prot · GD096 · 1989-12-31 00:00:00 — Där finns alltså alladessa tre ingredienser: Avreglering av invandring, in- P J 8 tresse av nordisksamordning och andra utrikespolitiska ställningstaganden. MARIALEISSNER (fp); Det blir en ganska besvärlig argumentation för invandrarministern omhon skall försöka förklara varför etniska turkar från inte längreskall få komma in i efter det att de plötsligt utsätts för förföljelserHon har motiverat det med att det är ett sätt för oss i att protesteramot förtryck av mänskliga rättigheter, för bulgariska myndigheterförstår att det är ett sätt att protestera mot dem när vi säger att vi intevill ha de asylsökande som flyr från på grund av den förda politikenoch förföljelserna. Jag måste säga att det är en ganska märklig argumentationatt säga att man står upp för de mänskliga rättigheterna i genom attvägra asylsökande därifrån att komma hit! Jagskulle vilja höra statsrådet verkligen säga klart ut att dessaviseringsbe-stämmelser gentemot och inte har något överhuvud taget att göra med asylsökande - eller har det med asylsökande att göra?Är de människor som kommer hit annat än asylsökande? Får jagupprepa vad jag sade i slutet av svaret: "Vad som skall hållasi minnet i sammanhanget är dock att en flyktings rättighet att söka ocherhålla asyl i kvarstår oförändrad och inte har inskränkts i och med dessaåtgärder." MARIALEISSNER (fp): Det låter väldigt vackert när man säger från talarstolen att vi hargenomfört en viseringsbestämmelse, som innebär att flyktingar fortfarande harmöjlighet att söka asyl i , men att de däremot inte får lov att kommahit för att söka denna asyl. Jag tycker att detta är ytterligare ett uttryckför att regeringen i större utsträckning än tidigare använder sig avviseringsbestämmelsen och viseringspolitiken för att hindra asylsökande frånatt nå fram till gräns. Detta är en användning avviseringsmöjlighe-ten som icke är avsedd och som egentligen inte borde varajuridiskt möjlig. Dethär kanske inte är så mycket en fråga som bör debatteras under en frågestund,eller ens interpellationsdebatt, utan snarare i . Överläggningenvar härmed avslutad. 5 protokoll 1989/90:6 1989/90:6 33 § Svar på fråga 1989/90:21 om rätt till enskilt samtal med sjukhus- Svarpå frågor Statsrådet : har frågatjiistitieministern vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för attgarantera patienter på sjukhus rätten till samtal i enrum med präst. Frågan ärföranledd av ett utvisningsärende där en kvinna från stod underpolisbevakning på . Frågan har överlämnats till mig förbesvarande. Enutlänning kan tas i förvar i avvaktan på att ett avvisnings- eller utvisningsbeslutskall verkställas. Om omhändertagandet sker i särskilda lokaler svararkriminalvårdsstyrelsen eller vederbörande polismyndighet för hur utlänningentas om hand. Om utlänningen omhändertas på annat sätt, t.ex. genom bevakning påsjukhus, har polismyndigheten denna befogenhet. Enligt(SFS 1989:547) utlänningsförordningen skall lagen och förordningen ombehandlingen av häktade och anhållna m.fl. gälla i tillämpliga delar i frågaom utlänningar som tas i förvar Det innebär bl.a. att utlänningen inte fårunderkastas mer omfattande inskränkningar i sin frihet än nödvändigt. Enligtsamma bestämmelse i utlänningsförordningen får emellertid utlänningendärutöver beviljas de lättnader coh förmåner som kan medges med hänsyn tillordning och säkerhet inom förvarslokalen. Normaltskall alltså några särskilda restriktioner utöver själva förvarstagandet integälla för en utlänning som tas i förvar med stöd av utlänningslagen. Utlänningbör exempelvis i de flesta fall kunna få ha kontakter med anhöriga och vänneroch således även präster JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp); Sjukhusprästen vid skrev till biskopen iVästerås stift och berättade att han hade blivit ombedd av en utvisningshotadkvinna, som vårdades på lasarettets psykiatriska avdelning, att föra ettenskilt samtal med denna. När prästen kom för att göra detta fanns tvåSecuritasvakter där De vände