prot · GD09127 · 1989-12-31 00:00:00 — Men då kan väl socialdemokraterna ta ställning till tunga,välavvägda motioner som handlar om konkurrensen inom luftfart och annan trafik.De står inte att finna i den opålitliga pressen utan i riksdagstrycket. Det kanju läsa. Där måste vartenda ord vara sanning om vadförslagen innebär skall faktiskt få en chans att ge ett svar på ett helt annatområde också. Det handlar om huruvida man skall ha planekonomi eller inte.Varför tror inte socialdemokraterna på kommunernas kompetens att bestämmaflygplatsutbyggnaderna, deras lokalisering och behoven av flygplatser? Isocialdemokraternas plantänkande ryms.tydligen inte den situationen att enkommun kommer fram till att det föreligger ett behov av flygtransporter om intedetta har förutsetts av centrala planeringsmyndigheter och centrala instanser Sven-GöstaSignell, det är ju faktiskt så att miljöskatten, som socialdemokraternainförde, inte är någon miljöavgift. Det är något som stämmer med sann socialdemokratiskanda. När möjlighet ges och dörren öppnas, så pang på med en skatt bara och inmed pengarna i statskassan, snabbt som bara den! Sedan råkar det kanske bli enmiljöeffekt också. Den har tyvärr inte alls blivit den som den hade kunnat bliom denna avgift hade utformats som en miljöavgift i stället för som enmiljöskatt. Men det motsatte sig socialdemokraterna. Effekten hade blivitbetydligt bättre om medlen dessutom hade använts till att fortsättningsvisstödja miljöprojekt inom flygets område i stället för att pengarna skulle gådirekt in i statskassan. Då hade man fått en styrande effekt - ingen piska somSven-Gösta sade. Man hade också fått ett stöd till utveckling av nyaoch miljövänligare möjligheter att ta sig fram också i luften, alltsåflygledes. 241 (): Apropå detta med konkurrens så var det faktiskt så för en liten stundsedan att gjorde sig lustig över att vi moderater upprepadefjolårskrav om ökad konkurrens. Han avslutade sitt inlägg på den punkten medatt säga att socialdemokraterna håller fast vid sin ståndpunkt tills de settkonkurrensutredningens förslag. Ja.det gör vi också! Vi håller fast vid vår ståndpunkt tills vi har sett deförslag som kommer Beträffandeden tredje banan på Arianda säger att man inte kan uttalasig så särskilt mycket i betänkandet, eftersom det nu på-, går en utredning ocheftersom koncessionsprövningen pågår Därför kan socialdemokraterna inte ändraståndpunkt, utan de håller fast vid tidigare ståndpunkt. Ja, det gör vi också,och vi väntar med spänning på hur det skall gå med koncessionsprövningen ochvad som sedan kan hända. Sammasak gäller i fråga om SAS och privatisering och koncessioner Socialdemokraternahåller fast.vid tidigare ståndpunkter i avvaktan på vad som kan komma framefter diverse utredningar Och tills vidare får naturligtvis även vigöra det för att se vad utredningarna kommer fram till. Detta är självklart. Den miljöskatt som har diskuterats har diskuterats även itrafikutskottet. Vi moderater hade då ett önskemål om att det skulle vara enavgift. Vi motionerade om att denna avgift skulle gå tillbaka tillluftfartssektorn för miljöförbättringar Jag instämmer alltså i AndersCastbergers kritik i detta avseende, nämligen att det hade varit bättre omdessa pengar hade förts tillbaka till luftfartssektorn. Avgiften har dock enmiljöeffekt, det skall jag medge, eftersom skatten minskar om motorernaförbättras. verksamhet /91-1992/93 m.m. 242 (vpk); går inte närmare in på detsom jag krävde en förklaring av i hans första inlägg, då han talade omhandlingskraft. Vad bestod denna handlingskraft i? Om anser att det är fel att säga attluftfartsverket inte bryr sig om en bättre miljö, så är ju den formella gångenföljande, vilket mycket väl känner till, nämligen attluftfartsverket först lägger fram ett förslag till plan och riktlinjer för denkommande perioden. I det här fallet handlar det om en treårsperiod. Regeringen harsagt ja till detta förslag. Detta förslag innebär att man rustar för enutbyggnad av både flygplatser och