prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Omman inle gör justeringar av bostadskosinadsgränserna innebär delta atl vissakommer alt drabbas av försämringar. På grund av elt olyckligt missförstånd omsista dagen för motionstidens utgång kom aldrig den cenlermolion som varavfattad i della ämne alt inlämnas. Vi hade ju en avkortad motionstid viddenna behandling, I anledning av motion Bo32 från vpk har ireservation 1 angivit hur vi anser all bostadsbidragen nu bör justeras uppåt. Viföreslår , liksom vi gjorde vid förra årets behandling av frågan, atl deövre bostadskosinadsgränserna bör höjas för alla familjer med barn. Oförändradebidrag är ju, med inflationens inverkan och de hyreshöjningar som kanförväntas, i praktiken sänkta bidrag. Del finns i första hand en risk för atlbarnfamiljerna inom låginkomst- och medelinkomslgrupperna drabbas. Detär framför allt barnfamiljerna, och då de unga barnfamiljerna, som är hänvisadelill nyproduktionen. Där är hyrorna och kostnaderna högst. Om inte dessagrupper skall utestängas från nyproduktionen, är det väsentligt att man helaliden justerar bostadskosinadsgränserna för bostadsbidrag uppåt. Med detta berjag atl få yrka bifall lill reservation 1. Denskallepmläggning som diskuteras kommer helt klart all drabba boendet i formav ökade boendekostnader. Detta kan man låta ske, eftersom det är meningen alt demedlen skall komma tillbaka lill de boende och skattebetalarna i form av sänktskatt. Del gäller bara all få ekvationen all gå ihop och få en rättvisfördelningsprofil, så all de som har mycket låga inkomster och som inle fårsärskilt slora skattesänkningar inte drabbas av oskäligt höga boendekostnader.Detta får vi tillfälle atl återkomma till i debatten här och annorstädes. Vihar bl.a. i bostadsutskottet diskuterat de skalteförslag som framlagtsoch deras verkan på bostadssektorn. Finansieringenav del första stegel av skattereformen kommer för alt innebära kraftigtökade kostnader inom bostadssektorn. Ungefär hälften av finansieringen förskatteomläggningen kommer från bostadssektorn, medan en tredjedel i det härskedet kommer tillbaka i form av en skattesänkning. I det andra steget avskallereformen kommer två tredjedelar av skattesänkningen, och kanske enmindre del av finansieringen än , all ligga på boendel. Dellakan innebära tröskeleffekler, inle minst för . Men detta får vi se merav i vår när den andra delen av förslaget skall läggas fram, och isamband därmed skall ta ställning lill förslagen från denboende-koslnadsulredning som har arbetat och framlagt sina förslag. Beträffandeulvecklingen av bostadsbidragen efler gör utskottet ell enhälligttillkännagivande i betänkandet. Utskottet säger i della sammanhang all man vidutformningen av bostadsbidragen myckel noga måste beakta hur det nya skatte-och bosladsfinansieringssyslemel kommer alt påverka boendekostnaderna. Omnu reformen genomförs som tänkt, kan del innebära myckel kraftiga höjningar avbostadsbidragen och all nya grupper som inte finns med måste las in i detsammanhanget. Del gäller , familjer utan barn. Delta måste göras för atlinle alltför många skall drabbas och slås ut från bostadsmarknaden och för attvi skall kunna behålla de sociala målen och den sociala inriktningen inombostadspolitiken. Vii släller oss bakom den tanken, och vi tycker alt della ärviktigt. Detta är egentligen, som jag ser del, ell observandum från elt enigtbosladsutskoll och en varning i lid till den som har all lägga fram de kommandeförslagen på skatteområdet. Om uttaxeringen vid skallereformens finansiering ialltför hög grad görs på boendekostnaderna kommer della all innebära krav påradikalt höjda bostadsbidrag, vilket gör all den kända rundgången av pengarkommer alt öka. Vi från anser atl den här ekvationen bäst lösesgenom all man inle går för kraftigt fram när del gäller atl finansieraskattereformen på boendel. Men vi har i del här sammanhanget självfallet inteavstått från alt ställa oss bakom delta förslag, eftersom vi hoppas på alljusteringar skall komma. Skulledessa justeringar inle komma, och de förslag lill reformer som presenterasinte genomföras, finns det inget annat alternativ än att öka bostadsbidragen.Om vi tvingas till detta, är vi naturligtvis beredda alt genomföra en sådanhöjning för atl reformen inle skall få en felaktig fördelningspolitisk effekt. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1 från ledamötersom behandlar mom. 1 i della belänkande. Beträffande mom. 2 i betänkandet, sominnebär ell tillkännagivande om utformningen av bostadsbidragen ,yrkar jag bifall lill bostadsulskotlels hemställan. 1989/90:35 29november 1989 (vpk); Om man skall vara snäll kan man beteckna den uppgörelse som folkpartietoch socialdemokraterna nu har träffat om atl finansiera sänkningen av 1990 årsskatter genom ett ökat kostnadsullag för de boende utan all också förstärka delskyddsnät som bostadsbidragen ulgör som ell förbiseendeeller ett misstag. Del kan möjligen förklaras med att regeringen lämnadepropositionen med förslag om alt förlänga giltigheten så all 1989 årsbostadsbidrag gäller även för innan uppgörelsen medfolkpartiet var klar. Jag är inte riktigt säker på tidpunkterna, men jag troralt del förhåller sig så. Den uppgörelse som Iräffals mellan socialdemokrater ochfolkpartister innebär atl en tredjedel av en tilltänkt stor skatteomläggninggenomförs . Nästan hälften av kostnaderna för denna första etapp skallde boende betala genom högre boendekostnader, I sak innebär del att denprogressiva beskattningen via inkomstskatten ersätts av en beskattning som lillsin karaktär är regressiv, dvs. som slår hårdast mot de låga inkomsterna,medan skattelättnaderna i första hand gäller de höga inkomsterna. Det är denför-delningsmässiga profilen på dessa förändringar. Del här kan vi nu inle göra så väldigl myckel ål, och vidiskuterar egentligen inle heller den frågan . Men konsekvenserna borde manfakliskl ha tänkt på; man borde ha tänkt på alt förstärka bostadsbidragen redandet år då fördyringarna kommer. Fördyringarna är ganska kraftiga. Vi har i pressen fållrätt många redovisningar av hur myckel dyrare del blir för småhusägare i olikadelar av landet. Men de som framför allt är beroende av bostadsbidragen ärhyresgästerna. Vi vet atl de hyreshöjningar som är aktuella för är delsde höjningar som redan lill stor del har överenskommits, dels de höjningar somföljer av skalleomläggningen. Del handlar om . per kvadratmeter,dvs. en hyreshöjning på . för en normallägenhel eller ungefär300 kr. Del är alltså fråga om ganska kraftiga hyreshöjningar. Jagtror att man inle varit med om så höga hyreshöjningar. Mol bakgrund av vad jag här sagt yrkar jag bifall tillvpk:s reservation nr 2, som fullföljer den enda motion som väckts i dennafråga. Jag tycker att det är ganska egendomligt att inle fler i tiduppmärksammat detta förhållande. I andra hand kommer vi i vpk att stödjacenterpartiets reservation, nr 1. Den lar åtminstone halva stegel mot del somvi föreslår i vår reservation. När det gäller 1991 välkomnar jag all utskottet har samlatsig lill ett uttalande och ett tillkännagivande, som i allt väsentligt stämmeröverens med det som vi föreslår i vår motion men som vi egentligen vill hagenomfört . Men det är bättre än ingenting atl vi får deltauttalande och därmed bäddar för en sådan här reform 1991. Egentligen är bostadsbidragen ett nödvändigt ont. Ensocial bostadspolitik borde i stället generellt ge möjligheter atl bo bra så rimlig kostnad att alla har möjlighet all betala sin bostad utanindividuella och inkomslprö-vade bidrag. Men alla är vi ändå medvetna om alt vimåste ha någon form av elt sådanl skyddsnät som bostadsbidragen utgör. Om mannu vidtar förändringar som innebär alt boendet blir så mycket dyrare som blirföljden av skalleuppgörelsen, måste man ordentligt förslärka de bostadsbidragsom många av oss egentligen inle vill ha. Jag tycker också alt vi bör uppmärksamma demarginaleffekter som man genom bostadsbidragen inför i bollen av inkomstliganoch som man varit myckel angelägen atl få