prot · GD0944 · 1989-12-31 00:00:00 — Framför allt får vi så klara signaler om att detöversynsarbete som pågår och som skall mynna ut i någon form av ny lagstiftningbygger på att man fortfarande skall ha en mängd detaljregleringar Det byggerpå synsättet att arbetsförmedlingen fortfarande skall bedrivas inom ramen förett offentligt monopol med en mängd regleringar som försvårar mötet mellan denarbetssökande och dem som har arbeten att erbjuda, trots att detta är arbetsförmedlingstankensinnersta väsen. Manhar arbetat med olika former av begränsningar, bl.a. med tidsbegränsadetillstånd, och man har i departementspromemorian antytt att det vore lämpligtatt AMS skulle fungera som en kontrollmyndighet med fullgörande av olika formerav mer eller mindre polisiär verksamhet för att kontrollera att monopoletupprätthålls i enlighet med den grundsyn som tillämpas. Detär intressant, herr talman, att AMS värjer sig inför denna tanke. Det organ somär arbetsförmedlingsmonopolets främsta verkställare värjer sig alltså för attinför 90-talet ha denna tiUstånds- och kontrollfunktion. Min fråga, som jaginte kan låta bli att ställa till utskottsmajoritetens företrädare ,är: Vilken slutsats drar av att arbetsförmedhngs-monopolets främstaoch egentligen - eftersom man har monopol - enda verkställare uppenbarligenbävar inför tanken att själv vara kontroll- och tUl-ståndsmyndighet i enframtida skisserad lagstiftning? Entänkbar förklaring, som åtminstone jag kan se, och det ligger väl nära tillhands att samtliga reservanter har den tanken, är att AMS mer och mer uppleverhur verkligheten gör lagstiftningen om det offentliga monopolet alltmerföråldrad. Det har pågått ett mycket intensivt och omfattande arbete inom AMS,i länsarbetsnämnder och ute på arbetsförmedlingarna för att få till stånd enmer och mer serviceinriktad organisation, anpassad till de verkliga behov somkan föreligga i olika delar av landet. De kanske, herr talman och ,upplever att de innerst inne skulle vilja bli befriade från det offentligaarbetsförmedlingsmonopolet. Det kan möjhgen vara litet svårt för dem att klartuttala de tankarna, men bakom det förhållandet att de värjer sig mot att varakontrollmyndighet ligger kanske just tanken att det vore bäst för svenskarbetsförmedling och arbetsmarknad, om vi kunde slopa det offentligaarbetsförmedlingsmonopolet. Det är måhända en diskret antydan om att det ärdetta som de önskar skulle kunna bh en ännu bättre serviceorganisation ochkunna bli ännu bättre på att förmedla arbeten, om man finge ha den uppgiften ikonkurrens med andra aktörer på marknaden, dvs. om ochutskottsmajoriteten behagade se vilka behov som finns och vilka möjligheter somAMS i en annan situation skulle kunna ha. Jag vill inte säga att det är så, menden tanken ligger inte alltför långt borta. Jag vill säga tillkammarens ledamöter att det arbete som utförts av AMS under degångna åren har varit föredömligt när det gällt att utveckla AMS till en modernserviceorganisation. Jag tänker inte förlänga debatten med att taupp den andra strömning som förvisso finns inom AMS och som avspeglas i dessintensiva jakt på de seriösa skrivbyråerna, vilket har föranlett mål ända upptill högsta domstolen. Jag är fullt medveten om att det inom AMS finns personersom med all kraft hävdar att monopolet bör behållas. Men jag trodde faktisktatt ett framsynt utskott och en någorlunda framsynt utskottsmajoritet hadeförstått att nya tider ger nya möjligheter och framställer nya utmaningarDet är med beklagande som vi reservanter konstaterar att utskottsmajoritetenuppenbarligen inte har förstått vad 90-talet kan erbjuda i form av ett öppnaresamhälle med större krav på flexibilitet och konkurrens och framför allt också,herr talman, en möjlighet och skyldighet i ett vidgat Europasamarbete att rivadenna typ av monopol. Jag yrkar bifall till den reservation som ärundertecknad av moderata samlingspartiets, och centerpartietsföreträdare. KJELL-ARNEWELIN (fp): Jag