prot · GD09117 · 1989-12-31 00:00:00 — 12 § Svar på fråga 1989/90:582 om lantbruksstyrelsenshandläggning av vissa bidragsärenden till renägare Berilh har frågat mig om jag ärberedd all vidla några åtgärder i anledning av atl lanlbruksslyrelsen begärt inrenlängder av enskilda samebymedtemmar för alt avgöra ärenden om bidrag för allskydda renägare mol ekonomiska förluster vid synnerligen svårabetesförhållanden. Bidrag för alt skydda renägarna vid svåra belesförluslerkan lämnas bl.a. till sameby för skadeförebyggande åtgärder Fråga om bidragprövas i av . Lantbruksstyrelsen har utfärdatföreskrifter om detta katastrofskadeskydd. Av föreskrifterna framgår bl.a. allsamebyn måste ha företagit renräkning i enlighet med rennäringslagensbestämmelser för att få bidrag. i Norrbollens län har beslutat att elvasamebyar, däribland och , skall få ersättning avkataslrofskadeskyddet under förutsättning bl.a. alt fullständig renlängdredovisas lill . Lanlbruksslyrelsen har avslagil överklagandenfrån de två nämnda samebyarna med begäran att bidrag skall lämnas utan altrenlängderna lämrias ul. Lantbruksslyrelsens beslut har överklagats lillregeringen. Regeringen har ännu inte avgjort ärendena. Jag kan därför inte föregripa regeringens prövning avärendet genom att i förhand göra något ställningstagande till ell ärende somför närvarande bereds i . 87 (vpk); Först vill jag lacka jordbruksminisiern för svaret. Närman läser lantbruksslyrelsens föreskrifter och kommentarer lill reglerna om kataslrofskadeskyddetinom rennäringen, kan man konstalera följande; Bidrag lill kostnader för åtgärderi förebyggande syfte vid svåra belesför-hållanden kan utgå. Det är lantbruksnämndens sak atl bedöma ombetessiiualionen är så allvarlig all ersättning skall utgå. Del skall klargöras om samebyarna vidtagit de ålgärder somingår i en välordnad renskötsel, exempelvis renräkning, som jordbruksministernnämnde. Del förebyggande skyddet skall omfatta samtliga renar ochrenägare i samebyn. Del ärsamebyn som genom sin styrelse är skaderegleringsenhel. Prot.1989/90:117 Samebyn skall uppge det totalaanlalel renar, och delta anlal får inte över- stigadet högsta tillåtna för samebyn. Svar på frågor och har följt alla dessa föreskrifter till punkt och pricka.Men rennäringsdelegationen i , till skillnad från den i förVästerbotten, har även begärt medlemmarnas renlängder Det har delegationengjort nu men inte tidigare. Detta är utpressning. Det handlar nämligen om väldigtstora pengar för dessa samebyar; de har fått låna över 1 milj. kr som liggeroch drar räntor och som de väntar på atl få bidrag lill. Skall rennäringsmyndighelen tillåtas att göra avsteg frånde bestämmelser som finns angående skadeförebyggande ålgärder? Skall enskildasamebyar som försöker slåss för sin rätt vara tvungna att hgga ute medpengar, och hur länge? AnL 88 Jordbruksminister : Herr lalman! Somjag tidigare sade är detta elt ärende som samebyarna har överklagat tillregeringen. Vi håller jusl nu på atl bereda ärendet, och beredningen kommer attgå så snabbt som det över huvud laget är möjligt. Vi måste emellerlid ge deberörda samebyarria möjlighel att yttra sig, och vi måste se på det materialsom finns från de myndigheter som här har fattat besluten, nämligenlänsstyrelsen och lantbruksstyrelsen. Så fort vi har ett färdigt beslutsunderiag skall jagnaturligtvis offeutliggöra det beslut jag kommer fram till. 89 (vpk): För samebyarnas och renägarnas skull hoppas jag att dettainte tar alltför . Dessa har nämligen inte råd atl slåss för sin rättså mycket längre. AnL 90 Jordbruksminister ; Herr talman! Dethoppas jag också. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1989/90:585 om Brattströmmen har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser alt vidta med anledning av ingrepp i Braltströmmen. Älvdalenskommun har av erhållit tillstånd till schaktningsarbelen iBraltströmmen i . Syftet år att minska översvämningarna vår ochhöst runt . Domen har överklagats till vattenöverdomstolen, som ännuinte meddelat dom i målet men däremot avslagit elt yrkande om inhibition. Eftersomdel är fråga om ett markavvattningsföretag krävs tillstånd även lämnade ett sådanl tillstånd Detta tillstånd haröverklagats till regeringen av , som yrkarattlänsstyrelsens beslut upphävs och alt regeringen beslutarom inhibi- Prot.1989/90:117 tion. Regeringenkommer atl ta ställning till inhibitionsyrkandel. Som SiwPersson säkert känner till kan jag inte föregripa regeringens prov- P I 8 ning avärendet genom att i förhand göra något ställningstagande lill ett ärende somför närvarande bereds i . Jag vill dock avslulningsvisupplysa om atl det enligt uppgift inte pågår någol arbete iBrattströmmen på grund av att det är högvatten . Enligtvattendomstolens dom får nämligen arbetena bara ske vid lågvatten. AnL 92 (); Jag vill tacka miljöministern för svaret, detformella svar som faktiskt inte säger någonting. gäller del verkligen förregeringen all bevisa alt NRL och NVL betyder någonting. I annat fall är ju dennalagstiflning endast en tandlös tiger Det jag reagerar pä i svaret är atl del står atlregeringen skall ta ställning i ärendet. Men varför dröjer regeringenså här länge med svar om inhibition? skickade ju i väg sinskrivelse , och fick skrivelsen den 24. Hur många veckor är då "inom korl"? Delär ju mycket viktigt att ett inhibilionsbeslul fattas snabbi. I de sista meningarna i svaret slår vidare alt arbete intepågår nu därför att det är högvatten. Jag vill då påpeka för miljöministern attdel trots högvallen pågick arbete till , dvs. ett uppenbart brott motvatlendomen. Jag vill alltså fråga miljöministern; När skall regeringenfatta beslut om inhibition? Jag vill först angående regeringens beredning av ärendetupprepa något som vi har diskuterat förut, nämligen att jag faktiskt måstefölja lag och ordning. Jag kan därför inte kommentera frågan om vilket beslutvi skall fatta eller när Jag bara säger atl vi skall fatta beslutet myckelsnabbi. Som säkert uppmärksammade hade jag i slutet avsvaret ändrat ett par ord i förhållande till det utdelade svaret. Jag badnämligen för säkerhets skull mina medarbetare att ringa och kontrollera vad sompågår just . Jag vill också vara försiktig i milt svar Om det är som SiwPersson säger, atl arbete trots domen skulle ha pågått, sä kan jag försäkra attvi mycket noga skall undersöka della och se vad som kan göras. Det kan jag lovaSiw . AnL 94 (): Jag förstår mycket väl alt ministern inte kanföregripa besluten, men däremot kunde jag faktiskt få reda på när fråganformellt skall tas upp för avgörande. Miljöministern skulle därmed inte behövasäga i vilken riktning beslutet kommer all gå. Låt migbara citera några ord i elt brev från : "Somhandläggare i fiskefrågor känns det ej meningsfullt att framhäva mil- 39 1989/90:117 jöintressen när som oftast sökarideria i vatten- och miljöskyddsmål struntar i de lagar och förordningar som gäller, förgripersig på naturen och dessutom tjänar på tilltagel. Men än värre skulle ett sådanttilltag vara om man dess- Svarpåfrågor , statsbidrag." Låtmig säga, att om regeringen skulle säga ja lill dessa arbeten, då kanvi konstatera att brott lönar sig. Och brott lönar sig bra! Man får nämligendessutom betalt med statsbidrag. Jag vill föreslåatt väntar med sin dom tills vet vad resultatet blev. 96 (): Jag hoppasverkligeri att jag har fel i mina farhågor Överläggriirigenvar härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1989/90:532 om medel till upprustningen av Blekinge kustbana har frågat slatsminislern om han är beredd att medverka till attoklarheter i fråga om medel till upprustning av Blekinge kustbana undanröjs. Frågan har överlämnatslill mig. Regeringenhar vid flera olika tillfällen redovisat sin syn på frågan om medel lillBlekinge kustbana. Senast skedde della vid en frågedebatt här i kammaren den27 mars. Mitt besked är delsamma som . Den ram förlärislrafikanläggningsanslaget lill på 160 milj. kr som harlagt fram är preliminär Det slutliga beslutet om ramens storlek kommer