prot · GD0951 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är uppriktigt sagt inte något som jag kan reda ut fråntalarstolen , men jag kanske kan be att ringaregionkontoret och fråga vilka bedömningar man har gjort av olikaflyktingförläggningars behov i det här avseendet. 127 (): Det finns alltså stort behov av att göra så.Den mänskliga behandlingen är naturligtvis olika, eftersom vi människor ärolika. Men rent materiellt är behandlingen olika vid olikaflyktingförläggningar. Jag kan se att en del av anledningen är att många avförläggningarna har kommit till så snabbt, eftersom behoven har varit så stora.Men man har också tillåtit en del privata s.k. klippare på denna marknad. Jag skulle önska att invandrarverket och kommunerna kundedriva flyktingförläggningarna på så sätt att man inte kunde tjäna oskäligtmycket pengar på verksamheten och så att förhållandena bleve så likartade sommöjligt när det gäller arbetsplatser och bostäder Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:51 25 § Svar på fråga 1989/90:356 om flyktningpolitiken I I Anf. var pa jragor Herrtalman! blev över 20 000 med attallt större antal för . En prognos ger vid handen att 40000-50 000 asylsökande skulle komma att söka sig till . Regeringsbeslutetsom offentliggjordes var nödvändigt på grund av att den högatillströmningen av asylsökande skapat en ohåUbar situation - gränsen var nåddför vad vi klarar av om vi vill upprätthålla kravet på ett rimligt mottagandeav flyktingar Beslutetfattades med stöd av en bestämmelse i utlänningslagen att asyl får vägras, omdet finns särskilda skäl (3 kap. 4 § andra stycket 2). Som särskilda skäl attvägra asyl anges i lagmotiven bl.a. att förhållandena är sådana att det bedömsvara nödvändigt för att reglera invandringen. Det skall vara fråga om så passmånga personer att det skulle medföra stora påfrestningar för det svenskasamhället och den svenska flyktingmottagningen att ta emot dem i (prop.1988/89:86, s. 156). Beslutetinnebär att krigsvägrare och s.k. de facto-flyktingar inte längre beviljas asylom det inte i det enskilda fallet föreligger särskilt starkt skyddsbehov. Regeringsbeslutetgäller tills vidare, och trots de protester som framförts är det f.n. intemöjligt att upphäva det. Anf.129 (): Jag hoppas att liksom jag har farit runt tillflyktingförläggningarna och talat med dem som anger flyktingliknande skäl föratt få stanna i . Många av dem anser vi vara flyktingar enligt Genévekonventionen.Att det kommer väldigt många såg vi efter , och jag ser den härregleringen genom att retroaktivt införa begränsningar i flyktinginvandringenvara ett sätt att justera siffrorna som om man justerade siffrori räkenskaperna. Det var precis det som hände då mangodtyckligt gav vissa personer uppehållstillstånd men inte andra. Medde nya bestämmelserna hotas 15 000 människor att återsändas till sina hemländerJag skäms över att vara svensk, om vi skickar tillbaka de människor som bräntsina skepp i sina hemländer och som har låtit familjerna ställa upp och setill att de kom i väg. De flyr inte till därför att det är såfantastiskt hän Människorkommer alltså från Kosova i , alltså jugoslavalba-nen Amnesty och FNerkänner att man där kränker de mänskliga rättigheterna. En delegation frånEuroparådet gjorde samma bedömning . 1 fängelserna förekommermisshandel och tortyr med elektriska batonger t.ex. Jag anser att det som skernärmast är en anpassning till vad som gäller inom EG. Hurkan det komma sig att vi tar emot nordiska medborgare för att balan sera vår arbetsmarknad? Vi har ju så många arbetstillfällen att vi behöver 48 nordisk arbetskraft. Vi har t.ex. fått hit 9 000norrmän, vilket är bra. berättade man påvår informationsdag i går att man där tidigare Prot. 1989/90:51 tagit emot10 000 flyktingar per ån var siffran bara 8 000. Jag uppfattar 16januari 1990 inte att det skulle vara något hinder att tillämpa den gamlalagen. Jag tycker faktiskt inte att vi skall blanda in den norska arbetskraftsinvandringen.Jag trodde nämligen att vi var överens om passfriheten och den friarörligheten på arbetsmarknaden inom . Den frågan bör inte hit. Fårjag dock säga att varje ärende i varje grupp, inkl. Kosovaalbaner, bedöms försig