prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Attforska om allergi är livsvikfigt och därför stöder jag denna mofion, även omjag mycket väl vet att allergiutredningen snart skall behandlas i riksdagen.Men jag tycker att det inte nog kan påpekas att forskningsresurserna påallergiområdet bör få en kraftig förstärkning, så att sambanden mellan miljöoch allergier kan utredas noga och förslag fill åtgärder därefter antas avriksdagen. Angåendereservation 8 vill jag framhålla att vi för samhällstrygghetens och folkhälsansskull måste satsa på en både tvärvetenskapligt och humanitärt helhetsinriktadforskning i vad gäller samhällets psykiska ohälsa. Samhälletsstora psykiska ohälsa manifesterar sig i en ökning av alkohol-ochdrogmissbruket, ett allt råare våld både som underhållning och i verkligheten,ökad kriminalitet utan egentlig vård av de dömda, mobbning, intolerans,politisk likgilfighet och t.o.m. ökning av självmordsfrekvensen. Allt detta ärknappast tecken på en allt större välfärd, snarare på en otrygghet i samhället. Serman till de allt fler som slås ut på arbetsmarknaden och blirlångtids-sjukskrivna och förtidspensionerade, måste man förstå att den fysiskaoch psykiska ohälsan kräver stora tvärvetenskapliga forskningsprojekt medsam-hällsvetenskapare, medicinare, psykologer och andra beteendevetare i aktion.Därför tycker vi att det är viktigt med forskning om psykisk ohälsa. Angåendereservation 14 vill jag säga att vi i vår forskningsmofion också har tagit upphandikappforskningen, dess målsättning och kravet att denna forskning måstehållas på minst samma nivå som . I många fall är det som är bra ochanpassat för de handikappade också bra för barn och gamla, ja, egentligen förhela samhället. Detta gäller t.ex. bostadsinredningsdetal-jer, trafikfordon ochutbildningsutrustning. Ett exempel är texten i telefonkatalogen. Hur många harinte svårt att tyda den utan att det för den skull räknas som ett handikapp? Vitar också upp vårt krav på en oberoende läkemedelsforskning. Vi önskar förslagfrån regeringen på hur en sådan forskning skall kunna verka oberoende av kravoch/eller och stöd från läkemedelsindustrin. Vilka läkemedel kan vi tillverka iSverige utan direkt krav på lönsamhet? Meningen med ett läkemedel är ju att maninte skall använda det om det inte är absolut nödvändigt, och att man skall frigörasig från läkemedelsberoendet . Det är självklart attberoendeframkaUande läkemedel skall undvikas om det är möjligt. 5Riksdagens protokoll 1989/90:136 1989/90:136 8 juni1990 Omett i framställt läkemedel inte får användas i , skall det inteheller få säljas någon annanstans på jordklotet. År det farligt för svenskarmåste det vara precis lika farligt för andra människor. Vinsten frånförsäljningen får inte gå ut över människors tillfrisknande. Detta har vi tagitupp i reservation 20. Helt i linje med detta resonemang stöder vi reservation7, som handlar om läkemedelsberoende. Svenskmedverkan i är miljöparfiet inte redo att stödja. Vi anser inteatt etiken kring detta projekt är till fullo utredd, vilket vi också harmarkerat i vår reservation 21. Just hörde jag i radions nyhetsrapporteratt man diskuterade om det skall vara tillåtet att i ett register översexualförbrytare samla in vederbörandes så att säga genetiska "fingeravtryck".Då ansågs att politikerna måste ta ställning till om detta är etiskt tillåtet.Man efterlyste alltså politikernas ställningstagande i denna gentekniska fråga. Dettaär just ett exempel på att politikerna inte har hunnit med tekniken. Forskarnastår där med sin kunskap och ber politikerna om hjälp hur den etiskt sett skallkunna användas. Härkommer åsikt om forskning om förståelse av kulturer,reservation 16. Den23 maj beslutades här i om åtgärder mot etnisk diskriminering.Från oppositionen förelåg yrkanden både om förbud mot rasistiskaorganisationer och förslag om olika utredningar mot etnisk diskriminering iarbetslivet, om kultur och svenskundervisning. Dessaförslag röstades ner av majoriteten. Men beslöts, enligtuppgift, om en ny utredning som skall undersöka om det inte ändå behövs en lagmot rasism eller förbud mot rasistiska organisationer Även frågan om etniskdiskriminering i arbetslivet skall undersökas. Denna eller skall enutredare utses. Detverkar som om regeringen inte vill ha förbud mot rasistiska organisationer Iförsta hand skall förbudet riktas mot individernas beteende. Först i andra handövervägs ett förbud mot själva organisationerna. Dennahandfallenhet att ena veckan fatta beslut att förbud mot rasistiskaorganisationer och förbud mot etnisk diskriminering i arbetslivet inte behövs,utan att andra åtgärder kan sättas in, men att efter drygt tillsättaen ny utredning, det visar enbart handlingsförlamning. Under1980-talet utreddes frågan , men varken regering eller riksdagkommer till skott. Hur allvarlig och