prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Bilenhar skapat möjligheter för mänskliga kontakter och ett rikare socialt liv.Frihet och oberoende ligger djupt inrotat hos alla människor med en positivlivssyn. Därför är det av största vikt att en social utredning om bilismensbetydelse kommer till stånd. Är det kanske så att man bland dem som ärmotståndare till en bilsocial utredning inte vill ha en sådan på grund av känner till bilismens stora betydelse men att det inte passar in i detaktuella poUtiska mönstret? Detblir nog ingen särskild bilsocial utredning. Och den kommer, bUr det uppenbart att samhället skulle bli i grundenfattigt utan möjligheten för de många att äga eller disponera över en bil. Inte någon teknisk uppfinning har skapat så stora positiva fördelarför det stora flertalet som just bilen. Socialt framåtskridande, arbets-fillfällenoch kontakter mellan människor, vilka tidigare inte varit möjUga, har blivitmöjliga tack vare bilismen. Därför är det av största vikt att en utredning görsom bilens sociala betydelse. Enligt vår uppfattning är denna betydelse mycket omfattande. klarar sig inte utan bilen. Vår miljö kommer på ett dramatisktvis att försämras genom att stora delar av vårt land inte kan bebos om bilensunika möjligheter inte tillvaratas. Människor i städer och tätorter blir isamband med bilfientliga inskränkningar hänvisade till tidtabeller och enstyrning av det privata livet som är ovärdig ett modernt beteende. Det är inteen tillfällighet att är ett av världens bihätaste länder. : Bilen behövs! Låt en bilsocial utredning bevisa ochunderstryka detta. AnL 160 (): Trafikforskningen upptar endast av de 800 sidorna i detta digrabetänkande som avser forskning. De anslag som yrkas i trafikutskottetsbetänkande, TU26, uppgår till knappt 120 milj.kr, sannoUkt en ännu lägreprocentandel än sidantalet. För oss i trafikutskottet är det dock angeläget attdessa pengar används på framtidsinriktade områden och där de gör största nytta. Närdet gäller transportforskning måste man hålla i minnet att de störstainsatserna inom själva forskningen och ännu mer inom utvecklingsarbetet ägerrum i företagen, t.ex. ABB Traction i . I vissa fall kan detta utvecklingsarbeteske med stöd av statliga pengar. Ett sådant projekt pågår inomtransportforskningsberedningens ram. Ca 50 milj.kr har avsatts för att arbetafram en specifikation för upphandling av ett tågprototypfordon. Enspecifikation har lämnats till intresserade företag med möjlighet fördessa att komma in med offert. Den specifikation som har tagits fram avser iförsta hand ett motorvagnståg för interregional trafik. Detta kan fördröja denvälbehövliga utvecklingen av en rent regional typ av motorvagn. Densvenska trafiken måste också kunna dra nytta av den utveckling som sker i andraländer I går provkördes t.ex. ett danskt rälsbusståg på Blekinge kustbana. Detär enligt uppgift ett bra tåg för danska förhållanden. Kan det bli det även försvenska? Föratt inte fidigare misstag när det gäller tågupphandUng skaU upprepas, är detviktigt att kompetensen inom järnvägsforskningen höjs. Detta kommer enligtproposition och betänkande att i första hand äga rum vid statens väg- ochtrafikinstitut, VTI. Vi tillstyrker detta, liksom flertalet övriga förslag ibetänkandet. Påtvå punkter har representanter dock reserverat sig, nämli genmom. 7 och mom. 9. Denförsta punkten återfinns i reservation 5, och där kommer votering aft begäras.I båda fallen stöder vi moderata mofioner, men i det andra faUet finns det ävenmotioner från folkparfiet. Särskiltbeteendeforskningen som nämns i reservation 5 kan bU ett intressant projekt.Vissa forskare hävdar t.ex. att man måste mycket fidigt, redan i de förstaklasserna i skolan, påverka de attityder som leder till att så många ungdomar,särskilt killar, agerar arrogant och ofta hänsynslöst i trafiken med mångaolyckor som följd. Effekterna av störande moment som rökning, telefonerandeoch stark musik bör också undersökas närmare. Den bilsociala