och prövas mot FN;s flyktingkonvention. Jag kan också påpeka att vi redannu tillämpar en generös bedömning också när det gäller vilka som ärkonventionsflyktingan Vikan ju återgå till jämförelsen med , eftersom nämnde det landet.Vi i brukar räkna med att av de senaste årensflyktingström har bedömts som konventionsflyktingar hän I är motsvarandesiffra . AnL131EVA GOÉS (mp): Jag har fått uppgift om att man som praxis har tagit in ca 13 %flyktingar enligt . Jag anser att man i en rättsstat somSverige inte skall använda sig av retroaktivitet. Men det är det som har skett.Jag kan inte säga om detta är ett lagbrott. Man har ju lyckats tolka lagen ochutlänningslagen så att detta skulle kunna gå att genomföra. Men det verkar förmig mycket konstigt att bestämma att alla som har kommit till efter den1 skall behandlas enligt den nya bestämmelse som beslöts den 14december Jag har på juridiskt håll försökt att ta reda på om detta ärtillämpligt. Jag vill gärna ha svar på den frågan. Omflera handläggare, utredare och tolkar hade anställts direkt när vi såg dennatillströmning, hade kanske dessa konsekvenser inte uppstått. Dessutom hade vikunnat ha mycket enklare bostäder, vilket vi ju nu har Man tar till gamlanedlagda sjukhus osv. Det känns faktiskt bra att ställa upp för flyktingarna. Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1989/90:357 om förhållandena i flyktingförläggningarna har frågat mig om jag är medveten om att det skullefinnas olika uttryck för förtryck i flyktingförläggningarna som en följd avregeringens beslut om ändrad asylpraxis och om jag är bereddatt ingripa mot dem. Detframgår inte av frågan vari ett påstått förtryck i förläggningarna skullebestå. Jag förstår därför inte vad avser Jag har inte fått kännedomom några förhållanden vid förläggningarna 49 1989/90:51 som kanbetecknas som förtryck. Jag har därför inte för avsikt att vidta några Svarpå frågor 33 ()'; Jag har fått många brev, telefonsamtal och träffat flyktingar på förläggningaroch i kyrkorna. Jag är säker på att det har förekommit vissa missförhållandenäven före den 14 decemben men det har accelererat. Det känns för mig som nu har fått konfirmerat att man kan ta till hårdhandskarna. Detfinns klara tecken på förtryck. T.ex. har en del som velat besöka släktingaroch vänner i andra förläggningar fått sitt dagbidrag indraget. Bidraget är inteså stort, och flyktingarna behöver det . På en del förläggningar hartvålar och schampo inte delats ut till ensamstående utan enbart till familjerLärare har inte fått vistas på föriäggningar efter lektionstid. Två tolkar somjag har talat med har fått höra att de är olämpliga, eftersom de är för vänligamot flyktingarna. De var inte olämpliga för att de skulle ha tolkat fel. Jagvill betona det, eftersom jag då naturligtvis tycker att de skulle haavpolletterats. Dessutom har utan förvarning flyktingar hämtats från kyrkorum. Jagär förvånad över att inte har fått rapporter om detta. Hur det änär med beslutet från , vilket jag tycker skall förändras, ochhur vi nu skall handskas med det, anser jag att det är mycket viktigt att detinte utspelar sig repressalier i vårt land på våra flyktingförläggningar Jagvet också att det inte på något sätt sker med invandrarministerns samtycke. Detär därför jag viU att detta skall komma ut och att en förbättring skall ske. Jag har försökt att peka på, och jag gjorde det mycket tydligt närbeslutet fattades , den mycket krisartade situation som råddebeträffande mottagandet av asylsökande. Vi har fått ta till nästan allt somfinns i landet, inkl. färjor och båtar. Vi har kanske fått anställa personalsom inte från början känner till alla regler och föreskrifter osv. Det harvarit en mycket kaotisk situation, och jag kan mycket väl föreställa mig attett och annat fel har begåtts. Jaghar inte märkt någon som helst förståelse hos för att det harvarit en sådan bekymmersam situation. föredrar i stället attexemplifiera med en del saker som hon kallar förtryck, i stället för att viändå kunde vara överens om att det är självklart att det i en sådan härkrisartad situation kan begås ett och annat fel. Anf.135 (): Ja, ett och annat fel. Men det är genomgående allvarliga sa ker som händer, t.ex. att man får vara borta från förläggningen endast , även om man inte har fått ett utvisningsbeslut, att man inte får ta emot besök osv. Jag tycker att vi tillsammans skall försöka göra något åt detta. 