prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad vi har gjort är alt vi har hänvisat till den beredningsom pågår och sagt alt vi avvaktar det heltäckande förslagetinnan vi tar ställning i olika delfrågor. Jag tror alt det är ell klokt beslut. Jag vill säga någol om delta med ständigutvärdering som var inne på. Naturligtvis mår all verksamhet bra avalt utvärderas till och från, och det är ingenting som det behövs särskildabeslut om i denna kammare. belänkande behandlar en rad motioner om svenskundervisningen förinvandrare. Del är inte så länge sedan den nuvarande organisationen försvenskundervisningen utformades, och del finns förvisso en rad brister i denundervisning som bedrivs i kommunerna. En del brister har rättals till, men delfungerar inle på del mest effektiva sättet. Deltagäller bl.a. problemen med dem som får svenskundervisning via grundvux, vilkettidigare har lagils upp i debatten. Del gäller t.ex. också brislen påflexibilitet när del gäller placering i grupper. Ofta hamnar analfabeter ochakademiker i samma grupp, vilket leder lill dålig undervisning för alla. Delfinns också brister i fråga om samhällskunskap inom sfi. Delta är allvarligt,eftersom alla invandrare som kommer till vårt land har stort behov av kunskaperi hur vårt samhälle fungerar och vilka rättigheter, men inle minst vilkaskyldigheter, vi alla har i det svenska samhället. 1989/90:36 30november 1990 mation och undervisning omdelta medverkar lill att undanröja problem för invandrarna, men även till altundanröja fördomar hos svenskar. Målsättningenmed svenskundervisningen måste vara att invandrarna så snabbt som möjligt skallinlemmas i del svenska samhället, komma i arbete och kunna försörja sig själva.Det är då viktigt att invandrarna kan få ett arbete som motsvarar derastidigare utbildning. Invandrarakademikernahar här särskilda problem. Kraven på kunskaper i svenska är större när detgäller den gruppen. De har också större studievana och slörre möjligheler atttillägna sig kunskaper. De bör därför få en mer kvalificerad undervisning ochäven få möjlighet att studera på heltid. Delmåste kanske inle vara fråga om lärarledda lektioner . Utrymmeför självstudier måste också finnas. Språkinlärning kan ju numera ske medtekniska hjälpmedel, vilka bör utnyttjas i del här sammanhanget. Invandrarnabör inle heller mötas av hinder för alt snabbt komma i gång medsvenskundervisningen. Enligten cenlermolion bör kompetenskraven för lärare inom svenskundervisningen sesöver. Både SÖ och riksrevisionsverkel har i sina rapporter lill regeringenpåtalat dessa och andra brister i sfi-undervisningen. Ioch med all regeringen i tilläggsbudgeten anslagit pengar för att de som variti landet skall få rätt till svenskundervisning, har en vissförbättring skett. Vi har i utskottet behandlat den här frågan, och vi anseralt förlängningen skall gälla så att ingen skall komma i kläm ochhamna utanför svenskundervisningen. Vii förutsätter att regeringen tar hänsyn till de synpunkter som harkommit fram i de avlämnade rapporterna och på annat sätt, samt att regeringenåterkommer lill med förslag som medför en kraftig förbättring avsvenskundervisningen för invandrare. har därför i detta lägeavstått från all reservera sig i den här frågan. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Jag skall på önskemål från presidiet fatta mig kort. harinle avgeit någon reservation lill della belänkande, utan vi har endast eltsärskilt ytirande. Vi ämnar komma igen under den allmänna motionstiden och närpropositionen kommer , men jag vill ändå nämna några saker. Enbra utbildning för invandrarna ger myckel mindre kostnader för framtiden. Deeventuella ökade kostnader som kommer alt behövas för undervisningen germycket snart utdelning. Invandrarna kommer all få lättare att få ett arbete påvilken nivå det än är fråga om. Del är svårt atl klara av ett arbete ulan altha kontakt med arbetskamrater, utan all kunna läsa instruktioner osv. Den somdessutom är högutbildad