prot · GD09127 · 1989-12-31 00:00:00 — hemmen en förutsättningför att uppnå en god barnomsorgsverksamhet och för möjligheten att rekryteraoch behålla personal i barnomsorgen. Jag avser emellertid inte att här gånärmare in på vilka krav som det är berättigat att ställa på daghemslokalernasutformning för att de skall anses erbjuda en god arbetsmiljö. Föratt undersöka om det finns onödiga statliga regler eller normer som utgörpraktiska eller planeringsmässiga hinder för barnomsorgsutbyggnaden tillsattejag en arbetsgrupp i vilken ingår representanter för berördadepartement. Arbetsmiljölagstiftningen och dess tillämpning på barnomsorgsverksamhetenomfattas av arbetsgruppens arbete. Gruppen beräknas slutföra sitt arbetesenast . Vidare har jag tillsatt en aktionsgrupp förbarnomsorg, som mycket snabbt bl.a. skall analysera kommunernas möjligheteratt förverkliga beslut om en förskola för alla barn. i uppgift att pröva insatser för att ta bort administrativa, tekniskaeller organisatoriska hinder för barnomsorgsutbyggnaden. Anf.134 (); Jag tackar för svaret, och jag tycker att det delvis ärpositivt. Minfråga gällde om yrkesinspektionen verkligen skall kunna gå in och stängafungerande daghem därför att takhöjden skiljer några få centimeter från normen.Om jag är rätt underrättad finns det ingen lag som föreskriver en viss takhöjd. Härförsöker kommunerna att med alla till buds stående medel korta köerna inombarnomsorgen. Det aktuella fall som jag har tagit upp gäller ett daghem däralla är nöjda med den verksamhet som bedrivs. Det är ett föräldradrivet daghemi ett villaområde. Jag tycker att det låter litet diktator riskt näryrkesinspektionen hotar med att vidta tvångsåtgärder mot kommunen och attutdöma böter eftersom kommunen bordlägger ärendet i väntan påyrkesinspektionens beslut - vilket man kunnat läsa om i pressen. Jagkonstaterar att trots allt hyser en förhoppning att man skallkunna ta bort vissa onödiga hinder för barnomsorgsutbyggnaden. Kommunernaförsöker verkligen att leva upp till beslut om en förskola för allabarn. Det känns som om yrkesinspektionen försöker att stjälpa alternativabarnomsorgsformer. Det är inte första gången som man vänt sig motföräldradrivna och andra kooperativa barnstugor. Jaganser att man kanske borde lyssna litet på dem som använder sig avverksamheten. I detta fall och i tidigare fall har personal, barn och föräldrarvarit nöjda med verksamheten. Jag tror att yrkesinspektionen har viktigareuppgifter än att jaga dessa barnstugor. får vi i första hand avvakta arbetsgruppernas resultat. Jag 48 har ett intryck av, och det tror jag delas avBarbro , att det i första handhandlar om tillämpning av gällande lagstiftning och föreskrifter och mindre omdet faktiskta innehållet i lag och föreskrifter. Det är möjligt att också arbetsgruppen kommer att visa attdetta är fallet. Då får vi naturligtvis diskutera om det finns behov avytterligare utbildning och belysning av vad verksamheten faktiskt ställer förkrav. Jag vill peka på balansgången mellan å ena sidan de olikakraven på miljö, säkerhet, hygien och andra hälsofaktorer för en viktigverksamhet som omfattar små barn samt å andra sidan kostnader och framkomlighetur planeringssynpunkt. Jag vill betona att det här gäller att hålla balansenoch att vi ur kvalitativ synpunkt måste ställa kraven mycket högt. 136 (); Jag delar uppfattning därvidlag.Det finns ju faktiskt ingen lag om detta, utan det är bara normer som man haratt rätta sig efter. När det gäller frågan om säkerhet och tillgänglighet ärdet självklart att vi alla vill ha säkra barnstugor, och vi vill också värna ompersonalen. Om personalen skadas kan man inte fortsätta att bedriva någonverksamhet. Det är inte enbart kostnaderna som skall vara avgörande. Men jagtycker ändå att det verkar litet konstigt att om lokalen har lägre takhöjd kan man stänga.verksamheten och hota med att utdömaböter. Det verkar provocerande. Överläggningenvar härmed avslutad. 