prot · GD0937 · 1989-12-31 00:00:00 — Del förefaller bero på alt en delmänniskor, åtminstone i vissa situationer, inle förmår all kalkylera medpåföljden för sitt handlande. Det är annal än en kalkylerad risk för straff somstyr handlandet. Det är allt della andra som vi måste komma åt för att fåner väldsbroltsligheten och annan brottslighet, och del är när man inser delsom man kan hävda att problemen går att lösa med några enklabeslut. Del är många olika krafter som styr olika slags brottslighet.Slagsmålet i fyllan och villan i krogkön, huslrumisshandeln som pågår år efterår och skattefiffel bland välbeställda har hell olika bakgrund och orsaker ochdel krävs olika insatser för all komma lill rälla med problemen. Brott som har sin grund i social misär och otrygghet kanundvikas bara genom sociala reformer som undanröjer orsakerna. Därför är del av stor vikt vad som händer i samhället istort. Kriminalpoliliska insatser är också nödvändiga, men de kan aldrigutgöra en varaktig lösning på de grundläggande problemen. Nästa åtgärd på dagordning molbrottsligheten förefaller vara all tvinga en av föräldrarna - och vi kan gissavilken del blir -all avstå från förvärvsarbete. På annal sätt kan jag knappasttolka interpellationen. Jag förslår inle riktigt vad . Är det på dagisen och hos dagmammorna våldsbrotlsligheten grundläggs?Vad har för belägg för sill resonemang om atlbarnomsorgen spelar den rollen för brotlsulvecklingen? Och vad menar hon med sill påstående om all familjerna inle kan välja hur man vill ordna sin barnomsorg? Alla undersökningar pekar på all del är de högavlönade medlång utbildning som oftast och först får plats för sina barn i barnomsorgen.Just dessa föräldrarhar de allra största möjligheterna att välja hur de vill ordna sin barnomsorg.Och de har uppenbarligen gjorl della val i de allra flesta fall i trygg ochbefogad förvissning om all barnen har del bra på sitt dagis eller hos sindagmamma. Värre är del, som justitieministern påpekade, ofta för deensamslående föräldrarna. De har en annan situation. För deras del spelarföräldraförsäkringen och utbyggnaden av den en väsentlig roll.Vårdnadsbidragel skulle -jag tror för övrigt atl del är den enda punkt där jagkänner mig riktigt oense med - inle alls ha spelal enmotsvarande roll för deras del. Jag vill hävda all barnomsorgen är en utomordentligtviktig form av familjepolitik. Inte skulle valfriheten öka med färredagisplalser Det vittnar väl debatten om takten i utbyggnaden om. Och inlesläller föräldrarna sådana krav på utbyggnad, om de skulle anse atl deras barnskulle ha det dåligt på dagis och att deras framlid var hotad där. Nej, de flesta föräldrar vet att barnomsorgen pä dagis ochhos dagmammor är ett bra komplement lill hemmen. En trygg och bra form föromsorg av barnen i de fall föräldrarna vill kombinera sill föräldraskap medfortsatt förvärvsarbete. För en del föräldrar betyder det ännu mer än så. Delbelyder ell aktivt stöd i en fostrarroll som man kanske känner all man inteklarar av riktigt så bra som man vill utan delta stöd. Del pågår mycket som är positivt när det gällerbroltsulvecklingen. Kommunerna har utvecklat metoder för att klara sin del avbåde del förebyggande arbetet och påföljderna för unga. Polisen, åklagare ochdomstolar ser likaså lill all processen snabbas upp när del gäller ungalagöverträdare. Inom kriminalvården har man vidareutvecklat nya former avpåföljder Del här är några exempel på en positiv och verksamulveckling. Del är vikligl all del arbetet fortsätter Vi behöver litet mer avfantasi och mod och litet mindre av gamla dogmatiska uppfattningar om var feletligger Prot,1989/90:37 Kvinnomisshandel och övergrepp mot barn ärell allvarligt problem. Jag delar uppfattning all de doldaövergreppen mol barn som sker inom familjerna är elt ohyggligt problem, som vimåste attackera på alla möjliga sätt. Men fler fall kommer numera tillrättsväsendets kännedom, och del ser jag som positivt. Detta är ell resullalav de olika samhällsålgärder som vidtagits , och det ärresultatet av en alltmer öppen debatl kring dessa frågor Till skillnad från ser jag deldärför som positivt all , antalet samtal lill kvinnojourerna fördubbladesI987-I988, All verksamhet som drar fram problemet i ljuset bör stödjas ochuppmuntras. Del är också därför som regeringen under del lämnatprojektstöd med närmare 1 milj,kr, till kvinnojourerna. Men del finns fortfarande kvinnor som i del tysta kontinuerligtutsätts för grova övergrepp och barn som tiger och lider. Del är en viktiguppgift atl se lill alt de får samhällets stöd, och det är nödvändigt om viskall kunna förebygga övergreppen. Men föralt lyckas måste vi bygga våra insatser på kunskap. enförkärlek för saklighet och fakta. kommer i sitt inläggmed fantastiska uppgifter, felaktigheter och överdrifter Del avspeglar endelvis häpnadsväckande okunskap om rättsliga frågor men också om samhällsfrågori allmänhet. raljerar över att samtalsterapi förmän som dömts för kvinnomisshandel är en alltför svag samhällsålgärd. Honefterlyser mer påtagliga åtgärder än samtal för barn- och kvinnomisshandlare.Det är ell obegripligt påstående. Normalslraffel för dessa brott är fängelse. Någon meringripande påföljd har vi inte i vårt land. Det BRÅ kom fram till i sinutvärdering av besöksförbudslagen var bl.a, alt fängelsestraff inle vartillräckligt för atl få männen all låta bli att misshandla eller förgripa sigpå barn. Man bör därför förutom fängelse pröva även andra metoder Jag anser för egen del, i likhet med attdel är mycket positivt med de behandlingsinsatser som görs inomkriminalvården i vad gäller män som förgriper sig på barn och misshandlarkvinnor. Om vi kan få dessa män all ändra sitt beteende och sina attityderförhindrar vi nya brott. Del är den största hjälp som vi kan ge de utsattabarnen och kvinnorna. För all nå goda resultat måste vi ta reda på vilkaåtgärder som är effektiva. Engagemang ulan kunskap blir lätt dess motsats. Detleder lill att man satsar på verkningslösa åtgärder i stället för det som kanleda till framgång. Det finns en risk för atl vi ökar på det som brukar kallasför polilikerföraktel. om vi tar de lätta vägarna och inle bygger våra åtgärderpå en faktisk kunskap om vad som är effektiva åtgärder INGBRITTIRHAMMAR (c): Jag glömde i mitt förra inlägg atl ställa defrågor som jag hade tänkt ställa sedan jag beskrivit situationen. gavjuslilieminislern ändå svar på ett par av dem. Jag vill återkomma till defrågor som jag ville ställa därutöver. Jag fick ingen klarhet i om justitieministern hade tänktsig att verka för en fortsatt förbättrad utbildning inom skolan. Det skulle jaggärna vilja få ell svar på. Jag vill dessutom vela om justitieministern ärberedd all säga någonting om sin syn på den utredning som föreslår att manoftare än skall la barn från familjerna. Skall detta prioriteras, ellerär det bättre atl prioritera, vilket vi anser i , all stödja familjerna ochalt i absolut sista hand ta barnen ifrån familjen, vilket ibland kan behövas? Konlraklsvården behövs inom många områden och inte baravid fall av sexuell misshandel, ulan det gäller också alkoholister ochnarkomaner Vi hade i justilieulskotlet ell samtal medrepresentanter för frivården där det framkom kraftig kritik mot brislen påresurser för alt kunna förverkliga konlraklsvården, sades i samband medall man diskuterade behovet av ytterligare resurser för atl genomföra samhällstjänsten.Det är egentligen flerdubbla resurser som behövs för atl man skallkunna lyckas inom detta område. Jag vill gärna ha ell besked om man är bereddall satsa rejält på della inför kommande år eftersom man nu prövar sig fram påett par områden. När del gäller stödet till de kvinnor som vill lämnamannen, eftersom del inte har gått all reda ut problemen, görs en stor insatsav kvinnojourerna, och de har fått resurser. Del är dock inletillräckligt, Ulskotlel behandlar nu frågan, och vi har tyvärr tvingatsreservera oss för ett ökat stöd till kvinnojourerna. Kvinnojourerna vill bl,a, ha hjälp med eninformationsskrift för