sig till polisen i för att få ett besked omprästen kunde få tala med kvinnan i enrum. Detta vägrade polisen. Enligtmin mening skulle justitieministern ha svarat på denna fråga. Den har nämligenatt göra med regeringsformens bestämmelser om religionsfrihetens utövande. Jagvill dock tacka för svaret. Jag är litet förbrylladdärför att det står i svaret att utlänningen bör "i de flesta fall kunna få hakontakter med-------------- även prästen". fråga invandrarministern:Finns det något fall då en patient på ett sjukhus skall förvägras rätten tillett enskilt samtal med en präst? Jag kan förstå att det kan vara känsligt attkritisera en myndighet som har begått ett fel, men det är inte det jag är uteefter, utan här är det fråga om grunden för religionsfrihetens utövande. Jagmenar alhså att det inte finns någon situafion, där en fånge på ett fängelseeller en patient på ett sjukhus kan förvägras rätten fill ett samtal i enrummed en präst. Jag skulle gärna vilja ha denna min åsikt bekräftad avinvandrarministern. Jag har inte minst i detta speciella fall utomordentiigt svårt att bedömapå vilka grunder man förvägrade samtal. Jag kan bara svara generellt. Denansvariga myndigheten måste få göra denna bedömning. I så fall måste det varautomordentligt speciella skäl för att vägra. Huvudregeln är ju att en personsom omhändertas har rätt att ta emot besök i enrum. Att jag skulle svara påfrågan beror på att detta konkreta fall handlade om en utvisningshotad person,som hade omhändertagits och tagits i förvar av polismyndigheten. Somregel gäller alltså i detta sammanhang att man tillämpar lagen om behandling avhäktade och anhållna, som garanterar att en utlänning skall få samtala medpräst i enrum. 1989/90:6 10 oktober1989 JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp): Det här är ju en ganska vikfig fråga. Jag skulle mycket bestämt viljapåstå att det måste vara en ovillkorlig regel. I regeringsformens 2 kap. 1 §står det fakfiskt: "Varje medborgare ärgentemot det allmänna tillförsäkrad reUgions- frihet: frihet att ensameller tillsammans med andra utöva sin religion." Detfinns inget undantag för patienter på en psykiatrisk klinik och inte heller förutlänningar Jag tycker att man på den här punkten skall vara bestämd. Jagkan förstå att polismyndigheter och ibland kan bli förvirrade.Då är det viktigt att de får ett mycket klargörande besked. Jagkan inte tolka invandrarministern på annat sätt än att hon egentligen skullevilja säga: Självfallet skall man ha rätt att i varje situation i enrum få talamed en präst. Överläggningenvar härmed avslutad. 34 § Svar på fråga19889/90:57 om asylsökande flyktingars rätt till arbete, m.m. har ställt mig tre frågor i samma fråga, vilketnaturligtvis begränsar möjligheterna att ge ett utförligt svar Påden första frågan om de asylsökandes rätt och möjlighet att arbeta under dentid myndigheterna behöver för handläggning av deras tillståndsärende, vill jagnu - som min företrädare - säga att det viktiga är att förkortahandläggningstiderna så att långa väntetider inte uppstår Vi har också godaförhoppningar om att så kommer att ske. Att detta är statsmakternas absolutamål torde också ha framgått under vårriksdagens behandling av bl.a. förslagetom ny utlänningslag och regionaliseringen av statens invandrarverk. Regeringenhar alltså inga planer på att ompröva den nuvarande ordningen. Denandra frågan, om flyktingars rätt och möjlighet att få arbeta på halvtid ochläsa svenska på halvtid, förvånar mig något. 1989/90:6 och harfunnits . Den uppmuntras också av regeringen. ser står till förfogande förändamålet. En rad försöksverksamheter har visat ] [ att arbete varvat med svenskstudier påskyndarsvenskinlärningen och ger ett r p J g fotfästepå arbetsmarknaden. Den praktiska begränsningen beror först och främst på svårigheter atthitta lämpliga kombinationer av studier och deltidsarbeten påbosättningsorten. För att stimulera arbetsgivares medverkan får t.ex.rekryteringsstöd utgå på en förhöjd nivå, dvs. av arbetsgivarenskostnader, när deltidsarbete varvas med studier i svenska för invandrare. Dentredje frågan, herr talman, om när det är dags för invandrarungdomar att tabostadslån och börja betala av på lånet, lämnar jag obesvarad.Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att liknande frågor bör riktas tillbostadsministern. RAGNHILDPOHANKA (mp): Jag får tacka för svaret. Beträffande den tredje frågan - jag börjarbakifrån - får jag vända mig till någon annan. Vadgäller den andra frågan får jag tacka för beskedet att den av mig efterfrågademöjligheten föreligger Jag visste faktiskt inte att denna möjlighet uppmuntrasav regeringen. Jag är mycket glad för att så är fallet. Attjag ställde den första frågan berodde på att jag har besökt flera flyktingförläggningar,bl.a. Hade jag besökt samma förläggningar som hade jagkunnat träffa samma människor På den av mig besökta förläggningen fannsnämligen flyktingar, som hade befunnit sig på denflyktingförläggningen eller på annan flyktingförläggning. Det är därför somjag nu ställer samma fråga igen. Jagär mycket glad för att man snabbar på behandlingen av ärendena. Det är mycketpositivt. Men det finns fall där man inte lyckats med detta och flyktingar somär kvar i det gamla systemet. I ett fåtal fall kommer dessutom behandlingen avärendena av rättssäkerhetsskäl att dra ut , över-klagningar kommer attgöras osv. De därav berörda flyktingarna bör ges möjlighet att försörja sigsjälva. Arbetsgivarna är villiga att acceptera även kortare anställningstider,och de vänder sig ofta till flyktingförläggningarna med begäran om arbetskraft,vilket de på grund av reglerna inte får Vivet också att det förekommer svartarbete i storstäderna, där också asylsökandeflykfingar används. De utnyttjas där ofta på fel sätt och tvingas arbeta förlåga löner, men det är inte det som vi är ute efter Jag tycker att det voremycket lämpligt att tillåta flyktingar att arbeta, under sådan kontroll som kanutövas när det hela försiggår i lagliga former Jag har ibland möttden här frågan när jag i olika samman hang varit ute på flyktingförläggningar och debatterat förhållandena. Men vi har ju när vi har diskuterat lagar och regler valt - och såvitt jag vet har det inte riktats några invändningar mot detta - att koppla uppehåll- sfillståndet till arbetstillståndet, såsom ett led i den regleradeinvandringen. Jag kan bara säga att om det nu finns arbetstillfällen, vore det utomordentligt 60 förnämligt om vi åtminstone kunde gå till de 6000-7 000 flyktingar som i dag finns ute påflyktingförläggningarna med färdiga uppehållstillstånd. Ett av problemen är juatt flyktingarna inte kommer ut i kommunerna och kan börja söka arbeten.Möjligheterna att få arbeten i anslutning till föriäggning-arna måste varabegränsade. Detviktiga är att man efter besluten kommer ut i kommunerna och kan ta uppförvärvsarbete i samband med att man börjar bygga upp sin tillvaro på den platsdär man kan leva, verka och bo litet mera kontinuerligt. Detfinns många dimensioner på frågan om väntetiden och sysselsättningen, som dettar att reda ut under en frågestund, men jag tror rent allmänt attdet enda sättet att komma till rätta med detta problem är att få ned väntetidernaoch även fiden för genomströmningen i flyktingförläggningarna. Jag vet att detta är förknippat med det antal platser som man lyckas fåi kommunerna och att man ute på flyktingföriäggningarna arbetar stenhårt medatt övertala kommunerna att inrätta flera platser Det tycker jag också ärpositivt. Naturligtvis vill också vi att de som har fått uppehållstillståndskall få arbete. Jag vet dessutom att arbetslösheten är högre bland invandrarnaän bland andra, men det motsäger inte att de människor som väntar påuppehållstillstånd eller eventuellt en utvisning psykiskt har det mycket svårt,och de skulle behöva ha en meningsfull sysselsättning. När sådan erbjuds bordeman kunna acceptera detta. Det ger ju också flyktingarna en möjlighet att tillviss grad försörja sig och ger dem ett visst självförtroende. Attde skulle anpassas till det