25 §Svar på fråga 1989/90:607 om effektivare energianvändning har frågat mig vad densvenska regeringen kommer att göra för att följa Brundtlandrapportensrekommendationer och fullfölja den energipolitik som beslutade omredan 1980. riksdagsbeslut slogs fast att den sistareaktorn skulle stängas samt att en successiv utveckling skulleske mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara ochinhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Det systematiska arbete som har genomförts och som pågårför att ställa om vårt energisystem ger resultat. Vårt energisystem är i dagbetydligt mer flexibelt och mindre miljöstörande än sedan.Oljeberoendet har minskat kraftigt - från till drygt 40 %av energiförsörjningen. Användningen av inhemska bränslen har ökat med mer än30%. Utsläppen av försurande ämnen från energisystemet har minskat - svavelutsläppenmed och kväveoxidutsläppen med . Betydande resurser inom bl.a. energiforskningsprogrammethar satsats för att utveckla förnybara energislag som biobränslen, vind och soltill ekonomiskt bärkraftiga alternativ. Vi går vidare i detta arbete. 1 detförslag till skattereform som behandlas av finns förslag om bl.a.skatt på utsläpp av koldioxid och svavel. Regeringen har också föreslagit enmiljö- 4 protokoll 1989/90:127 Prot.1989/90:127 avgift på utsläpp av kväveoxider. I det sammanhanget anmäldes tillriksda- gen att det i regeringskanslietförbereds förslag för att ytterligare stimulera miljövänlig energiproduktion bl.a. i form av kraftvärme,inom en ram av 500 var pa frågor milj.kr. Därvid skallprioritet ges åt biobränslen. formningenav sådana stimulanser avses att redovisas i en energipolitisk proposition. Goda resultat har även uppnåtts vad gäller energi- ochelhushållning. pågår arbetet med det elhushållningsprogram som riksdagengodkände . Det finns dock fortfarande en rad hinder för att arbetetmed energieffekti-visering skall skjuta fart. Ny eleffektiv teknik behöverutvecklas. Andra brister är bl.a. bristande information och svagföretagsekonomisk lönsamhet för investeringar i energieffektiv teknik.Ytterligare åtgärder kan därför vara aktuella om elanvändningen skall kunnabegränsas så att kraftutbyggnaden kan hållas på en rimlig nivå frånmiljösynpunkt. Åtgärderna bör inte begränsas till elhushållning. Regeringen avser att förelägga enenergipolitisk proposition. I denna skall redovisas vilka åtgärder för såvälenergitillförsel som användning som bör vidtas för att en tillräckligelförsörjning skall kunna tryggas. I förberedelserna för propositionen beaktas givetvis deenergipolitiska erfarenheterna i andra länder. Här bör man dock ha i minnetatt förutsättningarna varierar kraftigt mellan länderna. har ett heltannat utgångsläge, eftersom man baserar praktiskt taget hela sinenergiförsörjning på fossila bränslen. Som exempel kan nämnas att varutsläppen av koldioxid per capita nästan dubbelt så stora i som iSverige. Jag vill avslutningsvis erinra om att statsministern i eninterpellationsdebatt har aviserat att han kommer att inbjudariksdagens partier till överläggningar inför det kommande energipolitiskabeslutet. I dessa överläggningar kommer frågan om energianvändningen att spelaen viktig roll. 138 (); Jag vill tacka statsrådet för ett utförligt och innehållsrikt svar. Det har alldeles hållits en konferens i Bergen somen uppföljning av . Enligt pressreferaten harman kommit överens på en del punkter, bl.a. att utvecklingen måste hållas inomde ramar som biosfären och ekosystemet tål för att säkra mänsklighetens fortlevnad.När det gäller just energi säger man att eftersom västvärlden står för avvärldens energikonsumtion skall vi ta på oss ett huvudansvar att minska utsläppav växthusgaser o.d. Detta är någonting som de länder som deltog har kommitöverens om. För att nå dessa mål betyder en effektiv energianvändningmycket. Det är spännande, och en utmaning, att har föregått med gott exempel och, såvitt jag vet, har fattat det första beslutet. i harfått sig förelagt ett förslag till en ny energilag som man skall ta ställning tillföre -sommaren. Den