prot · GD09117 · 1989-12-31 00:00:00 — Jagvill understryka att del är nödvändigt all man kan göra de lokala lösningar sompassar bäst från lokala utgångspunkter Det viktiga måsle då vara atl de somskall bo i dessa bostäder kan bo på ell fullvärdigt och bra sätt. Jag förmodaratl vi är överens om att del skall vara fråga om bra bosläder Beträffande samlokaliseringen går det inte alt ange exaktagränser för vad den skall handla om. Del måsle få ske avvägningar utifrånlokala förhållanden. Men del vikliga är, vilkel jag tror alt vi kan varaöverens om, all det inte är nya institutioner som byggs, eftersom meningen varall människor skulle komma ut lill ell boende i samhället. Från dessa merallmänna utgångspunkter måste bedömningarna sedan göras. Och om del finnsnågra 1989/90:117 missförstånd i den information som har gått ut är del angeläget att de rättas till. Svarpåfrågor AnL132 (); Dessa missförstånd är ganska dyrbara. Jag har under det senastehalvåret åkt runt ganska mycket i och varit med om invigningar av nyagruppbostäder där det t.ex. har funnits 14 kök på 12 åldersdemenla som intekunde klara av all använda köken. Dessa människor behövde ge-mensamhetskök. Jaghar sett gruppbostäder där det är långa korridorer, eftersom lägenheterna intefick vetta mot gemensamhetsulrymmen. Människor har där haft svårl alt hittahem till sin bostad. Elt gemensamhetsut-rymme mot vilkel dessa bostäder hadevettat hade varit en bälire lösning för de boende. Mensåvitt jag förstår har vi en samsyn när del gäller alt del skall vara fråga omelt bra boende för dem som skall bo i dessa bostäder Och måste det varamöjligl att man låter dessa bostäder få se ul på litet olika sätt. Överläggningenvar härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1989/90:568 om asylsökande som avvisats från till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta medanledning av vissa uppgifler om asylsökande som avvisats från lillPolen samt sådana som varit på väg lill men som av de polskamyndigheterna avvisats till sina hemländer Miltsvar till är alt inte kommer att vidta några särskildaåtgärder i anledning av delta. Det är i första hand eri polsk angelägenhet.Sverige för emellerlid en kontinuerlig dialog med de polska myndigheterna iflyktingfrågor. Så sent som mottog regeringstjänstemän frånutrikes- och arbetsmarknadsdepartementen en polsk regeringsdelegation. Därvidframkom del all 750 asylsökande har inkvarterats i Swinoujsie. Av dessa har 260avvisats från . Dessa siffror kan jämföras med de ca 8 000 asylsökandesom har kommit till via och som ärföremål för utredning här Densvenska regeringen är väl medveten om det ekonomiska läge som förnärvarande befinner sig i. Inom ramen för det svenska biståndet har 300 milj. krställts till förfogande för , varav 5 milj. kr har avsatts för Svenskaröda korset, atl utnyttjas i samverkan med dess polska systerorganisation. Delär vår förhoppning att situationen för de 750 asylsökande kommer att lösasinom en snar framtid. Då , som framställt frågan, anmältalt hon var förhirid-rad alt närvara vid sammanträdet, medgav tredje vicetalmannen att i slället fick della i överläggningen. AnL 134BERITH (vpk): Prot. Jag får lacka invandrarministern för svaret.Faktum är ju alt inte har undertecknat flyktingkonventionen och har därmed inte för- pliklat sig all inte skicka flyktingar vidare till deras hemländer, varken de P F 8 f flyktingarsom har nått gräns och avvisats eller de flyktingar som har varit påväg lill . Jag vill fråga vilka garantier invandrarministern har föratt flyktingar får en rättssaker asylprövning i . Flyktingströmmen från har helt upphört. Men mångaflyktingar har resan genom som ett led i sin resa till . Anserinvandrarministern att resa genom ett annat land år tillräcklig grund för endirektavvisning enligt principen om tredje land? Finns det undantag ellergäller principen om tredje land alla länder? Del är inte alltför länge sedan som vi hadeen diskussion omkring detta i en frågestund här i kammaren. Det