prot · GD0997 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:97 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:101 tillkonstitutionsutskottet /90:107 till socialutskottet /90:118 tilljordbruksutskottet /90:122 till trafikutskottet /90:127 till försvarsutskottet1989/90:128 till näringsutskottet /90:129 och 130 till justitieutskottet1989/90:132 till socialutskottet 1989/90:121 tillfinansutskottet 1989/90:131 tillsocialutskottet 1989/90:T46-T48 tilltrafikutskottet 2§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgörande bostadsutskottetsbetänkanden /90:BoU13 och BoU14 (beträffande debatten i dessa ärenden, seprot. Mom. 1 (utformningen avbostadspolitiken) Förstbiträddes reservation 2 av och med 34 röster mot 33för reservation 3 av och . 216 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter biträddesreservation 1 av m.fl. med 56 röster mot 1 protokoll 1989/90:97 Prot.1989/90:97 35 för reservation 2 av ErlingBager och . från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 162 röster mot55 för reservation 1 av m.fl. 67 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (stöd till ungdomars boende m.m.) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 31 förhemställan i reservation 5 av och . Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 3 (avveckling av ungdomsboendedelegationen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (studenternas bostadssituation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avJan Strömdahl -bifölls med acklamation. Mom. 5 (stödet för gruppbostäder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avErling och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (de handikappades bostadssituation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (avveckling av byggnadsreglerande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (ombyggnadslåneramar) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 11 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. 9 (ekologiskt byggande) Först biträddes reservation 12 av m.fl. - somställdes mot reservation 13 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 219 röster mot64 för reservation 12 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 10 (byggande av s.k.lägenhetshotell) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 av 2 m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11(lokalisering för kontorslokaler m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (en inventering av statens markinnehav) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (neutraliteten mellan olika upplåtelseformer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (ökade möjligheter att bo i bostadsrätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (kostnadsutvecklingen i bostadsproduktionen) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 19 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 16 (program för arbetsplatsbyte) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 49 förreservation 20 av och . Mom. 19 (statens förlustansvar enligt 33 § 1962 årsbostadslånekungörelse) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 119 förreservation 21 av m.fl. Mom. 20 (vintertilläggen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (avveckling av markvillkoret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (undantaget från markvillkoret i fråga om småhus) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (studie av markvillkoret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (konkurrensvillkoret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1989/90:97 Mom. 27 (avveckling avkonstnadskontrollen vid beviljande av bostadslån) 30 mars1990 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 27 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 28 (aktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretag) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 28 av m.fl., delsreservation 29 av - bifölls med acklamation. Mom. 30 (kommunernas möjligheter att fördela nybyggdabostadsrättslägenheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 32 (mindre genomgripande upprustning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 34 (kravet på hyresgästyttrande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 35 (hyresgästinflytandet över underhållet) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 34 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation33 