bort i toppen av inkomslligan genomden här s.k. marginalskatlereformen.Del är också ett argument mol all göra ännu fler beroende av bostadsbidrag. Meddelta yrkar jag än en gång bifall lill vpk:s reservation nr 2. Det vi nu har atl la ställning till är ettförslag om all giltighetstiden för de regler som gäller för bostadsbidragenskall vara . fattade ett beslut om altförlänga giltighetstiden för de nu gällande reglerna lill . Anledningen lill all vi nu på della sätt vill förlängagiltighetstiden med ytterligare är alt vi behöver inväntaresultaten av del pågående arbetet med reformer på bostadsfinansieringens ochskattelagstiftningens område, innan vi beslutar om hur bostadsbidragen ifortsättningen skall utformas. I bostadsutskottet lycks del råda fullständig enighet omatt utformningen av stöden lill bostadssektorn, både det generella och delselektiva bostadsbidraget, måste ske i nära samband med skattereformerna.Eftersom del inte föreligger något färdigt förslag i den frågan ocheftersom det är svårt atl överblicka effekterna på bostadssektorn avskatteomläggningen, är del nödvändigt all vänta med ändringar avbostadsbidragen. Bostadsbidragen är en viktig del av den socialabostadspolitiken - del känns angelägel för mig atl understryka del. För osssocialdemokrater är bostadsbidragen ell vikligl instrument i vår strävan attuppfylla de bostadspolitiska målen, atl alla skall ha rätt lill en bra bostad. Bostadsbidragen har också visat sig vara ell mycket brafördelningspolitiskt instrument. Vi behöver både generella och seleklivaåtgärder för atl klara de bostadspolitiska målen. Låt oss därför, även om del kan finnas skäl för enreformering av bostadsbidragen, invänta resultatet av skaltereformen och meddetta som utgångspunkt utforma bostadsbidragen på del säll som vi då finnerlämpligt. Först då kan vi ha en helhetssyn på utformningen. Jag vill understryka alt utskottet påpekat alt deltaförutsätter all förslaget kan utformas i så god lid all reformen kan träda ikrafl . Skulle del visa sig all en höjning blir nödvändigdessförinnan, förutsätter ulskottsmajoritelen all regeringen framläggerförslag härom. När del gäller utformningen av bostadsbidragen efler 1990är del viktigt atl beakta hur skatteomläggningen och de nyabostadsfinansieringssyslemen påverkar boendekostnaderna. Utskottsmajoriletensbedömning är atl bostadsbidragen kommer att få ökad betydelse för olikagrupper och all man vid utformningen måste la hänsyn härtill. Då kan del ocksåbli nödvändigt alt utvidga bostadsbidragen lill atl omfatta även ensamståendeulan barn och oavsett ålder. Till detta belänkande har och vpk fogat var sinreservation med förslag om ändring av bostadsbidragen redan den första 1januari 1990. Med hänvisning lill vad jag här sagt yrkar jag avslag påreservationerna 1 och 2. När det gäller reservationerna från moderatasamlingspartiet och beträffande utformningen av bostadsbidragenefler 1990, vet vi atl dessa Bostadsbidragen förär 1990 m.m. 1989/90:35 29november 1989 partier har en annan synpå frågan om bostadsbidragen, och jag yrkar avslag på reservationerna 3 och 4.I övrigi yrkar jag bifall lill utskottets hemställan i dess helhet. JANSTRÖMDAHL (vpk) replik: sade själv att utformningen av bostadsbidragen måstegöras i nära samband med skallereformen, och all del inte föreligger någonkonkret skattereform . Dellagäller , men del vi nu lalar om gäller i första hand 1990.Britta måste väl ändå hålla med om all vi vet tillräckligt myckel redannu om skattesänkning och boendekostnadshöjningar 1990 för att del borde varamotiverat med en förstärkning av bostadsbidragen. BRITTASUNDIN (s) replik: Jag sade all vi inte vet hur resultatet av skallereformen kommer altpåverka bostadssektorn. De siffror som figurerar på olika håll pekar ålmånga håll och innehåller så myckel atl del är svårt för oss att göra enbedömning om vad som exakt kommer atl gälla. Vifår bättre möjligheler atl behandla detta när vi har aktuellareuppgifter om hur del påverkar bostadssektorn. Då får vi la upp