prot · GD0986 · 1989-12-31 00:00:00 — När del gäller finanspolitiken i övrigt vill jag i förstahand se vilka möjligheter vi har atl förstärka den via budgetens utgiftssida.Men del vore fel att i del här lägel utesluta åtgärder på budgetensinkomstsida, och det är en fråga som år föremål för närmare studium ochgranskning. Slutligen några ord lill om produktivitetsfrågorna.Jag har också haft anledning, som jag sade tidigare, atl studera de frågorna,och jag kan säga all vi med politiska åtgärder kan skapa möjligheter attunderlätta produktivitetsutvecklingen. Men mycket av detta hänger samman medförhållandena i förelagen. Det handlar om organisation, ledning och mycketannat. Jag tror all ett bälire lillvaralagande av de anställdas aktivitet ochengagemang skulle kunna bidra kraftigt lill alt förbättra produktiviteten. Densärskilt anordnade debatten var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade attSven Hulterström (s) anhållit om all fr.o.m. bli entledigadfrån uppdraget som ledamot av på grund av alt han utsetts tillkommunalråd och ordförande i . Denna framställning bifölls av kammaren. 4 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition1989/90:109 till näringsutskottel 5§ Svar på interpellation 1989/90:106 om jordbruket ochframtiden har frågat mig om regeringenkommer atl ta initiativ till en konsekvensanalys i vilken man kommer attsammanfoga de olika utredningar och förhandlingar som är för handen lill enhelhel, som ger jordbrukei klara signaler om vad som kommer all ske iframtiden. Jag vill inledningsvis poängtera alt jag håller med AnnikaÅhnberg om all del är ytterst viktigt att ge jordbrukarna klara signaler om vadsom kommer all gälla i framliden. Regeringens avsikt är atl i vårenslivsmedelspolitiska proposition lägga långsiktiga förslag. Jag hoppas därföralt på grundval av propositionen kommer all liigga fastlångsiktiga riktlinjer för livsmedels- och jordbrukspolitiken så atljordbrukarna får klara signaler. med reformeringen av livsmedelspolitiken pågårreformer på andra vikliga områden som har stor betydelse också för jordbruket.Annika räknar i sin interpellation upp några av de viktigaste.Naturligtvis har vi inom jordbruksdepariernentet studerat de olika förslagenseffekter för jordbruket liksom remissinstansernas synpunkter Jag har förståelse för atl det hos jordbrukare finns enosäkerhet om vad som skall ske inom alla dessa för dem så vikliga områden. Mendetta är tyvärr ofrånkomligt . För att inte förlänga av osäkerhet i onödanär del viktigt all vi ger jordbruket klara, konsekventa ochlångsiktiga signaler om den framlida livsmedelspolitiken. Del faktum attförändringar av miljö-, regional-, energi-, skatte- och konkurrenspolitiken somalla påverkar jordbruket nu behandlas parallellt ser jag därför sorn enfördel. Delta förbättrar givelvis möjligheterna atl samordna olikaställningstaganden och även all göra en samlad bedömning av effekterna förjordbruksnäringen. Del förbättrar också avsevärt möjligheten all gejordbruksnäringen de långsikliga signaler och de besked sorn behövs. Tack vare att frågorna nu behandlas kan vi iutformningen även ny livsmedelspolitik ta hänsyn till bedömningar ochförändringar av andra polilikornråden som påverkar utformningen avlivsmedelspolitiken. Miljöavgifter är ett exempel. Miljöavgifter förändrarkonkurrensförhållandel mellan olika energislag och därmed intresset för atlanvända åkermarken för produktion av energigrödor. Åven energipoliliskabedömningar får konsekvenser i detta sammanhang. All inför en förändring avlivsmedelspolitiken ha möjlighet alt la del av sådana bedömningar ärnaturligtvis myckel värdefullt. Dessutom påverkar en förändrad livsmedelspolitikbedömningar inom andra politikområden. Konkurrensulredningenochmiljöavgiflsulredningen är exempel på områden där konsekvenser av en internavreglering utreds och bedöms utifrån skilda aspekter När det gäller konkurrensfrågorna beräknas den tillsattakommittén överlämna ett delbetänkande