prot · GD09110 · 1989-12-31 00:00:00 — Med utgångspunkt i den politiskt professionellaverksamhet som jag har haft möjlighet att ägna mig åt på kulturområdet anserjag atl gruppen i del stycket har följt ett resonemang som inte är detstarkaste. Gruppen har varit litet schablonarlad i sin beskrivning av kulturensom sek- tor Jag vill snarare sekultureu som eri bas. Det firiris alltså eri principiell skillnad i synen. Detär klart atl del krävs helt andra resurser Men finns det i vår resursdiskussionen svaghet. Vi tror atf om vi bara ökar på resurserna så löses alla problem.Men jag skall ge ell konkret exempel. Jagmöter dem som säger att vi måste för att motverka utbudet avdåliga videoprogram starta videouthyrning på bibliotek. Då blir en av de storauppgifterna för många debattörer att försöka få i gång en särskildvideouthyrning på biblioteken i landet. Jag tycker att det viktigaste för bibliotekenär att syssla med böcker Biblioteken skall se lill att de kan upprätthålla enbokutlåning utan att behöva ta ut låneavgifter Delråder faktiskt inte en brist på videobutiker Det finns videobutiker i nästanvarje gathörn, och många av dem är öppna nästan dygnet ruut. Den strategiskakulturpolitiken måste i stället ställa följande fråga: Hur kan vi se till atfvi med hjälp av de resurser vi har få en tillgång fill goda videoprogram på deställen där folk fakfiskt hyr sina videokassetter? Jaghade motsvarande diskussion på 70-talef om biograferna. Jag minns ett tillfälledå en kommunalpolitiker - som inte tillhörde mitt parti, men som kunde ha gjortdet - krävde atf det skulle finnas en biograf i den stad hon bodde i.Där skulle kvalitetsfilm kunna visas. Kommunalpolitikerns motivering var allpubliken inte tyckle om all gå på den vanliga biografen eflersom där visades sådåliga filmer För mig var det alldeles självklart att se till att i denfilmpolitik som fördes alla sorters filmer skulle komma ut på biograferna därden stora, breda uugdomspubliken gick. Därför måste vi i en strategiskkulturpolitik se lill all vi får tillgång till de distributionsorgan som finnspå videoområdel. Då kan inte jag se all det skulle vara positivt om det gickall få fram 100, 200 eller 300 milj. kr för alternativ videodistribution på biblioteken. Deltavar en myckel konkret exemplifiering av hur en strategiskt inriktadkulturpolitik kan komma atf utformas. Jagövergår till kultur i skolan. Varför är det inte fler kulturdagar i skolan? Deär ganska många faktiskt, och med många kulturaktiviteterKultur-i-skolan-programmet som lanserades i budgetpropositionen 1985 har isjälva verket varit explosivt framgångsrikt. Del är inte så atl tankarna i ermotion, , inte faller mig på läppen. Jag tillät mig allironisera över alt började med att tala om atl ceritern stod förde nya idéerna på kulturpolitikens område. Jag sade all de kanske inte var deallra nyaste av idéer Sedan såg jag den spänning som fanns mellan ambitionenatt man faktiskt själv skall få bestämma vad man gör och beskrivningen när detgäller kuliurperigarria och där del är så viktigt attlärisskol-nämnden och Kommunförbundels länsavdelning påtar sig ett ansvar församordning och ulveckling. För mig ger ordet samordning elt starkt intryck avadministration. Det är möjligt atl och jag i det stycket har olikauppfattning. Men samordnare ger mig alllid en lätt frossa. Anslagtill allmän kulturverksamhet, m.m. Andrevice talmannen anmälde alt anhållit att till protokollet fåantecknat all han inte ägde räll lill ytterligare replik. Anslag tid allmän kidturverksamheu 27BERITH (vpk): Till kulturutskotlels belänkande 17, som vinu behandlar, finns del en motion Kr261 öm ell kurdiskt kulturcentrum iSverige. Av någon anledning har ingen reserverat sig i utskottet, trots atlmotionen är undertecknad med namn från alla partier Det finns därför ingenreservaliori. Vi som har undertecknat motionen är alla styrelsemedlemmari Svenska kommittén för kurdernas mänskliga rättigheter, där alla partier