50 Jag tycker inte att vi skulle fatta detta beslut,eftersom jag anser att vi inte har utnyttjat allamöjligheten Det finns erbjudanden från både kyrkor och Prot. 1989/90:51 andra organisationer om lokaler och möjligheter att anordna läger Man 16januari 1990 skulle då också kunna påskynda behandlingen. Vi har ju också behov av ar- [ [ Då skullehumanitära skäl kunna få gälla, så att människorna PI 8 snabbt kan komma ut isamhället. Jagser med tillfredsställelse att man i t.ex. har prövat en litenförläggning med ungefär 27 platser Det går ju att ha mindre s.k. dotterföretagtill en huvudförläggning. Då är det genast mycket lättare att ordna med platsen Överläggningenvar härmed avslutad. 27§ Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 1989/90:73till skatteutskottet 28§ Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1989/90:113av () till statsrådet om inskränkningar imöjligheterna att få asyl; beslutade regeringen att asylendast kommer att ges till asylsökande, som uppfyller kraven enligt FN:sflyktingkonvention och till dem i övrigt som har "särskilt starkaskyddsbehov", ett uttryck som inte finns i utlänningslagen. Förändringarnainnebär, enligt regeringens skrivelse till om invandrar- ochflyktingpolitiken, att "det inte längre skall vara möjligt att få asyl somkrigsvägrare eller s.k. de facto-flykting om inte särskilt starka skyddsbehovföreligger". Beslutet gäller tills vidare och torde ha retroaktiv verkan.Den "exceptionella inströmningen av asylsökande, bristen på mottagningsplatseri kommunerna och invandrarverkets framställningar" är enligtbudgetpropositionen bakgrunden till beslutet. Beslutet har fattats medhänvisning till bestämmelserna om "särskilda skäl" i utlänningslagen(3 kap. 4 § andra stycket) som enligt lagförarbetena bara får tolkas mycketrestriktivt. Såvittframgår av regeringsskrivelsen har det av regeringen tillsatta flyk inte behandlat frågan före regeringsbeslutet den 14 de cemben Inte heller torde UNHCR ha konsulterats före beslutet. Däremot har det uppgivits i pressen att överläggningar med UNHCR förekommit där- eften 51 1989/90:51 16januari 1990 ISlV:s skrivelse till regeringen angavs att det "endastär genom ett utvidgat utnyttjande av institutet 'omedelbar verkställighet' somdet blir möjligt att i nämnvärd grad underlätta för mottagningssidan". Ianslutning härtill föreslog vissa praktiska åtgärder om polisutredning iomedelbar anslutning till inresan av beslutskompetenta enheter från samt gate-kontroll och beslut om omedelbar verkstäUighet till tredje landav mobil SIV-enhet. "Skullegrapper av asylsökande - typ turkbulgarerna - generellt beviljas asyl, så börsystemet utformas så att det blir möjligt att snabbt ge de nödvändigatillstånden så att mottagningssystemet inte belastas", förklarade . Dethar lämnats olika uppgifter om antalet asylsökande . Om man närmarestuderar SlV;s statistik och beräkningar kommer man fram till att det skulleröra sig om 27800. 1 skrivelsen till regeringen anges antalet 28500. (Felräkningar har dock tidigare förekommit.) 1 budgetpropositionen talas om ca29000 asylsökande . Den20 förklarade invandrarministern att vi mycket väl kan ta emot20000 flyktingar i . Bifallsprocenten har uppgåtttill . Om så skulle ha blivit fallet med oförändrade asylregler skulleantalet uppehållstillstånd uppgå till 21000-22 000 på grund avasylansökningarna . Medhänvisning till det anförda får jag ställa följande frågor till invandrarministern: Hur stort är det definitiva och exakta antaletasylsökande för ? Vad inträffade tillbörjan av december, som medförde att regeringsbeslutet den 14 december 1989måste fattas? Hur skall uttrycket "särskilt starkaskyddsbehov" tolkas? Är regeringen beredd att tillämpa beslutet endastbeträffande dem som sökt asyl efter ? Kommer regeringsbeslutet att upphävas, och i såfall när kan detta beräknas ske? Har överläggningar förekommit med UNHCR före ochefter regeringsbeslutet och vad har de i så fall letttill? 