skall fatta mig mycket kort, så att vikan hålla den tidsram som angavs av talmannen vid föredragningen av detbetänkande, arbetsmarknadsutskottets betänkade AU14, som vi nu diskuterar Jag kan i allt väsentligt instämma i , som var det första i denna debatt. Det är synnerligen genant attregeringen inte har tagit något som helst initiativ för att förändra denarbetsförmedlingslag som har gällt . Vi har helt andra behov avservice såväl bland arbetstagarna som bland de offentliga och privataarbetsgivarna, som efterfrågar arbetskraften. Jag arbetar själv inom arbetsförmedlingsorganisationen ochkänner till hur den fungerar Man har inom arbetsförmedlingen haftstora problem med att klara de arbetsuppgifter som arbetsförmedlingenrimligtvis skall utföra. Det har hänt mycket positivt inomarbetsförmedlingsområdet som har varitgeneraldirektör för . Såvitt jag förstår skulle arbetsförmedlingensverksamhet vara mycket väl lämpad för att så långt som möjligt utsättas förkonkurrens, inom de områden som man bestämmer sig för, branschvis eller efterandra kriterier - en konkurrens som skulle gälla fullt ut på lika villkor Jagtror att såväl den offentliga arbetsförmedlingen som en något mer friståendeskulle kunna ge en service som är mycket bättre anpassad till tidens krav änvad den nuvarande organisationen kan åstadkomma. Arbetsmarknadsminister har vid fleratillfällen sagt att en reformering skall göras av arbetsförmedlingslagen ochatt ett regeringsinitiativ skall tas ganska snabbt, men fortfarande har viinte sett något sådant initiativ. Jag tror att det finns en vilja inom AMS,inom arbetsförmedlingarna och från många andra att få arbeta parallellt medandra förmedlingsorganisationer än den nuvarande. De kreativa krafterna inomförmedlingsverksamheten vet mycket väl att en sådan konkurrens skulle kunnastimulera den nuvarande arbetsförmedlingen till att bli ännu bättre än vad denär och framför allt ännu bättre än den var för fem till sedan.Arbetsförmed- Prot.1989/90:44 lingsverksamheten har gjortframsteg, men de skulle ha kunnat gå mycket snabbare i en konkurrensutsattsituation än vad som skett hitills. Jag yrkar bifall tillreservationen. '"S''" (): Som framgår av betänkandet är det en mycketgammal lagstiftning som styr agerandet på det här området. hararbetsmarknaden genomgått mycket stora förändringar, och den gällandelagstiftningen har kommit i otakt med tiden, speciellt inom den sektor somväxer snabbast på svensk arbetsmarknad, nämligen tjänstesektorn. I stället föratt bidra till en flexibilitet och effektivitet i den expansionen är dagenslagstiftning ett hinder Några aktuella HD-domar har speciellt visat på dettaförhållande. Alla vill nu ha förändringar Det finns krav i flertaletmotioner på en allmän översyn av arbetsförmedlingslagen. Vad jag har läst migtill, har denna fråga legat tre i departementet utan att någontingegentligen har hänt när det gäller att komma med förslag. har både i en partimotion och i en motionmed enskilda undertecknare krävt en hel översyn av inriktningen avarbetsförmedlingslagen. Bärande i motionerna är att vi talar för att man skallmedge komplement till den offentliga arbetsförmedlingen, släppa framalternativ. Det har tidigare i debatten hänvisats till endepartementspromemoria som berör detta område. Jag skall också referera tillden och kommentera det förslag som har värkt fram om att AMS skulle getidsbegränsade tillstånd, där det t.o.m. finns ganska stora moment av personligkontroll av eventuella företagare. Jag kan redan nu säga att jag somcenterpartist tycker att detta verkar alltför krångligt och onödigtdetaljreglerat. I promemorian ger man exempel på företag vars verksamhetligger i en gråzon mellan uthyrnings- och entreprenadverksamhet. Skrivbyråer,framför allt med kontorsarbete, är det mest kända exemplet. Andra exempel ärstädföretag, bevakningsföretag,' serviceföretag inom verkstadsindustrin, redovisningsbyråerreportagebyråer och vissa konsultföretag, särskilt