flygtrafik som motsvarar den långsiktigaprognosen på en 70-pro-centig ökning av den inrikes flygtrafiken fram till år2000. För handlar det om . Sedan säger majoriteten itrafikutskottet, de borgerliga partierna och socialdemokraterna, precis sammasak som regeringen och luftfartsverket, nämligen att det är okej med en sådanstor ökning. Men, , var finns då handlingskraften påsocialdemokratiskt håll när det gäller att åtgärda alla de miljöproblem somuppstår vid en sådan enorm ökning av flyget? Läget är ju akut redan i dagbeträffande de farliga utsläppen av kväveoxid, koldioxid och kolväten, för attbara nämna några av alla utsläpp som flyget står för Vad händer med flygsäkerheten, , när detsägs att det rader trängsel i luftrummet i , och även iSverige, på samma sätt som det råder trängsel på flygplatserna? Jag förståratt-detta är ett mycket känsligt ämne. Det är alltså ett akut problem ,och vi har sett exempel på vad som händer om man sedan tar ytterligare ett stegoch tar till sig konkurrensutredningens förslag, vilket ju redan harpublicerats. Det kan ju inte vara bara jag som har sett det. Det är andra somdebatterar det också. Tidningarna har ju redan redovisat detavregleringsförslag som konkurrensutredningen har lagt fram. Därför ställer jag följande frågatill ; Säger socialdemokraterna ja till förslaget om attflygtrafiken skall avregleras enligt mönster inom EG och i , och tarsocialdemokraterna därmed risken att det blir en ännu sämre miljö och en ännufarligare trafik inom flyget? 243ROY (); Enligt luftfartsverkets koncessionsansökankommer kväveoxidutsläppen vid att öka från nuvarande per årtill 1 440 lon fram . verksamhet under perioden 1990/91-1992/93m.m. släppenskall minskas : Regeringen har uttalat att dessa utsläpp skall minskasytterligare, nämligen . Hur hänger detta ihop? Det hänger inte alls ihop. Jag har frågat hur dessa miljömål skall kunna . Vilken annan del av samhälletskall minska sina kväveoxidutsläpp? Är det processindustrin? Nej,processindustrin kan knappast minska sina utsläpp, dä skulle den slås ut. Ärdet energisektorn, som redan har minskat sina utsläpp radikalt, eller är detnågon annan del av trafiken som skall minska sina utsläpp? Trafiken står juför av de totala utsläppen av NO,, kväveoxider Vilken del av trafikenskall minska sina utsläpp? Det vore bra att få svar på detta, så att vi kan fårätsida på den här debatten. Samma sak gäller egentligen ävenkoldioxidutsläppen. Svaret som jag har fått av är att detinnebär en miljöförbättring att bygga en tredje bana på och att alladessa problem därmed skulle lösas. Men jag har ju refererat den ansökan somgäller tillstånd att bygga den tredje banan. Det visar sig då att det innebärett stort problem för miljön. Jag begär faktiskt att vi får ett något så närvettigt svar, åtminstone en fingervisning om var minskningen skall ske. Är detprivatbilismen, sjöfarten eller lastbilarna som skall minska sina utsläpp föratt miljömålet skall ? Är det möjligen så att socialdemokraterna förberederen reträtt frän dessa miljömål, precis som de slår till reträtt när det gällermålet om koldioxidtaket? Jag kan i och för sig förstå detta, eftersomsocialdemokraterna var emot detta när det infördes. Men kväveoxidmålet har juni själva fört fram och skrutit med internationellt. Detta måste ni därförkunna stå för. Jag kan tillägga att det är bra med miljöskatter påflyget. Vi borde ha samma miljöskatter i detta sammanhang som när det gällerprivatbilismen. Detta borde även gälla internationellt flyg. Jag hoppas attSven-Gösta och övriga socialdemokrater skall kunna medverka till attett sådant förslag tas fram framöver. Då kan vi kanske åtminstone minskaökningen av flygtrafiken för att kanske klara miljömålen på , mendet krävs krafttag. Det gäller att man inte bara klistrar pä en dekal där detstår miljö och sedan kallar sig för miljöparti. Det gäller att även ha enmiljöpolitik. 