prot · GD0990 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessa uppgörelserbetraktades då av vår omvärld med viss kritik. Efter några är upphörde vi medden formen av förläggningar av den femte semeslerveckan. Vi var med andra ordtidigt ute med flexibla lösningar - men de var ju förstås kollektiva. som denna utveckling ägde rum på semesterområdetminskades den dagliga arbetstiden , vilketutöver alll annat inneburit alt jag också upplevt övergången från sex lill femdagars arbetsvecka, även i det fallet såväl i yrkesmässigt arbete som iförhandlingssituationer i fråga om förläggningen av den successivt förkortadearbetstiden. Del är, herr talman, mol denna bakgrund och med dessaerfarenheter ett hedersuppdrag atl få föra utskottets talan inför närförslaget om den sjätte semesterveckan nu skall behandlas. Inför valet utfäsle vi socialdemokrater oss att underden kommande valperioden påbörja införandel av den sjätte semesterveckan. Dettahar kommenterats av föregående talare här Den här utfästelsen hade vi också föravsikt all förverkliga. Utfästelsen lades fast i regeringsförklaringen den 4oktober 1988 och hade följande lydelse; "lagstiftas omen sjätte semeslervecka. Denna reform genomförs stegvis." Genom de förslag som läggs fram iarbelsmarknadsutskotlels betänkande nr 10 fullföljer vi arbetet beträffandedenna utfästelse. Förslaget stöds av vpk och när det gäller de inledande tvådagar som föreslås börja gälla för instundande intjänande semesterår sombörjar också av . Det har vi hört av . Jag yrkar bifall till hemställan iarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 10 och avslag på därtill fogadereservationer - reservationer, där , och miljöparlietmotsätter sig en lagstiflning om den sjätte semesterveckan. När den femte semeslerveckan infördes var rättviseskälendel enda som anfördes för att motivera reformen. Så är fallet också med densjätte semesterveckan. Prot,1989/90:90 Den sjätte semesterveckan, m.tn. Prot,1989/90:90 Den sjätte semesterveckan, m.m. 1976 då beslutet fattades var samtliga politiska partier praktisktlaget ense om genomförandet av den femte semeslerveckan av just rättviseskäl.Sedan dess har det dock hänt saker Del har vi ju hört här. ,som i dagens debatt representerar , och , arbetsmarknadsutskottetsvice ordförande och representant, finner inte alt det finnsanledning alt nu ställa upp på jusl samma rättviseskäl. Det är uppenbart altskillnaderna sedan vi fick den femte semeslerveckan återigen så alt säga hardragits isär Det finns alltså goda motiv för det förslag som vi nu lägger fram. Del var en annan sluns och det fanns elt annat intressenär det gällde rättvisefrågorna - det gäller t.o.m. - på denliden. 1975 väckte exempelvis och en motion, därde krävde ett införande av den femte semesterveckan. Jag skulle således kunnasäga: Det var båttre förr när det gäller inställning tillrättvisefrågorna. Det är rättviseskälen som har framhållits när storalöntagargrupper framfört sina krav. Det är slora skillnader som föreliggermellan privat och offentligt anställda och i viss utsträckning också mellanprivat anställda. Det gäller semesterns längd, de ekonomiska förmånerna samt defackliga organisationernas och den enskildes förmåga att påverka semestern. Det är de som har det sämsta arbetsmiljöerna och de mestpåfrestande arbetsuppgifterna som har den kortaste semestern. De har samtidigtde sämsta förutsättningarna alt genom avtal såväl fackligt som enskilt åstadkommaförändringar i den här situationen. Vid en internationell jämförelse är det noterbart att detexempelvis i har gått alt komma överens om sex veckors semesterenligt avtal. För slora löntagargrupper inom den privata sektorn har denvägen inte varit möjlig i vårt land. Hela utbyggnaden på området har fått skegenom lagstiftning, och det är nu dags alt gå vidare med denna lagstiftning förall få ändring från fem lill sex veckors semester I reservation nr 1 av och hardessa partier yrkat avslag på propositionen med motiveringen atl del nu inte ärläge att genomföra