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 36 (kommunernas VA-nät) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 38 (räntebidrag vid övertagande av allmännyttigabostadsföretags fastigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 39 (avveckling av hyresrabatterna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 40 (avveckling av återflyttningsbidragen) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 38 av 4 m.fl. - bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation39 av Strömdahl anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 41 (förlängning av återflyttningsbidragen) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 41 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation40 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 42 (avveckling av nybyggnadsbidragen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 42 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 43 (avveckling av ungdomsbostadsstödet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 43 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 45 (tillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 47 (tilläggslån till arkeologiska undersökningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 45 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 48 (avveckling av tilläggslångivningen tillbostadshus ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation46 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 49 (beslutsramen för bostadshus ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 48 avJan Strömdahl - bifölls med acklamation. 50 (villkoren för radonbidraget) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation49 av och , dels reservation 50 av ochBirger - bifölls med acklamation. Mom. 51 (kommunernas radoninsatser) Först biträddes reservation 51 av och med 36 röster mot 18 för reservation 52 av . 230ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 236 röster mot49 för reserva tion 51 av och . Prot.1989/90:97 Mom. 52 (redovisning av arbetet medradon) 30 mars1990 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 53 av och BirgerAndersson - bifölls med acklamation. Mom. 54 (maximibeloppet för standardhöjande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 54 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 55 (tillämpningen av bostadsanpassningsbidragen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 55 avJan Strömdahl - bifölls med acklamation. Mom. 56 (bidrag för hissinstallationer) Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 32 förreservation 56 av och . Mom. 60 (byggfuskavgift) Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 32 förreservation 57 av . Mom. 61 (viss ändring i bostadsbidragslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 58 avJan Strömdahl - bifölls med acklamation. Mom. 62 (bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 59 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (avveckling av samlingslokalstödet) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 55 förreservation 1 av KnutBillingm.fi. Mom. 3 (stöd till handikappanpassning av andra lokaler änallmänna samlingslokaler) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (en inventering av befintliga lokaler ochanläggningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (samlingslokalprojekt som innefattarsamnyttjande) 6 Först biträddes reservation 4 avKnut m.fl. med 58 röster mot 42 förreservation 5 av och . 184 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 4 av m.fl. - genom omröstning med uppresning. Mom. 6 (stöd till samnyttjandeprojekt) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 6 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 7 (stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler) Reservation 8 av m.fl. bifölls med 153 röstermot 132 för utskottets hemställan. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 3§ Konsumentpolitiska frågor m.m. Föredrogs lagutskottets betänkande1989/90:LU21 Konsumentpolitiska frågor m.m. (prop. 1989/90:100 delvis). 