om livsmedelssektorn. Justkravet på samordning och konsekvensanalys var anledningen lill attkonkurrenskom-mitlén fick i uppdrag alt möjligt presentera ettdelbetänkande om 3 protokoll 1989/90:86 Prot.1989/90:86 livsmedelssektorn. Hiirigenom fårregeringen ett viktigt utredningsmaterial 15 mars1990 att ta del av inför denlivsmedelspolitiska propositionen och även för att be- Svar på ittterpellit tiiiiter dömahuruvida särskilda åtgärder av konkurrensskäl bör vidtas i samband med atllivsmedelspolitiken föriiiidras. Jordbrukssektorn kommer alltså innan en nylivsmedelspolitik träder i kraft att få signaler om vilka krav som urkonkurrenssynpunkt bör gälla för att en reformering av livsmedelspolitikenskall komma konsumenterna till del, vilket är ell av syftena med enlivsine-delspolitisk reform. Ett annat exempel på samordningen mellan olika reformer ärdet arbete sorn bedrivs av miljöavgiftsutredningen. Där har utredningen fåll iuppdrag att se närmare på konsekvenserna av att den s.k. regleringsavgiften påhandelsgödsel och bekiimpningsmedel försvinner i enlighet med den parlamentariskaarbetsgruppens förslag. Även när det gäller skallereformen pågår en beredning inomregeringskansliet, där samordningen med livsmedelspolitiken och effekterna förjordbruket är viktiga delar. Eftersom beredningen fortfarande pågår i dessafrågor kan jag inte gå in pa de detaljförslag som nämner i sininterpellation. Förslaget lill ny regionalpolitik innebär en lång radförändringar jämfört med tidigare. Bl.a. föreslås atl nuvarandeslödområdesindelning förändras så all endasl ivå stödområden anges - stödområde1 och 2- motsvarande i huvudsak nuvarande stödområde A och B. Vidare föreslåsförenklingar och förbiltlringar av de regionalpolitiska företagsstöden ochglesbygdsstöden. I förslaget belönas också beiydelsen av en effekiiv samordningmellan samhälls- och polilikornråden som är av siirskild belydelse för denregionala ulvecklingen. Denna samordning belönas också i arbelsgruppensförslag lill ny målformulering för jordbrukspoliiiken. Del siöd tillmellanstäder som i interpellationen omnämner sorn ett hot molglesbygden, finns inte med i propositionen som regeringen lade fram förriksdagen. Jag har hiir gell några exempel på hur de frågor somAnnika lar upp samordnas inom , såväl i sak som iliden. En osäkerhet i sammanhanget är atl samhällsförändringar -vare sig de initieras från regering och riksdag eller inte - sker som endynamisk process. Det blir därmed i det närmaste omöjligt alt exakt förutsevilka konsekvenser olika förändringar på längre sikl kan medföra för olikagrupper. Men denna osäkerhet får inte hindra oss från all falla beslut omnödvändiga förändringar Därför är del viktigt all kontinuerligt följautvecklingen vid en reformering av jordbrukspolitiken m.fl. områden - intebara ha en kontrollstation efter vägen. Regeringen har redan föreslagitförstärkningar på vissa områden. Regeringen har också gell en särskildutredare i uppdrag all utreda del framlida sialisiikbehovel inom jordbruks- ochlivsmedelsseklorn. Avsikten är bl.a. atl få fram statistik som på etttillförlitligt säll kan belysa ulvecklingen inom sektorn efler en reform. AnnikaÅhnberg nämner också förhandlingarna med EG och . NärGATT-förhandlingarna startade hade jordbruksmarknaderna under en längreperiod obevekligt rört sig mol närmast kaotiska förhållanden. 34 sakerna måste angripas. Vår ochandra i-länders slödpolitik driver fram överproduktionsom endasl kan säljas på världsmarknaden lill priser långt under produktionskostnadernamed hjälp av kraftiga subventioner GATT-förhandlingarna håller den tidtabell som överenskomsi . redovisade de viktigaste förhandlingsparternahur de ansåg att den överenskomna målsättningen "successiva kraftiganeddragningar av stöd och skydd lill jordbrukei" bör uppnås. Redan dessaförslag innehåller beiydelsefulla närmanden parlerna emellan, vilkel får sessom posiliva tecken inför den förhandlingsfas som förestår. Här vill jag dock