inom databranschen. Dessaföretag har den gemensamma nämnaren att de oftast är kunskapsföretag, dvs. detjänster som erbjuds är av kvalificerad art. I promemorian konstateras att detär alldeles uppenbart att dessa företag är av väsentligt värde församhällsekonomin, att de har en seriös verksamhetsinriktning och att de bidrartill att arbetsmarknaden får ett större inslag av flexibilitet ocheffektivitet. Man hänvisar i departementspromemorian också till enAMS-rapport om kontorsarbetsmarknaden i , där det framgår att detdagliga behovet av korttidsanställd personal i inom kontorsserviceområdetär minst 3 000 personer Det är i huvudsak kontorsserviceföretag somtillhandahåller denna personal. Några motsvarigheter vad gäller kartläggningav andra branscher känner jag inte till, men man kan tro att behovet är detmångdubbla. Det finns därför anledning att stanna för några utgångspunkter somman har i denna promemoria när det gäller slutsatser om uthyrningsverksamhetenoch hur den eventuellt bör regleras. När det gäller skrivbyråverksamheten konstateras attvarken ut- 54 redning - det är ganska länge sedanden gjordes - eller utredning har kunnatkonstatera några skadeverkningar för berörda arbetstagare. Sett ur samhälletssynpunkt kan vissa serviceföretag bidra till att effektivisera arbetsmarknadensfunktionssätt genom en ökad rörlighet och flexibilitet, på det sätt jagtidigare har angett. Man konstaterar också att det med den brist på arbetskraftsom vi troligen får egentligen inte finns någon anledning attbygga in ytterligare regleringar. Nåväl, jag tycker att socialdemokraterna måste ge ett svarpå hur man ser på en kommande ny lagstiftning på detta område.Arbetsmarknadsministern har läst denna departementspromemoria och menar att detbör bli någonting av ett mellanting mellan offentlig arbetsförmedling, renodladentreprenadverksamhet, som inte faller under lagen, och en form av uthyrningav arbetskraft , som bör passa dagens moderna industrisamhälle. Detär en uppmjukning av nuvarande förbud som föreslås. Vi delar inte ministerns synpunkter i den delen. Viinstämmer i de slutsatser som uppenbarligen dras i dennadepartementspromemoria att det föreslagna systemet med AMS-kontroll skulle blikrångligt, skapa osäkerhet och kanske ett visst mått av godtycke. Därför villvi avvisa det som omodernt, ställt emot 90-talets krav. Det är värdefullt om socialdemokraternas talesman kan gesvar på om man vill bidra till att luckra upp det offentliga monopolet. Precissom tidigare talare har sagt bör detta vara ett sällsynt lämpligt område, därman kan släppa fram alternativ till den offentliga verksamheten. Delar ni vårprincipiella utgångspunkt att detta är lämpligt, att det inte finns någraprincipiella hinder och att ett förslag i samma riktning som reservationenbidrar till förnyelsen av den offentliga sektorn? Jag avslutar med dessa frågor, och jag yrkarockså bifall till den borgerliga reservationen. LAHJAEXNER (s): har i dettabetänkande behandlat åtta motioner från den allmänna motionstiden gällandearbetsförmedlingslagen. Liknande motioner har behandlats under tidigareriksmöten. Den nu gällande lagen är, som sagt, . Enligt denna lag,som har 1933 nr 34 som grund, får arbetsförmedling intebedrivas i förvärvssyfte. Det enda undantaget härifrån avser förmedling tilloch från utlandet av musiker och sceniska artister kan tillståndmeddelas för arbetsförmedling som inte bedrivs i förvärvssyfte men väl motnågon form av ersättning. Den som bedriver avgiftsfri arbetsförmedling behöveringet tillstånd men måste anmäla verksamheten till AMS . Den nu gällande arbetsförmedlingslagens tillämplighet ochräckvidd har länge debatterats här i och även utanför detta forum.Det har då oftast gällt olika former av privat arbetsförmedling på kontors- ochkulturområdena. Problemet har varit att fastställa en skiljelinje mellansjälvständigt arbetsuppdrag, s.k. entreprenad, och uthyrning av arbetskraft.Många omständigheter, näringslivets