prot · GD0942 · 1989-12-31 00:00:00 — gav exempel på när detta inte hade fungerat.Jag skall inte uppehålla kammarens tid med att ge exempel på när det faktiskthar fungerat väl - det finns också sådana situationen Därför finns detanledning att något nyansera den bild som gavs hän pekar på att de här jourernautgör en försöksverksamhet. Vidare säger han att pengar inte är allt; dettastår också i reservationen. Men pengar betyder faktiskt en hel del, särskiltnär man arbetar under så oerhört knappa förhållanden som de här jourerna gör. Jag skulle vilja ställa en litenfråga; Vad är det för bedömning som ligger bakom att man till mer än 100kvinnojourer har ungefär samma anslag som till 7 mansjourer? Är det så attpengarna betyder mera för männen än för kvinnorna? I och för sig vet vi ju attdet brukar vara så att vi kvinnor får klara oss med litet mindre resurser, menhär tycker jag skillnaden är väldigt ston BRITTABJELLE (fp); Det är väl riktigt att förbättrade resursertill målsägandebiträde, att man kan tillåta sig att förordna målsägandebiträdei misshandelsmål eller att vi får en besöksförbudslag inte löser alla problem.Det är självskrivet, ! För att börja med besöksförbudslagen, är det ju så att ioch med att man kan anhålla så kan man på ett helt annat sätt än tidigarestötta kvinnor som trakasseras. Jag trodde av det särskilda yttrandet attsocialdemokraterna faktiskt också tyckte likadant, nämligen att det blev enbättre situation i och med att man ändå gör den här förändringen. Man kanväl ändå inte komma ifrån att när en man som har besöksförbud kommertill kvinnans arbetsplats, avvisas av polisen, kommer dit igen och avvisas pånytt av polisen, som rent faktiskt inte har några verkliga resurser att lyftaden personen därifrån och se till att det inte direkt sker ett återupprepande,då är ett anhållande enda möjligheten. Det framgår också klart av enundersökning som BRÅ har låfit göra, att åklagarna anser att lagstiftningensom den är är tandlös. Så jag välkomnar en förändring. Den löser inte allaproblem, men den för en bit på vägen. När det gäller målsägandebiträde sade jag i mittinledningsanförande att man i det exempel som jag använde kanske inte hadekunnat rädda kvinnans liv genom att utse ett målsägandebiträde, men jag tyckerinte heller det skadar att vi här i kammaren till och från tar fill oss detsom händer ute i verkligheten. Att kvinnor utsätts för otroliga hemskhetermåste vi också här kunna ta till oss och se vad vi skall göra för att försökaförhindra detta. Til syvende og sidst kan denna kvinna uppleva en mycketobehaglig situation som hon har beskrivit för många. Det har ringt personertill mig som var närvarande vid rättegången och tyckte att det var en hemskrättegång där mannen satt och trakasserade henne under rättegången genom attkomma med lögner om hennes person, och ingen försvarade henne - hon hade intekraft själv att göra det. Där hade ett juridiskt biträde varit ett stöd. Detkanske också hade varit ett stöd i den meningen, att det juridiska biträdethade kunnat hjälpa henne till ytterligare stöd via det sociala eller någontingsådant. Man skall inte underskatta den betydelse som ett målsägandebiträde kanha för en sådan kvinna. Det är klart att man kan få stöd av andra personer än enjurist vid en rättegång, men min uppfattning är - byggd på egen erfarenhet -att den som inte har erfarenhet av domstolsverksamhet har mycket svårt att görasig gällande i en rättegång. Man vet inte när man får ställa frågor, vilkafrågor man kan få ställa eller vilka tillrättavisanden man själv kan få göranär en kvinna utsätts för sådana obehagligheten Man skall inte tro att åklagaren kan lösa alla de härproblemen, för åklagaren har en uppgift och det är att bevisa brott. I detläget räcker kanske inte tiden eller orken eller ens möjligheterna fill för atttillvarata den misshandlade kvinnans situation i domstolen. Jag tycker det är ett fantastiskt fint fall framåt attutskottet nu ändå föreslår att regeringen skall komma med en förbättradlagstiftning