understryka atl den nu aktuella reformenav vår jordbrukspolitik slår på egna ben. Den parlamentariska arbetsgruppensförslag utgår från elt oförändrat gränsskydd. Gränsskyddet skall sänkas endasli takt med all andra gör motsvarande prestationer inom ramen för GATT-förhandlingarna. pågår en jämförande kartläggning avSveriges regelverk i förhållande lill EG;s regelverk. Jämförelsen syftar lillall konstatera i vad mån det finns olikheter mellan EG;s och den svenskalagstiftningen. Detta arbete berör bl.a. livsmedelslagstiflningen. Del är ännuför tidigt att ange i vilka frågor det kan bli aktuellt med en förändring avdet svenska regelverket. Redan i propositionen om och denvästeuropeiska integrationen, konstaterades alt fullständig harmonisering påjordbruksområdet i praktiken förutsätter medlemskap i ;s gemensammajordbrukspolitik (CAP). För jordbrukspolitiken har man mellan EFTA och EGalltså överenskommit atl dessa frågor kommer att ligga utanför de förhandlingarsom nu har inletts. Avslutningsvis vill jag åter betona de stora möjlighetervi nu har att falla elt långsiktigt livsmedelspolitiskt beslut som är samordnatmed annan politik och atl vi nu har en kanske unik möjlighet att göra en samladlivsmedelspoli-lisk bedömning. Anf.20 (vpk); Jag ber att fä tacka för svaret på min interpellation. ellsvar som jag dock inte kan känna mig riktigt nöjd med. Jordbruksministern sade i sitt svar att han har förståelseför atl jordbrukare känner osiikerhet men atl det ärofrånkomligt i en situation som den vi har . Jag lycker att detta på ett utmärkt sätt uttrycker dennonchalans som regeringen visar inför den oro som människor faktiskt kännerVisst kan man känna osäkerhet i en period av stora förändringar men dennaosäkerhet skulle faktiskt lindras högst betydligt om regeringen hade visat brydde sig om denna oro och tog den på allvar och att man har en positivuppfattning om vad denna näring kommer att betyda för vårt land i framlidenoch om man arbetat för att främja jordbrukspolitiken frän dessa utgångspunkter. Jag kan ibland inte låta bli all göra jämförelser med denelinlensiva indu-slrin, som sysselsäller i slorleksordningen 100 000 människori vari land. Där har man känt en stor oro inför vad en förändrad energipolitikkommer atl betyda för möjligheten alt behålla arbetstillfällen för dessamänniskor. 5iY(/' på interpellationer Detta ärockså en berättigad oro, men här har man från samhällets sida ål-minslone visatsä mycket respons alt man tillsatt en särskild utredare för att se över hur manskall möjliggöra alt den elinlensiva industrin inte skall drabbas negativt avden förändrade energipolitiken. Det är någonting liknande jag efterlyser närdet gäller jordbrukei. Varför skulle man inte kunnat resonera på del sättet? Härär många hundra lusen människor faktiskt direkt eller indirekt berörda av vadsom händer rned det svenska jordbrukei i framliden. Vad kommer alla dessa förändringarsammantagna att innebära för denna näring och för dessa berörda människor? Finnsdel anledning alt fundera över vad man bör göra frän samhällets sida för allundvika negativa konsekvenser? Men så har man inte resonerat. Man har låtit en lång radolika utredningar och förändringsprocesser pågå ulan att försöka se vad detinnebär för näringen sammantaget. Jordbruksministern räknar i sill svar upp de olika områdensom är berörda; miljöpolitiken, regionalpolitiken, energipolitiken,skattepolitiken. Allt detta lycker jag belyser på ett tydligt sätt attregeringspolitiken i stort sett kommer . Egentligen ärallting under utredning och del mesta är myckel oklart. Jordbruksministern säger också alt det är bra all alladessa förändringar pågår på en gång. Jag iir inte så säker på att de som ärmest berörda känner på det sättet. Jag tror i stället atl de kanske känner althela tillvaron är i gungning. Jordbruksministern sade att det är bra alt allaförändringar pågår på en gång. eftersom del ger möjlighel lill en saniladbedömning. Men varför har då ingen gjort