utredning som föreslagits i två folkparfimpfio-ner ochsom ingår i reservation 7 bör utgöra ett komplement till redan pågåendeprojekt. Där bör framför allt barnfamiljernas situation tas upp. I de pågåendeprojekten, och även i folk- och bostadsräkningen, sker utredningar omarbetspendlingen och den struktur som där finns. Det vore mycket värdefullt attmera klargöra inför det framtida samhällsbyggandet hur pendlingen går till. 1989/90:136 8 juni1990 161 (): Det finns stora behov av forskning och utveckling inom trafikområdet.Det är dels fråga om att göra hela transportsystemet bättre anpasr sat tillmiljön, dels att minimera trafiksystemets energiförbrukning. Föratt transportsystemet skall kunna fullgöra sina uppgifter i det modernasamhället måste det vara effekfivt. Transportkostnaderna utgör ofta en stor deli olika varors och tjänsters pris. Transportsystemet måsteockså vara säkert. Alladessa områden är viktiga fält för forsknings- och utvecklingsarbete. Denna vårhuvudinriktning stämmer till stor del överens med regeringens förslag, och vihar därför inte redovisat några särskilda ståndpunkter när det gäller denövergripande inriktningen av trafikforskningen. Vihar dock från sida på några punkter andra förslag för gtt bättre kunnauppnå målen. Dessa förslag har vi dels redovisat i en motion, dels följt uppmed reservationer i betänkandet. Bl.a.gäller det anslagsnivåerna. Ett framgångsrikt forsknings- och utvecklingsarbetekräver ekonomiska resurser vill därför satsa ytteriigare resurser föratt främja utvecklingen på kollektivtrafikens område och för att göra trafikenmer miljöanpassad. Väg-och trafikinsfitutet, VTI, bör få större resurser att bedriva järnvägsforskningför. Vi föreslår att ytterligare 4 milj.kr skall anslås för detta ändamål för nästabudgetår och sedan 5 milj.kr undpj de kommande två åren. Det är viktigt att på detdynamiska område som transportsektorn utgör 1989/90:136 8 juni1990 bygga upp kompetens ochkunskap som är fristående och oberoende i förhållande till de mycketkapitalstarka aktörer som representerar näringen. Det hindrar naturligtvis inteatt man samverkar om olika utvecklingsinsatser. Dennafristående kompetens behövs för att ge oss beslutsfattare tillgång tillkunskapskällor som gör att vi kan ställa de rätta kraven på oHka producenterför att kunna utveckla miljövänliga och effektiva transporter. villdärför att trafikforskningsberedningen skall tilldelas 6 milj.kr. En av grundfömtsättningarna för att göra transportsektorn mermiljövänlig är att utveckla järnvägstrafiken. Både när det gäller person-ochgodstransporter är det viktigt att just järnvägen kan ta en väsentUgt störremarknadsandel än vad som är fallet . Pågodssidan sker en mycket glädjande utveckUng av den s.k. kombitrafikendär lastbil och järnväg samverkar för att skapa effektiva transportsystem. fortsatta utvecklingen av kombitrafiken är det dock viktigt att framhållanödvändigheten av att arbetet skall inriktas på att i huvudsak föra överlångtradartrafik tiU kombitrafik. har tyvärr utveckHngen i alltförstor utsträckning gått ut på att redan befintliga järnvägstransporter, t.ex.vagnslasttrafik, överförts till kombitrafik. Deninriktningen bör, enhgt vår uppfattning, ge regeringen till känna somen utgångspunkt för SJs fortsatta arbete på området. Transportsektorn är till stor del internationell till sin karaktär. Detbehövs internationella normer och regler för t.ex. avgasutsläpp och miljövänligarebränslen. Det är därför viktigt att deltar i forsknings- ochutveckUngsarbetet på internationell nivå. Idetta sammanhang måste uppgift i första hand vara ett verka för att deinternationella projekten där vi deltar ges en mycket klart markeradmiljöprofil. Detta gäller bl.a. fas 2 i det s.k. som är ettEG-initierat samarbetsprojekt. Även inom det fortsatta arbetet i Prometheus-projektetär det viktigt att verkar för att det får en mycket klar miljöinriktning. Dennainställning att det skall vara en miljöprofil och klar miljöinriktning påprojekten måste vara en förutsättning för att över huvud taget skalldelta i det vidare arbetet i dessa projekt. Detta var en kort redovisning av de synpunkter som vi från centernssida har reserverat oss för när det gäller trafikforskningsområdet. Vi stårnaturligtvis bakom samtliga reservationer, men av tidsbesparingsskäl nöjer jagmig med att yrka bifall till reservationerna 1 och 9. 