prot · GD09108 · 1989-12-31 00:00:00 — Varje höst jag frågar, säger man atl förslag kommer lillvåren, och varje vår heter del all förslag skall komma lill hösten. AnL 22 Statsrådet ; säger alt hon ärförvånad, men jag är i så fall lika förvånad över hennes kommentar Faktum är juatt framställningar - som har varit fler än en, det medger jag - nuhar villfarits genom alt både och harutfärdat dessa rekommendationer Regeringen har också gjort alldeles klart altvi, om detta inte fungerar på frivillighetens grund, måsle övervägalagstiflning. I den äldredelegation där jag var ordförande satt också enrepresentant för moderata samlingspartiet, och vi var hell överens om all dettavar den väg man nu skulle pröva. Vi byggde nalurliglvis då på atl riksdagenklart och tydligt ullalal atl vi i första hand skall försöka lösa detta påfrivillighetens grund. All del "i första hand " skall ske påfrivillig väg betyder ju all också har haft en smula skepsis införall detta verkligen kan via frivilliga åtaganden. Detta är emellerlid vad vi nu prövar, och det är ocksåviktigt att få saken prövad. Det är också därför jag nu säger atlsocialstyrelsen skall utvärdera detta. Man skall komma ihåg all del var inovember 1989 som utfärdade sin rekommendation. Den haralltså för landstingens del gällt endast , och för kommunerna harrekommendationerna endasl verkat ell halvår Man behöver litet förall kunna se vad som blir resultatet. Jag vill i detta inlägg säga atl jagär lika angelägen som om atl vi får en lösning på problemet.Del är enligt min mening en mänsklig rättighet för äldre människor medanknytning lill en annan kommun än den de bor i, alt de skall ha möjlighet atlflytta närmare sina anhöriga och på så sätt i varje fall få uppleva dengemenskap som en sådan föräridririg kari ge upphov till. AriL 23 (); Det låter bra atl statsrådet är lika arigelägen som jagoch många andra om atl detta skall komma lill stånd och alt han säger all delhär är fråga om en mänsklig rättighet. Så långt är vi överens. Del stod emellertid i beslut atl det skyndsamtskulle läggas ett 10 förslag påriksdagens bord. Och jag vill då fråga statsrådet : Ärdet Prot. att varaskyndsam när regeririgen äririu inte har lagt riågot förslag på bordel? Alt gårekommeridatiorisvägeri fungerar ju bevisligen inte. Människor sil- [ [ ter i dagpå sin ålders höst och väntar, och de är inte hjälpta av att vi tittar var pa jragor på rekommendationer och gör utvärderingar När det inte fungerarpå annat sätt måste de i ställel få en lag att stödja sig på. Om det hade varit mening att enrekommendation irite furigerar borde riksdageri irite ha gjort en beställningtill regeringeri som gick ul pä att i första hand lösa detta på frivillighetensgrund. Frivilligheteri här består jusl i alt inte lagstifta, och då ärrekommendationer den väg man kan följa. Vi har expedierat denna önskan. Det skeddeunder och . Det är bra aft det även i riksdagenfinns en smula otålighet i denna fråga. Det är viktigt att defta nu blir enrättighet för våra gamla och för människor med handikapp. Det allra viktigaste nu är väl atl vi ser till aft detblir tryck i denna fråga och atl kommuner och landsting verkligen lever upptill de rekommendationer som finns. Annars blir lösningen, fru talman, att vimåste lagstifta fram derina rättighet. AnL 25 (): Jag är väldigt glad att höra atl otålighet ochtryck från kan betyda att del blir effekt och resultat. Varövertygad om att det, om det inte händer någonting, infe dröjer länge iririanjag på nytt står i den här talarstolen och ställer samma fråga. Otåligheten ochtrycket finns alltså på många håll i . Vi kommer atl avvakta ettpar månader för att se vad som händer. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1989/90:558 om uppgifterna om abolitionför olaga avlyssning AnL 26 Justitieminister : Hans Leghammar har frågat mig öm uppgifferua imassmedia om atl regeringen överväger att ge abolition till dem som kan varaansvariga för olagliga "bugguirigar" i bl.a. riktiga. Mitt svar på frågan är atl det för dagen infe är aktuelltmed någol beslut om abolition för de personer som Hans Leghammar avser Det ärallt jag har alt säga i denna sak . AnL 27 HANS LEGHAMMAR (mp): I svaret slår alt det för dagen inte äraktuellt med någon aboli tion. Jag skulle vilja slälla en principiell fråga om abolition för denna typav broft. Prot.1989/90:108 En del av de misstänkta brott vihär talar om har varit av stort allmänt 24 april1990 intresse och ställts under enkonstitutionell granskning av konsti- ~ I [ tulionsutskotl.Konstitutionsulskottet avvaktar nu forlsatl granskning i av- ' ' ' vaktan pä domslolförhandlingarna.Skulle inte en sådan abolition omöjlig- göra dengranskning som KU har att utföra? Och skulle inte regeringen därmed stoppa dengranskningen? Hur kan ministern garantera den grundlags-skyddade rätten tillfri opinionsbildning om regeringen ger abolition i sådana här fall? Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1989/90:528 om ny lagstiftning ochsmåföretagen har frågat mig om jag ärberedd att medverka till atl olika förslag från regeringen om lagar ochreformer med inriktning på näringslivet skall åtföljas av en värdering avkonsekvenserna för småföretagen. Frågan har ställts mot bakgrund av atlEG-kommissionen har beslutat atl alla lagförslag som kommissionen lämnar skallåtföljas av en värdering av konsekvenserna för småförelagen. Utvärderingar av olika utredningsförslags konsekvenser förskilda samhällsgrupper och för näringslivet sker i varje stadium i delutrednings- och beredningsarbete som föregår ett lagförslag eller annat förslagfrån regeringen. Således ställs ell allmänt krav på kommittéer atldessa i sitt arbete analyserar ulredningsförslagens effekter på olika grupper.Kraven på sådana utvärderingar kan också vid behov preciseras i regeringensdirektiv för resp. kommittés arbete. När en kommitté fullföljt sitt uppdrag remissbehandlasulredningsförslagen. Genom remissförfarandet får näringslivet möjligheter altge underlag för bedömningar av ell förslags konsekvenser I beredningen av utredningsförslag inom regeringskansliethar varje departement ett ansvar för all konsekvensbedömningar görs innanförslag lill ny lagstiftning eller annan reglering läggs fram. Genom gemensamberedning inom kan därvid olika aspekter belysas, bl.a. dåeffekterna för olika delar av näringslivet. Slutligen vill jag nämna att myndigheterna i enlighet medbegränsningsförordningen (1987:1347) åläggs atl göra konsekvensutredningarinnan de utfärdar nya regler. Med hänvisning lill vad jag nu redovisat vill jag hävdaatl vi redan har ett system som i princip motsvarar den beredningsordning som,enligt vad jag inhämtat, gäller inom i fråga om utvärderingarav olika reglers effekter på näringslivet. Det bör härvid också framhållas attregelförenklingsfrågorna ägnats särskild uppmärksamheti regeringens arbete. AnL 29 (): 12 Fru talman! Jag ber att få lackaindustriministern för svaret på min fråga. I slutelav svaret försöker industriministern påvisa att den hanteringsordning somregeringen har när det gäller statliga regler i princip motsvarar den inom EG.Jag är inte beredd alt till fullo instämma på den punkten. Många av de regler vi fortfarande har - det gällerskattelagstiftningen, hela arbetsrättslagstiftningen och hela regelsystemeti.mänga andra sammanhang - är i stor utsträckning anpassade till de sloraföretagen. Det är min bestämda uppfattning all det behövs en meruttalad vilja och en policy från regeringens sida atl samtliga lagförslag,reformer och förordningar som beslutas antingen av eller av statligamyndigheter i större utsträckning måste anpassas till de små företagen. De stora företagen har alltid lältare alt tränga in i ochföra ut hanteringen av regler och förordningar De klarar byråkratin ochkrånglet, medan de mindre företagen inte tillnärmelsevis har samma resurser Härbehöver man fortsätta atl arbela vidare med avregleringsarbelel. Jag vill fråga industriministern vad man avser atl vidtaför åtgärder för att forcera