och samhällets organisation, vår arbetslivslagstiftningoch andra faktorer har förändrats under de som lagen har gällt. Alla idenna kammare är införstådda med att vi behöver en modern lag som är anpassadtill dagens verklighet. Utskottet har i betänkandet redovisat det aktuellasakläget: Departementet har genomfört en översyn av den gällandelagstiftningen, och detta har redovisats i departementspromemoria Ds 1989:30 Arbetsförmedlingslagen-en översyn, som har varit ute på remiss. Av denna promemoria framgår attdet knappast räcker med en rent lagteknisk översyn, om man vill på ett meravgörande sätt komma till rätta med de problem som anses förknippade medlagen. 1 konsekvens med detta föreslås ett antal förändringar och preciseringarRemissomgången avslutades under denna höst, och förslagen fick blandatmottagande. Arbetsmarknadsministern har i frågesvar angivit att enproposition om en modern, praktisk och till verksamhet i dagensindustrisamhälle anpassad lag utarbetas skyndsamt. Utskottet står fast vid sin tidigare framförda uppfattningatt det samlade ansvaret för arbetsförmedling i landet även i fortsättningenbör ankomma på det allmänna. Detta kan och bör åtföljas av ytterligareutveckling och förbättring av förmedlingsservicen både till de arbetssökandeoch till arbetsgivare. och dess utmärkta personal harockså visat att de vill och kan utveckla den offentligaarbetsförmedhngen, så att dess tjänster motsvarar dagens snabbt skiftande kravoch behov. Det är glädjande att både och har erkänt att arbetsförmedlingen har utvecklats . Den nya tekniken bör resultera i bättre och snabbareservice för alla yrkesgrupper och i hela landet. Den decentraliseradeorganisationen ger också likvärdighet och närhet för alla kunder - såvälarbetssökande som arbetsgivare. Några ord till . Han sade ungefär så här:Det finns inget som talar för att arbetsförmedling bedrivs effektivast ioffentlig regi. Jag vill påminna kammarens ledamöter om att arbetslöshetändå tyder på att arbetsförmedlingen lyckas para ihop arbetssökande medbefintliga arbetstillfällen på ett ganska bra sätt. Jag yrkar bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och avslag på reservationen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Företogs till avgörandearbetsmarknadsutskottets betänkanden /90:AU8 och AU14. Mom. 1(mål och inriktning för arbetsmiljöarbetet) Först biträddes reservation 2 av med 25röster mot 17 för reservation 3 av . 259 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbiträddes reservation 1 av och ström med 61 röster mot 19för reservation 2 av . 225 leda- Prot. 1989/90:44 möter avstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 246 röster mot 54 för reservation 1 av KerstiJohansson och . 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (inriktning av yrkesinspektionens verksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.6 (arbetsmiljö och sekretess, m.m.) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 5 av . anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.7 (regionala skyddsombud) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 35 för reservation 6 av Karl-ErikPersson. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.10 (konsekvensbeskrivningar av tillämpningsföreskrifter) Utskottetshemställan bifölls med 244 röster mot 59 för reservation 7 av m.fl.1 ledamot avstod från att rösta. Motti.12 och 13 (rätt till omplacering och havandeskapspenning, m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 197 röster mot 109 för reservation 8 av . Mom.14 (gränsvärdessättning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och - bifölls med acklamation. Motn.15 (gränsvärden för kvicksilverexponering) Utskottetshemställan bifölls med 247 röster mot 56 för reservation 10 av . Mom.16 (amalgam som arbetsmiljöfara) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av och - bifölls med acklamation. Mom.17 (sänkt gränsvärde för buller och lösningsmedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av och - bifölls med acklamation. Motn.23 (ensamarbeten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av och - bifölls med acklamation. 