på det här området. När det gäller förhör med barn är det riktigt att man interakt av kan ändra reglerna, men om det nu är så att tycker attdet är en så liten förändring att man borde överväga någon typ av förändringtill förmån för barnen, så kunde väl socialdemokraterna ha ställt upp för det? KENTLUNDGREN (mp); Nej, , det är väl ingen somhar sagt att besöksförbudslagen och målsägarbiträdet skulle lösa alla problemför kvinnorna. Hade det varit så enkelt, hade vi haft en mycket behaglig världatt leva i. Det löseren del problem. Det är ett par, mycket vikfiga steg på vägen. Den gruppvi talar om är nämligen en av samhällets mest utsatta gruppen Vi skall inte heller glömma bort i det här sammanhangetatt den skärpning som kommer kommer trots regeringsrepresentanten, för hon varinte villig att skärpa besöksförbudslagen vid en frågedebatt här i kammaren. Frågan om ombud vid rättegång är minst lika viktig. Dethandlar om att människor skall få sin rättskänsla återupprättad. Blir de förstmanglade i en brottsprocess och sedan också blir misshandlade i enrättegångsprocess för att de inte kan, orkar eller vet hur de skall bära sigåt, behöver samhället ställa upp och se till att de får den hjälp de har rättatt kräva i humanitetens namn. Även om det kanske upptar kammarens tid villjag säga ett par saken Jag tycker det är bra att uppvärderingen av förändringenav besöksförbudslagen och tillkännagivandet beträffande målsägandebiträde nuhar blivit något mera nyanserade. Det är naturligtvis på det sättet att manibland i debatten om våld och våldsbrott kan få den uppfattningen, att om manbara ordnar ytterligare straffskärpningar på en rad områden, kommer man ocksåatt lösa problemen. Jag tycker det är angeläget att peka på att det fordrasåtgärder på en hel rad olika områden för att man skall kunna komma till rättamed de mycket besvärliga och bekymmersamma problem som vi har diskuterat här i kammaren. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 11 § Beslut om fortsatt ärendebehandling Kammaren beslöt attärendebehandlingen skulle fortsättas vid arbetsplenum tisdagen den 12 decemben Anmäldes och bordladesKonstitutionsutskottet betänkande 1989/90;KU25 Justering av kammarens protokoll 1989/90:FiU8Ändringar i allemanssparandet 1989/90;FiU9Ny prisregleringslag 1989/90:FiUll Tilläggsbudget I inom finansdepartementetsområde betänkanden /90:JuU13 Telefonavlyssning l989/90:JuU14Ungdomsbrottslighet m.m. 1989/90:JuU15Tilläggsbudget I Prot. betänkanden /90:SoU12Vissa frågor rörande dementa 1989/90.SoU13 Vissa frågor rörande äldre ochhandikappade 1989/90:TU9Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m.m. 1989/90:TU10 Ändring i lagen(1972:435) om överlastavgift 1989/90:TU12 Tilläggsbudget I inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde 13 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1989/90:99 av () till finansministern om deframtida elkostnaderna: Det finns en betydande osäkerhetoch oro inom såväl svenskt näringsliv som bland enskilda konsumenter för attelpriset skall stiga mycket kraftigt i samband med förnyelsen av vårtenergisystem. Delvis beror denna oro på en sammanblandning av stigandekostnader för elproduktionen och effekterna av att övergå till ett nyttprissättningssystem på el. har elpriset i princip speglatgenomsnittskostnad för all elproduktion. Det innebär att den äldre, billiga,vattenkraften i mycket betydande omfattning har subventionerat den väsentligtdyrare kärnkraften. Särskilt uttalat har detta förhållande varit avseende detvå sista kärnkraftverken, 3 och . Om inte t.ex. Forsmark3 fått denna subvention skulle förlusterna uppgått istorleksordningen 1 000 milj. kn per ån Avgörande för hur mycket genomsnittskostnaden stiger ielproduktionen är utvecklingen av den framtida elanvändningen. En optimalsatsning på effektivare energianvändning och ersättning av el med andraenergislag, där det är miljömässigt och samhällsekonomiskt fördelaktigt, kanbegränsa den slutliga framtida elanvändningen till /år Detta innebär att någon satsning på dyr kondenskraft föratt ersätta kärnkraften inte behövs, utan den framtida elproduktionen kanbaseras på vattenkraft, bränsleeffektiv kraftvärme och mottrycksprodukfionsamt vindkraft. Detta ger en mycket lägre genomsnittlig elproduktionskostnadän om elanvändningen fillåts stiga fill och en storsatsning påenergislösande och dyr kondenskraft tvingas fram. driver med viss rätt uppfattningen attpriset på all el skall vara lika med kostnaden för den el som produceras i det senast i bruk 133 1989/90:42 tagnakraftverket. Hade denna princip tillämpats när togs i drift 8december 1989 skulle elpriset i ett enda slag mer än fördubblats. Det skulle dåblivit helt omöjligt att sälja elen eftersom andra bränslen eller effektivareelanvändning skulle varit ett väsentligt billigare alternafiv. Det är uppenbartatt statens energiverks prissättningssystem, fillämpat ,skulle medfört att elanvändningen varit väsentligt lägre. Iverkligheten blev det i stället så att en omfattande elrea måste tillgripas föratt få såld all elström som producerades i samband med att Forsmark,3 ochOskarshamn 3 togs i drift. S.k. avkopplingsbar el säljs till rabatterat prisoch därutöver tas det inte ut effektavgift och inte heller skatt, dvs. prisetär cirka hälften av normalpriset. Även elvärmetaxorna har marknadsanpassats ochnågon extra kostnad för de effekttoppar som elvärmen förorsakar beaktas inte.Följden har självklart blivit att elen ökat sin marknadsandel, trots attkostnaden för den ökade elproduktionen vida överstiger alternafivkost-naden förandra bränslen eller effektivare energianvändning. har således rätt i sitt konstaterande att ett lägre pris än det sommotsvarar den långsiktiga marginalkostnaden ger fel signaler fillkonsumenterna, och förnyelsen av vårt energisystem får en felaktig inriktning.Detta gäller under förutsättning att inga andra åtgärder vidtas för attbibehålla önskade styreffekter även vid ett lägre elpris. Enannan viktig effekt av en prissättning enligt långsikfig marginalkostnad - somtalats mycket litet om - är de stora övervinster som uppstår. Skulle allelström prissättas efter kostnaden i ett nytt kondenskraftverk, skulleövervinsterna hos kraftbolagen uppgå fill i storleksordningen 20 000 milj. kr.per år. Det innebär att ungefär halva elpriset inte skulle motsvaras av någondirekt kostnad hos producenterna och därmed vara en fri resurs. Det skulleräcka till att finansiera ungefär en tredjedel av den föreslagna skattereformen. Förstfinns det skäl att fundera över om det är rimligt att från industri och andrakonsumenter överföra detta jättebelopp. Om man för att styra elanvändningenrätt bedömer detta vara nödvändigt, måste självklart noga övervägas hur dessamedel skall återföras till näringsliv och konsumenter, så att inte värdefullkonkurrenskraft går förlorad och elvärmeabonnenterna drabbas oskäligt hårt.Elvärmeabonnenterna har gjort sitt val utifrån ett helt annatprissättningssystem och med en delvis subventionerad eltaxa. Det är interimligt att de skall bära hela bördan för en felaktig marknadsföring av el under80-talet, Iverkligheten kommer sannolikt inte elmarknaden att tillåta en renodladlångsiktig marginalkostnadsprissättning utan troligen blir det en kombinationav genomsnittskostnad och marginalkostnadsprissättning. Det är samtidigtviktigt att elpriset ger rätt styrsignaler när investeringar skall göras i förnyelsenav vårt energisystem. Vadsom är brådskande och ytterligt angeläget är att regeringen ger klara besked om hur de övervinster som genom ett nytt prissättningssystem kan uppstå hos kraftbolagen enligt regeringens mening skall hanteras. Kommer de att tas ut som skatt och utnyttjas för att sänka andra skatter och avgifter och därmed neutralisera de konkurrensnackdelar och de fördelningspoli- 134 tiska negativa effekterna som de höga elprisernaannars innebär? beskedfrån regeringen är mycket viktigt för att få mer balanserad och saklig Prot. 1989/90:42 debatt om elprisutvecklingen. Minafrågor till finansministern är; Avser regeringen lägga fram förslagom att elen bör prissättas med utgångspunkt från den långsiktigamarginalkostnaden? Vilka åtgärder avser i så fall regeringen vidta för attneutralisera de negativa effekterna på bl.a. industrins konkurrenskraft ochelvärmeabonnenternas boendekostnader som en övergång till ett elpris baseratpå långsiktig marginalkostnad innebär? 