just avregleringen och anpassa vår lagstiftning såatl den bättre motsvarar småföretagens krav och behov. Som jag framhöll i mitt svar har dessa frågorsedan flera år ägnats uppmärksamhet i regeringens arbete. tillsatte regeringen en särskildarbetsgrupp, den s.k. normgruppen, för att gä igenom sådana regler somonödigtvis fördyrar näringslivets verksamhet. Denna grupps uppdrag vartidsbegränsat, och genom ett beslut inordnades normgruppensverksamhet i industridepartementets ordinarie organisation, när frågorna gesen fortsalt hög prioritet. Avsikten är atl regelförändringar som föreslåsframdeles skall prövas från utgångspunkten hur de påverkar förutsättningarnaför de för framtiden så betydelsefulla småförelagen. Jag vill påpeka att i dennäringspolitiska proposition som framlades inför i början av marsmånad fanns del en "kappa", där vi skriver vad vi särskilt skallarbeta med under liden fram , då del blir dags all lägga fram enny näringspolitisk proposition. I vårt arbete ingår bl.a. all vi skall ägnasärskild uppmärksamhet åt regelsystemen och de små företagen. Det är ett arbetesom pågår och som förhoppningsvis skall leda fram lill en rad åtgärder, som kanvidtas AnL 31PER-OLA (); Industriministern säger alt man har ägnatdetta slor uppmärksamhet dels inom , dels inom dennanormgrupp som har funnits. Även om man enligt industriministerns uppfattninghar ägnat detta stor uppmärksamhet, har ju inte resultatet varit särskiltlysande. Del ligger långt ifrån de krav som man kan ställa. Jag är medveten om skrivningen i den näringspolitiskapropositionen. Jag har även i inledningen till min fråga hänvisat lill denna.Jag ställde min fråga mot bakgrund av atl den ambition som finns i dennäringspolitiska propositionen visserligen är ett steg på vägen men all manborde ha tagit ytterligare ett steg. Jag anserockså att det är angeläget atl industriministern tillkallar en parla- 1989/90:108 mentariskt sammansatt grupp som på skulle gå igenom alla deregler och förordningar som vållar problem för småförelagen. I I jagnämnde tidigare hör delar av skattelagstiftningen - redovisningssystem, P J b redovisningtill olika myndigheter och även arbelslöshetslagstiftning - hemma i detta sammanhang. Det förhåller sig ju inte så, atl det inte görs någonting på dettaområde. Jag vill påpeka att hela den skattereform som vi nu föreslår riksdageninnebär väsentliga förändringar och föreriklirigar också för småföretagen. Jagtror inte atl detta skall byråkratiseras med nya grupper. Vi i departe-meritetkari tillsammaris med riäririgslivets och småföretagens organisationer arbetamed dessa frågor och sedan återkomma till de punklerdär det finns anledning all göra någontirig. AnL33 (); Jag har inte påstått att del inte görs riågoriling. Del kan dock görasbetydligt mer Industriministernhänvisade till det förslag om ny skattelagstiftning som ligger på riksdagensbord. Det är klart alt det är ell steg i rätt riktning, men i fråga om dekonsekvenser som detta får för småföretagen, jämfört med konsekvenserna för destora företagen, finns mycket övrigt att önska. Nuskall vi inte diskutera skatter, men mycket i det skalteförslag frånregeringen som skall behandlas - motionstiden går ut - är inteprecis ägnat att ge småförelagen del där riktiga lyftet som vi från centernssida har efterlyst. Jagutgår i varje fall ifrån att får möjlighet all göra korrigeringar påden punkten. Detär viktigt att inte bara regeringen i sitt arbete, ulan även statliga myndigheter,länsstyrelser, industriverket osv., anpassar sina regler och förordningar tillsmåföretagens förutsättningar och behov. Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1989/90:559 om en omställning av energiproduktionen har frågat mig vilka åtgärder regeringen är bereddatt vidta för alt på samma sätt som i ställa om energianvändningssysiemelför en förbättrad miljö. Jag vill först erinra omatt en arbetsgrupp inom del socialdemokratiska partiet i torsdagspresenterade en rapport om energipolitiken. energihushållningenföreslås alt hushållnirigspotentialeri tas lill vara genom prisstyrande åtgärder ochstimulauser. 