1 (): betänkande 1989/90:LU21, som vinu skall debattera, handlar om konsumentpolitiska frågor. Det gäller delsanslagsfrågor, dels ett antal motioner väckta under allmänna motionstiden.Till betänkandet har fogats 15 reservationer. Jag skall i korthet redogöra förde reservationer som står bakom. Inledningsvis vill jag framhålla att vi moderater när detgäller konsumentpolitiken har en konsekvent inställning, som vi har redovisatmånga gånger tidigare när konsumentpolitiken har varit uppe till debatt här ikammaren. Vi står fast vid den inriktning vi redogjort för i andra föregåendebehandlingar. Det innebär att bra konsumentpolitiska mål kan uppnås främst genomett samspel mellan kompetenta konsumenter och ansvarskännande producenter. Vianser att det främst är marknadsekonomin som bygger på ett sådant samspel. Ettväxelspel i marknadsekonomin mellan konsumenter och producenter utgör denstörsta tryggheten för konsumenten, därför att fri konkurrens är ett betydandeinslag i marknadsekonomin. Problemen för konsumenterna uppstår när detta växelspelsätts ur funktion. Vad jag då syftar på är när konkurrensen försvinner, vilketi dag sker när det gäller vissa av samhället producerade tjänster. Just inomdessa områden där konkurrensen är så gott som obefintlig blir det också tillnackdel för konsumenten. Det gäller främst inom den offentliga sektornsverksamheter. Konsumenternas val är där begränsat till en enda källa. Där detskapas monopol, där sätts marknadsekonomin ur spel. Vi anseratt det är viktigt att reformera den offentliga sektorn för att öka 1989/90:97 30 mars1990 valfriheten förmedborgarna, framför allt inom områden som vård och omsorg. Här vill viförsöka stimulera till enskilda initiativ. Här har vi en sektor där rätten attvälja saknas. Konsumentskyddet borde därför också gälla även den offentligasektorn. Vislår vakt om marknadsekonomin, därför att det inte finns något annat system sompå samma sätt värnar konsumenternas intressen och önskemål. En fri och sundkonkurrens med mångfald gynnar konsumenterna. Marknadsekonominomfattar privat äganderätt, näringsfrihet och konkurrens. Detär också viktigt att man för en skattepolitik som gynnar konsumenterna, somstimulerar i stället för att hämma. Subventioner, punktskatter ochdifferentierad moms leder till en konsumentstyrning. Mangör också ingrepp i den fria prisbildningen genom prisstopp, som har införtsvid flera tillfällen under den socialdemokratiska regeringstiden. Vimoderater har reservationer gemensamma med och ,reservationer där vi skriver att vi vill öka konsumentupplysningen genom ökadvaruprovning, varudeklaration och datastyrd konsumentinformation. i sitt anförande att vidare utveckla resonemanget i dessa reservationer.För att inte förlänga debatten nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservationerna 9, 10 och 11. Reservation2 är en moderat reservation. Där framför vi att en översyn av konsumentverketsinstruktioner är nödvändig. Vi anser att uppgifter förnärvarande är alltför omfattande och att det därför lätt leder till en splittringav verksamheten. Verketsuppgifter bör renodlas i syfte att effektiyisera verksamheten. Vi anser ocksåatt konsumentombudsmannen bör ha en självständig ställning gentemot verket. Vibegär i vår reservation att regeringen tillsätter en utredning för att göradenna översyn. Reservation5 är också en reservation som vi har gemensam med och . Därbegär vi att konsumenttekniska nämnden, som är knuten till verket, skallavskaffas. Vi ifrågasätter om nämnden har en lämplig sammansättning. Ett stortantal företrädare från olika myndigheter och organisationer, cirka tjugotaletledamöter, deltar i sammanträdena. Det rör sig om personer med mycket skildaintressen, vilket medför att nämnden knappast i praktiken kan fullgöra sinauppgifter. Vibegärde att nämndens arbete skulle utvärderas och desssammansättning noga prövas. ifrågasätter vi om nämnden över huvud tagetgagnar konsumentinflytandet. Ireservation 7, som vi också har gemensam med och , tar viupp frågan om prisinformation. Varornas prismärkning är en aktuell frågaför både handeln och konsumenten. Prismärkning - oavsett om den sker direkt påvaran, på hyllkanten eller i skyltfönstret - är en angelägen information förkunden. Vi anser att konsumenten skall kunna ställa krav på handeln attprismärkningen skall vara tydlig, så att konsumenten själv kan kontrollera sinainköp. Detfinns risk för att prismärkningen försämras vid införandet av datakassori butiker och varuhus. De brister som finns måste därför undanröjas. Dettasker bäst genom påverkan och frivilliga överenskommelser. vaktan påden pågående konkurrensutredningens förslag bör ta upp fråganmed handelns representanter för att å.stadkomma en bättre prismärkning. I reservation 8, som är gemensam för ochfolkpartiet, tar vi upp frågan om extrapriserna. Prissättningen på