ett försök lill en :,ådan samladöedömning? Jag ställde denna interpellation , och myckelhar hänt som gjort alt svaret har dröjt lill . Jag hade precis samma fundering i det särskilda yttrandesorn jag lämnade lill livsmedelspolitiska arbetsgruppens rapportsom då var färdig. Syftet med all ta upp del då och i en interpellation idecember var just all det skulle finnas möjlighel inför vårens många vikligabeslut att redovisa en sådan samlad bedömning. Del verkar nästan som om jordbruksministern och jagdefinierar begreppet "samordning" pä olika sätt. Del verkar som ornjordbruksministern tror alt samordning betyder , alt bara för all enmassa saker händer är de samordnade. Men så är del inte. Samordning blir det först om inan ställer sig frågorna;Vilka blir de sammantagna effekterna av olika förslag på olika områden ochförslag som kanske går i olika riktning? Hur skall vi möta dessa förändringar? Del kan hända all medan vi fortfarande tror alt överskotisproblematikenär del stora problemet för svenskt jordbruk, så är i själva verket del verkligtangelägna problemet brislen på framtidstro inom näringen. Unga människor vägarinte salsa på en framtid inom jordbrukei därför atl de upplever alt resten avsamhället inte lycker att detta är angelägel. Del verkar som om resten avsamhället tror att maten kan man handla i affärerna, så varför behöver manbönder? Om deltaär den bild av den politiska uppfattningen kring jordbruket som vi lyckatsförmedla lill jordbrukarna är della ell underbetyg ål oss allihopa. Del äroerliörl allvarligt atl många människor i vårt land känner det så. Från regeringens sida borde man visa att man bryr sig omdem som är verksamma i denna näring, all man lar dem och deras arbete på allvaroch all man faktiskt tror på en framtid för det svenska jordbrukei. Del hadekunnat ske genom att från regeringens sida göra en sådan samlad bedömning ochföra fram både det rnan tyckte kunde vara negativt och del som är bra iforändringsprocesserna, liksom tala om vad man är beredd all göra för allunderlälla denna omställning. Jag tror inte atl just del framlida sialisiikbehovel, sornjordbruksministern särskilt pekade på, kanske är den mest angelägna frågan isammanhanget. 21 (); I likhet med tror inte jag alljordbrukarna runt om i vårt land blir så mycket lugnare av det svarjordbruksministern här gav. Jordbruket är trots allt en viktig näring. Del är en avvåra basnäringar, en huvudnäring skulle man kunna säga även om den intesysselsäller så myckel folk. Mänga människor är ändå involverade i den processsom leder fram lill alt det finns mal av en bra kvalitet i butikerna. Jag kan instiimma med alt många känner sigutslängda och oönskade på grund av mänga av de saker som händer. Del handlarinte bara om förslaget från den här arbetsgruppen. Det är också sådana sakersorn när slatsminislern slår här och säger all vi inte borde dricka mjölk, fördel är inte särskilt bra. Sådana uttalanden drabbar jordbrukarna hårt. Del ärsådant som vi egentligen inte skulle ha. Jordbruksministern hänvisar ofta till internationellaförhållanden. Men människor sorn har en litet vidare blick över världen serkanske detta ur en annan synpunkt. Jag länker närmasl på som kanen hel del om dessa frågor Jag hörde honom för en lid sedan lala om allmöjligheten atl producera livsmedel är en mycket stor tillgång som vi skallvara rädda om. Den möjligheten kommer att vara guld värd framöver. Del faktumatt vi har elt överskott av livsmedel som vi inte förbrukar inom värteget land och som vi har bekymmer med, kan i stället bli en stortillgång. Därför är det viktigt alt vi får en jordbrukspolitik myckel snabbt nusom ger den framtidstro som rnåste till för atl unga människor, och även andra,skall våga satsa på jordbrukei. Lösningen av dessa problem ligger inte bara i all vi fårmöjligheter att producera livsmedel, utan också i atl vi kan producera andrasaker Det är framför allt viktigt atl vi får en ordentligt utstakad vägför hur vi skall använda