finns ingenanledning till någon ändrad bedömning . har sagt sig vara pä väg altskriva under FNs flyktingkonvention. har tagit upp en diskussion med FNsflyktingkommissariat och förbereder elt undertecknande. Vid den dialog som vihar fört med har det sagts att har för avsikt atl agera genlemot deasylsökande som kommer till på samma säll som om hade accepteratFNs flyktingkonvention. Mol denna bakgrund har invandrarverket bedömt atlPolen kan betraktas som ett första asylland. Och jag har ingen anledning altifrågasätta den bedömningen. AnL 136 (vpk); Det sägs alt flyktingar som är på väg lillSverige men inte når gräns skulle vara enbart en polsk angelägenhet.Del är helt klart alt har avvisat människor tillbaka lill deras hemländernär de har varit på väg till . Det beror på alt vet att Sverigeskickar tillbaka dessa människor dit och att inte har ekonomiskamöjligheter eller någon uppbyggd organisation för atl ta emot dessa flyktingar Anser invandrarministern atl det är förenligt med enhumanitär och generös flyklingmollagning atl avvisa asylsökande, som befinnersig i en mycket besvärlig ekonomisk situation, till ? kom vi in på det som jag från börjanuppfattade att frågan handlade om, nämligen frågan om hur klarar alt lahand om de asylsökande som har och som man prövar, precis som vi gör iSverige, skälen för Som jag sade i mitt svar är jag medveten om alt Polenbefinner sig i ett besvärligare ekonomiskt läge än . Då tycker jag ändåatt vi skall titta litet pä vad del är för proportioner det handlar om. I dagdiskuterar vi alltså vad har för möjligheter atl inhysa 750 asylsökande,medan man prövar deras skäl. i har förläggningarför 30 000 människor som är asylsökande. Prot.1989/90:117 AnL 138 (vpk); Då är vi tillbaka vidvad jag sade i mitt första inlägg: Vilka garantier har vi för att flyktingarfär en rättssaker prövnirig i Poleri, atl det var pajragor j gpart om 750, alt det inte ärfråga om många fler som direklavvisas? Faktum är atl det inte kommer fler flyktingar till Sverigeden vägen. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1989/90:572 om obligatorisk HIV-testför asylsökande AnL 139 Statsrådet ; i har frågat mig om jag- mol bak grund av vissa uppgifler i massmedia - är beredd att ta initiativ lill att alla asylsökande tvingas genomgå HIV-lest. , som är ansvarig tillsynsmyndighet,utfärdade allmänna råd om hälsovård för flyktingar och asylsökande.Enligt dessa är det angeläget all flyktingar från områden där HIV-smiltan ärutbredd samt personer med riskbeteende eller sådana som utsatts för sexuellaövergrepp informeras om HIV/aids och erbjuds provtagning. hardärefter i en skrivelse lill statens invandrarverk ochsmitlskyddsläkarna framhållit all elt sådant erbjudande alltid bör lämnas.Styrelsen avser att revidera sina allmänna råd i enlighet härmed. erbjuds på flera utredningsslussar och mångaförläggningar regelmässigt ell HIV-test som en del av hälsokontrollen.Erbjudandet accepteras av praktiskt tagel samtliga. Aids-delegalionen uttalade altdel med hänsyn till den fortsatta utbredningen av HIV-smitta i världen ärangeläget med ytterligare utökad HIV-teslning. Delegationen rekommenderardärför alt alla som söker uppehållstillstånd erbjuds ett HIV-test som ennaturlig del av en hälsokontroll. Jag bedömer atl det mycket snarl blir möjligl atl erbjudaalla asylsökande och flyktingar pä utredningsslussar och förläggningarHIV-teslning inom ramen för hälsoundersökningen. Avslulningsvis vill jag informera om atl en särskildarbetsgrupp knuten till aids-delegalionen avses alt arbela vidare med frågor omHIV och invandrare. Arbetsgruppen kommer bl.a. alt diskutera tillämpning ochrutiner för HIV-lestning. Gruppen skall också la upp frågan om informations-och utbildningsinsatser för invandrare och berörda personalgrupper. Mot den bakgrunden bedömer jag att tillräckliga ålgärdervidtagits beträffande HIV-teslning för de personer som berör isin fråga. AnL 140 i (m); Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Bakgrunden är den