varor är ettviktigt konkurrensmedel som ger signaler till konsumenten. Den erfarenhet vihar är att hushållen i mycket stor utsträckning utnyttjar extrapriser, och attde vanligen köper mer av en vara när den har extrapris. Det kan naturligtvis finnas avarter inom detta system -liksom på många andra områden. Vi anser självfallet att avarter inomextraprissystemet måste motverkas, men vi anser att extraprissystemets fördelaröverväger till gagn för konsumenterna. Vi vill således ha kvar de rödalapparna. Även om detta behandlas i samma utredning som jag tidigarehänvisade till när det gäller prismärkningen vill vi redan nu deklarera vårinställning. Vi kommer aldrig att godta en eventuell lagstiftning, utan vihävdar konsumenternas fria val och tillgång till jämförande alternativ. vill jag ta upp reservation 14 somär gemensam för , , och miljöpartiet.Reservationen handlar om miljömärkningsstyrelsens sammansättning. Vi anser attdet är en allvarlig brist att forskningsintressena är helt orepresenterade istyrelsen. Visserligen är de representerade i referensgruppen, men detta anservi inte vara tillräckligt. Vi ser det som synnerligen viktigt att forskningenfinns representerad i styrelsen - det är ändå där som den slutliga bedömningengörs och besluten fattas. Vi yrkar att regeringen med det snaraste tarinitiativ till en förändring eller en eventuell utökning. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 5, 7, 8, 9, 10, 11 och 14 samt i övrigt till utskottetshemställan i betänkandet. 2 (): Till att börja med vill jag säga att det ärbra att konsumentministern är med oss i kammaren , då vi skall diskuterakonsumentfrågorna. När den svenska marknadsutredningen presenterades i börjanav 1989 konstaterade man att svensken upplever sig ha mer makt än tidigare, menatt han är mindre aktiv i organisationer och folkrörelser. Gäller detta påståendeockså den enskilde konsumentens situation? Vi saknar i redan nu i stortsett frivilliga konsumentrörelser och framtiden synes oviss. Kommerkonsumenterna att engagera sig i frivilliga organisationer? Vi ifolkpartiet vill över huvud taget uppmuntra engagemang i folkrörelser liksomäven i konsumentrörelsen. En individs situation är inte något entydigt begrepp. försökte man analysera sambandet mellan situation och handling.Man valde ut sex livsområden, utan att göra anspråk på att dessa skulle vararepresentativa för hela människans situation. De sexmedborgarroller man valde var: Boende: det gäller rollen att bo,antingen som hyresgäst eller som ägare av bostaden. Konsument: medborgaren uppträder här som köpare; detavgörande är förmågan att göra sig gällande på marknaden. Patient: denna roll handlar om mötet med hälso- ochsjukvården, en av de tunga delarna i det offentliga välfärdssystemet. Småbarnsföräldern:hur ordna barntillsynen? Skolbarnsföräldern:en bra skola eller kunna välja skola? Förvärvsarbetande: vilken arbetssituation har individen,anställd eller egenföretagare? Dessa olika roller kan tjäna somutgångspunkter när det gäller individernas vardagsliv, och de kan synas varaolikartade och oförenliga. Det handlar ju om kvaliteter på olika plan ocherfarenheter som inte är fullt jämförbara. Hur skall man t.ex. mäta och gradera värdet av att ha engod bostad, att kunna inhandla de varor och tjänster som man efterfrågar elleratt få behandling för sin sjukdom? Hur skall man ordna bra barntillsyn försina småbarn eller bra skolgång för de äldre barnen? Hur graderas värdet avatt känna sig till freds med sitt arbete? Hur skall vi som konsumenter kunnapåverka på alla plan? Vi i har länge konstaterat att konsumenten haren svagare ställning inom den offentliga tjänsteproduktionen än på den friamarknaden. Det är denna situation som även redovisas i maktutredningen. I denintervjuundersökning som utredningen genomfört redovisas dessa studier avkonsumentens olika "medborgarroller". Resultaten visar att det finnsen stor spännvid mellan de olika områdena. Men intressant är även att den roll som fått högstaskattningen, utan att det därför föreligger någon ideal situation när detgäller de egna möjligheterna att påverka, är konsumentrollen i den privatasektorn. De som gjort inköp av större kapitalvaror anseri allmänhet att de har haft goda möjligheter att framföra klagomål ochönskemål. Längre ner på skalan kommer boende och arbete. I botten finnsindividens möjlighet till påverkan inom skolan. Vilka blir slutsatserna? Är allt gott och väl förkonsumenten inom