ärrepresenterade. Styrelsen beslutade all anhålla om att få komma tillkulturutskottet och ge en utförligare redovisning om tankarna och syftet medmotionen. Men vår framslällan kom , och jag beklagar del. Utskollet har avstyrkt motionen med motiveringen dels attinvandraror-ganisationerna ulan detaljerade slalsbidragsföreskrifter bör varafria att själva bedöma vilken verksamhet man bör prioritera, dels all utskottetinte kan förorda att förslag framläggs om medelsanvisning för ändamålet. På deri första purikteri vill jag fästa kammarensuppmärksamhet på alt motionen har skrivits av en arbetsgrupp i för kurdernas mänskliga rättigheter i samarbete med de störstakurdiska organisationerna, vilket även framgår av motionstexten. De kurdiskaorganisationerna har alltså själva bedömt och uttalat sina önskemål och behov. Hemställan i motionen lyder att beslutar alt somsin menirig ge regeringen lill känna behovet av ell kurdiskt kulturcentrum iSverige. Den innehåller alltså varken förslag om medelsanvisning eller förslagom detaljerade slalsbidragsföreskrifter Jag utgår från alt jag kan få enförklaring från någon i utskollet på den skrivningen i betänkandet. I finns del 10 000-11 000 kurder Del är denstörsta flyktinggruppen. Kurderna kommer från , , Turkiel och Syrien.Gemensamt för alla kurder är alt de i sina hemländer inte kan vara kurder ochinte kan utöva och utveckla språk och kultur som de flesta andra flyktingar iSverige kan göra. De flyktingarna kan få impulser från sina hemländerallteftersom kulturen utvecklas vidare där Bland de ca 700 000 kurder somlever som flyktingar i andra länder finns många i . Del finns mångapoeter, författare, konstnärer och andra intellektuella inom den härflyktinggruppen. Skillnaden mellan de kurdiska flyktingarna och andraflyktinggrupper i är dels all de utgör en myckel slor grupp, dels atlde - som jag tidigare sade - inte kan få impulser att utveckla och bevara sittspråk och kulturarv i sina hemländer, eflersom regimerna i del deladeKurdislan gör allt för alt utplåna del kurdiska folkel. Delkurdiska folket saknar t.ex. ännu motsvarighet lill riksarkiv. Det kurdiska kulturarvet borde vara intressant även föross svenskar, eftersom den kurdiska kulturen är en av de äldsta kulturerna iMellanöstern. Kurdislan är lill ytan lika stort som , och det kurdiskafolket som är världens största folkgrupp ulan eget land utgör mer än 30miljoner människor Elt kurdiskt kulturcentrum skulle fungera som bibliotek,bedriva forskningsverksamhet, samla och arkivera material, hautställningsverksamhet och vara informationskälla för allmänheten, för osssvenskar och andra. Del kurdiska kulturarvet tillhör inte bara kurderna, ulandet tillhör mänskligheten. Vi måsle la värt ansvar för atl bevara del förframtiden, eller rättare sagt;tills det åter kanske finns ett fritt Kurdislan för det kurdiska folket. ' Jag yrkar härmed bifall till motionen om ett kurdisktkulturcentrum i . 28 () replik; Låt mig först säga all alla i kulturutskolleldelar uppfattningen att det säkert är värdefullt med ett kurdisktkulturcentrum. Anledningen till att vi inte har tillstyrkt motionen harutskottet redogjort för i sin skrivning. Del har nämligen tidigare förekommit att man med anledningav olika etniska gruppers önskemål har motionsvägen framfört all det voreangeläget att varit med och formerat del ena eller det andra centretoch vad det nu kan ha varit fråga om. Grundläggande för vår inställning när detgäller invandrarorganisalioner har varit deras rätt att i enlighet med svenskföreningsrätt själva bilda sina egna aktivitelscentra av olika slag. Sedan har det hänt atl det kommit fram yrkanden om bidraglill dessa organisationer. Det föreligger inte något sådant yrkande härPersonligen skulle jag lycka synd om kurderna om det vore någon myndighet somskulle bilda deras kulturcentrum. Avslulningsvis hoppas jag alt kurderna själva bildar sillcentrum. Då först får det ett värde som kurdiskt kulturcentrum, utan