att kunna gå ul med information till kvinnojourer ochäven lill kvinnor, så atl de kan starta nya kvinnojourer Kvinnojourerna är juell mellanled på vägen all slussa ut dessa kvinnor och barn lill elt drägligtliv. Del skulle behövas ytterligare insatser för all hjälpa dessa medflyttning, bosläder och annal. Är justitieministern beredd all förbättrastödet, så all de kan komma ul till ett nytt liv? CHARLOTTECEDERSCHIÖLD (m); De gjorda inläggen visar på en ganskaschablonmässig uppfattning om moderata resonemang. Jag koncentrerade mittanförande, och även den första frågan i min interpellation, på ulvecklingen avvåldets mentala motgift. Det ar där vi kommer in på familjepoliliken. Som jagser del är valfriheten begränsad för många familjer, vårdnadsbidrag skullegivelvis förbättra situationen och än mer förslag om atl få göraett avdrag på skatten per barn, förslag skulle för en irebarnsfamilj ha samma effektsom en nettoinkomst från en genomsnitlskvinna som arbetar av fullarbetstid. Del skulle påverka familjens ekonomiska situation, och del är judella det handlar om när del gäller alt få valfrihet. Den skatteomläggning som socialdemokraterna nu är med omall genomföra kommer inte atl leda lill en större möjlighet all arbeta dellidför all få några fler limmar per dag med barnen. Jag har naturligtvis inteföreslagit all kvinnor inle skall förvärvsarbeta. Del är mig fullständigtfrämmande, och jag betraktar det som förlegat atl föra ell resonemang på dennivån. Del är förvånande all juslilieminislern tycker all del ärpositivt alt kvinnojourerna får mer atl göra. Del tycker inle jag. Jag tyckeralt del är sorgligt. Jag önskar tvärtom all kvinnojourernas arbete inte skullebehövas, dvs, all väldet inte skulle vara så utbrett i vårt samhälle ochkvinnorna så utsatta. Men som verkligheten nu ser ul, anser jag att vi skallstödja kvinnojourerna så mycket som möjligt. De frågor som statsrådet inle lar upp är kanske de mestintressanta. Hon tar inle upp så myckel om familjen och inle heller omöversynen av lagen om besöksförbud. Min fråga handlade just om hur man skall sepå lagen om besöksförbud i förhållande lill rättigheterna i ,dvs, atl man flyttar intresset från den som trakasserar till den trakasserade. Behandlingen av den här översynen har över huvud tagelvarit synnerligen märklig. Det blir mest utredningar, och utredningarna ledermer lill passivitet, vilket sade i sitt första inlägg. Jagvill gärna från statsrådet få ell svar på frågan om vilket intresse statsrådetmest vill lyfta fram; den trakasserades eller den Irakasserandes? 7 protokoll 1989/90:37 Prot,1989/90:37 EVAJOHANSSON (s): är bekymrad över allvi har en schablonartad uppfattning om moderat politik. Vi bygger våruppfattning på del vi läser och det vi hör här . I sitt första inlägg sade attbroltsulvecklingen beror på socialdemokraternas politik. Det uttalandet kaninle tolkas på annal sätt än att hon är kvar i de skyttegravar som jag fakliskltrodde all hon hade grävt sig upp ur, 1 den diskussion som vi hade omvåldsfrågor tyckte jag i varje fall all del fanns tecken pådel. Jag tyckte då atl det var mycket positivt alt hon grävde sig upp.Egentligen är del här påslåendet hell otroligt. Jag skulle över huvud tagelinte ha kommenterat del om jag inle visste atl det är på det sättet somvalserna går när lalar om en av de allra svåraste samhällsfrågorsom vi har alt lösa. Jag har försökt tolka . Hon skriver själv atl ett av problemen är alt en ny syn påfamilj, på kvinnors självförverkligande, daghem ochannal, gjorde att många kvinnor bylte sitt vårdande ochfostrande arbete med de egna familjemedlemmarna till arbete med ej närslåendepersoner. Jag kan inle tolka det på annal sätt än all hon "drömmer"sig tillbaka lill elt samhälle där del var självklarl atl kvinnan avstod frånsin rätt till förvärvsarbete. Ingen kvinna, och ingen förälder över huvudtagel, skulle i och för sig vilja förvärvsarbeta om del var lill priset avderas barns framlid. Del finns dock ett positivt och bra alternativ. Om vi