den privata sektorn? Hur skall vi förändra och förbättrakonsumentens roll inom området för offentliga tjänster? Finns det fortfarandebehov av en aktiv konsumentpolitik? Ett obetingat ja, blir svaret på den frågan ifrånfolkpartiets sida. Inte minst i beaktande av bristen på frivilligakonsumentorganisationer har vi en skyldighet som förtroendevalda att förakonsumenternas talan och rätta till de brister som finns. utgångspunkt är att den enskilda människanbäst känner sina unika behov och önskemål. Vi drar också den slutsatsen attmarknadsekonomin - där konsumenten gör självständiga val mellan olika varoroch tjänster - är överlägsen alla andra ekonomiska system. I enmarknadsekonomi tillåts olika producenter konkurrera om konsumenternas gunst. Det talas med rätta om "konsumenternassuveränitet" eller - på ett mer vardagligt språk - om att kunden alltidhar rätt. Vi vill understryka detta förhållande. visar tyvärrmed all tydlighet att den sektor där konsumenten har den sämstamöjligheten att påverka är den offent- ligasektorn, där stat och kommun har monopol på en rad tjänster som är mycketbetydelsefulla för människans välfärd och för vård, omsorg och skola. Inom denoffentliga sektorn finns en stor del av konsumenternas konsumtion, och där harde en sämre möjlighet att påverka. Det är därför utomordentligt svagt att den svenskasocialdemokratin med alla medel försöker hindra alternativ, t.ex. inombarnomsorgen, skolan och vården. Varför är det fult att driva barnomsorg inomalternativa former, exempelvis genom privata organisationer? De offentligamonopolen med brist på konkurrens och alternativ bör avvecklas så att människorfår rätt att själva göra viktiga val och kunna påverka. På marknader därproducenterna kan konkurrera och där konsumenterna har stora valmöjligheterblir i betydande utsträckning de individuella önskemålen bättre tillgodosedda.Konkurrensen innebär också att service och kvalitet utvecklas och attkostnaderna pressas - ett nog så viktigt mål i dagens samhälle. har lagt fram en rad förslag under dettariksmöte - som inte behandlas av lagutskottet - där syftet är att stärkamarknadsekonomin och att öka konkurrensen. Vi slår vakt om de friaaffärstiderna liksom om fri prisbildning. Prisstopp gagnar varken konsumenteneller marknadsekonomin. För att utveckla den aktivakonsumentpolitiken och för konsumentens bästa, framför vi förslag som nubehandlas i lagutskottets betänkande 1989/90:21 tillsammans med förslagen iövriga partiers konsumentmotioner. Jag kommer i mitt anförande att särskiltuppehålla mig vid de reservationer som har fogat till betänkandetoch som bygger på våra motioner samt till de reservationer som vi hargemensamt med , och viss mån . mål är att konsumenten skall ha tillgång väl fungerande information om olika varors och tjänsters kvalitet. Detta ärsärskilt viktigt i vårt samhälle, som kännetecknas av ett stort utbud av varor,men av brist på tid. Hushållens förbättrade standard under de senasteårtiondena, t.ex. i form av arbetsbesparande maskiner och material, har intealltid i sig inneburit en tidsbesparing. Flera tidsstudier tyder på att vård av barn - inkl. resorför att hämta och lämna barn på daghem - inköp samt underhåll av bostad ochkapitalvaror tar en ökad del av hushållens tidsresurser i anspråk. 40 timmarper vecka beräknades ett hushåll med ett barn använda för de här nämndaaktiviteterna. Det ter sig därför ganska självklart att all information somföre köpet, före beslutstillfället, kan lämnas till konsumenten underlättar förhushållen, med åtföljande ekonomiska och tidsbesparande konsekvenser. Om jag genom information, exempelvis en VDN-märkning, kanfå reda på varans kvalitet och egenskaper underlättar det mitt val. Så är intefallet . Det är egentligen endast en bransch - möbelbranschen - sombibehållit sin VDN-märkning. Vi i anser att seriösa företag ochbranscher kan förbättra både sina produkter och sin service och marknadsföring.Däri ingår VDN,varudeklarationsmärkningen, som ett utmärkt konkurrensmedel. I avskaffades ett fungerande system medVDN-märkning, medan både och har bibehållit sin märkning isamarbete med branschorganisationerna.I folkpartimotionen kräver vi återigen att skall ta initiativför att gemensamt med branschorganisationerna söka åstadkomma en frivilligstandardiserad information inom olika varugrupper, exempelvis kläder och textil.I utskottsbehandlingen fick vi också majoritet för förslaget i den förberedandebehandlingen.