atlfallas av i samråd med . Om de båda parterna då intekommer överens, kan frågan hänskjulas till regeringeris prövriing. Lålmig avslulningsvis ännu eu gårig slå fast att Blekirige kommer att få 150 milj.kr. till upprustning av kustbanan. måste vi dock låta den ordinarieplaneririgsprocesseri ha siri gång och avvakta resultatet av detplaneririgsarbete som just nu genomförs på regional nivå. AriL98 (): Jag lackar statsrådet för svaret på miri fråga. Jag ställde fråganför drygt en månad sedan och har länge med intresse sett fram emot svaret pådensamma. Jag noterar att svaret i princip är detsamma som det svar somlämnades . Jag tycker att del är beklagligt att någonklarhet inte har kunnat nås i detta ärende. När ramen förlänstrafikanslaget lill bestämdes lill 160 milj. var avsikten att dessamedel skulle gå till landsvägarna. 40 vi beskedel atl av dessa 160 milj. kr skulle 150milj. kr betraktas som medel avseddaför Blekinge kustbana. Det innebär atl man i detta läge har 10 milj. Prot.1989/kvar lill de traditionella väganläggningarna. Vi har ett flertal stora projekt som är i behov av pengarJag tänker bl.a. ~| ] ] på ett omfattande broprojekt vidSloröarna. Man behöver bygga om en öpp- ' P" 7"'' ningsbar broöver en segelled lill en kostnad av ungefär 40 milj. kr Bron måsle åtgärdas meddet snaraste. Om projektet inte kan genomföras måsle man bygga en ickeöppningsbar bro. Man får då en inseglingsled lill som inte går attbrukas för nöjestrafik, nyttotrafik eller militär trafik. De 160 miljonerna skall betraktas som preliminära, och delär gott. Då finns i alla fall förhoppningen att de kan växa lill de 310 milj.kr som vi anser minsl behövs dels till de traditionella väganslagen, dels tillkustbanan. Statsrådet slår fast att det skall komma 150 milj. kr.till upprustning av kustbanan. Men då kunde väl statsrådet här lika gärnasäga alt vi skall fä 150 milj. kr. till kustbanan och 160 milj. kr. Det har varit många diskussioner i den här frågan. Jag alla tillfällen sagt att man i kan planera med elt anslag på 150milj. kr lill kustbanan. I fråga om den totala ramen för länstrafikanslagetgäller för , liksom för andra län, atl ramen är preliminär Jag kan inteuttala mig om detaljerna i övrigt när det gäller dessa ramar, lika lilel förBlekinge som för andra län. I den sammanställning som jag har framför mig kan jagnotera att 15-16 av landets olika län har fått en ram som understiger 300 milj.kr All göra utfästelser om vad som slutgiltigt kan komma all tillfallaBlekinge län för underhåll av vägarna är inte möjligl, lika litet som del ärmöjligt atl uttala sig beträffande de övriga länen. Den uppgift som jag nu lämnar kan ändå vara lill vissvägledning vid bedömningen, när man i ett av dessa minsta län ställer i utsiktatl inom en totalram som är begränsad fullt ut få vad man har föreställt sig. 100 (); Man planerar onekligen föratt man skall fådels 150 milj. kr till kustbanan, dels elt anslag till landsvägarna på den nivåman har fått tidigare, också med hänsyn tagen lill en uppräkning med anledningav penningvärdels försämring. Man arbetar i hårt med upprustningen avkustbanan. Det förs diskussioner med län för atl driva trafiken inågon form av bolag. Vi ställer stora förhoppningar till atl trafiken skallkunna fortsätta på kustbanan och bli bättre än vad den har varit Jag kan inte tolka statsrådets svar på annat sätt än skulle ha en preliminär ram på 10 milj. kr lill landsvägarnanär man tagit bort 150 milj. kr från den totala ramen på 160 milj. kr. kr till landsvägar kommer man sannerligen inte långt med tanke på vadkostnaden är för atl producera landsväg eller alt asfaltera en sträcka. Jag har itidigare sammanhang tillåtit mig alt konstatera atl 41 10 milj.kr naturligtvis är för litet. Men längre än så i preciseringar kan jag Prot.1989/90:117 inte gå. Jag har krav på mig från alla län alt utlova ökadeanslag såväl till vägar som till länsjärnvägar ~" är i delta hänseendeprioriterat. har fått löfte om att var paJragor planera för 150 milj. kr tillupprustning av kustbanan. med stortintresse, och jag noterar att arbetet i sker i en optimistisk anda.Jag hoppas atl man också skall vara framgångsrik i delta arbele. 