inleanvänder oss av det alternativet kommer många kvinnor framför allt atl fådåligl samvete, och del kommer att väcka väldig förvåning inom de storayrkesgrupper som arbetar i barnomsorgen. Det har vi inget alt vinna på. vill jag återkomma till del CharlotteCederschiöld sade om socialdemokratins speciella ansvar för brotlsulvecklingen.Om jag var skulle jag vara litet mera försiktig. Ser vioss omkring i världen, finner vi att det i mänga länder pågår en utveckling somliknar den hos oss, oberoende av politiska system. Man behöver bara peka på vadsom sker i och , Dessa länder har en hell annan syn påkriminalpolitiken och på många andra frågor. Del har inle förmått bryta denolyckliga ulvecklingen. släller en del frågor somhar all göra med resurser Jag kan i del sammanhanget bara hänvisa till all delpågår en budgetberedning inom , där alla de frågor somIngbritt Irhammar lar upp behandlas. Jag vill dock la upp en särskild fråga som har alt göramed kvinnojourerna och behovet av ökat stöd lill dem. Del är väsentiigl allslödel till jourverk-samhel - såväl kvinnojourer som broltsofferjourer -huvudsakligen måste komma från det lokala planet. Ett samarbele och ell stödifrån den kommunala verksamheten anser jag vara oerhört väsentligt. När det gäller sexuella övergrepp på barn, behovet avutbildning och den syn som kommer lill ullryck i en uiredning som IngbrittIrhammar hänvisar till,måste jag dess värre säga alt jag inle känner lill utredningen, men jag utgårifrån atl det är något som bereds inom , Jag har förståelse för atl många av dessafrågor har all göra med resurser och därför måste behandlas inombudgetberedningen. Jag känner dock all det finns anledning alt la upp dem, säatl de inle skall glömmas bort. När del däremot gäller resurser lill kvinnojourer är videlvis överens - del huvudsakliga arbetet skall ske pä del lokala planet. Delvar just därför som jag log upp exemplet med all utforma en informationsskrift.Jag kan inle se hur en sådan uppgift i huvudsak skulle kunna utföras på detlokala planet. Här behöver man hjälp, åtminstone enligt riksorganisationen, medall göra den på central nivå. Man har inte resurser, vare sig i form avpersonal eller del material som behövs för all färdigställa skriften, för allgöra del här som man anser är så viktigt för atl verksamheten skall kunnautvecklas som man själv vill inom jourerna. Jag skulle vilja ta upp en punkt som jag inle har hunnitmed riktigt tidigare, nämligen våldtäkterna. Vi vet genom forskning allpersoner med utländsk härkomst är överrepresenterade när del gällervåldtäkter, framför allt utomhus. Del är allvarligt. Det ökar risken förfrämlingsfientlighet i värl land. Något måste göras, och vi måste förslå vemdel är som begår dessa brott. Jag känner själv ell behov av att undersöka omdessa personer av utländsk härkomst bara är här på besök eller om de ärflyktingar eller invandrare. År det ett fåtal som begår många av brotten ellerär det flera? Vad beror del på? Har vi inle förklarat svenska seder och bruktillräckligt tydligt? Skall vi förbättra informationen lill de asylsökande påflyktingförläggningarna oni vilka regler och attityder som vi har här iSverige? Själv känner jag all det skulle behövas mera information och merforskning på det här området. Jag är dock beredd att påslå atl viskulle kunna använda väntetiden för de asylsökande lill alt informera mera omvilka regler, vilken moral och etik som finns i värt land. Prot,1989/90:37 CHARLOTTECEDERSCHIÖLD (m): Man kan få en liten bild av socialdemokratinsanda när man t,ex, läser sådant här; "På grund av den starkt känslomässigaladdningen i ordet brottsoffer används företrädesvis ordet skadelidande",visar på något sätt all man är oerhört rädd för vad som häller på allutvecklas. Man vågar inle se ulvecklingen rakt i ögonen. Del finns docksocialdemokrater som uppenbarligen gör det, 1 socialdemokraternas90-lalsprogram slår följande; "Har välfärdssamhället tagit över så mångasociala uppgifter från familj, vänner och oss själva atl