244SVEN-GÖSTA (): Jag vill först säga något till AndersCastberger, som var orolig över att jag inte ville göra gällande att visocialdemokrater tror på kommunernas förmåga att planera sina egnaflygplatser. Man kan nog tro ganska mycket på den enskilda kommunen, men det äringet tvivel om att det kan byggas och även har byggts flygplatser i kommunerintill varandra som långt ifrån gynnar flyget i dess helhet. Därför är det bramed en helhetsbild när det gäller planeringen. Jag tror att det är mycketviktigt. Jag är därför förvånad över att , och inte ,som gör gällande att man vill begränsa flyget, ställde sig bakom detta. Jaghar inte alls sagt att har arbetat för en begränsning av flyget. talade om avreglering. SAS vill ha enavreglering tidigare. Men som jag sade förut får vi vänta tills denna frågaskall behandlas i . Vi kan inte behandla ett förslag från enkonkurrensutred- ning somvi inte har på vårt bord . Vi får vänta tills detta förslag läggs fram. Jagsade även i mitt inledningsanförande att jag inte alltid är säker på att alltsom läggs fram av konkurrensutredningen är sådant som vi kan acceptera. I detta sammanhang vill jag vända mig till sade att en avreglering av svenskt flyg skulle ske ungefär på samma sättsom i . Hon drog också upp skräckexempel på att säkerheten skulleäventyras. Hoii tog upp det ena exemplet efter det andra och målade allt i svart.Jag vill på én gång säga att socialdemokraterna aldrig kommer att gå med på enavreglering som skulle innebära försämring av flygsäkerheten. Jag har inte tagit upp de frågor dar man har gjortanklagelser mot flygsäkerheten. Jag tycker att det var litet osmakligt att drain Oskarshamn.solyc-kan, denna olycka som inte minst för trafikutskottet harvarit en stor tragedi, och ta upp det som ett stort politiskt ämne här i dag.Jag avstår från att diskutera den frågan. När det gäller trafiksäkerheten i övrigt vill jag säga attvi aldrig kommer att göra avkall på flygsäkerheten. Jag tror inte heller attnågon inom vare sig flygbolag eller luftfartsverket har medverkat till attförsämra flygsäkerheten. Alla har gjort vad som göras kan för att garantera enbättre flygsäkerhet i det här landet. Prot.1989/90:127' verksamhet under perioden 1990/91-1992/93m.m. 245 (vpk); låtsas som om han inte harläst skrivelse till trafikutskottet och vad föreningenöver huvud taget har sagt i dessa frågor. påstår han dessutom att det pånågot sätt skulle vara oförskämt eller ett sätt att missbruka våra möjligheteri trafikutskottet att diskutera en flygolycka som har ägt rum i ochdär flygsäkerheten i allra högsta grad måste diskuteras. Jag väckte en motion med anledning av olyckan. Jag gjordedet när de anhöriga till de omkomna själva hade tagit upp frågan - först då -och berättat vilken enormt svår tid de hade haft inte bara på grund av sorgenefter de omkomna anhöriga utan också därför att de helt var lämnade i sticketockså när det gäller den hjälp som jag menar att de hade rätt att kräva avsamhället. De fick sväva i osäkerhet om hur deras framtid skulle formas. Somsagt; Flygsäkerheten kommer att bli den stora frågan förutom miljön, såSven-Gösta kan vara förvissad om det. Jag tog upp ett exempel ur enpromemoria som den svenska socialdemokratiska regeringen själv har beställt.Finansdepartementet har beställt den frän långtidsutredningen. Jag angav mycketnoga varifrån skrivelsen kom. Där utgick man frän amerikanska exempel påavreglering därför att det nu är aktuellt med avreglering. får vi se - vi ärmitt uppe i den debatten -vad som skall hända här i . Jag vädjar tillSven-Gösta att inte ta riktigt så lättsinnigt på flygsäkerheten som hangör i fråga om miljön. 