reformer av detta slag. Bortfallet av arbetstid blir förstort och för dyrt enligt reservanterna. På någol sätt känns argumenten igenfrån en del andra debatter. Men likväl kan vi konstatera atl del har gåttganska hyggligt för såväl företagsamhet som anställda i vårt land. Det gälleregentligen sedan 30-lalet, då lagstiftningsarbetet på det här området inleddesgenom införandel av två veckors semester 1938. Det kan väl förmodas, herrtalman, alt det innebar ett betydligt större åtagande för produktion ochekonomi då än det successiva införandet av den sjätte semesterveckan som nuföreslås skulle innebära. I samma reservation argumenterar man också för en störrevalfrihet för individerna själva när det gäller att styra ullaget av sinledighet. En del anställda vill faktiskt öka sin arbetstid, framhållerreservanterna. De i propositionen och i debatten redovisade övervägandenapå det här området - det handlar då om möjligheten all ta ut delar av semesternsom daglig arbetstidsförkortning eller atl, för dem som så önskar, arbeta densjätte, alternativt också den femte, semeslerveckan - används emellertid somargument mot den nu föreslagna reformen. Det har vi hört också Orättvisan mellan dem som har fem veckors semester och demsom har sex veckors semester eller mera blir inte mindre om de nu debatteradeförslagen realiseras utan en förlängning av den lagstadgade semestern lill sexveckor Vad och i princip vänder sig emotär måhända inte något annat än detta atl den enskilde får en styrkepositiongenom den lagfästa rätlen i de diskussioner som denne normalt alllid måsle föramed sin arbetsgivare för alt kunna påverka uttag och förläggning av arbetstidoch ledighet. Detta gäller särskilt om del blir större frihet i dessa frågor Av reservation nr 2 från framgår att man anser attställningstagandet beträffande de följande etapperna får anstå tills vidare.Man stöder dock nu föreliggande förslag för intjänande under detsemesterår som börjar . Med de rällvisekrav som anför ochsom har utvecklat i talarstolen borde del inte vara svårtatl stödja propositionen fullt ut. slutligen säger i reservation nr 3 atl mananser att förslaget är en sämre form av arbetstidsförkortning. Man vill snabbtha en förkortning av den dagliga arbetstiden. Ett argument som till och frånframkommer i debatten är att den sjätte semesterveckan skulle stå motinförandet av sex timmars arbetsdag. Det handlar emellertid om väsentligtskilda storheter. Som arbelslidskommittén har redovisat innebär den fulltgenomförda sjätte semesterveckan en arbetsfidsreduktion om och enhöjning av semesterlönen , och det sleg som föreslås innebår enarbetstids-reduktion och en höjning av semesterlönen . En arbetstidsförkortning med per dag innebär en arbetsfidsreduktionmed 12,. Det skulle kräva en lönekompensation på . Ettgenomförande av 30-timmarsveckan skulle reducera arbetstiden ochkräva en lönekompensation om när den är fulll genomförd. Det finns desom hävdar alt 30-limmarsveckan med nuvarande tillväxt i ekonomin skulle ta ianspråk allt reallöneutrymme för . Med detta motiverar jag mitt avslag på samtligareservationer i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 10 om den sjättesemesterveckan. I elt särskilt betänkande, nämligenarbetsmarknadsutskottets belänkande nr 21, behandlas sex motioner från denallmänna motionstiden om semesterfrågor. I delta betänkande har enutskotismajorilet bestående av de borgerliga samt och vpk:srepresentanter i utskottet enats om ett tillkännagivande till regeringen vadavser effekterna för vissa företag när det gäller reglerna omsemeslerlönegrundande frånvaro. Vi har reserverat oss mot tillkännagivandet som detta harkommit alt utformas. Vi gör det för del första därför all det i proposition nr69, som vi i övrigt har behandlat i belänkande nr 10, redovisas alt de problemsom små företag kan få, eller har, i och med den snedbelastning i form avkostnader för skyldigheten alt betala semesterlön för frånvarotid kommer attövervägas i det kommande arbetet med den vidare