller hon ansett sig rimligen böra lämna. I denmån taxeringsnämnden underlåtit att inom ramen för sill laxeringsarbete utredaden aktuella skattefrågan bör i princip någori möjlighet till eftertaxeringinte föreligga. Genom att på så vis ställa högre krav på taxeringen i förstainstans ökar också rättssäkerheten för den enskilde. Regeririgeriföreslår iriga äridringar av de materiella reglerna för skattetill-lägg. Sådanaaviseras till Systemet med skattetillägg och förseningsavgiftermåsle vara så utformat att det uppfattas som rättvist av de skattskyldiga.