1989/90:100 av (vpk) tilljordbruksministern om kassava-förgiftning: (eller maniok) är ett avjordens viktigaste baslivsmedel för många fattiga befolkningsgrupper, bl.a. isödra , och . Kassavan står för av kaloriintageti . Portugiser förde den till från . Kassavan har flera goda egenskaper Den ger bl.a. godaskördar i torra regioner och är relativt lättodlad. Dock har den två storanackdelar. Dels har den lågt protein- och vitamininnehåll, dels innehållerkassavan hälsofarliga halter av giftet cyanid (CN). Halterna varierar mellanolika sorter av . Cyaniden är i växtcellerna bunden till en sockermolekyl(linamarin). Vid yttre påverkan frigörs cyaniden av enzymer Sker detta i t.ex.en människas tarmar tas cyaniden upp av kroppen, och man drabbas av cyanidförgiftning.Motgift är svavel, t.ex. i form av svavelrika livsmedel såsom protein. Cyanidhaltenkan nedbringas till ofarlig nivå före konsumtion genom korrekta beredningsformer:torkning, jäsning m.m. Cyaniden avgår då i gasform. I svältdrabbade regioner i framför allt harbefolkningen ej alltid kunnat eller haft kunskap om kassavans farlighet vidotillräcklig beredning, eftersom den icke är inhemsk. Många har då drabbats avcyanidförgiftning, vilket yttrar sig bl.a. som förlamningar, i värsta fall meddödsfall. Barn drabbas värst. Både cyanid-, protein-, och vitaminhalterna icassavan går att förändra med bl.a. växtförädling som delvis ärvärldsledande inom. Vpk finner att detta är ett oerhört viktigt område attsatsa resurser på, där har en stor möjlighet att bidra med både kunskapoch ekonomiska medel. Medanledning av det anförda vill jag fråga: Vad tänker regeringen göra för attfrämja forskning och kunskapsuppbyggnad rörande kassavan i de länder där detföreligger ett stort behov av deUa? Prot.1989/90:42 14 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:318 av () till finansministern omfyllnadsinbetalningen av preliminärskatt: Genom fattat beslut skallskattebetalare, som anser sig ha betalat för litet i källskatt underkalenderåret, året efter göra fyllnadsinbetalning föratt utan extra avgift täcka förväntad brist i källskattebe-talningen för detgånga året. saknar vederbörande viktig information om den egnaekonomin under det gånga året. Förut har vederbörande haft tid på sig till den30 april med denna fyllnadsinbetalning. Kan finansministern tänka sig attlägga fram förslag om att ändra datumet till sådant senaredatum, då skattebetalaren dels fått in alla inkomstuppgifter frånarbetsgivarna, dels avgivit egen självdeklaration? 1989/90:319 av () till bostadsministern omhandläggningen av låneärenden i länsbostadsnämnderna: Behovet av bostäder är mycket storti . Dessvärre kommer inte det uppställda målet för antaletfärdigställda lägenheter under innevarande år att nås. Orsakerna till detta ärmånga. Bl.a. är tydligen resurserna för handläggningen av låneärenden ilänsbostadsnämnden antingen för små eller fel utnyttjade. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till bostadsministern: Vilka åtgärder villbostadsministern vidta för att minska de långa handläggningstiderna ilänsbostadsnämnden? 