svenska samhället så till den grad att _det skullebli svårare för dem att bli utskickade tror jag inte på. Det är svårt attvistas här 12,14,15 eller 20 månader utan att få göra någonting. Det tror jagär ännu värre. Får jag bara göra den kommentaren att om man skall genomföra en sådanförändring som vill ha, är det en mycket stor principiellförändring i vår invandringspolitik som skall göras, och den får RagnhildPohanka kanske ta initiativ till på annat sätt än genom att ta upp frågan underen frågestund. RAGNHILDPOHANKA (mp): Jag har också gjort det. Men jag får tacka för de svar som jag harfått. Jag återkommer i dessa frågor Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:6 35 § Bordläggning 1989/90:9 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. 1989/90:12 Ändring ilagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar1989/90:15 Fortsatt kreditpolitisk lagsfiftning 1989/90:U1 av PärGranstedt (c) m.fl. om ökat ekonomiskt stödfill i anledning av det förändrade polifiska läget i landet av m.fl. (m) om ändrade skatteregler med anledning avfastighetstaxeringen 1990, vilken hade följande lydelse: /avslutades harlantmäteriverket () redovisat förväntade genomsnittliga taxeringsvärdeförändringarför småhusfastigheter vid allmänna fastighetstaxering. Redovisningenbygger på en provvärdering av mer än 320000 fastigheter över hela landet. Detaxeringsvärden som fastställs vid fasfighetstaxering kommer attligga till grund för beräkningen av schablonintäkt, uttag av fastighetsskattoch förmögenhetsskatt m.m. redan från . Regeringen hartidigare aviserat att förslag om justeringar av de skatteregler som grundas påfastigheternas taxeringsvärden skulle föreläggas . Någonsådan proposition aviseras emellertid inte i propositionsförteckningen. Inteheller aviseras någon proposition angående inkomstbeskattningen 1990. Motbakgrund av att resultatet av provvärderingen blev känt först ,att de nya taxeringsvärdena tillämpas vid beskattningen fro.m. den 1 januari1990 och att regeringen trots tidigare uttalanden inte avser föreläggariksdagen någon proposition års utgång kan denna motion väckas utansamband med angiven proposition i enlighet med 3 kap. 15 § riksdagsordningen. DengenomsnittUga förändring av taxeringsvärdena som redovisas i lantmäteriverketsprovvärdering förväntas bli en ökning för hela landet. Det äremellertid en stor variation mellan olika delar av landet. Den störstahöjningen får (), Göteborgs- och län () ochUppsala län (). Den lägsta höjningen får och Jämtlandslän med höjningar på vardera. Äveninom länen finns kraftiga variationer I kommunerna beräknas den störstagenomsnittliga höjningen gälla (), () och (). Taxeringsvärdehöjningarnakommer också att variera mellan olika fastig heter Småhus uppförda kommer att få de 62 kraftigaste höjningarna, som kan beräknas bli större än för hus byggda ibörjan av . Även äldre hus byggda får relativt Prot.1989/90:6 sett större höjningar än hus byggda . Vissa enskildafastigheter kan på grund av sitt läge också få kraftigataxeringsvärdehöjningar De förändringar av taxeringsvärdena som kommer att gällafro.m. 1990 påverkar skatteuttaget i flera avseenden. Statlig fastighetsskatttas ut med taxeringsvärdet som bas och schablonintäkten för småhus beräknas medutgångspunkt i taxeringsvärdet. Även förmögenhets- samt arvs- och gåvobeskattningenbaseras på taxeringsvärdet. 1 tabellen nedan redovisas vilka skattehöjningar somuppkommer 1990 till följd av fastighetsskatt och småhusbeskattning vidoförändrade regler Skattehöjning 1990 till följd av fastighetskatt ochsmåhusbeskattning vid oförändrade regler (vid marginalskatt). Taxerings- Kostnadsökning1990 vid taxeringsvärdesökning på 250 000 153kr./mån /mån /mån /mån /mån /mån /mån /män /mån 400 000 369kr./mån /mån /mån Till detta kommer att utredningen om reformeradinkomstbeskattning (RINK) föreslår en skärpning av bostadsbeskattningen utövervad som följer av fastighetstaxeringen 1990. Förslaget innebär attschablonbeskattningen av småhus avskaffas och ersätts