en ny diskussionom utformningen av bostadsbidraget. JANSTRÖMDAHL (vpk) replik: Då måste jag konstatera atlsocialdemokraterna har träffat en överenskommelse med om en reform,faslän man inte vet vilken verkan den har för de boende. Det är ganskaoansvarigt all träffa sådana överenskommelser och fatta sådana beslut. () replik; Del är svårt alt överblicka hur kostnadsutvecklingen kommer all se uli varje enskilt fall. Därför är det också svårt all göra en bedömning av dekostnadsökningssiffror som figurerar i olika former. Det är därför jag menaratl del är viktigt all vi avvaktar och ser hur det egentligen kommer alt slå. Detankommer på oss all la ansvar för all vi gör en utformning som är rättvis. Delankommer också på oss alt se till alt vi har ekonomiska resurser för alt klaradet. Dessutom måste vi se till att det finns praktiska möjligheter attgenomföra de beslut vi fattar här i . KJELLDAHLSTRÖM (mp): de gröna godtar tills vidare förslaget om förlängning avbestämmelserna om bostadsbidrag . Detsägs all kommer atl jaga kryphål i del nya skatleförslaget.På samma säll kommer vi atl jaga eventuella fall av inlåsningar av hyresgästeroch boende i ekonomiska fängelsehålor av något slag. Idet längre perspektivet vill vi inte binda oss lill bostadsbidraget. Del låserde bidragsberättigade lill att efterfråga och kanske öka sin boendeslandard iSlällel för atl tillse kanske angelägnare behov. Bostadsbidraget bör utvecklas till elt baslillägg ocherbjudas i stort sett alla som är bidragsberättigade på grund avhushållens inkomst och oberoende av deras boendekostnad. När del gäller utformningen avbostadsbidragen efter 1990 vill kort anföra följande; Elt nytt bosiadsfinansieringssyslem får konsekvenser förutformning och omfattning av de individuella bostadssubventionerna. Därförmåste vi ta hänsyn lill hur de nya skalle- och bostadsfinansieringssyslemenpåverkar boendekostnaderna. Därför säger all man främst under ett övergångsskedebehöver en utbyggnad av bostadsbidragen inom ramen för nuvarande system. Men visäger också all bidrag inle skall utgå till hushåll ulan barn utan dagensbegränsning lill just bidragstagarens ålder. Del är därför, herr talman, som vi har inlämnat reservation4. Jag vill härmed yrka bifall till den reservationen. Del är väl känt atl moderata samlingspartiethar en annan syn på bostadspolitikens utformning än majoriteten. Delta lar siguttryck i våra motioner. Dock har vi för tillfället accepterat atlbostadsbidragen utformas så som föreslås i utskottets belänkande. Eftersom vi inle slår bakom den skatteuppgörelse som harträffals, ulan har lagt fram ett eget heltäckande skalteförslag, tycker vi inleatl det finns någon anledning för oss att della i försöken att rätta lill denegativa effekter som följer på denna omläggning. Vi släller oss därför inte bakom det tillkännagivande somutskottets majoritet föreslår beträffande bostadsbidragen efler , Vianser att det stycket borde utgå. Jag yrkar alltså bifall till reservation 3, Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Föredrogs bostadsulskolletsbetänkande 1989/90;BoU4 Samordnad länsförvaltning (prop. 1988/89:154). Den regionala förvaltningens organisation ochdemokratin på länsnivå har stått under debatl sedan lång lid tillbaka. Det ärett utslag av att det råder olika uppfattningar om hur organisationen skalllösas. Den verkliga skiljelinjen går mellan om vi skall ha demokrati pålänsplanet eller inle. Med del nu föreliggande förslaget är vi enligt centernsuppfattning längre ifrån en verklig länsdemokralisk reform än vi varit påmycket . Medan utvecklingen överallt i samhället, på arbetsplatseroch inom näringslivet, går i riktning mol ökad decentralisering med mer avinsyn och ansvar från dem som är involverade, de många människorna, går förslageni regeringens proposition om samordnad länsförvaltning i rakt motsatt riktning. Om de nu framlagda förslagen genomförs hårdnar greppetfrån regeringens sida över länen. Medan maktenkoncentreras lill länsledning och regeringskansli minskar