enorma, i och för sig fullt berättigade, kampanj som vi har upplevt i Sve rige när del gäller konsekvenserna av HIV-smitta, 58 som sedan tyvärr kan utvecklas lillaids. I media kunde vi läsa sedan attdet bland vissa grupper asylsökande fanns ell stort anlal HlV-smit- Prot.1989/90:117 tade. De kom från sk. högriskländer Jagförstår att man har tagit allvarligl på frågan. Men fortfarande handlar [ del om atltest erbjuds, all man skall och bör och att man skall iriformera. var pajr gorJag skulle egentligen vilja fråga statsrådet vad det är som hindrar all viinför en bestämmelse som säger atl den som kommer hit till och sökerasyl tvingas genomgå aidstest. oavsett frän vilkel land han kommer? Då slippervi också diskriminering av människor från vissa länder. Aids är ju en ytterstallvarlig sjukdom. Vad är det som hindrar statsrådet atl la initiativ till ettförslag som innebär att samtliga asylsökande tvingas genomgå HIV-test? Det finns en myckel bred uppslutning - det ärjag alldeles övertygad om - kring att vi skall gå fram den väg som vi har valtall gå, nämligen atl vi erbjuder HIV-test. Det faktum att erbjudandet, som jagsade tidigare, accepteras av praktiskt taget samtliga gör atl det är fulltmöjligl all gå frarii den vägen. Självfallel kräver det all vi ger informationoch utbildning lill personalen på förläggningarna, så alt den kan geasylsökaride och flyktingar adekvata uppgifter om HIV-smiltan. Ofta vet deinte särskilt mycket om den när de kommer hit. Jag kan tillägga till min faktaredovisning all enutbildningsplan diskuteras av och invandrarverket. Man skallbörja en basutbildning för förläggningspersonalen . 142 i (m); Som jag sadelidigare bedrivs i enintensiv verksamhet för atl informera riskgrupperna, där sjukdomen kan antasvara mer vanlig än pä andra håll. Jag lycker inte det år någon form avpartipolitiska poäng när jag säger; Lål alla som söker asyl i , medlanke på HlV-smillans och aids fruktansvärda konsekvenser tvingas all genomgåtest. Var och en som inte vill bli testad och som kanske är smittad kanförstöra enormt. Del kan fä enorma konsekvenser Jag tror inte atl statsrådetskulle förlora någonting om hon skulle medverka till att tvinga allaasylsökande till HIV-lest, oavsett varifrån de kommer. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1989/90:581 om kommunarrest har frågat juslitieministern vilkaålgärder regeringen avser alt vidta i anledning av en dom, där hovrätten överSkåne och i två fall förklarat atl beslul om s.k. kommunarrest skulleslå i strid med regeringsformen. Arbetet i regeringen är så fördelal alt del ärjag som skall svara på frågan. Milt svar till är alt regeringen inte har föravsikt att vidta nå gon särskild åtgärd i anledning av en dom som ännu inte vunnit laga kraft. 1989/90:117 Jagvill i sammanhanget erinra om atl min förelrädare tillsatte en kom- mittemed uppgift all se över den s.k. terroristlagsliftningen. översynen är att effektivisera bekämpningen avterroristdåd med beaktande var pa Jragor intresset av högt ställda krav på rätisäkerhel för den eriskilde. Remissförfarandet har avslutats, och jag räknarmed atl regeringen kommer alt lägga fram ett lagförslag i ämnet . Anf.144 BO (vpk); Jag vill lacka för svaret på min fråga till juslitieministern.Jag lägger mig inte i arbetsfördelningen i regeringen, men jag tycker ändå alldel här är en viktig grunlagsfråga som jag gärna hade diskuterat också medjustiliemiriisterri, inte bara med . Lyckligtvisär del, herr lalman, ytterst sällsynt i värt land all en hög domstol säger atlell regeringsbeslut eller en lag slår i uppenbar motsättning lill grundlagen.Del är vad hovrätten i och har gjort med anledning av en dom omkommunarrest. är en historia. Jag lycker atl det finnsanledning för regeringen all fundera vidare på denna fråga. Domstolen harfattat ett ganska häpnadsväckande beslut. Även om domen inte har vunnit lagakraft, står den i överensstämmelse med vad HD har sagt. Vidarefinns del en beskrivning av regeringeris ställriirigstagaride