lagstiftningen när det gällerdel fortsatta genomförandet av den sjätte semesterveckan. För del andra har vi reserverat oss därför attutskottsmajoriletens skrivning som denna har utformats innebär en beställningav en ändring av semes- Den sjätte semesterveckan, m.m. Prot,1989/90:90 Den sjätte semesterveckan, m.m. terlagens bestämmelservad avser skyldigheten för småföretagare att betala semesterlön för nu gällanderätt till semesterlönegrundande frånvaro till de anställda - delta ulan denminsta hänvisning till någon annan form av lösning som skulle kunna hålla deanställda skadeslösa. Det är alltså en ändring av semesterlagen utan prut somman kräver i den skrivning som man har lagt fram. Det är uppseendeväckande överhuvud taget, och vpk;s dellagande är särskilt anmärkningsvärt. När utskoltsmajoriteten dessutom använderargument som att detta är en stark orsak lill all unga kvinnor har svårare altfå arbete än andra och atl den beställda försämringen av semeslerlagen är enviktig jäm-slälldhelsfråga, är del så man kan la sig för pannan. Det beror delspå påståendet i sig, dels på att del inte heller stämmer med verkligheten vadavser kvinnors sysselsättning. Vi hade den högstasysselsättningsgraden för kvinnor någonsin, nämligen . vararbetslösheten , lika för kvinnor och män i åldrarna . var arbetslösheten för männen och för kvinnorna iåldersgruppen 1624 är. Arbetslösheten är alltså enligtarbetskraftsundersökningarna lika eller möjligen lägre för kvinnor än för män.Del är därför dåliga argument som utskottsmajoritelen har använt i dellabelänkande för all begära en försämring av semesterlagen för de anställda ismåföretagen. Vi inser från socialdemokratisk sida all det finns vissaproblem här och menar att de skall ses över, men del fär inte primärt gå utöver de anställda i småförelagen, utan man måste hitta andra lösningar Med detta, herr talman, yrkar jag bifall lill reservation1 till betänkande 21 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. Låt mig avslulningsvis säga några ord om den debatt somhar förts här tidigare och den kritik som har riktals mol detta förslag,därför alt det skulle gå på tvärs med utbudspolitiken i socialdemokratisktappning då det gäller tillgången på arbetskraft på arbetsmarknaden. MonaSahlin kommer atl tala efter mig, men jag vill referera ett pressmeddelande somvi fick ta del av i går, där det går all direkt utläsa atl regeringensulbudspolitik har skapat en tillväxt av arbetskraft. Ökningenvar starkast , då i genomsnitt 53 000 personer per årtillfördes arbetskraften. Också antalet arbetade limmar har ökat, främst pågrund av all kvinnorna arbetar mer Bara ökade antalet arbetadetimmar eller Det är väl ganska uppenbart att socialdemokratiskulbudspolitik har effekter Jag tror också alt vi kan utgå från atl kommandeförslag ger goda effekter I det läget har vi råd alt börja ta de steg som nuföreslås för inrättandet av den sjätte semesterveckan. Det är praktisksocialdemokratisk politik. Anf, 10ELVER () replik; har ullovalarbetsmarknadsministerns synpunkter pä ulbudspoliliken, och vi får dåanledning alt diskutera den. Bara en stilla undran; Varför är nästan allasocialdemokrater bekymrade över det svaga arbetskraftsutbudel ? sägerSten att han känner det som elt hedersuppdrag alt stå här ochförverkliga elt socialdemokratiskt vallöfte. Ja, han ser glad ut när han sägerdet, så jag tror atl han är ganska uppriktig. Problemet är bara, atl samtidigthar både partikolleger, regeringsmedlemmar och inte minst ekonomer sagt atldella kan vara första steget mot all äventyra en god samhällsekonomi, arbeteoch välfärd. Och visst funderade väl socialdemokraterna i utskottet på del.eflersom de var så ivriga atl bordlägga ärendet nästan en hel månad innan dekunde komma till skott i fråga om hur de ville ha del i den frågan. Vad varanledningen till alt de funderade så länge, om inte den att de kände hämningarinför tanken på all föreslå någonting som skulle kunna bli bekymmersamt? säger vidare att den femte semesterveckantillkom av