246ROY (); Jag har upprepade gånger ställt frågan tillSven-Gösta hur man skall klara den egentligen ganska lågt sattamålsättningen att minska kväveoxidutsläppen , när man mer änfördubblar kväveoxidutsläppen från flygtrafiken. Jag har inte fått svar på det.Det visar 1989/90:127 22 maj1990 Utökningav aktiekapitalet inom Swe-Road, m.m. att just miljöfrågorna ärknäckfrågor för trafikpolitiken. Miljöfrågorna är ingenting som man bara lösergenom att man skaffar ny teknik och nya tekniska lösningar och tror att detordnar sig. Miljöfrågorna gäller hela samhällsekonomin, hur vi utnyttjarnaturresurserna, vad vi gör av.dem, hur vi förändrar kemin i vår livsmiljö, i atmosfären,jorden och vattnet. Att vi förändrar kemin i atmosfären gör att vi dess värrefår globala klimatförändringar Flygtrafiken bidrar därmed en hel del. Socialdemokraternakan aldrig bli ett miljöparti, aldrig någonsin om de inte börjar fundera i heltandra banor än ni gör . Flygtrafiken måste minskas om vi skall klaramålen. Det kan man enkelt räkna ut om man vill räkna. Vill man inte räkna vetman aldrig, och då kan man låtsas att det inte är några problem och låta andradrabbas. Det är vad vi gör: Framtidens generationer får ta över våra problem. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut skulle fattas .) 41§ Utökning av aktiekapitalet inom SweRoad, m.m. 1989/90;TU24 Tilläggsbudget II inomkommunikationsdepartementets område (prop. 1989/90:125 delvis). Anf.247 (vpk); I det här kortfattade betänkandet från trafikutskottet tas bl.a. enutökning av aktiekapitalet i upp. Utanatt göra någon längre utläggning här vill jag motivera varför vpk tillsammansmed avstyrker regeringens förslag i den proposition som ärframlagd om tilläggsbudgeten. Man har angivit vilka längtidsuppdrag SweRoad harMan nämner , , samt avancerade mätuppdrag i bl.a. ,, , och . Man talar också om att förhandlingarförs med SIDA om uppdrag att handlägga mycket stora inköp till biståndsländerSå säger man att förhandlingar förs med om ett omfattandefyraårigt uppdrag i . Departementschefenmenar att dessa och andra projekt är intressanta därför att det verkar som attde kommer att ha en god lönsamhet. Men för att projekten skall komma till ståndkrävs en utökning av SweRoads eget kapital. Detär alltså bara positiva tongångar om varför SweRoad skall få göra dennaekonomiska manöver och varför vi i skall hjälpa fill med det.Samtidigt har man gett mycket knapphändig information om vad dessa projektegentligen handlar om. T.o.m. trafikutskottet har tvingats konstatera att ettflertal andra projekt, som inte är beskrivna, finns med förSweRoad. Vi kräver alltså att man redovisar vad det handlar om innan vi kantillstyrka förslaget. Jag yrkar bifall till reservation 1 till trafikutskottets betänkande24. Anf.248 (): SweRoad vill alltså öka sitt aktiekapital. Problemet är som ViolaClaesson redan varit inne pä, att vi inte fått någon bra redovisning av vad manegentligen gör med pengarna och vad företaget egentligen gör i de nämndaländerna. Vi i ställer en rad elementära krav, bl.a. ur miljösynpunktoch sociala synpunkter, pä hur man bygger t.ex. vägar och annan infrastrukturJag vet om att det i t.ex. pågår en del verksamheter som är direktmiljöfördärvande. Det är möjligt att SweRoad på något sätt är inblandat i det,men jag kan inte se någonting om det här Därförhar jag begärt i utskottet att vi skall få en redovisning av SweRoadsverksamhet innan vi kan gå med på att öka aktiekapitalet. Det har vi inte fått,och därför har jag reserverat mig mot förslaget. Jag yrkar bifall till reservation1. Prot..1989/90:127 Utökningav aktier kapitalet inom SweRoad, m.m. 249 (); Det handlar inte bara om SweRoad i detta avseende. Vi talar Också om SweBus.Vi i förespråkar som alla säkert känner till, en ökad frihet inomtrafiksektorn. Det gäller även i detta fall. Ett led i den politiken är att SJmåste få verka i bolagsform. Då skapas en organisation som medger en störreflexibilitet och större självständighet. Därmed gynnas ocksåkonkurrensförutsättningar för järnvägen. kan erbjudas där de storagods- och personflödena finns och där den konkurrens som skulle utfalla tilljärnvägens fördel också skulle utfalla till miljöns fördel. Ennaturlig följd av den inställning som vi har i denna fråga är att SJ måste gesrätt att självt få avgöra vilka omstruktureringar av verksamheten som ärrationella. Självfalletskall SJ rätta sig efter uppsatta mål. Men avkastningsmål och servicemål kan SJsom affärsdrivande verk eller som