lagen innehåller bestämmelser om insatser för effektivare energianvändning enligt den s.k. balansprincipen, dvs. man vill fästa lika 50 stor vikt vid investeringar ienergianvändning som i ny energiproduktion. När statsrådet härtalar om att det i vissa fall är företagsmässigt olönsamt Prot. att satsa påeffektivare energianvändning blir frågan: Vad vill regeringen .göra för att ta bort skillnaderna så att man kan kalkylera på samma bas en- ] 7 ligt - som den kallas iNorge - balansprincipen? Åtgärder inom energipolitikens område och inom energianvändningensområde skall, efter överläggningar med partier, redovisas i enproposition. Det återstår en hel del arbete innan regeringen kan redovisa deförslag som kommer att läggas fram för att åstadkomma bästa möjliga effekt förmiljön. Jagär alltså inte beredd att ge någon redovisning. Först tycker jag att detär rimligt att vi har dessa överläggningar för att klara ut vad andra partiersäger. Vi har en situation i där det har fattats en rad oförenligabeslut som behöver redas ut. Innan vi har gjort det kan vi inte redovisa vadpropositionen skall innehålla. Anf.140 (); Vi skall inte använda det här tillfället till att vädra våra olikameningar om vad som är förenligt och oförenligt. Jagvill ta upp några frågor till. Det norska förslaget till gällerbl.a. Man funderar på att ställa stamnätet till förfogande tillsjälvkostnad för alla som vill utnyttja det. Det skulle ge större möjligheterför investeringar i effektiv energianvändning och överföring av resultaten tillde områden där de behövs bäst. Detta överensstämmer väl med just balansprincipen,dvs. att man kan satsa på effektiv energianvändning på samma villkor som närdet gäller ny energiproduktion. Harman här i några funderingar på att stamnätet skall få användas tillsjälvkostnad i fortsättningen? Jagvill också peka på möjligheterna att köpa kraft från . Även om vi vet från regeringens sida tycker att det är ett oförenligt beslut, finns detalltså möjlighet att köpa energi. går in på detaljfrågor som jag inte har någonmöjlighet att besvara, eftersom jag inte har kunskaperna på området. Jag fåråterkomma i de frågorna när det finns bättre underlag, framför allt när vi hardiskuterat igenom vad propositionen skall innehålla. Anf.142 (): Låt migåterigen tacka för ett utförligt och bra svar. Jagvill använda för att redogöra för den danska erfarenhe ten. Då den danska energiministern var ganska ny på sin post satte han sig, om jag är riktigt underrättad, med sina rådgivare och funderade på om det verkligen skulle kunna gå att följa rekommenda tioner. Man kom fram till att detta med att satsa på effektiv energianvänd ning skulle göra det möjligt att faktiskt sänka energianvändningen i mark. Detta är precis vad man har beslutat. 1989/90:127 Detfinns många rådgivare, statsrådet, som säkert är beredda att visa hur ' man kanklura ut detta med de till synes oförenliga riksdagsbesluten. hoppasnaturligtvis att vi kan stå för våra beslut, och vi vill värna om att de är förenliga.Skam över oss annars! Jag håller med om att energihushållning över huvud taget är ett oerhörtviktigt inslag i energipolitiken. Det finns bedömningar som har gjorts frånolika håll att det går att åstadkomma ganska stora besparingar, och de skall vita till vara. Det bästa sättet att komma till rätta med de problem som finnsmed miljön är att spara på elanvändningen. Därför är detta en av de centralapunkterna för den proposition som skall utarbetas. Anf.144 (): Det handlar naturligtvis som statsrådet påpekar i sitt skriftliga svarom att använda energin effektivare, men också om att den energitillförsel somkan komma att behövas, speciellt vartefter kärnkraften avvecklas, blir såmiljövänlig som möjligt. serie av seminarier som vi har bjudit in en representant från vardera av desex riksdagspartierna till, har vi nu kommit till biobränslen. Det är uppenbartatt det finns en ganska stor potential på biobränslesidan som är outnyttjad.Speciellt om man använder biobränslen för mottrycksgenere-ring - något somstatsrådet själv har varit inne på tidigare, bl.a. i en artikel tillsammans medBirgitta - finns det mycket att vinna för både miljöns och ekonomins skulloch också för jordbrukets skull. Det kan vara ett sätt att trösta dejordbrukare som står och vaktar vårt hus och som vill få möjligheter att odlaannat än bara livsmedel. Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1989/90:638 om Storas köp av Feldmuhle har frågat mig om regeringen i samband med prövningenav Storas köp av Feldmuhle. Nobels aktier kommer att skapa garantier, somvillkor för godkännande, för Storas investeringar i och att fackensinflytande inte minskar genom att dotterbolagens huvudkontor flyttasutomlands. Någon prövning av Storas köp av Feldmuhle Nobelsaktier är inte aktuell. Enligt företagsförvärvslagen (1982:617) prövarregeringen utländska företags förvärv av svenska företag. 146 (vpk);. Det köp som Stora gör av Feldmuhle i innebär att man slårsamman papperstillverkningen, vilket får stora följder även för . De problem som kan uppståför är bl.a. vad fackets roll skall bli i Flyttashuvudkontoren utomlands för dotterbolagen eller för tryckpappersdivisionenStora News, betyder det en förlust av den styrelserepresentation man nu haroch den fackliga information som man får. När det gäller investeringarnavet vi att det behövs stora investeringar i Billerud. Man kan fråga sig vad detfinns för något här. Fråganom garantin kan vara hårt formulerad. Men regeringen samråder ju medstorföretagen. Det förvånar mig storligen om regeringen inte vet om detta -dvs. i industridepartementet - och har samtalat med Stora om följderna. 1regeringens proposition i ärendet till årets riksdag föreslogs en intensifieringmot bakgrund av just att huvudkontoren kan flyttas utomlands. Minhuvudfråga till regeringen blir; Har Stora verkligen inte samrått medregeringen? Har Stora avgivit någon avsiktsförklaring för vad man har tänkt sigframöver vad gäller den svenska industrisatsningen? Det gäller inte minstinvesteringarna, men även fackets roll vid en så stor satsning utomlands. Prot.1989/90:127 ' Som jag har sagt i mitt svar föreligger det inte någon skyldighet förStora att förelägga regeringen den här affären för prövning. Vi har ingen sådanlagstiftning i . Visserligen sker det samråd, men i den här frågan hardet inte förevarit något samråd. Anf.148 (vpk); Om jag stod på verkstadsgolvet skulle jag säga; "Det var ju..." - och så skulle jag svära. Men eftersom jag står i riksdagavstår jag från svärordet. Mendet är faktiskt uppåt väggarna att de svenska fackföreningarna på medett köp kanske förlorar sin styrelserepresentation. Man sitter nu ochförhandlar om aktieförvärv utan att veta Storas avsikter. Inte ens regeringenvet det via detta samråd. Det kanske avslöjar den industripolitik som i och försig som industriminister inte har varit direkt initiativtagaretill, men dock hans föregångare som till mycket stor del avreglerade densvenska industripolitiken. Det gäller även inflytandet från parlamentets sida.Detta inger stora farhågor för den fackliga rörelsen framöver. Inte minstställer man sig frågan vilket ägarkapital som skall investera närdet gäller t.ex. Billerud. kommer in på enhelt annan fråga, nämligen om de fackliga organisationernas inflytande iföretagen och i de internationella koncernerna som icke är svenska. Det är fråga som är föremål för diskussion i samband med de förhandlingar sompågår mellan , EFTA och EG, liksom den har varit upp till diskussion inordiska sammanhang. Det är en viktig fråga för regeringen, men den haringenting med den aktuella frågan att göra. 150 (vpk): Det har direkt med denna fråga att göra. har man i ochi Papyrus en representation i bolagsstyrelserna. Prot: 1989/90:127 22maj 1990 nu lägger sina huvudkontorutomlands, betyder det att styrelserepresentationen går om intet för facketoch inflytandet sker på helt andra villkor. För verksamheten i KvarnsvedensPappersbruk, och Billerud m.m. kommer den fackliga positionen