behöver ha en ännu bättre utbildning i svenska. Delär myckel bra atl man nu i propositionen föreslår att man kan få grund-sfi ävenefter . Behovet av alt lära sig svenska minskar ju inte när man varit iSverige och inle kan lala svenska, utan behovet ökar, menmotiveringen alt lära sig minskar Människor upptäcker alt de kan överleva ändå. Detär vikligl att vi uppmuntrar invandrarna all lära sig svenska, och del ärsärskilt viktigt an vi uppmuntrar kvinnorna. Det är ofta så all mödrarna lärsig svenska myckel dåligl och förutom all de inte får kontakt med samhälletmister de ibland kontakten med sina barn. Barnen har fåll en dålig hemspråksundervisning,eller de har i vissa situationer inte velat tillgodogöra sig den. De lalarutmärkt bra svenska, men de talar sill modersmål dåligl. Dels bör man försökaall få dem att behålla sitt modersmål, dels intensifiera försöken atl fåkvinnor att lära sig svenska. Detär självfallet viktigt atl man har grupper som kan fungera ihop, som MarianneAndersson sade. Det går kanske inle på mindre orter atl bilda mångadifferentierade grupper, men på slörre orter bör det självklart vara så, atl desom har sludievana placeras för sig och kan bedriva heltidsstudier. Alldel på flyktingförläggningarna är svårt atl motivera de asylsökande all läsasvenska är uppenbart. De vet inte om de skall få stanna i , Slora summorläggs därför ner på den undervisningen ulan att del ger någol vidare resultat.Man får nog länka över hur man skall handskas med delta. Målet är enförkortning av väntetiderna, men vi har inte sett utvärderingen av möjligheternaännu. finns det de som har vislats länge här i landet, och en delkommer all få göra del framöver på grund av den slora tillströmningen avflyktingar just . Det är en fråga för sig. Vi avser, som jag sade, allåterkomma i frågan. var enbarl ell litet tillägg till vårt särskildayttrande. 1989/90:36 30november 1990 I delta belänkande har jag och mina partikamrater två motioner. Denena gäller sfi - svenskundervisning för vuxna invandrare -, och den andragäller grundvux. Imotionen om svenskundervisning för invandrare vill vi värna om de invandraresom av någon anledning har missat den erbjudna undervisningen. Jag anser alt demåste kunna få utbildningen i fråga, oavsett vilken lid som har förflutit frånderas ankomst till . Enannan fråga är atl del är någol fel på våra utbildningsmetoder. Jag har försökthävda atl i den urgamla sfi, där fackföreningen aktivt rekryterade invandrarelill svenskundervisningen och arbetsgivaren hade det ekonomiska ansvaret,fungerade del bättre. Samhället och föreningslivet blev mera synligt ochpåtagligt för de elever som dellog i kurserna. lever vi dock i andra lideroch under andra förhållanden. Jag är övertygad om all en sammanhållenhellidsundervisning, där man lar hänsyn lill elevens möjligheler och harnivågrupperingar, är bättre lämpad för dagens invandrare, Ivår motion om grundvux har vi krävt atl skall få i uppdragall utarbeta klarare regler för all de mål som två gånger harbeslutat om avseende invandrar- och minoritelspoliliken skall uppnås. Invandraresom saknar grundläggande kunskaper betraktas som elever enbart i svenskundervisningen,med påföljd atl det blir förbjudet för dem alt lala sitt modersmål i vissaskolor. Tvåspråkigalärare som har möjlighet atl motivera invandrarna lill studier hindras i sittutövande trots all bestämmelserna säger någol annal. Läroplanen ochbestämmelserna ger fakliskl skolan nästan obegränsade möjlighe- 1989/90:36 30november 1990 Tolkhjälpen ärbegränsad, och då borde de tvåspråkiga lärarna ha en positiv betydelse förskolan och eleverna. kan eleverna inte följa utbildningen i deämnen som inle avser ren svenskundervisning, med påföljd all de hoppar av frånutbildningen i fråga. Detär rikligt som utskottet konstaterar att länsskolnämnden är den rätta instansenatl vända sig till om svårigheter uppslår avseende principer av den art som vihar beskrivit i vår motion. Mitt krav återstår ändock - bestämmelserna bordeges en översyn. Med hänsyn till arbetet i departementet avseende sfi och ytterligareinsamling av erfarenheter från grundvux avstår jag från ett yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Företogs lill avgörande kulturutskottetsbetänkanden /90:KrU4 och KrU6 samt utbildningsutskottets belänkande1989/90:UbU5. Mom. 1 Utskottels hemställan bifölls. Mom.2 (statsbidrag till investeringar vid vissa museer) Förstbiträddes reservation 1 av och med 26 röster mol16 för reservation 2 av . 