länsinvånarnassjälvbestämmanderätt. Del är olyckligt. Med socialdemokraternas förankring ifolkrörelsear-belel hade man kunnat vänla sig elt förslag i annan och merademokratisk riktning. Jag måste fråga socialdemokraternas representanter idebatten: År del verkligen så ni vill ha det? Vill ni fjärma makt ochinflytande från medborgarna och lägga den i myndigheternas och statsrådenshänder? År verkligen och civilministern överens om en sådaninriktning? Med ökad maktkoncentration vidgas klyftorna mellan ochinom olika regioner i landet, och möjligheterna lill regionall inflytandeförsvåras. Är ni ense om atl vidga de regionala klyftorna? År ni ense om allförsvåra möjligheterna till regionalt inflytande för människorna i länen? Från sida kan vi inle ställa upp på en sådanlinje. Vi har drivit krav i motsatt riktning. Vi vill ha verkliglänsdemokrati. Det har vi inte . Enligt vår uppfattning skall direklvaldaförtroendemän på länsnivå ha samma inflytande över de länspolitiskaangelägenheterna som förtroendemännen på riks- och kommunnivå har överangelägenheterna på dessa resp. nivåer. länsdemokratilanke kom till uttryck ,då motioner från låg lill grund för riksdagsbeslutet som innebar altden första länsdemokraliulredningen tillsattes. har vi genomlevtmånga utredningar på del temat och också många förslag i denna kammare ulanall ha kommit särskilt långt på vägen mol ökad demokrati. Under hela dennaprocess har socialdemokraterna varit negativa till länsdemokrali. Moderater ochfolkpartister har ömsom varit positiva, ömsom negativa. ligger de oroandenära regeringslinjen. Medborgarnas engagemang är en förutsättning för en vitaldebatl och en verklig demokrati.Del gäller också på länsnivån. Mol denprincipiella bakgrunden yrkar vi från avslag på propositionens förslagom en ny regional statlig förvaltning. Vi föreslår i stället alt enparlamentarisk uiredning tillsätts som bl.a. behandlar följande frågor: * förutsättningarna för omvandling avlandslingen lill ell länsparlamenl, * gränserna för landstingelskompetens i förhållande till staten och den legala utformningen avkompetensfördelningen, * länsstyrelsernas avveckling ochtillskapandet av endast ett folkvalt regionall beslutsorgan, * den närmare utformningen avbeslutsordningen, möjligheterna alt utkräva ansvar av beslutsfattare ochlekmannainflytandel på regional nivå, * länsnämndernas inordnande i den nyalandstingsorganisationen, och slutligen *vilka uppgifter som lämpar sig all föra över från statlig lill regional ochkommunal nivå samt uppgiftsfördelningen mellan landsting och kommuner. Denu föreliggande förslagen går stick i stäv mol den inriktningen. De bygger påen försöksverksamhet i som inte entydigt har givit någon vägledningför propositionens förslag. Förslagetinnebär mycket kortfattat alt vissa länsnämnder försvinner i sin nuvarandeform, och deras uppgifter läggs in under en samlad länsstyrelse, inom vilkenman sedan utser särskilda nämnder. Den välbekanta socialdemokratiskarundgången känns igen. Dessanya nämnder skall dels vara rådgivande gentemot styrelse, delsfatta egna myndighetsbeslut. Landshövdingen skall vara självskriven ordförandei alla instanser. Del är svårt all förslå hur man skall kunna nå förenklingaroch minska risken för dubbelarbete och skapa entydiga och klaraansvarsfördelningar med en sådan lösning. Det blir omöjligt. Riskenför ökad byråkrati blir påtaglig. Beslutsansvarel blir suddigt, risken fördubbelkommando stort. Kompelenskonflikter är all vänta framför allt mellan deolika föreslagna länsslyrelseorganen. Det fördjupade för-troendemannainslagelblir synligt enbart på papperet. Del här blir någol hell annal än verkliglänsdemokrali. Motbakgrund av hur länsslyrelseorganisationen ser ul skulle det ha funnitsutrymme för alt i propositionen verkligen föra en seriös diskussion om huransvars- och ledningsfrågorna skulle organiseras utifrån ett vidgatförlroendemannainflytande. Men del görs inte. Ansvars-och ledningsfrågorna ges i förlroendemannaperspektivei väldigl litet