14 pågår arbetet med det elhushållningsprogramsom regeringen före- Ytterligare åtgärder kan vara aktuella Prot. 1989/90:108 om elanvändningen skall kunna begränsas så att kraftulbyggnaden kan hål- 24april 1990 las på en rimlig nivå från miljösyripurikl. Ålgärderria bör inte begrärisaslill ] [ elhushållriing.Även hushållning med bränslen har stor belydelse för all ''P F 8 >" energisystemetsmiljöpåverkan skall kunna begränsas. Från sida följer och diskuterar vi denhär typen av frågor i det nordiska samarbetet. Regeringen kommer i den energipolitiska proposition somföreläggs att närmare redovisa vilka åtgärder - försåväl energitillförsel som användning - som bör vidtas. Slalsmiriislern har ien interpellationsdebatt aviserat att han inom korl kommer all inbjudariksdagens partier lill överläggningar inför del kommande energipoliliskabeslutet. I dessa överläggningar kommer frågan om energianvändningen all spelaen viktig roll. 35 i (c): Jag vill lacka industriminislern för svaret,även om jag lycker all del var en aning defensivt när man ser till vad som harhänt under de senasle åren. Energiförbrukning och energianvändriirig är irite bara ennationell fråga, utan i högsta grad ett inlernationelll och globall problem somhar med internationell solidaritet all göra. Brundtlandrapporten lar upp dettaoch pekar på alt den industrialisrade världen krafiigt behöver reducera sinenergiförbrukning, om tredje världen skall ha en chans all komma upp lill enrimlig levnadsstandard. Vi i har föreslagit en eriergiomställriirigriktad mol hushållriirig, effektivare eriergianvändning och användning avförnybara och miljövänliga energikällor Genom att utnyttja bäsla möjliga tekniksom redan nu finns skulle i-ländernas energianvändning per capita kunnahalveras inom , samlidigl som den ekonomiska tillväxten skulle kunnaöka. skulle då inom ekologiskt försvarbara ramar kunna öka sin energiförbrukningper capita så all de kanske kan uppnå en nivå motsvarande den som vi hade under70-lalel. Om vi hade fått majoritet för de förslag som vi underflera år har framställt skulle utgångsläget ha varit ell annal, både föravveckling av kärnkraften och för hushållning. Då hade verkligen kunnatutgöra ett föredöme för andra länder. Vi hade inte heller behövt hamna i denkonflikt mellan kärnkrafl och koldioxid som vi nu hamnat i. Jag vill fråga industriminislern om han anser atl denslutsats som redovisar - atl i-ländernasenergiförbrukning kraftigt bör reduceras eller t.o.m. halveras för attockså skall kunna få en rimlig standard - är elt mål som vi iSverige skulle kunna ställa oss bakom, Min uppfallning är all vi måste utnyttja alla demöjligheter till hushållning, inte minsl på elsidan. som finns och all vi därvidlag måsle anstränga oss. Därför skall vi ta vara på alla uppslag som kan ges i deförestå- 15 Prot.1989/90:108 ende diskussionerna om den framlida energipolitiken, tillvilka vi inbjudit övriga partier I I Det görs ju också en hel del, ochvi har ett program som håller på atl ge- var pajragr nomföras. Detta program har en radhuvudpunkter och jag skall nämna Det har tillsalts ett elanvändingsråd, som beslår avgeneraldirektörerna för de närmast berörda statliga myndigheterna. Vi harsett lill att man har fått stöd till teknikupphandling av eleffektiva ochelersättande produkter, processer och syslem. 1 projektet ingår också; - atlintensifiera forskningsinsatser omkring effektiv elanvänding, - atl ökainslaget av elhushållning i , - atl samordnainformationsinsatser med försöksprojekt, - att utvecklaoch effektivisera rådgivningsmeloder - alt inleda ettnytt program för testning och energideklaralioner när det gällerhushållsmaskiner, - att gebyggnadsstyrelsen ökade möjligheter atl finansiera energisparande åtgärder ochatl följa elanvändningen inom fasligheter, - atl bevakaelmarknaden och engagera elproducenterna och eldistributörerna ieffekliviseringsfrågor, - att tainitiativ till överläggningar mellan statliga myndigheter. samt andra större lokalförvaltare för alt åstadkommaeffektiv elanvändning saml - alt följa upp,utvärdera och rapportera om hushållningsprogrammel. Vi kommer inom korl atl få enrapport om hur långt man har kommit i det här arbetet. Del görs en hel del. Delkan emellertid behövas ytterligare insatser. I den rapport som vi lämnade itorsdags föreslår vi också ökade insatser för hushållning. 