inteatt vara som den är . Det har att göra med förvärv av dessa aktier ochförflyttande av huvudkontoren. Idet här läget kan regeringen inte göra något åt det, och regeringen har ingenlagstiftning för att kunna ingripa mot detta. Det är väl en klar försämringför den fackliga rörelsen framöver, då inflytandet och översynen inte kommeratt finnas om huvudkontoren flyttas, i det här fallet för somKvarnsveden lyder under. har ställt en fråga som avser om "rege ringen i samband med prövningen av Storas köp------------ ". Det har inteföre kommit någon sådan prövning, och det är det som är felet i hela frågeställ ningen. Frågan om de anställdas inflytande i företaget är en stor och viktig fråga, men den har ingenting att göra med den konkreta fråga som ställde om prövning av Storas köp. Någon sådan finns inte. Anf.152 (vpk): Nej, men det finns dock ett samråd. som stårbakom propositionen, där man skriver att utvecklingen kan leda till attcentrala koncernfunktioner i företagen i ökad utsträckning kommer att förläggasutomlands och därför skall man intensifiera detta samråd. Inteens detta har Stora bekvämat sig till, eller också är det regeringen som har enför svag position. Stora har utan vidare bara slagit till. Jagvill egentligen veta om regeringen har några som helst garantier för ellerinformationer om vad som skall hända med Stora framöver, eftersom det handlarbåde om fackligt inflytande och om investeringar. Men jag konstaterar attregeringen inte vet någonting och att Stora inte har lagt papperen på bordet. Överläggningenvar härmed avslutad. 27 § Svar på fråga1989/90:640 om exportindustrins möjligheter att behålla marknadsandelar har frågat vilken bedömning regeringen gör om möjlighetenför t.ex. den svenska verkstadsindustrin att hålla sina marknadsandelar påexportmarknaden: Föratt komma till rätta med den försämring av konkurrenskraften som skett under1988 och 1989 behövs åtgärder som verkar på både kort och lång sikt. Somfrågeställaren själv också säger är regeringen och överens ominriktningen av de kortsiktiga åtgärderna. I den reviderade finansplanen harregeringen deklarerat sin beslutsamhet att få till stånd en rejäl ried-växlingav takten i löne- och prisutvecklingen i samband med skatterefor- För att lyckas meddetta krävs först och främst att arbetsmarknadens Prot. 1989/90:127 parter tar sitt ansvar. För att näringslivet pälång sikt skall kunna utvecklas positivt måste åtgär- [ [ der inom olika områdentill. Näringspolitiken måste inrik- var pa frågor tas päåtgärder som stimulerar ett ökat utbyte av insatta resurser i befintligaverksamheter och pä att få till stånd en förnyelse av näringslivsstrukturen såatt verkstadsprodukter tar en ännu större del av vår export. Produktivitetenmåste alltså förbättras. Långsiktigt är det också nödvändigt att vara vägaroch järnvägar håller en sådan kvalitet att näringslivets behov av snabba ochsäkra transporter kan tillgodoses. Arbetskraftens kompetens måste höjas ochtas till vara på ett bättre sätt än . Det är också av mycket stor betydelseatt vi kan utveckla ett nära samarbete med EG, eftersom en så stor del avsärskilt verkstadsexporten sker till . Päflera av dessa områden behandlar nu regeringsförslag som förbättrartillväxtmöjligheterna på . Det gäller förslagen i de näringspolitiska,forskningspolitiska och rcgionalpolitiska propositionerna. Den näringspolitiskapropositionen innebär en förnyelse av industripolitiken på flera väsentligaområden. Det gäller småföretagspolitiken, teknikpolitiken och de statligaföretagen. Förnyelsen av regionalpolitiken förbättrar betingelserna förtillväxt i stödområdena. ökar företagens möjligheter att finansierariskfyllda satsningar på nya marknader och nya produkter. Påandra områden pågår ett utredningsarbete. Regeringen har nyligentillsatt den s.k. kompetensutredningen (A 1990:25). En utredningsman hartillsatts för att föreslå hur näringslivet skall kunna medverka i de nödvändigaförbättringarna av våra vägar och