som jag lycker ärganska sublim. Man säger atl de här personerna inte misslänks för någol brottutan för att befinna sig i elt mentalt förberedelseskede som ännu inte nått sålångt atl förberedelse till brott i menirig kan misstänkasföreligga. Domstolenfinner - med all rätt, tycker jag - att det här står i uppenbar strid mot densvenska grundlagen. Jag vill fråga invandrarministern om hon har studerat denhär domen närmare och vad regeringen jusl nu ämnar göra - något måste omgåendegöras här - i fråga om kommunarresten. Jag tror att med sina utomordentligt goda kunskaper ikonstitutionella frågor myckel väl förstår atl del skulle vara synnerligenmärkligt om ell statsråd här i kammaren kommenterade en dom som inte ens vuuriillaga kraft. BoHammar nämride högsta domstolen. Jag vill påpeka all högsta domstolen så sentsom gjorde en annan bedömning när del gällde grundlags-enligheten ideri här frågan. Förövrigt kan jag nämna all vi följer frågan kontinuerligt för att pröva om del ärmöjligl all göra förändringar beträffande den s.k. kommunarresten. lett lill alt vi kunde göra en omprövning när del gällde tvåutvisningar och något kommunarreslärende. I något fall kunde vi ocksååstadkomma lättnader Oavsettutslaget i hovrätten följer vi, som sagt, frågan kontinuerligt för att pröva omdet finns anledning att göra några förändringar 146BO (vpk): Prot. Jag brukar inte ta upp frågor här i kammarensom rör beslul av domstolar eller diskutera enskilda fall pådetta sätt. Men det här fallet är ' [ [ unikt i och med all dethandlar om en paragraf i regeringsformen - 11 kap. v r p j g 14 § - sompraktiskt taget nästan aldrig har behövt användas, och det är mycket bra. Nugår alltså en domstol in. Dårför lycker jag atl det finns speciell anledningatt diskutera jusl den här frågan. Man finner ju alt delta står i uppenbarstrid mot den svenska grundlagen och mol vad som gäller beträffande fri- ochrättigheter. Jag vill fråga; Gäller beslutet fortfarande? Vad kommeralt hända nu? Skall denna fråga dras i långbänk? Gäller beslutet omkommunarrest? Vad kommer alt inträffa om den här domen vinner laga kraft? Jag har ingen anledning alt spekulera ihur det kommer alt bli - om den här domen kommer att vinna laga krafl eller omden kommer atl överklagas, eller vad nu utgången blir. Jag har redovisat vilkaålgärder regeringen har vidtagit i frågan, oavsett vad som händer när detgäller domen. 148 BO (vpk); Det faktum att just en domstol på så hög nivågår in och gör den här formen av lagprövning - jag är inte anhängare av enomfattande lagprövningsrätt, för jag lycker all del vore bra om vi kunde slippaen sådan, men den här ventilen finns ändå i vår grundlag - föranleder inte deten speciell diskussion och undersökning i när det gäller dethär fallet och hela problematiken i della sammanhang? Överläggningen var härmed avslutat 26 § Svar på frågorna 1989/90:546 och 547 om de friståendeskolorna och harfrågat mig om jag avser atl föreslå all ell nytt statsbidragssystemet förskolväsendet utformas så, all de frislående skolorna inte missgynnas. har också frågat mig vilka ålgärderjag avser att vidta för att trygga de fristående skolornas existens. Jagbesvarar båda frågorna i elt sammanhang. Låt mig först hänvisa lill det svar som jag gav i kammarenden på en liknande fråga från . Inom pågår eltarbele med för ändringar i statsbidragssystemen beträffande skolväsendet. Detta kommer alt beröra också statsbidragen till de fristående skolorna, eftersom dessa tek niskt är kopplade till den offentliga skolans statsbidrag. Vad resultatet av detta arbete kan tänkas bli är det ännu för tidigt att gå in på. Jag räknar med alt regeringen skall kunna förelägga förslag i dessa frågor . Prot.1989/90:117 Fram till dess gäller det nuvarandestatsbidragssystemet. Det bygger på all en fristående skola i statsbidragför sina elever erhåller vad staten med säker- \ \ hel sparar på statsbidrag till deloffentliga skolväsendet för dessa elever var pajragor |g j. påpeka aft del medutgångspunkt