livet bliropersonligt och ansvarslöst och vi själva blivit hjälplösa?" sagt följande: "Var det verkligen den här välfärden vi ville bygga,med våld på gatorna, klotter, olacksamhel och girighet eller har del gått snettnågonslans på vägen?" De verkar i varje fall inle helt främmande för deresonemang som vi för Beträffande de förändringar som BRÅ har föreslagit när detgäller besöksförbudslagen, som juslilieminislern log upp, slår del på sistasidan i Prot,1989/90:37 BRÅ-rapportenatt BRÅ således inle anser alt några slörre förändringar i besöksförbudslageneller dess tillämpning är påkallade . Jag undrar vad det är förfel pä de förslag som togs fram i den översyn av besöksförbudslagen somföregick , Det föreslogs atl man skulle få sill privatliv ochfamiljeliv respekterat. Det är tanken i Europarådskonvenlionen, Del skulleockså kunna förebygga misshandel om man inle behövde avvakta tills misshandelnhar inträffat, utan del skulle bli möjligt atl utge besöksförbud även närrisken inle är sä stor som del krävs . Del är en förebyggande insats. Det finns onekligen mycket atl göra på familjepolilikensområde. Del visar sig i statistiken all för en kvinna som hellidsarbetar,använder normal lid för att sköta hemmet och har en timmes resa lill arbetet,fallas del fyra limmar om hon vill sova åtta limmar per natt. Viser del också i rapporterna i tidningarna, hade ganska eltstort uppslag om nyckelbarn och om hur de lever Del finns ett samband. Man kanse till vad psykologerna säger om barnens uppväxt och om de är myckel ensammaoch inte har någon vuxen atl vända sig lill. Jag skulle fortfarande vilja ha svar på min fråga om detär förövaren eller offret som väger tyngst i intresseavvägningen. Jag skulleockså vilja vela om del finns intresse för alt ha offentliga förhör och bjudain människor frän olika samhällsområden för att la reda på vad som ligger bakomvåldsutvecklingen. Tredje vice talmannen anmälde alt anhållitall lill protokollet få antecknat all hon inle ägde rätt till ytterligareinlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisadesProposition 1989/90:54 till försvarsutskottet 1989/90:N28-N32lill näringsutskoltet 1989/90:Fil3-Fil8lill finansulskollel Anmäldes och bordlades Proposition1989/90:55 med anledning av en överenskommelse mellan ominbördes rättshjälp i brottmål 1989/90:KU8Radio- och TV-frågor I989/90;KUI6Kommunall stöd lill ungdomsorganisationer 1989/90;KU17Stiftsledningen i stift, m.m, 1989/90;KU21Justitieombudsmännens redovisning av sin verksamhel lill 1989//90;KU23 Riksdagensförvaltningskontors verksamhet l989/90;SkU14 Nordisk folkbokföringsöverenskommelse Socialförsäkringsutskotlels belänkande 1989/90;SfU5Ersättningar lill sjukvårdshuvudmännen Utbildningsulskollels betänkanden l989/90;UbU3 Vissaskolfrågor m,m, 1989/90;UbU4 Betygsfiågor på skolområdet 1989/90;UbU6 Vissajämställdhelsfrågor 1989/90; UbU7 Vissa högskolefiågor 1989/90;TU7Sjömanspensioneringen I989/90;TU8Lag om tillstånd lill överlåtelse av skepp, m,m. 1989/90;TU11Beslutanderätten i fråga om luflfarlslaxorna Näringsutskottels belänkande 1989/90;NU 10Skogsråvarumarknaden 13 § Meddelande om interpellation Meddeladesall följande interpellation framställts 1989/90:92 av (vpk) tillförsvarsministern om : Den senaste lidens internationellaulveckling har gjorl atl världen befinner sig i en helt nysäkerhetspolitisk situation, I spåren av avspänningen mellan stormakterna finnsen positiv och förhoppningsfull ulveckling i en lång rad konflikter runt om ivärlden. Avspänningen är djupare och mer långtgående än någonsin, och fleraländer har bäde i ord och handling visat sin goda vilja lill nedrusining. Den nödvändiga processen med avspänning och successivminskning av de mililära ruslningarna måste fortsätta, och del ligger också idel svenska folkets inlresse all aktivt medverkar i denna process. Tiomiljarder har salsals på JAS, En fjärdedel av pengarna har hillills 81 Prot,1989/90:37 inte fått något godkänt resultat.Om inle avbryts kommer del atl kosta lika mycket somden svenska sjukvården. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följandefrågor lill försvarsministern: Hur ser densäkerhetspolitiska analys ul som motiverar satsningen på ? Hur bedömerförsvarsministern trovärdigheten i de beslutsunderlag som förelegal? Vad skulle delkosta i form av skadestånd och/eller ålerbelalningsskyldig-heter att avbrytaprojektet? 14 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:283 av () lill statsrådet om återinförande av affärslidslagen; Affärstidslagen upphävdes 1972,Motivet för della var bl,a, som man trodde, att det skulle vara bättre serviceför kunderna atl de fritt får handla vilken tid som helst . har delta oreglerade öppethållande funnits i 18 år.Man måste fråga sig om kunderna verkligen har vunnit på det, Hell klart är alldet ytterst är kunden som får betala denna service med ökade kostnader (ungefär1 och barnfamilj). Dessutom måste man få ifrågasätta omlivskvalitet skall handla om att konsumera så mycket som möjligt. De handelsanställda har länge krävt alt få någon ordningvad gäller öppethållande i varuhus och butiker Det anser man just nu merangelägel än någonsin, när man ser utvecklingen mot allt mer öppethållande päsen , nätter och Enligt uppgift håller en enmansutredare på all bl,a,studera effekterna av atl inan upphävde affärslidslagen. Min frågalill statsrådet är följande; År statsrådet beredd alt, närresultatet av enmansutredningen presenterats, lyssna lill de handelsanslälldasargument och krav all affärslidslagen återinförs? 1989/90:284 av () lillarbetsmarknadsministern om förtydligande av lidsbegränsningskungörelsen: För den statligt reglerade sidan finns ensärbestämmelse, den s,k, lidsbegränsningskungörelsen(TBK) enligt vilken en statlig myndighet kan 82 anställa personal för"avarbelning av tillfällig balans eller ärendeanhopning" underhögst tvä på varandra följande perioder om vardera högst sex måna- Prot,1989/90:37 der. Av förarbetena framgår att arbetsgivarens bedömningav vad somär till- fällig anhopning eller balans skall tagas för god. TBK öppnar sålunda en, måhända också utnyttjad, möjlighetför den ståtlige arbetsgivaren att i praktiken tillskansa sig enprovanställningsperiod om sammanlagt genom alt utnyttja TBK på ellicke avsett säll. Med hänvisning lill det anförda ber jag alt få ställaföljande fråga till arbetsmarknadsministern: Är arbetsmarknadsministern bereddatl verka för elt sådanl förtydligande av lidsbegränsningskungörelsen altanställningar med stöd av denna endast får förekomma när den anställdeuteslutande används för avarbelning av tillfälliga arbetstoppar resp.tillfälliga balanser? 1989/90:285 av (vpk) lill utrikesministernom den politiska situationen i Väslsahara; Efler det lyckosamma valet iNamibia återstår en smutsig fläck på karta: Väslsahara, ärVäslsahara inte ens markerat som avgränsat territorium, FN och OAU har antagit en plan som bl,a. anger alt enfolkomröstning skall hållas där saharierna får la ställning lill sin framlid.Planen har godtagits av Polisario och , men blockerar ettgenomförande genom all förhala fortsatta förhandlingar med Polisario, Är utrikesministern beredd attmedverka lill påtryckningar på så atl den sista smutsiga fläcken kansuddas ul? 1989/90:286 av (vpk) tillindustriministern om ;s planerade investeringar utomlands: Del är inle längre självklart atlden av planerade miljardinvesle-ringen i en metalliseringslinje(galvaniseringslinje) skall placeras i , enligt företagsledningen.SSAB-ledningen har i anslutning till företagens energikampanj hotat medförläggning utomlands. Staten är huvudägare i , Industriministern förvaltardetta ansvar, är uppbyggt pä skallebelalarnas pengar. Medanledning av ovanstående vill jag fråga industriministern: Är del förenligt med regeringensägaransvar all nyinvesteringar i stålindustrin kan förläggas utomlands? 1989/90:287 av (vpk) lillarbetsmarknadsministern om ABB;s verksamhel i ; I regeringens Bergslagspaket hösten1987 hade ABB ulloval all fram lill 1991 skapa 500 nya netlojobb till ,