1989/90:320 av () till miljö- ochenergiministern om skyddet för vattenområde: Vid bedömningen av mål och ärendenavseende kraftverksprojekt som an-hängiggjorts innan naturresurslagen trädde ikraft skall enligt beslut äldre bestämmelser tillämpas. Ett sådantärende är en ansökan som rör kraftverk i . Vid behandling av naturrresurslagenkonstaterades att tillhör de vattenområden som är av betydandeskyddsvärde. Det aktuella projektet är ur energiförsörjningssynpunktenligt Örnskölds viks kommun t.o.m. av marginell betydelse ur det lokala perspektivet. Kom munen har också kritiserat hållbarheten i de lönsamhetsbedömningar som statens energiverk gjort. Ansökan avser vidare en "om- ochtillbyggnad" av kraftverket. I realiteten är det enligt kommunen dock fråga om en nybygg- 136 nad och rubriceringen av ansökanendast ett försök att kringgå förbudet om att nyavattenkraftverk inte får byggas i . Med hänvisning till vad som anförts vill jag frågastatsrådet; Är regeringen beredd att vidta sådanaåtgärder att naturresurslagens stadgande om skydd för vattenområdeefterlevs? 1989/90:321 av (vpk) till miljö- ochenergiministern om skydd för naturmiljön vid udde: udde är klassat som ettområde av riksintresse för naturvård och friluftsliv. Sådana områden skallskyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada naturmiljön. Trots detta harkoncessionsnämnden beslutat bevilja fortsatt tillstånd för försvaretsmaterielverk att använda del av området för provskjutningar ochutbildningsverksamhet. Detta innebär också buller- och vibrationsstörningar förde boende och för djurlivet i Torhamn-Sandhamnsområdet samt minskadtillgänglighet för yrkesfiske och turism. Jag villmot bakgrund av ovanstående fråga miljö- och energiministern: Vad avser regeringen göra för attskydda udde mot dessa åtgärder som skadar naturmiljön? 1989/90:322 av () till jordbruksministernom stöd till kall-blodshästaveln; beslutade om visst stöd till bl.a.kallblodsaveln. Stor oro råder bland hästägare som sysslar medkallblodsavel, dels därför att kostnadsökningarna ökat såkraftigt, dels också därför att ännu inga besked kommit angående aviserat stödefter beslut. Det föreligger stor risk att antaletkallblodshästar minskar vilket av flera skäl skulle vara djupt beklagligt. Jag vill ianledning av det ovan anförda fråga jordbruksministern: När kommer besked om angivet stöd och hur kommer det att utformas? 1989/90:323 av () till jordbruksministernom rågveteim-porten: har betydandekvantiteter rågvete importerats till . Denna import är inte belagd medinförselavgift, varför följden blir att importören gör ekonomiska förtjänstertill skillnad från vad som gäller för import av vanliga spannmålslag. Importenär också ur det samlade jordbrukets och också statens synpunkt en svårbelastning då landet tvingats exportera ytterligare kvantiteter svenskspannmål till låga priser på en världsmarknad där priserna redan är dumpade.Det innebär en ytterligare press på lönsamheten inom svenskspannmålsproduktion. Utöver de angivna problemen har det framkommit attimporterade rågve- tepartier innehållit upp till tio gånger fler flyghavrekärnor än vad som enligt lag kan godtas för spannmål som skall gå till foder Dessutom har mögel svampar konstaterats i spannmålen. Prot.1989/90:42 Det råder hårda krav på den svenskaspannmålsodlaren i vad gäller be- kämpningenav ogräset, flyghavre samt också att produkten är sund och frisk. Därförframstår nuvarande import som stötande. När avser jordbruksministern attvidta åtgärder med anledning av de påtalade problemen, och vilka kommer de attbli? 1989/90:324 av () tillsocialministern om lärarsi-tuationen vid § 12-hemmen: Sedan § 12-hemmen övergick till kommunalt huvudmannaskaphar ca två tredjedelar av den undervisande personalen lämnat sina tjänster Nioav tjugo arbetsledare har varit anställda av arbetsledarna, avyrkeslärarna och av teorilärarna är obehöriga. Detta framgår av en enkätundersökning som gjorts . 19 skolor deltog i undersökningen och enkäten besvarades av 88personer Lärarna vid § 12-hemmen arbetar med landets svårasteungdomar, som varken den vanliga skolan eller samhället klarar av. Det ärdärför viktigt att de besitter hög kompetens och stor erfarenhet.Lärarsituafionen på skolhem som drivs för vård enligt 12 § är därför mycketoroande. Medanledning av det anförda vill jag ställa följande fråga: Vad har regeringen för avsikt attvidta för åtgärder med anledning av den rådande lärarsituationen vid §12-hemmen? 