häri inte är relevant atl tala om en genomsnittskostnadper elev i t.ex. , utan att beräkningen bör Denna är normalt betydligt lägre. För de skolor som har akuta ekonomiska problem har jaghänvisat skolorna till konlakler med resp. kommun för atl hitta lösningar 1flera fall har kommunerna också skjutit till extra kommunala bidrag.Waldorfskolan i , som är aktuell, fick t.ex. ett extra bidrag på1,1 milj. kr . Detta är enligt uppgift slut. Om ytlerligera kommunallbidrag skall lämnas i ett sådanl fall eller om andra lösningar skallundersökas är en sak för resp. kommun och skola all diskutera. Några ålgärder från regeringens sida är således förnärvarande inte aktuella. AnL 150 (); Jag ber att fä lacka statsrådet försvaret på de frågor som och jag har framställt. är på grund av tjänsteresa iFrankrike tyvärr förhindrad atl vara här . I hastigheten råkade statsrådet förväxla våra frågor. Delvar jag som frågade hur man kan trygga de fristående skolornas existens.Ann-Cathrine frågade om statsrådet avser all föreslå alt ell nyttstatsbidragssys-lem utformas som är sådanl att de frislående skolorna intediskrimineras. Den här förväxlingen spelar dock ingen roll. Frågorna rör sig juändå om samma sak. Tyvärr kan man konstatera atl de frislående skolorna förnärvarande har slora problem. i , ,är stängd på grund av brist på medel. Detta gör alt i synnerhet det sista avsnillet istatsrådels svar får mig atl aktualisera frågan om del behövs tvingande regleri del nya statsbidragssystemet också för de kommunala bidragen. Den frågan varuppe 1988 här i , I budgetpropositionen sade statsrådet - det framgår av det då aktuella betänkandet - att han ansåg detvara "rimligt att eri kommuu betalar bidrag till eri frislående skola förelever som är mantalsskrivna i kommunen med elt belopp som i princip motsvararderi besparing kommuuen gör genom atl slippa betala t.ex. skolmåltider ochläromedel". Statsrådet var dock inte beredd att förorda en absolut regelmed denna innebörd. "De flesia kommuner får betala enligtderiria priricip", sade statsrådet då. Utskottet anslöt sig lill vad som hade anförts ipropositionen. Det står i det aktuella betänkandet: "Har skola godkänts enligt skollagensföreskrifter sä alt barn i kommunen har rätt alt fullgöra sin skolplikt där, följer därav som en logisk konsekvens alt barn vid sådan skola bör få del av förmåner om vilka kommunen beslutar beträffande skolpliktiga barn. Eljest skulle barn till vissa kommuninvånare särbehandlas." 62 Likställigheten ifrågasätts . INorrköping t.ex. står man för , i Kal- mar för100 % och i för av de kommunala kostnaderna. Är inte Prot.1989/90:117 det ett tillräckligt skäl för att också la upp de här frågorna? AnL 151 Statsrådet ; Svarpåfrågor Först vill jagframhålla atl jag beklagar att frågorna förväxlades. Jag är dock glad över altdet blev så, alt bara en av er tog emot svaret på de båda frågorna. Det handlar om tre saker när det gäller statsbidragen. Fördet första handlar det om det nuvarande statsbidragssystemet. Här kommer delen uppräkning lill sommaren, och den uppräkningen blir relativt kraftig-islorleksordningen . För det andra har detta med överlevnadsbidragdiskuterats. Frågan behandlades här i kammaren så sent som förra veckan.Kammaren uttalade då, och del tycker jag är riktigt, atl man avvaktar dettredje inslaget - del kommande statsbidragssystemet, den långsikliga lösningenför de här skolorna och för skolsystemet i övrigt. Just nu arbetar vi idepartementet med dessa saker Avsikten är att frågan skall gå ulpå remiss lill landets kommuner och andra berörda. Del äralltså ganska många saker som jusl nu diskuteras. Vad jag här har nämnt gäller den statliga delen. Sedan harvi den kommunala delen, och den är något mera komplicerad. Här handlar detnämligen inte bara om vad man betalar när det gäller andelen inlerkommunalersättning ulan också om övriga insatser som kommunerna har gjort. Del finnsexempel på frislående skolor som har mottagit hela skolanläggningar av enkommun för en