den areal vi inte behöver för livsmedel. Då ligger energifrågorna närmast. Därför är det viktigtall vi också får en energipolitik så atl biobränslena får en ordentlig plats.För delta krävs vissa saker Del krävs miljöavgifter som jordbruksministern varinne på, men del krävs också - och det borde regeringen kunna hjälpa till medförslag om -alt man inte beskattar biobränslena på samma sätt som man beskattarandra bränslen och drivmedel. På det sättet skulle man kunna ge biobränslenabra förutsättningar. Det finns många motiv för della utöver det faktum att vihar kapacitetoch möjlighet all producera delta inom landet. Även miljöfrågorna är viktiga.Genom att vi satsar mer på biobränslena kan vi skydda miljön. Vi hade en ekonomisk politisk debatt därman redovisade vilka underskoll vår handelsbalans kommer atl få under dennärmaste framtiden. Också della skulle lala för den här saken. Det är viktigt med en energipolitik som harmonierar meddessa strävanden och ger möjlighet för jordbrukei alt producera energi. Jordbruksministernvar också inne på skattepolitiken. Naturligtvis har den stor belydelse. Där har vi en hel delfrågor att bevaka. Vi har detta med kviiiningsrällen, vi har della med enomläggning av skallen sä atl jordbrukarna i slor utsträckning får bildaaktiebolag osv. Vi har också frågor om skogsvårdsavgiften och liknande sombelastar jordbruket och skogsbruket väl hårt. Regionalpolitiken togs upp här. Jag skulle vända på detoch säga: För att vi skall få en bra regionalpolitik krävs att vi har enjordbrukspolitik som gör del möjligt för jordbruket atl existera. I väldigtmånga av våra landsbygsom-råden är ju jordbruket ryggraden i det näringsliv somfinns och förutsättningen för all vi skall ha en levande landsbygd. Det är naturligtvis också viktigt atl få in miljöfrågornai della sammanhang. Jordbrukei har naturligtvis en påverkan på miljön - allmänsklig verksamhet har det. Men jag skulle vilja påstå all påverkan frånjordbrukei är relativt begränsad. Vi har kanske ell annat problem isammanhanget, nämligen all inånga andra verksamheters påverkan på miljön såsmåningom kommer alt försvåra möjligheten atl producera livsmedel. Vi serredan denna utveckling i andra länder - i och iiven i Centraleuropa.Detta är elt bekymmer Det skulle vara skönt om jordbruksministern nu kunde geoss något på vägen, så atl vi kan förvänta oss en framtidstro ute bland vårabönder och våra ungdomar. Se bara på lantbruksskolorna, som har svårt att fånågra elever beroende på att man inte tror på framliden! Det här ärallvarligt, jordbruksministern! Jag har litet svårt atl förslå AnnikaÅhnbergs sätt alt resonera. Hon uttrycker sig ungefär så, alt om vi brydde ossom den oro som finns, om vi tog den på allvar i regeringen, då skulle vi göraen samlad bedömning. Men det är ju precis den samlade bedömningen vi gör Viarbetar ju nu i regeringen med en livsmedelspolitisk proposition, som skall taupp just de områden som har efterlyst och som jag har exemplifierat- effekter i fråga om skattepolitik, energipolitik, regionalpolitik och andraområden - till en samlad bedömning. Den beredningen håller vi alltså på med.och vi avser alt lägga fram en proposition till om detta . Dåkommer ju all få se på vilkel sätt vi har försökt sammanfatta dettatill en helhel. Om vi har misslyckats eller inte. det får vi naturligtvis sedå. Som väl vet är vi i regeringen starktintresserade av atl tillsammans med så många partier som möjligt kunnaåstadkomma en bred Diirför för vi ocksä informella samtal med depolitiska partierna i kring dessa frågor Självfiillet är vår avsikt, som jag har ullryckl iinterpellationssvaret, att försöka åstadkomma en samlad bedömning. Då menar jagatt det är en fördel atl beslut kring andra frågor -energipolitiken,.skattepolitiken, regionalpolitiken - förbereds vid ungefärsamma tillfälle. Om det är någonting som bönderna i efterlyser, så årdel ju all få långsiktiga spelregler för jordbrukei. Del måsle väl då vara enfördel atl i ell