rättviseskäl och att det var mycket bra. Det skedde för övrigtunder de borgerliga regeringarnas reformperiod, vilket lätt blir bortglömt iden propagandistiska diskussionen, och det var ell förslag som enigtställde sig bakom. Han gör ell långt hopp når han först talar om 30-talets tvåsemesterveckor och sedan säger att vi nu är framme vid den sjättesemeslerveckan. Det har gått bra för landet under de här decennierna, ochvarför skulle del inte gå bra fortsättningsvis, säger han, lyckligt frikoppladfrån den verklighet vi lever i. Vi har i kanske världens längsta semester och denkortaste årsarbetstiden. Det år naturligtvis en verklighet som gör all delinte är så lätt att kliva vidare med långa steg. Det hade varit rikligare om socialdemokraterna genom sintalesman mera hade lagt tyngdpunkten på att arbete också är någonting positivt,alt del är viktigt atl slå vakt om arbetet. Alt äventyra arbetsplatser, stabilapriser och marknadsandelar är oftast det hårdaste slaget mot de svagaste påarbetsmarknaden, Lål oss inte glömma bort det i denna diskussion. Det finns annarsen risk, , för att socialdemokraternas goda föresatser blir delbästas fiende. Prot,1989/90:90 Den sjätte semesterveckan, m.m. Anf, 11 () replik; ifrågasatte varför cenlerparlietinte direkt log alla tre etapperna. Del beror på alt vi vill se hur ekonominoch arbetskrafts-utbudet utvecklas. Om rehabiliteringen av långtidssjuka och avdem som i onödan är förtidspensionerade lyckas, underlättas möjligheterna iframtiden. Där har vi i verkligen ställt upp genom vår insats när detgäller arbetslivsfonden. Om den alltför höga sjukfrånvaron kan pressas ner genom enhel serie åtgärder, skapas det också utrymme för mera planerad ledighet. Trots att det nu är en ordentlig högkonjunktur, enöverhettad konjunktur, erhåller ungefär 75 000 årsarbetskrafter kontantarbetslöshetsunderstöd, och det antalet kan pressas ned. För den som är utanarbete är utbildning m,m, bättre, för att han skall bli mer lämpad alt gå inoch göra goda insatser Det är litet svårt atl få en överblick överekonomin. De prognoser som jag har tillgång till är inte goda, Elt växandebytesbalansunderskotl och en svag ekonomisk utveckling ibruttonationalprodukten i landet gör alt vi är försiktiga och vill la del litetpö om pö. Sedansäger all vårt förslag, som är en stor jämställdhels- 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. fråga och en storrättvisefråga för de riktiga småförelagen, innebär att man vill försämrasemesterlagen för de anställda. Vi har samlat fem partier som ger regeringen iuppdrag att komma med förslag. Jag kan säga till atl omregeringen kommer med ett förslag som förstör för de anställda i de härsmåföretagen, kanske vi går runt igen och samlar fem partier och spöarregeringen återigen. 12 (m) replik: Låt mig säga att också jag kan känna djup sympati för de tankar som harförts fram om att alla i det svenska samhället skall få delaktighet i denvälståndsutveckling vi har. Det inkluderar självfallet önskan om ledighet föreökad lön. Jag tror att det är en ganska naturlig tanke. Jagkan också känna djup sympati, det gör moderata samlingspartiet, för det rikligai tanken alt återföra människor som har hamnat utanför arbetsmarknaden tillarbetsmarknadens gemenskap och ge dem en möjlighet att ulföra en aktiv gärning.Dessutom bör vi genom bättre arbetsmiljö och rimliga arbetsvillkor se lill atlförhindra alt människor stöts ul från arbetsmarknaden. Det finns kolossallmyckel atl göra där Både rent mänskligt och rent ekonomiskt tror jag alt del ärutomordentligt lönsamma investeringar och . Detinnebär inte på någol sätt atl vi kan avhända oss akuta problem, som vi i dagstår inför Man kan i och för sig anföra skälet all det är en rältvisere-form.Sten har varit inne på det Jag menar atl man kan sägaungefär som TCO och flera fackliga organisationer gör; att vi har olikaanställningsvillkor och atl olika längd på semestern är ett resultat av attolika organisationers medlemmar har valt att prioritera lön och ledighet pålitet olika