symbolisk summa, exempelvis , och pä så sätt fått hela deninvesteringsdel som ligger i lokalkostnaderna efterskänkt av kommunen en gångför alla. 1 ett sådant läge är det naturligtvis inte rimligt aft betala 100 %av en inlerkommunal ersättning. Principiellt är del rimligt att kommunerna ger del stödtill eleverna i dessa skolor som de ger lill övriga elever i . Jagtror också all man på kommunall håll delar den uppfaltningen. Hur del sedanskall utformas i författningstext och i reglering av den kommunala verksamhetenär jag inte beredd atl gä in på. Jag kan bara konstatera atl del ser ulpå olika sätt, och del beror pä alt kommunerna har vall alt stödja dessa skolorpå olika sätt. inte enbart via inlerkommunal ersättning. AnL 152 (); Jag delar statsrådels uppfattning all det kanvara svårt atl utforma en absolut mall, men de intentioner som slogs fast avriksdagen och regeringen var ändå rätt klara. En kommun - i della fallNorrköping-nonchalerar nu uppenbarligen öppet både regeringens och riksdagensuttryckta viljeyttring, och vad skall man då göra för all komma åt det? Elleranser statsrådet att har agerat på ell rikligt sätt i detsammanhanget? Jag tror atl det är litet vanskligt alt ståhär i och värdera en enskild kommuns insatser Det finns ofta många omständigheter som vi inte känner lill i elt sådant här sammanhang. Lål mig bara peka på 63 Prot.1989/90:117 ensak. gavs så sent som ett extraanslag på över 1 milj. kr. till just dennaskolstiftelse. Utslaget på antalet elever höjer del naturligtvis den kommunala insatsenhögst väsentligt, utöver de av in- vai pajiagor terkommunal ersättning som BirgerHagård talade om i sitt inlägg. alltsåinte gå in i en diskussion på den nivån - jag har varken förutsättningar elleranledning att göra det. När vi resonerar om det framlida statsbidraget skalldäremot den frågeställning som pekade på, nämligen kommunernasinsatser för just dessa skolor, också tas upp till en principiell diskussion.Del finns, som sade, en bakgrund i elt tidigare uttalande, såvälfrån riksdag som från regering, och det kommer vi naturligtvis atl ta fasla på. AnL 154 (): Jag är glad alt den frågan kommer upp tillbeaktande. Även om den är komplicerad, tror jag inte att vi kan komma ifrån deni della sammanhang. Ja, skot till 1 milj. kr i della fall,men del större beloppet gick tillbaka till kommunen för ett lomllån - det kanockså vara värt alt notera. kan det sägas atl den som har varit njugg längehar råd att i efterhand försöka att i någon mån kompensera den njugghel manfidigare har gett uttryck för är frågan också den vad man skall kunna göra för altklara den situation som har uppstått? Här har 200 barn varit utan skola i treveckor. En konflikt håller på att segla upp mellan en fristående skola och enskolstyrelse, och vi är i någon mån medskyldiga, eftersom regeringen inte hargett tillräckligt klara direktiv för hur sådana situationer bör hanteras. Ellervad anser statsrådet? AnL 155 Statsrådet ; Jag tror alt vi skall låta dem som skaparkonflikten lösa den. Här råder nu en konflikt mellan en kommun och enstiftelses skolstyrelse. Det finns en lång rad andra stiftelser och en lång radandra kommuner i landet som agerar på exakt samma villkor-som harlagt fast-som de här två parterna i gör. Om det fungerar påandra ställen borde det också kunna fungera här Då är irite lösriingen attfinna i att staten går in och talar om hur de två parterna skall uppträda, utande borde kunna klara det själva. Det är den hållningen som jag har intagit när de haruppsökt mig för att få råd, hjälp och slöd för atl lösa upp sin konflikt. Somvuxna och mogna förelrädare för sina iritressen bör de klara det själva, vilkeljag också tror att de gör Varken kommunen eller stiftelsen är betjänt av alldet här utvecklar sig till en svårlöst konflikt. Det långsikliga är statsbidragssystemet som sådant, och viarbetar just nu med det i departementet. Ett sådant bidragssystem kommer attpresenteras och gå ut på remiss till landets kommuner 156BIRGER HAGÅRD (m);