livsmedelspolitiskt beslut kunna ta hänsyn till effekten avandra polilikförändringar ungefär , snarare ån all regionalpolitiken -som påverkar jordbruket i hög grad, såsom alldeles riktigtsäger - skulle komma om ell par år, energipolitiken ylleriigare någol årsenare, etc. Det måste alltså vara en unik fördel för oss, når det gäller attkunna stödja del svenska jordbruket, atl vi kan göra en livsmedelspolitiskreform som förändringarna sker på de andra områdena. Del år sannerligen ingen nonchalans, , närman konstaterar atl det finns en oro. Del vore nonchalanl all gömmaundan oron. Och oron finns ingalunda enbarl därför atl vi förbereder en reform.Oron har ju sin grund i de verkliga förhållanden, . de förhållandensom råder i jordbrukei i och i andra länder . Om ingenting görs,orn vi inte lar vårt ansvar när det gäller all försöka reformera jordrbrukspolitiken och åstadkomma en produktion i balans, så fär vi fortsatt försämring,fortsatt urgröpning av lönsamheten genom överskoll, forlsatl oplaneradförbuskning, forlsatl nedläggning, fortsatt ström från glesbygden av ungamänniskor vilka, som säger, ofta lycker att de inte orkaröverta föräldrarnas gårdar utan flyttar ned till kusten, osv. att blunda för den oro som har sin grund i de verkliga förhållandena -det vore verkligen en nonchalans mot jordbrukei. Vad vi hoppas åstadkomma är som sagt en så bred samlingsom möjligt i kring en jordbrukspolitik som skall bygga på balans ochdärmed bättre förhållanden långsiktigt, och klara spelregler för jordbruket. Enrad av de frågor som och var inne på kommerdå att vara mycket viktiga. Jag vill dock säga till ; Alt åena sidan tala om den brist på framtidstro som finns hos ungdomen, och å andrasidan själv bidra till all sprida myter - del är ingen bra idé. Kan vi intevara överens om det, ? Statsministern har inte uppmanatsvenska folkel atl sluta dricka mjölk - varför sprider denmyten? Om nu liksom jag är seriöst intresserad av all ungamänniskor skall la vårt intresse för jordbrukei på allvar, då tycker jag inteall man behöver sprida sådana felaktiga myter. har däremot rätt i atl energipolitiken,liksom skattepolitiken och regionalpolitiken, har slor betydelse förmöjligheterna alt åstadkomma ell livskraftigt jordbruk, vilkel är del mål somjag i varje fall har för ögonen för framliden. Även om skattereformen nu fortfarande bereds iregeringskansliet, så finns del i den lagrådsremiss som har lagts fram en radförslag som är förbålt-ringar ur jordbrukarnas synpunkl jämförl med vad somföreslagits i skatteul- redningar.Slutresultatet på den punkten får vi alltså sedermera återkomma lill. Men de frågor som och hartagit upp här betyder givelvis myckel för jordbrukets framtid -energipolitiken, skattepolitiken och regionalpolitiken. Min förhoppning är atlvi skall kunna ta hänsyn lill de polilikområdena, och andra, när vi utformarjordbrukspolitikens framlid, sä atl del blir en samlad bedömning, så atl vi iSverige skall kunna få ett livskraftigt jordbruk , ett jordbruk somockså får långsiktiga spelregler AiiL23 (vpk); Herr lalmanl Jag skall inte blanda mig i debatten omdrycker: jag håller mig helst utanför sådana debatter. Men jag vill gärna laupp en del av del andra som jordbruksministern berörde. Innan jag kom hit lill trodde jag all riksdagenvar en myckel långsamt arbetande församling. Sedan jag kom hit har jag på ettibland ganska hårdhänt sätt fått lära mig atl så är det inte. När regeringenhar lämnat sin proposition, har vi andra på oss all förhålla oss lillden. Del är fullkomligt ohållbart atl, som jordbruksministern säger, regeringennu skall göra den långsikliga bedömningen av de sammantagna effekterna förjordbruket, och sedan lämna den i form av en proposition till , varpaövriga - den politiska oppositionen och andra intressen i samhället -har 14 dagarall förhålla sig lill denna proposition och komma med eventuella förslag. Delkallar inte jag alt på ett seriöst sätt bedriva ell långsiktigtjordbrukspolitiskl arbete.