222 ledamöter avstod från all rösta. Härefterbifölls ulskoltets hemställan med 230 röster mol 24 för reservation 1 av JanHyttring och . 12 ledamöter avstod från alt rösta. Mom.3 (stöd lill vissa lokala och regionala museiverksamheter m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 3 av acklamation. Mom. 1 (utlåning påbibliotek av radio- och TV-program på video) Utskottetshemställan bifölls med 249 röster mot 17 för reservationen av . Mom. 1 (slalsbidragsreglerför svenskundervisning för invandrare inom grundvux) Utskottetshemställan bifölls med 216 röster mot 50 för reservation 1 av . Mom. 3(svenskundervisningen för invandrare m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 178 röster mol 85 för reservation 2 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottels hemställan bifölls. 1989/90:36 30november 1990 16§ Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av talmannen medgav kammaren atl deärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang i början av kammarensarbetsplenum . betänkande 1989/90:JoU6 Vattenvård m.m. betänkande 1989/90:6 gäller vallenvård. I belänkandetbehandlar utskollel 103 motionsyrkanden från allmänna motionstiden 1989.Yrkandena gäller bl.a. förslag om aktionsplan mol föroreningar i sjöar ochvattendrag, vidare nationellt och internationellt arbete mot havsföroreningar,industri- och avloppsrening samt en del regionala miljövårdsfrågor. Utskottethar ställt sig bakom ett tillkännagivande i anledning av motionsyrkanden frånmoderater och centerpartister. gäller den allvarliga miljösituationen ide svensk-norska gränsvaltnen. I övrigi har de flesia motionsyrkandenaavstyrkts av utskottet med hänvisning lill bl.a. vad som beslutades vidbehandlingen av miljöpolitiken inför 1990-lalel , miljöarbetet iinternationella sammanhang samt ett förslag lill reviderad plan som väntas imars 1990. Då del gäller miljösituationen i de svensk-norska gränsvattnen måstejag trots stödet för tillkännagivandet säga något. Del är, herr talman, storavärden som slår på spel, om vattenkvaliteten i Glömma, ochIdefjordsområdet inte förbättras. Situationen är nu så allvarlig alt de svåraföroreningarna hotar växt- och djurlivet i havet. Därmed hotas också fisket,och stora rekreationsvärden för många människor slår på spel både i och iSverige. Delhar länge ansetts som stötande och är också orättvist ur konkurrenssynpunktnär svenska förelag har ålagts mycket hårdare krav än vad som gäller förföretag i samma bransch i vår nära omvärld. här fallet är del så all den förra norska regeringen genom sitt miljövärnsdepartementdeklarerat sin målsättning all stoppa föroreningarna före Delär löften som den förra norska regeringen givit den men somman nu har gått ifrån. Det innebär atl man först skärper kraven på reningav bl.a. Saugbruksforeningens utsläpp i . Det är djupt beklagligt atlSveriges regering har accepterat denna fördröjning, som ju kommer atl leda förstörd nordbohuslänsk skärgård under ytterligare minst tre år.Miljöministern borde ha krävt av sin norska kollega alt stå fast vid sinalöften. Jag hälsar dock med tillfredsställelse att även socialdemokraterna iutskollel ställt sig bakom tillkännagivandel om betydelsen av atl ifortsättningen med all kraft driver dessa frågor vidare. Del fortsattasamarbetet måste alltså, som utskottet skriver, "med nödvändighet ledalill en avsevärt förbättrad miljösituation i dessa gränsvallen". I reservation 10 tar vi moderater upp