102 (): Visst hoppas vi alt arbetet skall bliframgångsrikt, och det känns hoppfullt att skall vara ett prioriteratområde. Det är med stort intresse som vi ser fram emot de slutgiltiga ochavgörande besluten. Vi kan då få svart på vin att det blir som vi vill ochönskar i länet - dels pengar lill upprustning av Blekinge kustbana, dels demedel för landsvägarna som vi anser är skäliga, dvs. Med hjälp av de pengarna skall vi kunna bygga upp ochförbättra kommunikationerna i länet till gagn inte bara för länet som sådaritutan för hela laridet, inte minst med lanke på den port som kan bli ulmot de nya marknaderna i som vi alla hoppas så myckel på. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1989/90:535 om en effekterpå och dess miljö har frågat miljöministern om hon har skaffatsig fakta som klarl visar att den "tekniska lösningen" i form av enbro över inte innebär några som helst hot mol och den marinamiljön. Arbetel inom regeringen är så fördelal alt del är jag somskall svara på frågan. Genom slrömmälningar och omsorgsfulla beräkningar hardanska och svenska experter sökt bilda sig en så säker uppfattning som möjligtom de konsekvenser för valtenslrömningeri geriom Öresuud och därmed för deri känsligamarina miljön i som anläggandet av en kombineradbro/lunnelförbindelse mellan och skulle medföra. Mätnings- och beräkningsresultaten har diskuterats ochvärderats i en ekologisk referensgrupp med represerilanter för , riaturvårdsverket,, Askölaboraloriel och oceanografiska institutionen vid Göteborgsuniversitet. Med ledning av dessa undersöknirigar och olikamodellstudier bedömer mari att det är fullt möjligl alt genom vissa justeringarav de ursprungliga tekniska förslagen och kompensationsmuddringar på den danskaoch den svenska sidan förhindra alt negativa effekter för den miljön iÖstersjön uppstår till följd av anläggandet av den fasta förbindelsen. AnL104 (); Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Inströmningen av syre- och salthaltigt vatten frånSkagerrak och via Bälten och Sundet är oerhört väsentlig förÖstersjöns miljö. Del handlar om torskens överlevnad och om att deföroreningar som finns i till viss del spolas ut. På detta sättkoncentreras inte föroreningarna i . Kommunikationsministern säger här atl experterna skullevara eniga om att del är fullt möjligt att genomföra den föreslagna lösningen.Della ifrågasätts av flera experter slaisoceanografen hävdar bl.a.altman inte har studerat de långsiktiga effekterna av s.k.kompensationsmuddringar. Del handlar om att ta upp ganska stora hål ikalkstensgrunden som lätt kan slammas igen. Han menar alt man inte harstuderat hur del kommer att se ut efter 10, 15 eller 20 är då dessa håll fyllsigen av slam och liknande. Genom denna åtgärd påverkar man vattenströmmarna tillÖstersjön. Just när det gäller Sundet är det väsentligt att inte påverkaströmmarna. Där förs också rent salthaltigt vatten in till djupvattenområden iÖslersjön som annars kommer att bli döda områden, om de inte får det vattnet. Det som ministern här säger låter mycket optimistiskt. Menslaisoceanografen och SGU har haft invändningar mot de studier som hargenomförts. Man säger också atl arbetet inte har genomförts med ett långsiktigtperspektiv. Jag vill återigen ställa frågan; Kan man verkligen garantera althär inte finns något hot mot torsken, växter och andra organismersom lever i ? Jag har noterat att alla uppgiflerbeträffande en fast Öresundsförbindelse ifrågasätts av någon i den härdebatten, som fortgår både här och annorstädes. Som svar på frågan kan jag återigen bara hänvisa till debedömningar som har gjorts i den rapport som den svenska Öresundsdelegationen,regerings-delegationen, har framlagt när det gäller miljökonsekvenserna av enfast Öresundsförbindelse. I rapporten konstaterar man att delegationerna hargemensamt