sätt. TCO skriver exempelvis i sitt remissvar inför utredningen omden sjätte semesterveckan; "Del är svårt alt hävda atl varje skillnad isemesterns längd i sig ulgör en orättvisa. Som en konsekvens av de fria ochdirekta förhandlingarna på arbetsmarknaden uppkommer skillnader i lönenivåeroch allmänna anställningsvillkor." Detgörs ofta gällande atl löneförmåner och andra förmåner är ett utslag av dessaförhandlingar Det kanske är någol som vi som lagstiftare i någon utsträckningmå respektera. Västtysklandhar anförts som elt argument. Där har man råd med sex veckors semester förmodligen ett visst samband mellan den enorma styrka som västtyskekonomi har, med kraftig tillväxt, med låg inflation och med en kraftigekonomisk bas, och möjligheten att ta ul mer av del välståndet, den växandekakan, i ledighet. Jag missunnar inte de västtyska löntagarna attfå del av det växande välstånd som de har slitit ihop till. Där finns sambandetmellan stark och god ekonomi och möjlighel atl ta ut olika former av förmåner Jagvill understryka, herr talman, att jag inte kritiserar socialdemokraterna föratt de infriar utfästelser. Jag undrar snarare om man skall ha den här gradenav utfästelser Har man gjort en utfästelse, skall man infria den. Vi har trenivåer: utfästelser, löften och målsättningar vet vi i alla fall attutfästelser infriar socialdemokraterna, löften är mer tveksamma och målsättningarligger på elt mer visionärt plan. Avslutningsvisber jag, herr talman, att också få yrka bifall till hemställan i betänkande 21,vilkel jag glömde i mitt inledningsanförande. AnL13 (vpk) replik: Det skulle ha varit intressant att höra kommentarer tillde tankegångar som förs fram, att man skulle kunna arbeta den femte och sjättesemeslerveckan. Det nämnde han ingenting om. Detfanns faktiskt fler motioner i arbetsmarknadsutskottets belänkande 21. Men jagkan förlåta för alt han inte kommenterade dem. I stället hakadehan upp sig på någonting som jag faktiskt inte uppfattar står iarbetsmarknadsutskottets betänkande 21, att det skulle bli en försämring för deanställda. Iblandfinns en slor tro på departementen, men om oppositionen vill alt ettdepartement skall se över vissa regler, misstror , när han inte fårsin vilja igenom, departementet och menar att del kommer tillbaka medförsämringar för de anställda. Jag litar faktiskt på att departementet i sinklokhet inte kommer med tankegångar om alt försämra vanliga anställdasmöjligheter att få semester regeringen komma tillbaka på det sättet, medtankegångar om att försämra, är jag nästan övertygad om alt de som harsamlat sig till den här skrivningen kommer atl skicka tillbaka förslaget tillregeringen. Somjag läser detta, slår del ingenting om att förslaget skall gälla vanligaanställda, utan man skall se över reglerna för hur de anställdas möjligheterall ha semester skall kunna tillgodoses utan atl del drabbar arbetsgivaren såorimligt hårt. Det får jag ut av det skrivna. Men tolkar detta påett annat sätt. Låtoss nu se vad som händer när förslaget kommer tillbaka från regeringen. Jagtror inte på den stora katastrof som lalar om. Men del skulle vararoligt att få en kommentar till regeringens övriga tankegångar om möjligheternaatl arbela den femte och sjätte semeslerveckan. AnL14 () replik; Jag vill haka på tal om att lönekompensationen för densänkta generella arbetstiden skulle ta allt utrymme i anspråk för övrigaekonomiska förbättringar. Men så är del inte. Det finns så många möjligheterall minska kostnaden för den generellt sänkta arbetstiden. Som jag redan sagl imilt tidigare tal, kan man hell enkelt minska lönen i proportion till densänkta arbetstiden. Bortfallet fylls av andra möjligheter. Man kan spara mångakronor på alt inte behöva utnyttja tjänsler och varor på samma sätt som man görnär man inte hinner sköta så många saker hemma. Delfinns också andra sätt. Den deltidsarbetande kan få viss kompensation genom enskatteskala som gynnar låginkomsttagare. Det kan också gälla för den som fårsänkt arbetstid. Deltidsarbetande