fråganom ett permanent övervakningsorgan för m.m. Vi framhåller ireservationen att även om stor samstämmighet råder om ambitionsnivån i stortbeträffande del internationella miljösamarbetet, så är omedelbara ochlångtgående samhällsinsatser nödvändiga. Miljön i påverkas bl.a. av förhållandena iSverige och . Insatserna för att förbättra denna havsmiljö måstesamordnas än bättre i framliden. Annars är risken stor all de blirverkningslösa. Det är därför vi moderater vill att regeringarna i ochDanmark skall inrätta ell gemensamt permanent miljöorgan för miljö.Regeringen bör alltså nu vidta de åtgärder som fordras för all få till ståndell sådant miljöorgan. Vi hoppas all stöder förslaget och gerregeringen detta till känna. Då det gäller vår reservation angåendeövergripande plan mot föroreningar i sjöar och vallendrag, reservationen nr 1 ibetänkandet, kan en hel del sägas om de problem som las upp men också ominformation som inle kommit utskottet'till hända inför och under ärendetsbehandling. Vi moderater tillsammans med företrädare för ochmiljöpartiet i utskollel följer i reservationen upp de yrkanden som framförts ien partimolion samt i två andra moderata motioner. Vi menar alt många av vårainsjöar och vallendrag utgör dricksvallensreservoarer för betydande områden ochalt erforderlig beredskap saknas för den allt hotfullare föroreningssituationen.Vi anser atl en samlad syn på dessa problem nu krävs och atl regeringen därförbör ge i uppdrag all utarbeta en plan mol föroreningar iSveriges sjöar och vallendrag. Planen skulle bl.a. möjliggöra en mer djupgåendemiljöanalys av våra insjöar och vattendrag. Det menar vi är en förutsättningför alt kunna priorilera fortsatta åtgärder och samordna myndighelsarbelel. handlingsplan bör dessutom miljörisker i samband med sjötransporteruppmärksammas och forskningsbehoven klarläggas. Vi vill ge regeringen dettatill känna. Så var det detta med information som ejkommit utskollel till del. Det föreligger tydligen enligt den information somjag har fått ett regeringsbeslut om alt uppdra åt altutarbeta underlag för en nationell strategi för god vallenkvaUlel. just del som vi har tagit upp i våra motionsyrkanden och i reservationen1. Vi tycker alt del är beklagligt alt utskottet inte anses höra lill deinstanser som är så viktiga för regeringen all de fått ta del av den härinformationen. Den har gått till en hel rad departement och till myndigheterutanför . gar detta och slällerundrande frågan till socialdemokraterna: Vad beror Prot. 1989/90:36 detta på? Jag vill lill sist yrka bifall till dereservationer som är underskrivna med moderata namn och i övrigi lillutskottets hemställan. De 103 förslag som behandlas gäller frågor som berör vattnet ivårt land, vattnet vid våra kuster och de krav som vi vill ställa på regeringenatl skall öka sina insatser i del internationella miljöarbetet. Påsocialdemokraterna blir man alltmer besviken när det gäller just miljöpolitikeni detta avseende. 103förslag finns alltså att behandla nu och inte mindre än 38 reservafioner. Entredjedel av de förslag som diskuterar kommer från . Dåkan man fråga sig varför del bara finns sex reservationer där representanterför finns med. Delfinns en anledning fill det som jag gärna vill lala om. När vi diskuterade dehär frågorna i utskollel vädjade utskottets ordförande lill oss att om möjligthänvisa lill de tidigare betänkanden där frågor som återkommit har ställtsunder proposition. Vi i rättade oss efler dessa vädjanden - alltför att förenkla arbete, med tanke på den lunga arbetsbörda imiljöfrågor som ju har varit för handen. Men vi fann attreservationer anfördes från övriga partier, också i frågor som vi tidigare hadebehandlat. Vii har nalurliglvis inle ändrat vår uppfattning i och med detta. Jagvill genom följande röstförklaring yrka bifall till en rad reservationer somofta har motionsyrkanden från som bas. Det gäller reservationerna 5, 6,10, 11, 13, 16, 21, 25 och 31. I övrigi yrkar jag givetvis också