29§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 12januari 1989/90:361 av GunnarHökmark (m) till industriministern om miljömässiga konsekvenser av kärnkraftsavvecklingen; Kärnkraftsavvecklingen kommer att få betydandemiljökonsekvesen planeras en betydande utbyggnad avkraftanläggningar baserade på fossila bränslen. måste denelkraft projekteras som skall ersätta kärnkraften om detta beslut skallfullföljas. som den svenska energimarknaden skall kunna möta enväxande elefterfrågan skall el ersättas medframför allt fossila bränslen. gemensamma utredning om ettmiljöanpassat energisystem pekar på två alternativa vägar att ersättakärnkraften, men ger ingen bild av kärnkraftsaweck-Ungens miljökonsekvenser Dentidigare energiministern har inte velat medverka till att avvecklingensmiljökonsekvenser utreds utan har enbart hänvisat till ochenergiverkets gemensamma studie. Är industriministern beredd att vidta åtgärder föratt inför kontrollstation redovisa de miljömässiga konsekvensernaav kärnkraftsavvecklingen? 1989/90:362av () till industriministern om kärnkraftsav-veckUngen: Folkomröstningen uttalade att kärnkraften skulleawecklas i den ordning som reaktorernas säkerhet motiverade. I sitt svar påregeringens uppdrag till SKl konstaterar inspektionen att den inte kan finnanågra skillnader som bör beaktas när det gäller i vilken ordning reaktorernaskall stängas av i samband med den förtida avvecklingen. Folkomröstningenuttalade vidare att aweckUngen skulle ske med hänsyn till välfärd ochsysselsättning. I sin gemensamma utredning över ett miljöanpassat energisystemredovisar och statens energiverk olika scenarion, vilka visaratt kärnkraftsavvecklingen leder till altemativ som antingen är miljömässigtoacceptabla eller ekonomiskt orimliga. I en utredning för finansdepartementethar professorn vid , , visat attkämkraftsawecklingen kommer att reducera den ekonomiska tillväxten till en nivåunder den som bedöms vara nödvändig för att ATP-systemet skall tryggas. Detkan entydigt konstateras att folkomröstningens krav för attkärnkraften skulle avvecklas inte är uppfyllda. Mot denna bakgrund vill jag fråga industriministernom han är beredd att föreslå en avveckling som strider mot folkomröstningenskrav. 1989/90:363av () till justitieministern om patent inom biotekniken: Möjligheterna att ta patent på levande organismerär en av de viktigaste och mest kontroversiella frågorna när det gällerlagreglering av den moderna biotekniken. Vi står inför en teknisk revolution,vilket ställer stora krav på samhällets förmåga att hantera och styrautvecklingen. Inomcenterpartiet har vi, bl.a. mot bakgrund av den respekt för hvet som enligt vårmening skall prägla all forskning och utveckling, sagt ett klart nej tillmöjligheten att ta patent på liv. Justitieministernhar i frågesvar i uttalat sin tveksamhet inför patent påhögre former av liv men också angett att det varit för tidigt att inta endefinitiv ståndpunkt. Den29 beviljade , , i Miinchen detförsta patentet någonsin på en växt. I och med att är medlem av EPO ochhar skrivit under den europeiska patentkonventionen 1989/90:51 16januari 1990 1989/90:51 16januari 1990 gäller det patentet även iSverige. Patent på "högre former av liv" är alltså redan verklighet iSverige! Jag viU därför fråga justitieministern; Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta medanledning av att patent på högre former av liv nu gäller i ? 1989/90:364av () tiU industriministern om återföring av vattenkraftensövervinster; (REK 87) har föreslagitatt /kWh av vattenkraftens övervinster skall återföras tillvattenkraftsregionerna, dvs. ca 600 milj. kr Förslaget utgör därmed enväsentlig del av det resurstillskott som REK ansett skall tillföras regionalt utsattaregionen Enligtnyhetsprogrammet kommer regeringen inte att förelägga någotförslag av denna innebörd. Enligt Nordnytt skall frågan utredas ytterligare. Dettaär enligt min mening inte acceptabelt och jag förutsätter att uppgifterna iNordnytt är felaktiga. Med hänvisning till vadsom ovan anförts vill jag fråga industriministern; Avser regeringen att förelägga någotförslag om återföring av /kWh av vattenkraftens övervinster till devattenkraftsproducerande regionerna? 