utrymme.Del begränsas till hur styrning, beslut och ansvar skall byggas upp kringlandshövdingens roll som obligatorisk ordförande i styrelse och facknämnder ochsom regeringens förlängda arm gentemot länet och länsmedborgarna, I praktikenär del ju så all del förlroendemannainflytande som finns ilekmannaslyrelsen har begränsats genom olika regeringsåtgärder. Förslageni propositionen och från den tidigare sittande utredningen har fått ett mycketblandat mottagande i remissopinionen. Jag måste mol den bakgrunden fråga mig;Vad är del för mening med all lägga fram en proposition med förslag som ingenegentligen vill ha? Vad är skälen, civilministern? Var är de verkliga motiven? Istället för att bygga ul demokratin diskuteras i den allmänna debatien på fulltallvar förslaget all la bort det enda organ, , som utses pådemokratiskt sätt genom allmänna val. Den naturliga frågan som borde haavhandlats i propositionen är hur man skall kunna bygga vidare på den modellenför alt på elt smidigt och enkell säll kunna få in alla länsfrågorna i ellfullt utbyggt länsparlament. Altinle bygga vidare på denna tanke är alt diskriminera länsinvånarna och allmisstro dem. Vad har socialdemokraterna emot länsmedborgarna egentligen? Varförbetror ni dem inle i deras egenskap av länsmedborgare samma demokratiska ansvaroch rättigheter som de har som kommuninvånare eller som riksmedborgare ochväljare av denna församling? Ibetänkandets reservation 1 tar vi upp vårt avslagsyrkande 1989/90:35 29november 1989 1989/90:35 29november 1989 utifrån vår principiellasyn på länsdemokralifrågorna. Jag ber atl få yrka bifall lill reservation 1. Omvårt huvudyrkande faller, vilket del gjorde i utskottet, har vi i andra handsynpunkter på olika enskildheter i regeringens förslag. Detgäller t.ex. nämndobligatoriel i och , där vi ärense med utskotlsmajoriteten om atl obligatoriet måste bort. Del är bl.a. encentermotion som ligger bakom utskottets tillkännagivande pä denna punkt. Fördet andra är del viktigt atl del är landstingen som utser samtliga ledamöter ide obligatoriska nämnderna och inte den sammanblandning av valkorporationmellan stat och län som regeringen föreslår. Att tillstyrka regeringensförslag i denna innebär all ytterligare fjärma sig från länsdemokrati-tanken.Jag yrkar bifall lill reservation 24. Avsamma skäl las i reservation 25 frågan om ordförandeskapet i nämnderna upp. Vimenar i all del skall stå landstingen fritt all välja ordförande ochatl landshövdingen inle obligatoriskt skall vara ordförande. Däremot kan hannalurliglvis myckel väl vara del, om finner anledning att utsehonom. Men del behöver alltså inte vara ett obligatorium. Jag yrkar bifall lillreservation 25. Såtill frågan om fiskets organisation. Fiskels framlida organisation är en frågasom har mött stort inlresse i en rad motioner, I denna fråga har utskottetenhälligt stannat för all avvakta den nu aktuella utredningen och den remissbehandlingsom nu pågår. Vi har även från sida ställt oss bakom ell sådantsynsätt. Den demokratiska processen bör ha sin gång innan man tar slutligställning. Emellertidvill jag säga atl del finns myckel starka skäl som talar för all en särskildorganisation för fisket på länsnivå även i framliden är nödvändig att ha.Kommunförbundets yttrande i denna fråga går i samma riktning. Kommunförbundetavvisar tanken atl kommunerna skall ta över fiskenämndernas uppgifter, och jagdelar dess uppfattning på den punkten. Den fråga vi nu skall besluta om gäller demokrati på länsnivå ochlänens självständighet gentemot staten. Inte sedan storkorn munreformensgenomförande 1969-1970 har så avgörande frågor för länens organisation ochbeslutanderätt varit under omprövning. Dellatillfälle tycks socialdemokraterna med viss hjälp från andra partier begagnaför alt knyta länen närmare statsmakten, öka centralstyrningen och minskalänens självständighet. Del är olyckligt. En ökad självständighet för länengentemot statsmakten vore naturUgare i vår moderna och upplysta lid. Det harman förstått på andra håll.