162 (): Jag kommer att koncentrera mitt anförande på de frågor som berörPrometheus- och Drive-projekten. Det är inte av nonchalans mot de övrigaförslag som ställts i motioner och reservationer och som mitt parti helhjärtatstår bakom. Jag vet att och tar upp våra gemensammayrkanden och gör det med kunskap och engagemang - som vanligt. Såtill detta som kallas "intelligent vägtrafik", eller RTI - RoadTransport Informafics. Trots att fidigare årsalla försök att få i gång en vettig debatt i ämnet i riks- dagen har misslyckatstänker jag inte ge upp. Det ser nu äntligen ut som om den kritiskaanalysen börjar komma loss även utanför och miljörörelsen. Jaghoppas att också trafikutskottets föredragande uppmärksammatdetta. Han har med dagens post bl.a. fått "Informationsbulletin Nr 2 -Trafik Framfid" om informafionsteknologin i och . Harjag litet tur, har läst in de båda intressanta bulletiner somhittills skickats ut från den nordiska ämbetsmannakommittén för transportfrågorsprojekt, NORDIT. Om inte, har han förhoppningsvis läst protokollet från denfrågedebatt som behandlade och . för en gångs skull mycket intressant. tvingades en socialdemokratiskföreträdare att erkänna att det inte finns några belägg för att projekten gersäkrare trafik och bättre miljö. Detvar bil- och informationsteknologi, dvs. IT, och dess män som tog inifiativtill forskningen. Round Table-gmppen i fick EG-männens stöd för sitt"samhällsprojekt". De kallar det faktiskt så. De vill på sina egnavillkor driva igenom en total systemförändring, med hjälp av informationsteknologin.Deras huvudsyfte har inte varit att förbättra trafiksäkerheten. Nej, syftet harvarit att med draghjälp av ny teknologi se fill att bilindustrin kan överleva iett mycket bistert klimat. Att det råder global kris för bilindustrin är detväl ingen som tvivlar på. Därför kräver industrin att bilismen skall få ökautan gräns. Den lösning den i varje fall fortfarande påstår att den tror på äratt vägtrafiken kan pressas samman fill bilkonvojer. Bilförarna och trafikenskaU styras med hjälp av autopiloter, datorer och satelliter Debilförare som reagerat våldsamt mot den automatiska hastighetsövervakningendärför att den kränker integriteten, är ännu lyckligt omedvetna om vilka planerregeringen och bilindustrin har för deras räkning. När moderater som GörelBohlin och folkpartister som under trafikdebatten i kammareni går förfasade sig över den automatiska hastighetsövervakning som prövas,menar jag att de hycklar grovt. Somledamöter i trafikutskottet har vi haft vissa möjligheter att få fram material.Även om ni inte har läst motionerna i ämnet bör ni ha insett vad ochDrive innebär i form av centraldirigerad maktfullkomlighet och kontroll övervägtrafikanterna. Ni måste ha insett att det handlar om ett djupt odemokratisktsystem. Varför engagerar sig då inte dessa de mest bilvänliga partierna för attförsvara förarna? Är det för att ni står närmare bilindustrin än trafikanterna?Det lät inte så i inlägg. Men jag undrar om det ändå intefungerar på det sättet. Socialdemokraternaär mer konsekventa - de vill ha alla delar av den nya informafionsteknologin,oavsett hur den drabbar demokratin och den enskilde individen. Detvar nästan rörande att höra tala om att man måsteundersöka de störande moment som kan finnas i bilarna. De kan ju vara störandeför bilisterna, och dessa störande moment påverkar ocksåolycksfallsstatistiken. Hon nämnde som exempel rökning och mobiltelefoner. Menom ni det allra minsta har studerat så vet ni ju vilkenmassiv mängd information som en bilförare i det systemet tvingas ta 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 