företag självt bedöma på ett mycket bättresätt än . skall inte fatta detaljbeslut i fråga omaffärsverksamheter Det skall den göra som är nära marknaden. Där mötsefterfrågan, utbud och prisbildning. Ettbra exempel på detta är systemet med de röda avgångarna - flitigt häcklat här ikammaren och av politiker i olika inlägg. Men av SJs persontägsresor ärfaktiskt rödprisresor När kund och producent väl möts blir det affär till rättpris. Attorganisera sin verksamhet så, att man - som när det gäller företaget - kanmöta både person- och godskunder på såväl spår som väg borde i störreutsträckning vara en angelägenhet för SJ och i mindre utsträckning förstatsmaskineriet. Vii vill understryka att det inte finns någon konflikt mellan det härförslaget och det krav på försäljning av delar av AB Swedecarrier som Också harframställts och som vi står bakom. Vad vi gör är att vi ifrågasätter om interegeringens förslag egentligen innebär en onödig inskränkning av SJsrättigheter - med andra ord ett klåfingrigt förfarande. 1989/90:127 föreslår att SJs möjligheter att utforma den egna verksamheten i stället skall Därföryrkar jag, herr talman, bifall till den reservation till betänkandet som vi ifolkpartiet står bakom. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar Anf.250 (); Jag skall inte förlänga den här debatten, utan jag yrkar endast heltkort bifall till hemställan i trafikutskottets betänkande 1989/90:TU24. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 42 § Våldsdåd medinternationell anknytning betänkande 1989/90:JuU33 Våldsdåd med internationell 1989/90:130). anknytning (prop. 251 (): Vi skall nu behandla förslag om kompletteringar till brottsbalkensterroristbestämmelser. Regeringenföreslår att'skall ratificera tilläggsprotokoll till 1971 årsMontrealkonvention, som handlar om brott mot den civila luftfartens säkerhet,och dessutom ett tilläggsprotokoll till en i antagen konvention,som handlar om brott mot sjöfartens säkerhet. Tillföljd av ratificeringarna av dessa tilläggsprotokoll måste vi besluta omändringar i . Idessa delar råder det enighet i utskottet, varför jag inte närmare går in pådessa bestämmelser Förutom de här förändringarna i föreslås ocksåen ändring i 31 § i lagen om kriminalvård i anstalt. På den punkten har vpkreserverat sig och yrkat avslag. är 31 § kriminalvårdslagen uppbyggd på så sätt att regeringen kan beslutaom restriktioner när det gäller försändelser telefonsamtal eller besök omnågon dömts för ett s.k.' terroristbrott och det föreligger risk för att denintagne medverkar vid ett nytt terroristbrott. Förändringeninnebär att det inte längre krävs att den intagne har dömts för våldsbrott avterroristkaraktär för att särskilda restriktioner skall få beslutas avregeringen: Enligt den nya lydelsen krävs det att det föreligger risk för attden intagne under verkställigheten medverkar till något sådant brott eller attdet är påkallat med hänsyn till rikets säkerhet i den aktuella situationen. Utskottet har inte ansettatt denna förändring medför någon försvagning för den enskilde, utan detär mera att se som en annan teknisk lösning för att förhindra att någon somsitter i fängelse medverkar till terroristbrott. Eftersomdenna typ av brott är synnerligen allvarlig och dessutom svåråtkomlig, behövsen sådan här möjlighet att bl.a. kontrollera brev och liknande från eller tillintagna när det - som framgår av lagtexten - föreligger risk för att demedverkar i planering av terroristbrott. Jagser detta alltjämt som en teknisk förändring av lagstiftningen och yrkar bifalltill utskottets hemställan. 