låtit undersöka och utvärdera de hydrologiska och ekologiska effekternaav en fast förbindelse. Bedömningarna har gjorts utifrån modellberäkningar avvattenströmmar genom Sundet, sallhalt, temperatur m.m. som kan komma attförändras. När det gäller det kombinerade alternativet har både dendanska och den svenska delegationen haft som utgångspunkt alt en nollösningskall väljas med avseende på vattengenomströmning genom . Nollösningeninnebär att volymen av deri vatlerimassa som strömmar genom samtmängden och fördelningen av salt och syre skall förbli oförändrade efter anläggandetav en bro i läget . Utifrån de beräkningar och modellkörningarsom genomförts och som närmare har presenterats i dokumentet har det visat sigfulll möjligl atl justera de tekniska förutsättningarna så att en nollösninguppstår. Prot.1989/90:117 AnL 106 (): Del är givetvis så atlom man ifrågasätter sådana uppgifler [ [ skall man ha mycket på fötterna.Det tycker jag atl man har när experter som var pajragor slaisoceanografen och även SGU juslifrågasätter möjligheterna att skapa nollösningarJag utgår från att man i den ganska glatta kalkstensytan skall hugga ul ettområde på 1,5 km- till ett djup av 12 m för att garantera att samma vattenmängdkommer in i . Det påverkar vilken lyp av vatten som förs igenom, ochpå sikt påverkas den fördjupning som skall sprängas eller grävas ut på olikasätt av igenslamning. Detta, hävdar man, har irite undersökts tillräckligt. Härfinns det en betydande risk att det faktiskt blir ett stort experiment som kanleda till atl vi allvarligl skadar , torsken och andra organismer somlever i det myckel känsliga havet. Det är därför som en är ellmycket farligt experiment med . Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1989/90:543 om flygledningscentralen påSturup AnL 107 Kommunikationsminister ; har frågat mig om jag är bereddatl vidla åtgärder för alt behålla flygledningscentralen på . besvarade jag här i flera frågorbeträffande Sturupcentralens framtid. Jag vill upprepa del jag då nämnde.Luftfartsverket har del övergripande ansvaret för alt flygtrafikledningen iSverige bedrivs på ett så rationellt och för flygsäkerheten tillfredsställandesätt som möjligt. Frågor om ledningscentralernas antal och placering liggerinom ramen för detta ansvar. har fallat beslut om en långsiktigstrategi för utveckling av flygtrafikledningen, vilken omfattar två centraleren i /och en i . Slurupcentralen kommerenligt beslutet atl drivas vidare i nuvarande omfattning åtmirislone tillbörjan av 2000-lalet. Garantier har även givits till berörd personal att ingenskall behöva flytta mot sin vilja. Den regionalpolitiska kommitténs betänkande irinehöll ettförslag att förlägga en av centralerna lill den regionalpolitiskt prioriteradelandsdelen sydöstra . I remissbehandlingen framkom emellertid en radproblem med en sådan placering, varför regeringen inte funnit anledning atl taupp förslag i den regionalpolitiska propositionen. Mot denna bakgrund är jag nu inte beredd att vidta någrasärskilda åtgärder i denna fråga. AnL 108 (); Herr talman! Tack, GeorgAndersson, för svaret. På någotvis kände jag igen svaret. För sedan ställde jag en Han hänvisade till att del i del fallet var livsmedels- 44 verket som bestämde. Han kunde integöra någol. I delta fall hänvisar Anderssoni en annan fråga till atl det är luftfartsverket som bestämmer Del Prot.1989/90:117 blir nästan hopplöst att fä svar hänvisar också lill alt vi har diskuterat frågan tidigare. Ja, dethar vi. Men den här gången var dels luftfartsverkets beslul endast P F g preliminärt,dels hade regionalpolitiska kommittén inte redovisat sina ställningstaganden. Vi måsle fundera på hur vi skall få alla våra uttalandenom regionalpolitiken, om att Hela skall leva osv., atl bli tillhandling. När det gäller handling verkar del som om ministrar inte har någolalt säga till om, all del är verksbeslut som gäller. Det är verksbeslut somtydligt t.o.m. kan gå emot vad vi i har satt som regionalpolitiskamål. beslut