37 i (c); Del är intressant alt man nu skall inbjudatill samråd och ta vara på alla uppslag som kan länkas komma när del gällerenergihushållning. Jag lycker därför att det är ganska fantastiskt att manunder hela 1980-talel egenlligen inte har brytt sig om alla de förslag som vi icentern faktiskt har lagt fram när det gäller effektivisering och hushållning.I ställel har man glatt installerat el. Vi har ell överskott på direktverkandeel i bosläder, vilkel gör all de som har dessa bostäder sitter i en sorlsfälla som de har svårt alt komma ur Företrädare för statliga myndigheter har åkt land och rikerunt och talat om atl energihushållriirig inte är intressant. Det har jag självhört. Man undrar då hur regeringeris handlande egenlligen hänger ihop. Underhela 80-lalet har man haft den här politiken. Trots allt vad som energiminister talade om , stämde inte orden ochverkligheten överens. Anf.38 Industriminister ; Prot. Jag vill hävda att det har gjortsbetydelsefulla och väsentliga insatser under 80-talel för att begränsa elanvändningen och energianvänd- ] ] Del är riktigt atl elanvändningen har ökat. har P J 8 dock - detfår man inte glömma borl - oljeanvändningen minskal radikalt. Ur miljösynpunktär det kanske det allra viktigaste. Koldioxidutsläppen har minskat med 36%mellan 1970 och 1988. Det är en väsentlig miljöinsats. Kärnkraflselen har haftstor belydelse för den omställningen. Det har gjorts många andra insatser - i industrin,bostadssektorn, hushållssektorn och den offentliga sektorn. Mera kan dockgöras. Vi skall fortsätta i den riktningen. Om man inte tycker att man harfåll gehör för sina synpunkter tidigare kanske det beror på atl de har varitlitet mera retoriska än verklighetsförankrade. 39 i (c): Vi har faktiskt lagt fram en hel del konkretaförslag som har varit ägnade alt både hushålla med och effektiviseraenergianvändningen. Det har gjorts insatser, säger . Ja, del har välgjorts en del. Det skall inte förnekas. Problemet under dessa år har emellertidvarit prisrelationen mellan el och olja kontra alternativen och att vi harhaft en billig energi över huvud taget. Det har varit positivt för vissa, menfrån energihushållningssynpunkt och för miljön och har detinte varit särskilt bra. Biobränslen och annan alternativ energi har oftaslagits ut på grund av all prisrelationerna har varit sådana alt de hell enkeltinte har lönat sig. Det finns ett riksdagsbeslut om alt man skall se till attprisrelalionerna skall vara sådana alt alternativen skall ha en ekonomiskchans. Som jag ser det är den enda verkliga möjligheten att få alternativen attutvecklas atl man ser till att det finns en marknad och ekonomiskamöjligheter Avslulningsvis skulle jag vilja fråga industriministern omden kommande energipropositionen kommer att innehålla ett mål om kraftigtreducerad energianvändning. Ja, en stor fråga i den propositionen kommeralt vara hur vi skall kunna bedriva en hushållningsverksamhet som t.ex. minskarbehovet av elproduktion. AnL 41 i (c); Industriministern ställer således upp på måletom solidaritet med tredje världen - atl vi behöver minska vår användning föratt den skall ha en chans i framliden? AnL 42 Industriminister ; Jag anser att vi i de industrialiseradeländerna över huvud taget måsle bidra pä vårt sätt för att också geutvecklingsländerna möjlighet att delta i den energikonsumtion som är begränsadpå det här klotet. 