1989/90:44 Motn. 24(forskning om barns och ungdomars arbetsmiljö) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottetshemställan bifölls med 179 röster mot 128 för reservationen av . GötheKnutson och (båda m) anmälde att de avsett att rösta nej menmarkerats ha röstat ja. Talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar 10§ Svar på fråga 1989/90:263 om skyddet mot smittsamma sjukdomar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder motbakgrund av att svamporganismer inte regleras i smittskyddslagen medanLegionella och atypiska mykobakterier finns med. Smittskyddslagen(1988:1472) omfattar i princip alla smittsamma sjukdomar hos människor Deflesta bestämmelserna i lagen gäller dock bara de sjukdomar som utgör det allvarligastehotet mot människors hälsa. Enligt smittskyddslagen skall samhällsfarligasjukdomar och vissa av de övriga smittsamma sjukdomarna anmälas enligt närmareföreskrifter i lagen. Sådana sjukdomar kallas anmälningspliktiga sjukdomar ochanges genom uppräkning i en bilaga till lagen. Bland andra anmälningspliktigasjukdomar än samhällsfarliga nämns legionärsjuka och infektioner, orsakade avatypiska mykobakterier Samhällethar ett särskilt starkt intresse av en övergripande epidemiologisk kontrollnär det gäller de sjukdomar för vilka anmälningspHkt föreskrivs. Det finnssedan andra smittsamma sjukdomar som inte är anmälningspliktiga men som ändåföljs upp inom hälso- och sjukvården på ohka säU. Riksdagenhar så sent som tagit ställning till vilka sjukdomar som skallvara anmälningspliktiga. Jag anser inte att det inträffat något somutgör tillräcklig anledning till en utökning av antalet anmälningspliktigasjukdomar enligt smittskyddslagen. Såsomockså framhölls av min företrädare i propositionen om ny smittskyddslag m.m.,bör även sjukdomar som inte hör till de anmälningspliktiga sjukdomarna anmälastill smittskyddsmyndigheterna om de får en anmärk-, ningsvärt stor spridninglokalt eller regionalt eller uppträder i en elakartad form, för att utredningskall kunna ske och åtgärder mot smittspridningen kunna vidtas. SIWPERSSON (fp): Prot. Tack för svaret. Låt miggöra några jämförelser mellan Aspergillus och andra bakterier. ] Dettagäller då patogena termotoleranta arter av Aspergillus. Det finns ett P I S hundratalandra s.k. apatogena Aspergillus som inte är aktuella här På liknande sättfinns det en mångfald arter av Legionella och atypiska mykobakterier som inteheller är sjukdomsalstrande på människor Aspergillus-mögel är faktiskt allmäntförekommande i naturen. Det gäller även Legionella och atypiska mykobakterier.De patogena Aspergillus arternas ekologi överensstämmer med för Aspergillus är via inandning, och så är det även för Legionellaoch atypiska mykobakterier. Inte heller uppkommer smitta genom överföring frånperson till person. Förutsättningarna för uppkomst av Aspergillus-infektion ärdesamma som för uppkomst av infektioner orsakade av Legionella och atypiskamykobakterier Exponering för Legionella och atypiska mykobakterier är endastkänd för att orsaka infektioner, medan exponering för Aspergillus även kanorsaka allergiska reaktioner och hos känsliga personer även förgiftningar Frekvensen för Aspergillus-infektioner är två personer per100000, medan frekvensen när det gäller Legionella bara är 0,25 per 100000. Effektiva antibiotika ochenkla och snabba behandlingsmetoder finns faktiskt både för legionellos ochinfektioner orsakade av just atypiska mykobakterier Däremot saknas det i dageffektiva antibiotika, antimykotika, för behandling av Aspergillos.Tillgängliga medel som finns , är mycket toxiska och ger svårabiverkningar Behandlingen är komplicerad och kräver oftast kompletterandekirurgisk behandling. Om det inte går att ge en effektiv behandling ärdödligheten hög. Man kan räkna