8 juni1990 emot om han har ettRTI-fordon. Det kommer att göra honom eller henne fullständigt konfys. Detallra största problemet kring integriteten och det odemokratiska i systemet ärnågot sorn de som arbetar med projekten inte bryr sig särskilt mycket om.Den verkligt svåra nöten att knäcka är alltså informationsmängden. En vanligperson klarar inte av den, eftersom det ges alldeles tillräckligt mycketinformation allaredan. Jagskall läsa litet ur den förra Informationsbulletinen sorn en del av er kanskehar läst. Den kom ju från NORDITs projekt. Där står att de två stora europeiskaRTI-projekten, eller snarare RTI-programmen, Drive och redan ärlångt komna i sitt arbete på att introducera RTI i den europeiska vägtrafiken kanske i syfte att öka den europeiska bilindustrinskonkurrenskraft gentemot främst den amerikanska, Drive kanske i första hand föratt på ett acceptabelt sätt klara de ökade kraven på smidig trafik jnom deninre marknaden . kommer att få acceptera de principer somunder läggs fast inom dessa program vare sig vi vill det ellerinte. Hörnoga på: kommer att få acceptera de principer som under de närmaste årenläggs fast inom dessa program vare sig vi vill det eller inte. Vad är detta?Har åtminstone inte den typen av informafion i den här bulletinen fått någraav er att tänka om? Jo,så är det. ställer upp tillsammans med vänsterparfiet, vilket glädermig mycket, i en reservation där vi reser krav på att alla inblandadedepartement i som har varit med om denna forskning offentligt skallredovisa vad de håller på med, så att inte minst riksdagsledamöterna får ännustörre klarhet kring vad detta handlar om. Miljöpartietstår visserligen inte bakom vår reservafion, men jag tror att ocksåmiljöpartisterna nu har förstått vad allt detta handlar om. har svenska skattebetalare fått betala 40 milj. kr. enbart tillEure-ka-forskningens Prometheus-projekt. Siffran för EGs Drive-program haruppgetts vara 50 miljoner, alltså sammanlagt 90 milj. kr. I dessa summor ingårinte alla de resurser som lagts ut på ett tioårigt förspel inom bl.a. detstatliga . Jämför detta med den oginhet som regeringen och riksdagsmajoritetenvisar järnvägsforskning och andra miljöinriktade nyttigheter! Därhandlar det om att öka anslagen till järnvägsforskningen med 6milj. Detta trots att där inte finns några jättebolag - mer än möjligenASEA , men jag tycker inte det är direkt jämförbart-som kan satsapengar på kollektivtrafikforskning. Det är i regel statliga myndigheter somfår ta sådana initiafiv. BiUndustrin däremot satsar mångmiljardbelopp av egnapengar och får dessutom pengar av skattebetalarna. Det är skamligt! Mitt parfi stöder självfallet samtliga reservafioner som vi undertecknati trafikutskottets betänkande nr 26 om transportforskningen. Jag vill särskiltyrka bifall till reservationerna 10, 11 och 13. Reservation10 handlar alltså om att vpk-motionen krävde att allt stadigtengagemang i och skaU avbrytas och att pengarna i fortsättningenskall användas fill forskning och utveckling som har samband medkollektivtransportsystem och förbättring av sådana. Reservation11 är den reservation som vi har gemensam med , som sagt. Reservation13, som vi har yrkat bifall fill, handlar om "just-in-fime"-sys-temsom vi diskuterade här i kammaren i går. måste jag understryka attnågra viktiga motionsyrkanden inom samma område harbehandlats i näringsutskottets betänkande nr 40. Det handlar t.ex. om detsvenska försvarets direkta eller indirekta engagemang i europeiska forsknings-och utvecklingsprojekt, bl.a. när det gäller det informationsteknologiskaområdet. Vi kräver ett offentliggörande om sådan medverkan, och därförinstämmer jag alltså i bifallsyrkande tiU reservation 19 inäringsutskottets betänkande. Den sistnämnda frågan hinner jag inte utvecklanu, men kanske är det den som det Ugger mest sprängkraft i när det såsmåningom börjar gå upp för svenska folket hur nätverken ser ut mellan dencivila och den militära forskningen på dessa områden. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. AnL163 i (m) replik: har beskrivit hur svårt det kommer att bU framöver attköra bil med tanke på den mängd information som bilföraren måste tillgodogörasig för att säkert kunna framföra sitt fordon. Detär möjligt att känner sin egen begränsning i detta avseende ochatt hon alltså inte känner sig kapabel att framföra 2000-talets bil. Men jag ärövertygad om att miljontals svenskar och européer kommer att kunna klara dettautan problem. Vi kan inte vägra att bygga framtidens bilar enbart av det skäletatt alltså inte kan hantera dem. påstår att vi moderatergynnar bilindustrin. Det är fel. Vi anser att man skall satsa på biUndustrin,därför att det gynnar de många människorna i vårt samhälle. Jag är Utetfrämmande inför tanken att inte stäUa upp och stödja denna stora majoritet,vilket alltså inte vill. 164 INGRIDHASSELSTRÖM NYVALL (fp) replik: Herr talman! Det låter kanske naivt när jagsäger att man inte skall röka under bilkörning, sarntidigt som sig ser en panel av ungefär samma slag som i ett flygplan på vilkenföraren skall hantera knapparna när han kör Inte heller jag tycker om dentanken, men jag tror det är minst lika farligt om dgarettglöd trillar ned påbenet eller i knät på bilföraren eller om han får ett samtal som oroar honomoch gör att han kommer i affekt. Jag kan som sagt ime så mycket om ,men av andra människor än som har kommit i kontakt med det harjag förstått att det är fråga om ett givande och tagande. Vi skaffar ossupplysningar och teknik genom detta projekt. Det handlar inte enbart om att viskaU utsätta oss för ett enormt informationsflöde och nya bestämmelser, utandet är också fråga om en europeisk samordning av bestämmelserna, som leder tillintematio- 11Riksdagens protokoll 1989/90:136 1989/90:136 8 juni1990 nell enhetlighet på dettaområde. Det är också ett system som syftar till att skapa större säkerhet i ochmed att bilföraren uppmärksammas på faror som han kanske inte alltid ser själv.Dessutom är det en miljöfråga. Genom programmet vill man nämligenskapa trafikflöden som gör att det blir mindre buller och utsläpp. EftersomViola kan så mycket om det här, skulle det vara roligt att höra om honinte har hittat något positivt i det hela. Anf.165 () repHk: Det var roligt att åhöra inlägg, som varseriöst. Det vore fint att få föra debatten om och på detsättet i fortsättningen. Jaganser att det är livsfarligt att röka under bilkörning. Men man får inte silamygg och svälja kameler Här handlar det om en distraktion. Det är det begreppsom används om och . Denna distraktion är så oerhörd att jagtvivlar på att bilförarna kommer att kunna ta del av ens en del avinformationen. kivas man om huruvida informationen skall placeras påvindrutan eller ej. En sådan placering skulle kunna vara en lämplig lösning,har det sagts. All möjlig information på vindrutan skall alltså komma medanbilföraren framför sitt fordon. kan han eller hon befinna sig i enbilkonvoj. skall satelliter övervaka och kontrollera systemet.Samfidigt skall det ske en samordning med - det är helt riktigt -och kanske med hela . Allt detta gör det här systemet såkusligt, så otroligt skrämmande. Vad kommer det inte att innebära för denenskilde individen och demokratin? Atten person som i inte förstår detta eller inte vill sättasig in i saken är en sak. De som vill minska antalet trafikolyckor på våravägar i inser dock att dessa program inte är en lösning för andra änbilindustrin, som vill pressa samman så många fordon som möjligt på vägarna. Jagvill uppmana er att titta i dagens post, om ni ännu inte har gjort det, och tafram Informafionsbulletinen som finns med där. Trots att det handlar om ettprojekt som egentligen är positivt fill den här forskningen, kommer det nu framtydliga belägg för att det finns anledning att vara krifisk. Inte minst gällerdet i fråga om trafiksäkerheten. Systemen kan få helt motsatta effekter än depåstådda. Den som tar del av argumenten i bulletinen förstår måhända att vi kankomma ganska långt när