svenskinblandning. Finansieringsfrågan blir aktuell . AnL 29 (vpk) replik; Jag frågade inte varför utskottet inte hadetillstyrkt motionen, utan jag frågade varför man hade skrivit som man gjort iavslagsyrkandel. Ulskotlets skrivning stämmer ju infe i någon del medinnehållet i motionen. upprepar samma fel. Det är i samarbete medde kurdiska organisationerna som vårt motionskrav har framförts. De kulturbidrag som utgår till olikainvandrarorganisalioner är ju inte av en storleksordning som skulle göra detmöjligt alt t.ex skaffa en för ändanriå-let lämplig lokal. Elt kulturbidragläcker inte koslnadarna för insamling av material och för personal. Om jag uppfattade räll, skulle det varamöjligt atl kurderna själva utarbetade ell färdigt förslag lill ell kurdisktkulturcentrum och sedan lämnade in detta. Men lill vilken myndighet skall delämna in sitt förslag för att deras ansökan om ekonomiskt bidrag skall kunnabeviljas? Vår motion handlade om ätt skulle uttala atldetta var angelägel, så alt elt samarbete kunde upprättas. Det står i vårmotion att kultur-centret skulle uppbyggas steg för steg med inriktning på altgöra verklighet av elt kurdiskt kulturcentrum i . Anslag tid allmän kulturverksamhet, AnL 30INGRID () replik: Lål mig som exempel ta upp framväxten av vårafrikyrkoförsamlingar Dessa har inte börjat med att på någol säll haruttalat atl det skall bildas någon församling av den ena eller den andra typen.Män- 1989/90:110 26 april1990 Anslagtid allmän kulturverksamhet, m.m. niskor har slutit sigsamman. Vi har föreningsfrihet i vårt land. Från början var det bara några få,men lyckades man i de flesta fall åstadkomma lokaler, t.o.m. iform av hus eller kyrkliga byggnader Dessutomvore del fel om en invandrargrupp, på samma sätt som om det gällde svenskar,skulle få för sig att bara för att riksdageri fattar ett beslut, skall detgenast utgå bidrag till lokal, föreståndare och personal. Föratl en organisation av typ kulturcentrum skall kunna leva vidare måste detbygga på egna irisatser, vilja och initiativ. Börja med kulturcenlrel, se tillatt det kommer i gång, utse en styrelse och samla ihop till en lokal! Närderiria orgariisatiori sedan växer är det självklart all det kan utgå stöd tillverksamheten, precis som många invandrarorganisatiorier harmöjlighet till och också får AnL31 (vpk) replik: Då vill jag fråga öni , Operan och andra kultur-ceritra iSverige har växt frarii på det sättet. Jag tror alt och jag harolika uppfattning om vad della kulturcentrum skall fylla för funktion. Anf.32 (): Jag ser det söm mycket positivt atl en majoritet i kulturutskottetanser "det nödvändigt atl regeringen nu lar ett nytt initiativ i syfte attnå en snabb lösning av frågan om byggandet av en ny musikteater i ".Det är väldigt bra att utskottet har kunnat samla sig kring denna skrivning. Tyvärrhar socialdemokraterna inte kunnat stödja utskottets skrivning. De ariser attriksdageri irite behöver ta några iriitiativ i dageris läge. Sedankan man spekulera i vad som menas med detta. Menar man att man över huvud tagetinte behöver gå vidare när det gäller musikteaterfrågan, eller vad syftar manegenfligen till? Man har infe något eget förslag aff komma med eller sagtnågonting om hur man ser på atl gå vidare. Det finns alltså all anledning attresa frågetecken kring hur socialdemokraterna i förhåller sig närdet gäller den nya musikteatern. Däremot yttrade sig mycketpositivt och optimistiskt om en ny musikteafer Vi får väl hoppas att vi inomkort kan se atl vi får en ny musikteater till . BengtGöranssori uttalade sig också om kulturella stödjepunkter och om att det finnsuttryck för sådant i . skulle då kunna utgöra ensådari kulturell stödjepunkt. Det är riågot som jag har efterlyst lärige,nämligeri aft irite bara skall utgöra det stora riksintresset närdef gäller kultur, utan att det äveri skall finnas andra centra i Sverige.Göteborg utgör elt sådanl centrum för . I så fall kanske vi kanhoppas på att få ett större anslag