med barn kan kompenseras genom delbastillägg som vi vill införa för barnfamiljer i stället för bostadsbidrag.Bostadsbidraget är ju baserat på familjestorlek och inkomst. StenÖstlund talade också om tillväxten av arbetskraftsutbudet, som känns såriktigt. Det tyder i alla fall på att många ökar sin arbetstid därför 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semeslerveckan, m.m. Den sjätte semesterveckan, m.m. att högaskatter och höga priser kräver ökade inkomster Del är inte särskilt lyckat. Vi slår ofta här och ropar ut vårt budskap och ingenlyssnar, åtminstone har jag den känslan. Jag försöker ibland ge vardagsbilder,särskilt av kvinnornas och barnens situation, men jag känner atl egentligeningen lyssnar. Man talar här om att ulbudspoliliken handlar om att försöka få ulfler på den svenska arbelsmarknaden. I första skedet riktas politiken motflyktingar, pensionärer, förtidspensionerade och deltidsarbetande kvinnor Förflera av de här grupperna är det alldeles utmärkt, särskilt för flyktingar ochkanske för förtidspensionerade, för deras öde är ju grymt. Men dedeltidsarbetande kvinnorna, det vill jag påpeka, behöver ofta ettdeltidsarbete för att över huvud laget orka med del övriga tunga arbete de haratt utföra. Del är inte så atl kvinnorna arbetar mindre. De arbetar mindre ibetalt arbete, ja, men inte i arbetsmängd. 15STEN () replik: fortsatte i sin kritik - kanskeåterkommer , arbetsmarknadsministern, i debatten - och sade atl dethär första steget skulle äventyra välfärdsekonomin. Han frågade också vad somvar anledningen fill den långa bordläggningen under den s.k. regeringskrisen.Del var helt enkelt bara ärligt spel. Vi ville inte då driva fram och laställning lill en proposition som vi inte visste om vi skulle ha majoritet föri parlamentet eftersom vi inte visste hur regeringskrisen skulle lösas. Vi har kanske världens längsta semester säger . Det tror jag inte alt vi har Några kanske har det. En del människor ivårt land har väldigt lång semester kan peka på vissa yrkesgrupper som harledigt juni, , Jag vet inte hur det är med den saken i andraländer Men väldigt många har inte särskilt lång semester har fem veckorssemester. Som jag har redovisat och som har kommenterats här har man exempelvisi genom avtal sex veckors semester, pekade på attdet här skulle kunna äventyra sysselsättningen. Det slog mig all det i alla fall är bra att vi är bortafrän den debatt som vi förde i vissa situationer och partier när jag kom tillriksdagen 1982 om atl vi skulle börja diskutera en arbetstidsförkortning föralt klara sysselsättningen. Till vill jag bara säga all vi hoppas attvi skall klara av politiken - och del har han full förtröstan för - och atl vifår ett stöd från i de fortsatta stegen. Frågan om småföretagens anställda har både Karl-ErikPersson och berört. Del är ju bra alt man redovisar det här, ochså får vi väl skicka med protokollet till departementet också. Det är välannars lämpligt att man skriver in i utskottets betänkande vad man egenlligenvill när man gör sådana här uttalanden; när man begär ändringar isemesterlagen. har sympati för rehabiliteringspolitikenoch den effekt som den kan ha. Del är ju bra atl vi är överens om det. Har dendebatten lett fram till något så är det bra. När detgäller TCO:s synpunkter får jag återkomma. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar 16 () replik: Hemma hos oss brukar vi tala om fladderkusar.Jag vet inte om vet vad det betyder Men socialdemokraterna ärlitet av fladderkusar när del gäller de här rättvisefrågorna. Del är lätt alt tala om rättvisa när det gäller storakollektiv, men okänsligheten är ibland oroväckande stor när del gäller smågrupper; några hundratals frisörer några unga flickor som har svårt att kommain på arbetsmarknaden därför alt de år i den mest fertila åldern och församhällets och för egen skull tänker vara väldigt fertila, några hundratalslanthandlare och 20 000 animalieproducenter, som arbetar över ochhar 22 dagars ledighet. Jag lycker att del är litet synd.