är, menar jag, att motverka målenför regionalpolitiken. Dessutom tycker jag atl del är en övertro på storskalighetoch någon sorls gammaldags tro på atl koncentration är det enda som alltid harekonomiska fördelar Den tekniska ulvecklingen i framliden lalar mer för attlänka samman mindre enheter för alt minska sårbarheten i det totalaflygledningssystemet. Kan kommunikationsministern försvara att ett statligt verksom drivs decentraliserat skall ligga i , dvs. får vi statsråd kritik för att vi beslutar alldelesför mycket och lägger oss i saker som vi inte borde syssla med, i andra sammanhangfår vi kritik för att vi beslutar för litet. I det här fallet ligger frågan faktiskt i förbehandling. Den regionalpolitiska kommittén hade förslag angående Sturup.Regeringen har som jag redovisat i mitt svar inte funnit skäl atl ta upp deltaförslag lill diskussion, bl.a. mot den bakgrund som redovisats avluftfartsverket, där man konstaterar alt en placering i sydöstra ärdålig ur såväl ekonomisk synpunkt som personalrekryteringssynpunkt.Luftfartsverket beräknar alt en ullokalisering till sydöstra frånStockholm skulle innebära en extra personalavgång på , vilkel i dagenskärva läge med flygledningspersonal skulle leda lill svåra konsekvenser förflygtrafiken. Det har regeringen tagit intryck av. Frågan ligger i detavseendet i med anledning av den regionalpolitiska propositionen. Jagvet inte om eller andra har väckt motioner i frågan. När det gäller att göra en koncentration till tvåcentraler tycker jag att det finns möjlighet och goll underlag för att försvaraden ulvecklingen. Del leder nämligen till en mycket kraftig besparing. Jagräknar med som kan sparas på delsättet. Utvecklingen i på detta område går också entydigt i riktning molfärre men modernare luftlrafikcentraler. planerar alltså i samma anda,men gör det myckel långsiktigt så alt inte skall drabbas. Det rör sighär om en tioårsperiod av övergångssamordning. AnL 110 (); Den regionalpolitiska kommittén var faktisktöverens om all om flygledningen skall bedrivas på två platser bör den av regionalpolitiska 45 Prot.1989/90:117 skäl finnas i norra och , alternativt sydöstraSverige. Det var norr och söder som var kommitténsgemensamma åsikt. När det gäller flyttningen lill och personallägetkan man konsla- bvar pa jragoi jg., är svårl attrekrytera flygledare. finns iMalmö och på är unga. De har en snitlålder på kommer deatl vara och fortfarande vara attraktiva som flygledare. De säger alt de inte kommer all vilja flytta med. De väntar inte de åren påflyttningen, utan de börjar alt söka sig andra arbeten, eftersom dekan finna alternativ. Återigen anser jag atl ansvaret för den framtidaflygledriingen måste börja tas . Enligt mitt sätt att se gäller del attfölja regionalpolitiska kommitténs rekommendation med två orter, i norr och isöder Överlåggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på frågorna 1989/90:549 och 550 ompassagerartrafik med s.k. bekvämlighetsflaggade fartyg har frågat mig vad regeringen tänker göraför altstoppa mellan och , samt omregeringen är beredd att införa regler som förhindrar passagerartrafik medbekvämlighetsflaggade fartyg till och från svenska hamnar Jag vill inledningsvis betona alt sjöfarten är eninternationell bransch. Internationella konventioner och överenskommelserspelar en avgörande roll. Utrymmet för nationella särregler är begränsat. Regeringen har dårför inte någon möjlighet att förbjudafartyg med viss flagg eller besättning att trafikera svenska farvatten. Däremotkan vi - vilket vi också gör-verka för att de internationella bestämmelsernaskärps. Vidare kan vi intensifiera kontrollen av fartyg i våra farvatten.Sådana åtgärder har redan inletts. Dessutom vill jag poänglera att vi för svensk del sagtklart nej till inlernationella registerlösningar som sjöfartspolitisk metod.Jag vill också framhålla alt vi genom alt undanta färjelrafiken frånsjöfarlspoliliskt stöd velat undvika en snedvridning av konkurrensen i dennordiska färjesjöfarten.