vi diskuterar dessa frågor nästa gång. Då kanske vi rentav kan stoppa dessa projekt. Det räcker att läsa ingresserna i materialet föratt förstå att det finns anledning att hjälpa att bromsa denhär utvecklingen och i stället satsa pengarna på kollektivtransportsystem, somär både miljövänligare och trafiksäkrare. Framför allt gäller det spårbundnatransporter AnL 166 iMalmö (m) replik: Det är väl inte med största förtjusning jag noterar att jag står iriksdagens talarstol efter . Men när jag hör attvänsterpartiet kommunisterna eller , vilket som gäller. försvarar demokratin, dåkan det faktiskt betala sig att vara närvarande denna sena timme. Detskräckscenario som målar upp om den s.k. påtvingade informationsom vi måste få i framtidens bilar stämmer inte med verkligheten. Låt ossavvakta i lugn och ro och basera våra beslut på sunt förnuft. Vi kommer att fåde bilar som konsumenterna kräver Det är dessa som kommer att ställa krav påhur bilarna skall se ut. Det är konsumenterna i ett demokratiskt samhälle somhar avgörandet i sin hand till skillnad från situationen i andrasamhällssystem, där staten påtvingar folk det man bevisligen inte vill ha. 1989/90:136 8 juni1990 167 () replik: Herr talman! Det är mycket som har komrhit fram när detgäller den stora europeiska motorvägstrafiken. Det vore till fördel om vi iSverige kunde få det som passar oss. Såvitt jag förstår behöver vi inte införahela system, utan vi kan ta delar av systemen och anpassa dem till våraförhållanden. Om vi med en sådan anpassning får en högre trafiksäkerhet och enbättre miljö, då kan jag inte se att dessa system är ett hot mot demokratin. Anf.168 () replik: Det finns internationellt relafivt kända forskare som jämför de storasystem som håller på att byggas upp med ett system som kärnkraften. Dethandlar inte om att systemen eller forskningen på något sätt är neutrala. Detgår inte att se dem på det sättet. I stället handlar det om att se påeffekterna vad gäller makt, demokrati och integritet för individerna. Det ärotroligt viktigt. Dethandlar vidare om den sårbarhet som finns inbyggd i systemen. Det går inte, somIngrid sade, att plocka ut en liten del av dem. Om det voremöjligt, kunde vi nöja oss med den automafiska hasfig-hetsövervakningen. Vissabilförare blir så upprörda att de slår sönder de lådor i vilka detta systemfinns. De gör alltså på samma sätt som en del förtvivlade människor gjorde på1800-talet och t.o.m. tidigare. De slog sönder maskiner när de insåg att desjälva var maktlösa mot de nya system som byggdes upp. Så reagerar dagensbilförare. Det är dessa människor som man anser skall kunna tillgodogöra sigdet nya systemet med så många störande moment - förutom cigarrehen, IngridHasselström Nyvall. Anf.169 (): Forskning och utveckling på transportområdet är av avgörande betydelseför att vi skall kunna miljöanpassa det framtida samhället. Dagens trafik ärnämligen oerhört miljöfarUg, resursslösande och energislösande. Det här är ettav prioriterade områden. Vi har föreslagit både omprioriteringarför att få mer miljörelaterad transportforskning och påplussningar Miljöpartietär faktiskt det parfi som plussar på mest på detta område. Vi har föreslagit100 milj.kr utöver regeringens förslag till just miljörelateradtransportforskning. Vi har föreslagit att detta skall fördelas på ett sådantsätt att transportforskningsberedningen får ytterligare 75 milj.kr., VTI 10milj. kr., det teknik vetenskapliga forskningsrådet 10 milj. kr. extra går tilljärnvägsforskningen, och det skall inkludera bl.a. en professur Vilkentyp av forskning är det som vi har tänkt oss? Jo, vi vill naturligtvis att detskall tas fram miljövänliga och energieffektiva transportsystem ochtransportsystem som innebär transporter som folk behöver. Det kan även handlaom forskning för framtagande av nya drivmedel och nya metoder. Vi vet attvätgas kan vara ett intressant drivmedel om den är möjlig attframställa på ett bra sätt. Även biogas är ett intressant drivmedel, och metanolär ett annat.