med en fastighetsskatt på1,på hela taxeringsvärdet. Det innebär att fastighetsskatten, som är1,av en tredjedel av taxeringsvärdet, höjs till av helataxeringsvärdet. Enligt utredningen leder förslaget, med hänsyn till atttaxeringsvärdena beräknas öka 1990, till att det reala löpande skatteuttagetför egna hem ökar med . Den föreslagna skärpningen av bostadsskatteuttaget försmåhus blir så stor att utredningen föreslår särskilda regler för nyproduktionoch vissa övergångsregler För nyproduktion fro.m. 1991 utgår ingen fastighetsskattunder efter byggandet samt endast halv fastighetsskatt underde följande fem åren. En generell övergångsregel föreslås bli att fastighetsskattennedsätts till av taxeringsvärdet 1991 och 1992 samt att det utgår halvfastighetsskatt för småhus som byggts under beskattningsåret 1991.Den senare regeln fasas ut genom en minskning av antalet årgångar som omfattas,så att full fastighetsskatt utgår för alla årgångar efter 1995. De skatteskärpningar som föreslås är helt oacceptabla.Moderata samlingspartiet har i tidigare riksdagsmotioner krävt att reglernaför uttag av fastighetsskatt och beräkningar av schablonintäkt skall justerasså att skatteuttaget inte skärps. Med tanke på den stora regionala spridningenkrävs inte bara generellt verkande ändringar utan också särskilda åtgärder somsyftar till att motverka effekten av de kraftiga taxeringsvärdeökningarna i vissaregioner och för vissa fastigheter Majoriteten i skatteutskott - bestående avsocialdemokrater och kommunister - uttalade i betänkandet 1988/89;SkU36 att denhade för- 1989/90:6 ståelseför att många fastighetsägare kände en viss oro för framtiden. ansåg emellertid inte att riksdagenborde ta ställning till de förslag som väckts i bl. a. moderata motionerMajoriteten utgick emellertid från att regeringen skulle komma att lägga framförslag till erforderliga ändringar så att oskäliga effekter kan undvikas.Någon definifion om vad den ansåg vara oskäliga effekter lämnades emellertidinte. Denya taxeringsvärdena skall, som tidigare nämnts, gälla . Det ärdärför otillfredsställande att inte tog ställningtill vilka skatteregler som skall gälla 1990. Det borde, enligt vår mening,vara en självklarhet att medborgarna informeras om förändringar iskatteuttaget, vilka i hög grad påverkar deras ekonomi. bör nu omedelbartefter öppnande behandla frågan så att beslut kan tas . Utredningenom reformerad inkomstbeskattning har lagt fram förslag om en omfattandeomläggning av skattesystemet som skall träda i kraft . Det ärmot den bakgrunden inte rimligt att vidta förändringar i skattereglerna medgiltighet enbart för . Vi föreslår därför att riksdagenbeslutar att taxeringsvärden för småhus skall tillämpas vad avser uttag av fastighetsskatt, beräkning avschablonintäkt samt uttag av förmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt. 1991 bör åtgärder vidtas som leder till att bostadsskatteuttagetinte ökar Mot den bakgrunden föreslår vid följande förändringar: # Vid beräkning av schablonintäkt skall hänsyn intetas till större taxerings värdehöjning än . # Schablonintäkten beräknas som av det nyataxeringsvärdet (med den begränsning som angivits ovan). Den nuvarande progressiva skalan för beräkning av schablonintäkt slopas. # Fastighetsskatten 1991 skall vara densamma ikronor räknat som 1989 (och 1990). I takt med att det ekonomiska läget så medger, slopas fastig hetsskatten successivt. # Reglerna för förmögenhetsskatt och arvs- ochgåvobeskattning ändras så att skatteuttaget inte skärps. De ovan förordade åtgärderna skall gälla i avvaktanpå en större förändring av småhusbeskattningen. Utformningenav den framtida småhusbeskattningen bör utredas. Det bör därvid övervägas ominte beskattning av småhus, bostadsrätter och ägarlä-genheter kan utformas påett likformigt sätt. Värderingen av en bostadsförmån kan exempelvis utformasmed utgångspunkt i bostadsytan eller genom anknytning till fastighetensbyggnadsvärde (under förutsättning att markvärdet fångar upp större delen avde regionala