med överlevnad. Ge mig ettenda bärande skäl efter dessa jämförelser .. Jag tänker inte ge något sådant skäl.Ordningen är ju sådan, att anser man att ytterligare sjukdomar skall varaanmälningspliktiga, kan ett förslag lämnas in till statens bakteriologiskalaboratorium, som då har att göra en bedömning om de skall tas med iförteckningen. Det handlar naturligtvis inte om att vi skall göra en bedömninghär om vilka sjukdomar som bör finnas på denna lista eller ej. Slutgiltigt fårvi naturligtvis avgöra det. Men finns förslag som är motiverade, är det baraatt framföra dem till myndigheterna som har ansvaret. Det är mycket konstigt att man inte beaktadedetta när den nya smittskyddslagen infördes. Här finns i både ochinternationellt en mängd vetenskapliga fakta att tillgå som talar för attAspergillos måste vara en anmälningspliktig sjukdom. Annars finns det intenågra realistiska möjligheter att göra ordentliga epidemiologiskaundersökningar , sjukvårdsministern, är det ett större antalmänniskor som befinner sig i riskzonen på grund av cancer, organtransplantationer och aids. Dess utom har vi alla allergibarn och äldre människor som får allergi, och vi har 59 Prot.1989/90:44 resultatet av allergiutredningen.Hur skall det då gå att kunna bilda sig en 12december 1990 uppfattning om dessa infektioner eftersom det inte går attpå ett effektivt ] sätt samla in information om hurutbredda de är ? Listan kan ju kompletteras om det ärmotiverat. Men förmodligen är det så att i de flesta exempel som finns det en kontakt med läkare. Då finns det en bevakning av frågan frånläkares sida. Det innebär i och för sig inte någon garanti för att det inte kanhända något oförutsett. Smittskyddslagen är till för andra syften, inte för atttäcka in alla slag av sjukdomar som det kan förekomma smittspridning av. Lagenär till för att täcka in de allvarligaste fallen. Vill man komplettera listan är det bara att lägga framförslag till det. Det kan t.ex. de läkare göra som anser att det finns en farai Aspergillus-infektion. Vi får hoppas att det finns ett stort antalläkare som känner för det. Annars skall det väl vara samma bestämmelse förläkare som för alla andra människor. Förekommer det sjukdomar som äranmälningspliktiga, har man ansvar för att anmäla dem. Annars gör man det inte. Låt mig citera ur proposition 1988/89:5 om nysmittskyddslag om just sjukdomar som är anmälningspliktiga: "Också jaganser att det finns ett antal smittsamma sjukdomar som inte utgör ett likastort hot mot befolkningens hälsa som de samhällsfarliga, men där det ärangeläget att man epidemio-logiskt kan följa deras utbredning, variationer m.m.i samhället." Det hade varit befriande om man från myndigheternas sidaverkligen hade gjort något konkret för att följa upp varför så många barn,äldre och andra känsliga människor får allergier, varför så många far illa ochvarför så många sensibiliseras på olika sätt. År det vettigare att satsa resurser påorgantransplantationer, att rädda cancerpatienter och aidspatienter, när man intesamtidigt ser till att mini-mera den största risken, dvs. Enligt min åsikt skall dessa sjukdomar följasupp. Det finns ingenting i smittskyddslagen som säger att man inte skall göradet bara för att sjukdomarna inte finns med bland de anmälningspliktiga. Kan jag tolka sjukvårdsministerns svar så,att det som har inträffat sedan den nya smittskyddslagen infördes uppfattas somså allvarligt att man är beredd att följa upp dessa sjukdomar? 1 så fall kandet fogas en tilläggsbestämmelse så att det går att få en uppfattning om hurutbredd sjukdomen är Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svarpå fråga 1989/90:308 om tandvård för finska medborgare i Prot. Socialminister : Svar på frågor harfrågat mig om jag är beredd att ta de initiativ som kan erfordras för att möjliggöraett gränssamarbete mellan och om viss tandvård för finskamedborgare inom en tandläkarmottagning i med tillämpning av finsk,inte svensk lagstiftning.