bifall till dereservationer som helt och hållet är folkparlistiska, nämligen reservationerna1, 4, 7, 8, 17 och 26. Jagtror, herr talman, att del var många som under den norskavalrörelsen kände bitterhet när vär miljöminister ställde upp bakom sin socialdemokratiskakollega i och accepterade atl man i , tvärtemot tidigare löften,ville senarelägga de planerade reningsåtgärderna i södra nära svenskagränsen. Del är bra att ett samlat utskott nu säger till regeringen atl dennakraftfullt måste driva kraven på miljöförbättrande åtgärder. Menhur avslöjande är det inle för socialdemokraterna när partilojalitet ochmaktslrävanden prioriteras långl mer än miljön? Hur kunde bara -som tidigare, det var en läpparnas bekännelse, ansåg all borde ta itu medreningen av och alla utsläpp från framför allt pappersindustrin där- så hell plötsligt vända helt om? Jo,det handlade om atl vända kappan efler den norska valvinden. Broder-partiet iNorge var i nöd. Den norska socialdemokratiska statsministern och ävenmiljöministern hade ju inle gjort någol och stod inför folkets dom i val. Dåryckte den svenska socialdemokratin ul lill undsättning. Ingen kritik frånSverige. Hellre en norsk valvinsl för broderparliet än renare havsvatten vidNorge, och i . Men det norska folketgenomskådade delta och annal. Så nu står vi där 1989/90:36 30november 1990 försenatvallenreningsprogram för , sanktionerat av den svenskasocialdemokratiska miljöministern - en otrolig felspekulation med miljön sominsats. Och insatsen förlorades. Förklara det, - om det nugår! Varför motsätter ni er atl minsta lilla kritik utdelas för sådant spel medmiljön? Till er i , som så gärna vill framstå som liletmiljövänligt ibland, vill jag ställa följande fråga: Vad är det som är värl såmycket all ni släller upp med stöd för regeringen också ? Jagvill nu la upp några av de frågor där del inte har varit möjligt att i övrigtuppnå majoritet för skärpta åtgärder. Den första frågan gäller all geregeringen i uppdrag alt la fram en övergripande plan mol föroreningar i sjöaroch vattendrag. I botten finns en moderat motion och elt antal motioner,huvudsakligen från , om insatser när det gäller särskilda sjöar ochvattendrag. Socialdemokraterna har fått stöd från och kommunisternaför sitt avslagsyrkande. Detär fakliskl så, atl våra insjöar är våra främsta dricksvaltenreservoarer. Inleminst gäller detta , som är reservoar för . Faktum äratl den beredskap som behövs inför den allt mer hotande föroreningssituationeni dag saknas. Vi vill att regeringen skall ge i uppdrag att tafram en plan mol föroreningarna i sjöar och vattendrag. Utskottets majoritethänvisar lill alt del inte finns tillräcklig kunskap om de akutamiljöhoten. Därför avslås motionskraven. Det är väl ändå för bakvänt. Jagvill fråga: Finns del då inte ännu slörre anledning alt forcera det härarbetet, så all man snabbi kan ta fram del bakgrundsmaterial som erfordras föratt sedan få planen utarbetad? Kommer åtminstone ni i alt ändrauppfattning på den punkten lill nästa års behandling av den frågan? Vänsterpartietkommunisterna går del väl inte att hoppas på i detta avseende heller. yrkanden om en restaurering av våtmarker ligger i linjemed flera av våra motionsyrkanden. I våtmarker binds ju kvävet på ett naturligtsätt. Den svåra föroreningssitualionen i lindras. Återställandet avvåtmarker är en av de naturligaste åtgärder som kan vidtas för all minska bl.a.kväveutsläppen. I framliden behöver vi kanske inte binda så mycket medel förrationalisering av jordbruksfastigheter, och då bör frisläppta resurser enligtvår uppfattning bl.a. kunna sättas in när det gäller atl restaurera våtmarker.Regeringen borde vara mera aktiv på detta område. Därförär del naturligt atl kräva både en uiredning beträffande restaureringen avvåra våtmarker - del är också vad vi gör i reservation 7 - och uppköp av markför restaurering av våtmarker. Del senare kravet återfinns i reservation 8,som vi har framställt. Detfinns också ett stort