när det gäller kulturen tillGöteborg. Föratt återgå till musikteatern är det precis som Beugt Göranssori säger att dethar varit eri lårig och svår process. Till att börja med hade man svårigheteri med att bestämma var teatern över huvud taget skulle ligga. När manäntligen blev överens på den punkten, uppstod frågan om finansiering, som hardiskuterats i många olika former Regeringens modell med landstingen gick inte hemrikligt. Ytterligare en fråga gäller förelagen och avdragsrätten, och vi vetinte riktigt hur den frågan ligger till. Vi väntar på besked frånsocialdemokraterna, framför alll från riksdagsgruppen. Senkom förslaget om invesleringsskatl, och vi fattade beslut om att denockså skall drabba . På det viset skulle den också-del fick jagklart besked om i en frågestund här- omfatta en everituell musikteater om derikom till stårid uuder tiden eri sådari investeringsskatt gäller Dagen efter attmajoriteten beslutat på della vis - jag får väl lov att säga att folkpartietinte stöder invesleringsskalten över huvud tagel - fick vikom-pletteringspropositiorien. Ikompletteririgspropositionen slår alt man nu bedömer att överhettningen är påtillbakagång i så att man antagligen kan räkna med att deninvesteringsskatlen avvecklas . Detta kanske skall ses som efttecken på att det inte dröjer så väldigt länge iririan man kan börja investerai en musikteafer Vi får väl tolka det så positivt. Jagvill även ta upp en flerpartimotion om folkmusik- och dansåret 1990.Tillsammans med andra ledamöter har jag motionerat ett flertal gånger just omfolkmusik och folklig dans. Vi anser atl del är myckel viktigt att man stöderdetta, inte minst nu när det pågår diskussioner om allt del utbud vi skall få iTV. Vissa grupper befarar att del leder till en ulslälning av vår egen kultur.Det är då inte mirisl viktigt att mari i dessa resonemang stöder och för framden egna kulturen. Folkmusiken och folkdansen utgör ovärderliga skatter spm vimåste ta till vara. Denmotion som vi har lagt fram syftar på alt den satsning som görs påfolkmusik och dansaret 1990 är mycket värdefull men att det också är värdefulltalt man irite bara satsar allt uuder utau att det skall firinas enfortsättriirig av stödet. Efler all ha läst utskottets skrivriing uppfattar jagatt man menar att det inte bara skall göras engångssatsningar, utan aff manskall ge ett starkt Stöd till folkmusik och folklig dans. Detta ser jag sommycket positivt, 1989/90:110 26 april1990 Anslagtill allmän kulturverksamhet. Anf,33 (): Den socialdemokratiska gruppen i kulturutskottet fick en fråga om vadvi menar med alt reservera oss på den här punkten. Ifrånspcialdemokraternas sida har vi skrivit att utskottet inte anser att def ärpåkallat med något riksdagsinitiativ i frågan . Skälet är mycketenkelt, nämligen att vi vet atl det pågår långtgående diskussioner och attregeringen är i full gång med arbetet. Vi har också förtroende för regeringen,att regeringen kan fullfölja del här arbetel utan atl tar någotinitiativ j frågan. Det är svaret på den raka fråga som till rnig. Jag vill även påpeka atl jag tidigare inte yrkadebifall till hemställan i belänkande nr 18, men väl till nr 17. gör jag detockså. 34 (): Jag tycker irite att det som säger ger så myckel svarpå frågan om var man egeritligen står Man säger att man har förtroende förregeringen, men man lar inte ställnirig i frågari som gäller hu- Prot.1989/90:110 : Anslag till allmän kuhurverksamhet, m.m. ruvida mantycker all det är angeläget atl det verkligen händer någol på det här områdeteller inte. 1 betänkandet talas det bara om svårigheterna. Den socialdemokratiska gruppen avslutar med att säga attden inte tycker att man behöver göra något, att inte behöver la någrainitiativ. Del finns ingen riktning i uttalandet. Vi vill gärna vela om densocialdemokratiska riksdagsgruppen lycker alt det är positivt atl statenbidrar till att det kommer till stånd en musiktealer i eller inte. 35 (): Socialdemokraterna i kulturutskottet anser atldet är angeläget alt det kommer till stånd en sådan teater Vi har fulltförtroende för det sätt som regeringen handlägger denna fråga på. Så skall man tolka innebörden i den skrivning som vi hargjort i detta avseende. Del lycker jag faktiskt är ett svar på frågan. OmIngela uppfattar detta som att det inte är något svar, lär jag intekunna göra mycket åt del. 36 (): Jag är glad över att hargjort mig uppmärksammad på en miss, och jag skall reparera den . Jag yrkar,således bifall till moliori Kr348 beträffaride folkmusik och folkdans. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (dekulturpolitiska målen) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med141 röster mot 21 för reservation 2 av . 130 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls ulskotlets hemställan med 151 röster mot142 för reservation 1 av m.fl. () anmälde alt hon i huvudvoteringen avsettall rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 2 (en utvärdering av kullurpolitiska beslutm.m.) Ulskotlets hemställan - som ställdes mol reservation 3 avJan Hyttring och Sliria - bifölls med acklamation. Mom. 3 (ökade ekonomiska insatser på kulturområdet) Ulskotlets hemställan bifölls med276 röster mot 17 för reservation 4 av . Mom. 4(familjens, förskolans och skolans betydelse för atl främja kulturen)Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 5 av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 5(krav på kulturpolitiken alt ge alla kulturyttringar utvecklingsmöj- Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. -bifölls med acklamation. "'«« """'''""" Mom. 6(sammansättning av styrelser och nämnder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. (vidgad användning av beställningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (kulturen som en regional utvecklingsfaktor) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mol 48 förreservation 9 av och . 9 (ett riksomfattande aktiviletsansvar,för denationella kulturinstitutionerna m.m.) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (nationalscenbegreppel m.m.) Ulskotlets hemställan bifölls med 223 röster mot 71 förreservation 11 av m.fl. Mom. 11 (förortskulturen) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 12 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (decentralisering av beslut) Utskottels hemställan - som ställdes mol reservation 13 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (sponsring) Först biträddes reservation 16 av med 34röster mot 32 för reservation 15 av och . 227ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 14av m.fl. med 99 röster mot 31 för reservation 16 av ElisabethPersson. 161 ledamöter avstod från att rösta. . Slutligen bifölls ulskotletshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m.fl. - genomomröstning med uppresning. Mom. 15(kulturfonder) Utskottets hemställan Ijifölls med 225 röster mot 70 förreservation 17 av m.fl. 1989/90:110 Mom. 16 (ansvaret för marknadsföringen) Anslag till allmän kulturverksamhet. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av berg m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.//(nyemission av aktier) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av och - bifölls med acklamatiori. Mom.18 (vissa löriebidragsfrågor) Utskottetshemslällari - som ställdes mot reservation 20 av Irigrid m.fl. -bifölls med acklamatiori. Mom.24 (ny musikteater i ) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 21 av m.fl. ~ biföllsmed acklamation. Mom.25 (finansiering av en ny musikteafer i ) Ulskoltelshemslällari - som ställdes mot reservatiori 22 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.26 (finansiering av elt museum för bildkonst i ) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 23 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.29 (folkmusik och folkdans) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion Kr348 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.30 (kurdiskt kulturcentrum) Utskottetshemställan bifölls med 252 röster mot 40 för mpfion Kr261 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.32 (frågan om avvecklande av ) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 24 av berg m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.33 (en kulturproposilion ) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 34 för reservation 25 av ochStina , Mom.34 (förändring av anslagstyperna) Utskottels hemställan - som ställdes motreservation 26 av och - bifölls med acklamation. Mom. 35 (rolli framtiden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av och - bifölls med acklamation. Mom. 36(anslag lill ) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avIngrid Suud-berg m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 37 (anslagsstrukturen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Anslag till allmän kulturverksamhet, Mom. 38(anslagsposten Till statens kulturråds disposition för utvecklingsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation30 av m,fl., dels reservatiori 31 av och , dels reservation 32 av - bifölls med acklamation. Mom. 39 (bidrag till viss projektverksamhet fränanslagsposten under mom. 38) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 41 (delposten Centrala amatörorganisalioner) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 34 avKaj -bifölls med acklamation. Mom. 43 (delposten Folkparkernas centralorganisation förcentral service m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation35 av m.fl., dels reservation 36 av och -bifölls med acklamation. Mom. 44 (delposten Folkets husföreningarnasriksorganisation för konstutställningar m.m.) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot dels reservation37 av m.fl., dels reservation 38 av och -bifölls med acklamation. Mom. 45 (delposten förkulturverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 46 (delposten Våra gårdar) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 40 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 47 (delposten Baltiska iristilulet) Utskottels hemställan - som ställdes mol reservation 41 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. 4 protokoU 1989/90:110 Anslag till allmän kulturverksamhet. Mom. 51 (bidrag till Konstfrämjandet och ) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot dels reservation42 av m, fl,, dels reservation 43 av - bifölls medacklamation. Mom. 53 (anslagsposten Stiftelsen för föreställningsverksamheten vid Drottningholmsleaternspelsäsongen 1990) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamatiori. Mom. .56 (anslagsposten Kultur i arbetslivet) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation45 av m.fl., dels reservation 46 av - biföllsmed acklamation. Mom. 57 (delposten Till Stiftelsen Svenska institutetsdisposition) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 47 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 60 (ny anslagspost för stöd till barnkultur) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 48 avElisabeth - bifölls med acklamation. Övriga moment Ulskotlets hemställanbifölls. Mom. I(anslag till Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mol 34 förreservation 1 av och . 2 ledamöter avstod från altrösta. Mom. 3 (särskilt slöd lill jazz- och folkmusiker) Utskottets hemställan bifölls med 186 röster mot 108 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från all rösta. Mom. 6 (vidareförsäljning av konst) LI e m s t ä 11 a n Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 35 förhemställan i reservation 5 av . 3 ledamöter avstod från atlrösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. 7(ersättning lill tonsättare och fonogramartisler) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 55 förreservation 6 av m.fl. Mom. 9(anslag till Ersättning ål författare m.fl. för utlåning av deras verk Prot. 1989/90:110 genom bibliotek m.m.) Anslag tid teater, dans och musik