1989/90:127 22 maj1990 252 (vpk): Det betänkande som vi nu behandlar rör en komplettering avbrottsbalkens terroristbestämmelser Förslaget om ändringar i harvi i vpk inget att invända emot. Men vi har reserverat oss mot den föreslagnalagändringen i lagen om kriminalvård i anstalt. Detär mycket skrämmande att alla partier utom vpk och är beredda attge en regering nästintill in blanco-fullmakt att upphäva grundlägganderättssäkerhetsgarantier Lyckligtvisär vi i i stor utsträckning förskonade från kränkningar avmänskliga rättigheterna i våra fängelser Dock borde vi akta oss för att tummapå de regler som är till för att garantera att de mänskliga rätfig-heternarespekteras även i fortsättningen. SomBritta Bjelle påpekade krävs det för att få göra avvikelse från 25-30 §§i lagen om kriminalvård i anstalt att den intagne dömts för terroristhandlingaroch att det är påkallat med hänsyn till risk för att personen medverkar tillfortsatt sådan brottslig verksamhet. Men enligt det förslag som föreliggerkrävs det inte längre att den intagne dömts för den sortens brott. Det räckermed att en regering anser att personen i fråga har en sorts mental förberedelseför ett sådant brott. Vireservariter anser att vi inte skall ha den här typen av lagstiftning - enlagstiftning som medger utrymme för subjektiva bedömningar av om en personmentalt förbereder sig för att medverka till en viss typ av brott. Jag yrkar bifall till den av vpk och avgivna reservationen. Anf.253 (); Jag tycker nog att överdriver ganska kraftigt i sinbeskrivning av den lagändring som här föreslås. Hon talar om in blanco-fullmakttill regeringen och säger ätt det räcker med mental förberedelse. Hon talarockså om subjektiva värderingar. Menvad är det för skillnad mellan de båda följande fallen? I det ena fallet dömsen person för mord, och det handlar om ett politiskt uppsåt. Den här personenkan, om det föreligger risk för att vederbörande kan anses planera ellermedverka i ett terroristbrott, utsättas för restriktioner I det andra fallethandlar det om en person soin är dömd för mord. Men man kan inte bevisa attvederböi-ande hade ett politiskt uppsåt. Också på anstalten bedömer man att deföreligger risk för att personen kan medverka i terroristbrott. Det är exakt sammariskbedömning som regeringen har att göra i båda 1989/90: ,1990 Våldsdådmed internationell anknytning -. Om ni i vpk inte är nöjda med dentypen av riskbedömning, skall ni yrka att det inte finns någon sådan härlagstiftning över huvud taget. Mankan inte tala om att riskbedömningen blir olika i de här fallen. Vad det ärfråga om är ju riskbedömningen av huruvida personen kan anses medverka i ettterroristbrott eller inte. Det är alltså den bedömning som skall göras, men påden punkten sker det ingen förändring. Anf.254 (vpk); I bedömningen av om det finns risk eller inte ligger givetvis en höggrad av subjektivt tyckande, och det krävs förhållandevis litet för att detskall anses att risk föreligger Det skulle t.ex. kunna vara att den intagne läsertidningar eller litteratur med viss inriktning, sympatiserar med viss organisation,har besökt vissa länder etc. Konsekvensen blir att den intagne berövas de allraviktigaste rättssäkerhetsgarantierna, som att i enrum få tala med sin advokat,att få brevväxla med advokaten utan censur från anstaltsledningen eller att itelefon tala med sin advokat utan.att avlyssnas i hemlighet. äralltså just nu i färd med att besluta om att upphäva de grundlägganderättigheter som garanteras i lagen . Detär en väsentlig skillnad om en person tidigare är dömd för ett brott, vilketman kan utgå från när man skall göra riskbedömningen. I den gamla lagen stårdet; "Sådant beslut får meddelas även beträffande en viss intagen som har dömts för brottsom avses i-- ." Därefter räknas olika alternativ I det nya lagförslagetstår det bara; "-- med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för attden intagne under verkställigheten i anstalt medverkar till brott sominnefattar användande av våld, hot eller tvång för politiska syften." Detär alltså fråga om en anpassning till den terroristlagstifning som gäller , som också utgår från mental förberedelse, som jag talade om i mittinledningsanförande, och inte från faktiska kunskaper om vad som har inträffatoch vad som kan inträffa. Anf.255BRITTA BJELLE (fp); Jag vet inte om har läst båda bestämmelserna, men därfinns samma beskrivning av riskbedömningen - det är i stort sett exakt sammaord.