1989/90:108 Anf. 43MARIANNE i (c): Är del också möjligt all vi skulle kunna vara föregångare med I I ny teknik som skulle kunna vara energisnål och la vara på naturen? r pc jr Ig r p solenergi o.d., som man skulle kunna introducera med framgång i De skulleutgöra ganska billiga, småskaliga och enkla energikällor, som inte skulle lärapå naturens resurser Vi skall nalurliglvis medverka till en ulveckling av de förnybaraenergislagen över huvud taget. Del tar dock sin tid. Vi är i inte sålångt framme på delta område att vi kan erbjuda utvecklingsländerna någonproduktionsform baserad på solen. Vi kan ju inte ens använda den själva, ävenom solen skulle lysa som . AnL45 i (c): Fru lalman! Sådan teknik finns faktisktutvecklad av elt flertal forskare i . Det finns exempel på denna typ avsmåskalig teknik som man med lätthet skulle kuriria irilroducera iu-läriderria, bara viljari firiris. Det skulle vara en typ av bistånd som jagtror vore en av de bästa biståndsformerna man kan länka sig. Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 1989/90:146till jordbruksutskottet Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkanden /90;SkU17 och SkU32 Arbelsmarknadsutskotlels betänkanden1989/90:AU18 och AU28 Bostadsulskollels belänkande 1989/90:BoU17 Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning avprop. 1989/90:64 Vissa beslut fattade av internalionella arbelskonferensenvid dess sjuttiofemte möte /90:A123 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:126Ändring i lagen (1987:12) om hushåll- Prot. 1989/90:108 ning med naturresurser m.m. 1989/90:Bo56 av i (båda c) l989/90;Bo57av m.fl. (m) 1989/90;Bo58av m.fl. (vpk) 1989/90;Bo59av m.fl. (fp) 1989/90:Bo60av m.fl. (c) 1989/90;Bo61av m.fl. (mp) 1989/90;FiUI5 Anslag till revisorer och deraskansli 1989/90;FöU6Skydd för samhällsvikliga anläggningar m.m. 1989/90;FöU7Planering och anslag för totalförsvaret, m.m. 1989/90:KrU17Anslag till allmän kulturverksamhet m.m. 1989/90;KrU 18 Anslag till ersättningar och bidrag till konstnärer 1989/90:KrU19Anslag till teater, dans och musik 1989/90;KrU20Anslag till bibliotek, bildkonst, konsthantverk m.m. 1989/90;KrU21Anslag till kulturmiljö samt till museer och utställningar 12 § Anmälan om frågor Anmäldesall följande frågor framställts 1989/90:560 av () tillkommunikationsministern om glesbygdens vägnät: Alltsedan överföringen avtimmerlransporler från Norrlandsälvarna lill vägtransporter har en långt gåendeförslitning sketl av vägnätet i Norrlarids iriland. T.ex. har många länsvägar,som ansluter lill väg 88, nu en så dålig standard all många glesbygdsboende harslora problem all nå den vikliga samhällsservice de är beroende av. också vägar som BD 1191, 653 m.fl. Länsplaneringen är numeradecentraliserad, men de befintliga resurserria räcker irite lill förglesbygdens vägnät, Mol dennabakgrund vill jag fråga kommunikalionsminslem: Är statsrådet beredd atl verka förall eri större del av vägarislaget kommer glesbygderis vägriäl lill godo? Prot.1989/90:108 1989/90:561 av i (m) lill statsrådetErik om skatteomläggningen och de skånskafotbollsföreningarna; I samband med skatteomläggningendrabbas skånska fotbollsföreningar på alla nivåer hårt. Som exempel kan nämnas följande kostnadsökningar: MalmöFF, Allsvenskan . , Div III och . Enligt blir det svårt för atl intesäga omöjligt för klubbarna atl kunna kompensera sig för ovan nämnda ökningar År statsrådet beredd medverka lillåtgärder så atl skånska folbollsklubbar även fortsättningsvis kan driva sinverksamhet i oförändrad omfattning? 1989/90:562 av Per Stenmarck (m) tillkommunikationsministern om lidplanen för en ; Under de gångna månaderna har ettflertal pusselbitar som kan möjliggöra byggandet av en bro mellan ochKöpenhamn fallit på plats. Genom att det danska socialdemokratiska partiet ställt sigbakom ett förslag som innebär byggandet av en bro för både bil- ochtågförbindelse, finns def en klar majoritet för en sådan lösning i detdanska . 1 föreslog också partistyrelsen för desvenska socialdemokraterna en sådan lösning. Därmed är situationen likartad iden svenska . I ett historiskt perspektiv är det ovanligt med en sådansamsyn i och .