antal reservationer om elt internationellt miljösamarbetei elt vidare perspektiv. Frågan om del internationella samarbetet är en av defrågor som vi har diskuterat under del gångna året. Därför hade vi, som jaginledningsvis nämnde, inle anmält några reservationer. Men för den skull kvarstårvåra krav på kraftfullare insatser. Därför har jag yrkat bifall till dereservationer som handlar om just dessa saker. Men här finns det anledning altbe socialdemokraterna om en statusrapport. regeringen kommit i sitthängivna arbete med all förverkliga uppdrag atl verka för enNordsjökommission? Vidareär del vikligl alt vi kan minska kväveutsläppen från de kommunalareningsverken. Del finns tre reservationer om detta, varav en är från folkpartietoch . Tack vare del stöd som socialdemokraterna får från moderaternakan alla motionskrav avslås, och vissl är del beklagligt! Regeringen bör förriksdagen redovisa förslag om skärpta krav i della avseende. Är inte deltarimligt, ? Och vad är del för speciellt moderat politik atl inteeftersträva minskade kväveutsläpp från de kommunala reningsverken? Eftervad jag nu har framfört vill jag, herr talman, bara säga att det i de motionersom vi behandlar finns många värdefulla förslag som, om de skullebifallas, kunde bli ell bidrag lill en bättre miljö. I övrigi kan jag konstateraatt socialdemokraterna har fåll stöd av minst ell parti - i första hand avmoderaterna, eller kommunisterna. Kanske - det är i varje fall min förhoppning- kan vi komma längre vid näsla års behandling av motioner som handlar omvattenvård. Avslutningsvisvill jag passa på alt fråga socialdemokraterna, som bär ansvaret i deltaavseende: Vilket är bäst för miljön, atl avslå eller att bifalla de förslag somfinns bakom reservationerna? 1989/90:36 30november 1990 INGVARERIKSSON (m) replik: lar verkligen i. Jag anser atl han faktiskt går tillöverdrift när han anklagar oss moderater för atl med hull och hår ha slukatallt vad socialdemokraterna har föreslagit. Del är ju inte mer än knappt elloch elt halvt år sedan vi behandlade regeringens omfattande proposition ommiljöpolitiken inför 90-lalel. Vidare beklagar sig över atl viinte har stött en lång rad av yrkandena här. Men dessa yrkanden har redan varituppe tiU behandUng. Vi anser atl skrivningarna i detta betänkande läcker införslagen på ett sådant sätt att vi inte har funnit anledning allreservera oss på lika många punkter som ni i . Vi anser alt det ärganska onödigt med den mängd reservationer som på det sättet uppslår. Vi kan juinle komma med samma reservationer . Det tycker vi äröverdrivet. ()replik: Men faktum är ju, atl med hjälp är det justsocialdemokraterna som har segrat, bl.a. i den fråga som jag nämnde här, dvs.frågan om all minska kväveutsläppen från de kommunala reningsverken. Om inleIngvar och moderata samlingspartiet hade stött den linjen hade detinte varit fråga om någon reservation, i varje fall inte från någon annan änfrån socialdemokraterna. Nej,del går inte all förklara bort det faktum all man vid många tillfällen när detgäller miljöpolitiken ser konturerna av en blå-röd koalition. Jag kan barapåminna om all ensamma har hjälpt regeringen till seger när detgäller naturvårdsgräns för fjällnära skogar, höjning av bidraget för alt räddahagar, nej till ytterligare anslag för kemikalieinspektionen, m.m. 1989/90:36 30november 1990 Exemplen är många, och jagtog upp ett aktuellt exempel för dagens omgång. Detgår inte all skylla ifrån sig som gör. Det är somi della fall har hjälpt socialdemokraterna till en seger. Del var alldelesonödigt, enligt vår uppfattning. INGVARERIKSSON (m) replik; Jag hänvisade till de förslag som lades fram i samband med denstora behandlingen av miljöpolitiken. Vi har tagit ställning, och vi har sammauppfattning . All man sedan måste ha lid på sig för alt åtgärda de härsakerna är en självklarhet. Delär en lång rad andra frågor där försöker driva en politik som inlestår i överensstämmelse med vad som är befolkningens önskemål.