1989/90:365av () till industriministern om den framtida tillgången påelenergi: Anställda och företagsledningar inom pappers- ochgruvindustrin, järn-och stålindustrin, gruvorna och den kemiska industrin serregeringens energipolitik som ett direkt hot mot sin fortsatta verksamhet. Oronöver följderna av en avveckling av två kärnkraftsreaktorer i mitten på 90-taletär stor bland dessa företag. FagerstaStainless i , ett trådvalsverk som tillverkar rostfri tråd, är exempelpå ett företag som är beroende av elenergi till rimliga kostnader Företaget,som har ca 400 anställda, har genomgått smärtsamma men nödvändigastrukturrationaliseringar och är framgångsrikt. Fortsatt tillgång tillelenergi till konkurrenskraftiga priser är en överlevnadsfråga för FagerstaStainless. Detförefaller som om socialdemokraterna inte är medvetna om eller negligerar denoro som finns bland anställda och företagsledningar inom den elintensivaindustrin. Hurskall tillgången till elenergi till konkurrenskraftiga priser säkras under Prot. 1989/90:51 90-talets andra hälft? 1§ Sammanträdet .................................... 1 Talmannen 2§ Svar på fråga 1989/90:336 om familjerådgivningen........................ 1 DanielTarschys (fp) 3 § Svar på fråga 1989/90:355 om barnomsorgen.............................. 3 (vpk) 4§ Svar på fråga 1989/90:309 om den svenska notifikationentill 5 §Svar på fråga 1989/90:322 om stöd till kallblodshästaveln 11 6 §Svar på fråga 1989/90:323 om rågveteimporten. 7§ Svar på fråga1989/90:343 om arrendatorernas villkor.................... 15 Jordbruksminister (vpk) 8 §Svar på fråga 1989/90:344 om besiktningen av kött 17 Jordbruksminister (vpk) 9 §Meddelande om svar på interpellationerna 1989/90:106 och 107 19 10 §Svar på fråga 1989/90:328 om Europaharmoniseringen och den svenska jordbrukspolitiken............................................................. 19 11 §Svar på fråga 1989/90:338 om Indienordern till 22 Statsrådet (vpk) 12 §Svar på fråga 1989/90:342 om vapenexporten... 24 Statsrådet (vpk) 13 §Svar på fråga 1989/90:354 om krigsmaterielexporten till . . 26 14 §Svar på fråga 1989/90:267 om miljöproblemen vid 28 MiljöministerBirgitta cf- (vpk) 15 §Svar på fråga 1989/90:289 om förbud mot oljeutvinning i Öster- Prot. 16................................................................... §Svar på fråga 1989/90:313 om försurningen i 31 Miljöminister (vpk) 17 § Svar på fråga1989/90:320 om skyddet för vattenom- 18 § Svar på fråga1989/90:321 om skydd för naturmiljön vid Tor- hamns udde....................................................... 35 Miljöminister (vpk) 19................................................................... §Svar på fråga 1989/90:327 om privatbilismen 36 Miljöminister i (m) 20................................................................... §Svar på fråga 1989/90:358 om kväveoxidutsläppen 38 21................................................................... §Svar på fråga 1989/90:360 om skyddade älvar 41 22 § Svar på fråga1989/90:340 om statliga myndigheters ekonomiska 23 § Svar på fråga1989/90:345 om framtida organisa- 24 § Svar på fråga1989/90:326 om fiyktingförläggningen i Olofsfors 46 25................................................................... §Svar på fråga 1989/90:356 om flyktingpolitiken 48 26 § Svar på fråga1989/90:357 om förhållandena i flyktingförlägg- 27 §Hänvisning av ärende till utskott...................... 51 28 §Meddelande om interpellation 1989/90:113 av Hans GöranFranck (s) om inskränkningar i möjligheterna att få asyl...................................... 51 1989/90:51 29§ Meddelande om frågor 1989/90:361av () om miljömässiga konse- kvenser avkärnkraftsavvecklingen................................................. 52 1989/90:362 av () omkärnkraftsavveck lingen ................................................................................... 53 1989/90:363 av MartinOlsson (c) om patent inom biotekniken 53 1989/90:364 av () om återföring av vatten kraftens övervinster.................................................................... 54 1989/90:365 av KarinFalkmer (m) om den framtida tillgången på elenergi................................................................................. 54