järnvägar. Produktivitetsdelegationen(11989:02) arbetar . Dessa utredningar behandlar frågor som är avstor betydelse för möjligheterna att stärka näringslivetskonkurrenskraft och få en högre tillväxt i landet. Anf.154 (): Jag tackar ministern för svaret. Det innehöll vackra, men tyvärrmycket allmänt hållna ord. Det går fort neråt nu för vår svenska industri,inte bara exportindustrin utan även den industri som har svensk marknad. Detser mycket oroande ut med orderingången efter semestern. Den svenskakonjunkturen är starkt exportstyrd, dvs. den är beroende av omvärlden.Sveriges stagnation är ju självförvållad. Den är inget konjunkturproblem, utanSveriges stagnation beror pä strukturella fel eller systemfel. Ministernsade att arbetsmarknadens parter skall ta sitt ansvar. Det är väl ändå inteföretagens huvudsakliga uppgift att genom sin lönesättning neutraliseraeffekterna av regeringens ekonomiska politik? Detta är en lång process som harpågått . Under1970-talet varrillväxten , , under 1990-taleträknar man med att tillväxten blir och l%o. Löneökningarna ochkostnadsökningarna i ligger flera procentenheter utöverandra länders. Det är en ekvation som inte går ihop. Jagkan därför inte vara nöjd med ministerns svar där han i slutet säger;"Dessa utredningar behandlar frågor som är av stor betydelse för möjlighe- Prot.1989/90:127 terna att pä sikt stärka näringslivets konkurrenskraft och fåen högre tillväxt i landet." Jag vill då ställaföljande frågor till ministern: När kommer detta att ske? Svar på frågor Har vi råd med det? Hur mycket av svensk industri skall slås ut? Vilka svenska företag har då etablerat sig utomlands? Det akuta problemet för den svenskakonkurrenskraften är naturUgtvis kostnadsläget. Kostnadsläget i har pågrund av bl.a. lönebildningen legat högre än i våra konkurrentländer. Denförsta och omedelbara åtgärd som bör vidtas är att företagen tillsammans medde anställdas organisationer måste komma fram till avtal som inte leder till enhögre inflation än vad man har i utlandet. Det är den akuta åtgärd som kanvidtas. Där skall regeringen medverka genom att bedriva en ekonomisk politiksom inte ger den överhettning i ekonomin som leder till att lönerna pressasupp. Detta har då gjorts genom den överenskommelse som har träffats mellanfolkpartiet och socialdemokraterna för att dämpa trycket i ekonomin. Parterna, arbetsgivarna och t.ex. , harnaturligtvis ett ansvar för att se till att kostnadsutvecklingen på grund avlönebildningen inte skenar i väg. Därutöver måste en lång rad åtgärder på detnäringspolitiska området vidtas. Dessa åtgärder får ingen omedelbar effekt - ivarje fall de flesta av dem - men de har effekt när det gäller att förstärkakonkurrenskraften. Genom att komma till rätta med lönebildningsproblematikenoch bedriva en kraftfull näringspolitik kan vi förstärkakonkurrenskraften. 156 (): Anledningen till att jag ställde min fråga varatt jag fick information om kostnadsutvecklingen av ett svenskt exportinriktatverkstadsföretag, där lönekostnadsökningen var i genomsnitt ,och blir ökningen i genomsnitt . Av exportprisökningar under1989 kunde man tillgodogöra sig och kommer man att kunna tillgodogörasig . Det innebär alltså en negativ kostnadsförändring med minus och med minus . Ministern vet lika väl som jag att detta företaginte kan se att det runt hörnet finns en tulipanaros. Man är alltså ett offerför bristen på svensk finanspolitik. En annan sak som ministern utelämnade var energipolitiken,men det kanske beror på att vi har brist på energipolitik. Många företag är tyvärrockså osäkra över den framtida satsningen på grund av att vi har en bristandeenergipolitik. finns det gott om energi. Denräcker gott till verkstadsindustrin och mer därtill. Vi t.o.m. exporterarenergi, så det är inte något problem för verkstadsindustrin. 1 det avseendethar den eltunga industrin större anledning till oro. När det gäller kostnadsutvecklingen måste också företagenta sitt ansvar. 56 Om man träffar en sådanlöneuppgörelse som man har gjort på det privata