olikheterna). Dettorde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anfördahemställs ------------- 1. att beslutar att 1989års taxeringsvärden för småhus skall gälla vid beskattning , 2. att hos regeringenbegär förslag om ändrade regler för uttag av statlig fastighetsskatt i enlighetmed vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringenbegär förslag om ändrade regler för beräkning av schablonintäkt i enUghet medvad som anförts i motionen, 4. att hos regeringenbegär förslag om ändrade regler för förmögenhets- samt arvs- ochgåvobeskattning i enlighet med vad som anförts i motionen, samt 5. att hos regeringenbegär utredning om småhusbeskattningen i enlighet med vad som anförts imotionen. BoLundgren (m) () () () () () () () () () 36§ Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1989/90:21av () till justitieministern om åtgärder mot oenhetligpraxis vid utdömande av påföljd för narkotikabrott: Enligt uppgift kan en knarklangare i tasflera gånger men av olika poliser och släppas varje gång om han intehar hasch på sig eller högst heroin. Anhållandesker ej då de straffsatser som tillämpas gäller. Knarkareneller langaren kan bära strax under hasch på sig mot tidigare utan att åtalas. För amfetamin gäller mot tidigare , för heroin mot tidigare 0,2 och för kokain mot tidigare 0. Dessaförhållanden gäller i . 1 övriga landet tillämpas en annandomstolspraxis. Ävenandra brott betraktas på annat sätt i än i andra delar av landet. Det gäller exempelvis snatteri. Ute i landet kontrollerar polisen om ett tillgrepp är planerat. Är det så, betraktas brottet som stöld, och då kan 65 1989/90:6 tjuvenåtalas. I sker detta inte. Här kallas brottet automatiskt snatteri, vilket inte leder till frihetsberövande. Tidigarekunde man snatta för utan strafföreläggande. går enligt sammakälla gränsen vid och är på väg upp mot IGöteborg bedöms innehavet av heroin mycket hårdare. Man dömer till fängelsetidigare och för mindre innehav, och där är även bötesbeloppen högre. Degränser som tillämpas i är förvånansvärt höga med tanke på attså stora mängder tillåts passera utan straff eller påföljd. Dessauppgifter inger en stor oro. är den stad som drar de flestanarkotikabrukarna och langarna till sig. Det får inte finnas minsta misstankeatt straffen på grund av anhopningen av brottslingar skall mildras för att avlastadomstolarna från arbete. Jag vill med anledning avdessa uppgifter fråga: Är regeringen beredd att vidta åtgärder för attsamma praxis skall tillämpas över hela landet och att denna skall följa lagensmening att allt innehav av narkotika är straffbart? 37§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:73av (vpk) till utrikesministern om viss information rörandeBofors vapenexport till : begärde den indiska regeringen attfå all relevant information om betalningen av Haubitsexport tillIndien. Ijuni 1987 lade RRV, på begäran av regeringen, fram en rapport som visade attbakom ett av bolagen, "stod en Indier som varit agentför " (citat ur rapporten). Mot bakgrund avovanstående vill jag ställa följande fråga; Informerade den den indiskaregeringen om innehållet i RRV;s rapport? 1989/90:74av () till arbetsmarknadsministern om sysselsättningen iKarlskogaregionen; Den kraftiga neddragningen av antalet anställda iKarlskogaregionen är djupt oroande. Denna del av Bergslagen råkar nu ut för en dyster framtids bild. En nedskärning vid med 1200 personer , vid Kilsta med 220 personer och dessutom en bantning vid med 30-40 anställda är näst intill en katastrof för Karlskogaregio nen. Därtill kommer en nedskärning med 200 personer vid LIAB i berg, vilket i proportion är lika förödande för den orten. 66 Detta är en chock för bygden i och omkringKarlskoga. och särskilt Karlskogamåste nu få en storetablering. Jag vill därför ställa Prot. 1989/90:6 följande fråga till arbetsmarknadsministern: 10oktober 1989 Vilka planer har regeringen för Karlskogaregionensnäringslivsstmktur och sysselsättningsläge efter den gångna veckans dystrabesked? 38§ Kammaren åtskildes .