1989/90:325 av () till utrikesministernom åtgärder för att hjälpa i häktad svensk medborgare: I tog sig 200 tungtbeväpnade poliser in i ett kooperativ som CEDRI har. Detta skedde den29 november kl. 7.30 . De tog en kurd och tre unga människor från tillfånga. Kurden är advokat och heter Hiisseijin Yildirim och haruppehållstillstånd i . Detta skedde under förevändning att Gassemloresmördare fanns i kooperativet. Dagen efter meddelades att allt var ett misstag, menYildirim hölls kvar i häkte. Han bör som svensk medborgare ha skydd av svenskdiplomatis tjänster. År utrikesministern beredd att göraett uttalande i positiv riktning för advokat ? 1989/90:326 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om flyktingförläggningen i Olofsfors: Med anledning av förra fredagensfråga om Olofsfors flyktingförläggning vill jag ställa följande fråga tillstatsrådet ; Det är ju inte så, att alla problem är ur världen efterbara en överläggning. Enligt uppgifter från förläggningen föreligger andrastora missförhållanden. Eftersommånga av de ca 200 kurderna väntat upp till på besked Prot. 1989/90:42om uppehållsfillstånd blir förhållandena på flykfingförläggningen ännu, mer 8december 1989 betydelsefulla. Har man tillräckligt med ekonomiska medel att drivaanläggningen och se fill att materiella behov såsom kläder blir fillgodosedda? 15§ Kammaren åtskildes . 1 § Justering av protokoll............................................................................... 1 2§Hänvisning av ärende till utskott............................................................... 1 3§Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet . Ann-CathrineHaglund (m) LarsLeijonborg (fp) ClaesRoxbergh (mp) Cad Bildt(m) Förstevice talmannen (om otillåtna meningsyttringar) BengtWesterberg (fp) Förstevice talmannen (om otillåtna meningsyttringar) BjörnSamuelson (vpk) Carl-JohanWilson (fp) MargitGennser (m) BengtHurtig (vpk) vicetalmannen (om otillåtna meningsyttringar) () Beslut.............................................................................................................. 84 4 §Godkännande av kväveoxidprotokoll........................ 84 5 §Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden..... .... 84 6§Sjömanspensioneringen ........................................................................... .... 85 BirgerRosqvist (s) 7§ Lag omtillstånd till överlåtelse av skepp, m.m.......................................... 98 betänkande TU8 140 Debatt HugoBergdahl (fp) Prot. IngridBurman (vpk) BirgerRosqvist (s) Beslut skulle fattas 8§ Beslutanderätten i fråga om luftfartstaxorna............. 104 Sven-GöstaSignell (s) IngridBurman (vpk) Beslut skulle fattas 9 § Försvarsvallarna vid ........................... 105 LolaBjörkquist (fp) BirgerHagård (m) 10.................................................................................... §Våldsbrott och brottsoffer 112 BriuaBjelle (fp) IngridBurman (vpk) KentLundgren (mp) 11 § Beslut om fortsattärendebehandling 12 § Bordläggning............................................................. 132 13 § Meddelande om interpellationer 1989/90:99av () om de framtida elkostnaderna 133 1989/90:100 av AnnikaÅhnberg (vpk) om kassavaförgiftning 135 14 §Meddelande om frågor 1989/90:318av () om fyllnadsinbetalningen av 1989/90:319 av ()om handläggningen av lå neärenden i länsbostadsnämnderna........................... 136 1989/90:320 av () omskyddet för vat tenområde .................................................................. 136 1989/90:321 av (vpk)om skydd för naturmil jön vid udde................................................ 137 1989/90:322av () om stöd kallblodshäst- 1989/90:323av () om rågveteimporten .... 137 1989/90:42 1989/90:324av () om lärarsituatio- nenvid § 12-hemmen................................ 138 1989/90:325 av RagnhildPohanka (mp) om åtgärder för att hjälpa i häktadsvensk medborgare.................................... 138 1989/90:326 av () omflyktingförlägg ningen i Olofsfors..................................................................... 138