angelägenfrågan är ser vi sorgliga exempel på. Dettaär en av orsakerna till att vill forska om förståelse av olikakulturer Den forskningen skall syfta till att förebygga rasism, religiösfanatism och se hur man kan öka förståelse och samverkan mellan olika ra- Härmedyrkar jag bifall till reservationerna 7, 9,16 och 20.1 övrigt ställer sigmiljöpartiet bakom övriga av mig undertecknade reservationer i detta betänkande. AnL 50 (): I socialutskottets betänkande nr 19 behandlas dels förslag somregeringen lagt fram i propositionen om forskning i avsnitt 14, dels mo- tioner som rörforskningsfrågor inom utskottets beredningsområde samt vissa anslagsfrågor Ettav de viktigaste förslagen för det sociala området inom forskningen är att ettsocialvetenskapligt forskningsråd inrättas under . Det skalli framtiden ersätta delegationen för social forskning och delegationen förinvandrarforskningen. reservation från moderata samlingspartiet och har man yrkatavslag på förslaget om ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd med denmotivering vi fått här , att de befintliga forskningsråden,speciellt då humanistisk-samhällsvetenskapliga och medicinska forskningsråden,kan stödja även den socialvetenskapliga forskningen. 1 andra hand har man yrkatatt det nya rådet inordnas under ansvarsområde. I denreservationen är även med. Delegationenför social forskning är ett sektorsorgan, knutet till socialdepartementet.Delegationen har utvecklat sitt arbetssätt så att detblivit alltmer likt forskningsrådens. Delegationen för social forskning kanutan större förändringar uppfylla de formella krav som bör ställas på ettgrundforskningsråd. Att inordna delegationen för social forskning ochdelegationen för invandrarforskning under det humanistiskt-sam-hällsvetenskapligaforskningsrådet skulle ge detta ett mycket brett ansvarsområde. Inte ens enkraftig ökning av dess resurser skulle fullt ut tillgodose de behov avgrundläggande forskning som finns inom det socialvetenskapliga området. Samtidigtger man de sociala frågorna ett lyft inom forskningsområdet. Antalet motionerinom den sociala forskningen har kraftigt ökat . Detta kanman se i debatten och i de reservationer som finns här. Det handlar ombarn, äldre, handikappade, invandrare, missbruk, allergier, amalgam och såvidare. Det är utan tvivel ett brett fält som är värt ett eget forskningsråd.Här har vi verkligen möjlighet att prioritera och lyfta fram de många problemsom finns runt detta område. Man kan säga att det är ett nytänkande inomforskningen, inte sektorsforskning, utan ett nytt sätt att tänka och sesamhället av . Vilketdepartement som det föreslagna forskningsrådet bör sortera under ser utskottetnärmast som en praktisk fråga. En fördel med knytningen tillsocialdepartementet är dock att forskningens behov på ett naturligt sätt kommeratt beaktas i anslutning till prövningen av övrigaanslag, samt närheten till den sakkunskap som finns inom departementet. Förnågra decennier sedan ifrågasatte olika debattörer socialpolitikens betydelseoch ställning i det framtida svenska samhället. Andra frågor skulle ta över,hette det. De sociala frågorna, trygghetsfrågorna, skulle bli politiskaandrahandsfrågor Utvecklingen visade att dessa spåmän hade fel. Socialpolitikenhar tillsammans med frågor om full sysselsättning och miljö kommit att dominerasamhällsdebatten i . Detsvenska samhället är i många avseenden ett gott samhälle. Trots detta finns detoroande tendenser Ohälsa och sjukdomar ökar för vissa grupper Sjukfrånvaron harökat . På arbetsplatserna finns det fortfarande många problemoch orättvisor Invandrarna har, delvis av ganska na- 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 8 juni1990 turliga skäl, svårare änsvenskarna att få en fast förankring på arbetsmarknaden och i samhället förövrigt. Föratt finna goda lösningar behövs integrerade kunskaper från olika livsområdenoch samhällssektorer samt en ökad kännedom om människors totala livssituation.Sådana kunskaper förutsätter samverkande insatser både av grundforskning,utvecklingsarbete och kontinuerligt informationsarbete. Regeringenföreslår därför särskilda insatser inom den sociala sektorn under kapitletForskning för ökad välfärd. Det handlar om folkhälsovetenskap-1ig forskning, omforskning om äldre och handikappade samt om invandrarforskning. 1propositionen anförs att den icke-medicinska forskningen om hälsa och välfärdhittills varit blygsam. För att stärka forskningsområdet föreslår man att detnya socialforskningsrådet ges ansvar för en långsiktig satsning på området,samt att anslaget totalt tillförs 6 milj.kr för ensuccessiv utbyggnad av den folkhälsovetenskapliga forskningen. Medanledning av en centermotion om behovet av en ny levnadsnivåundersökning villett enigt utskott att regeringen skall ges fill känna att en sådan undersökningär värdefull, speciellt för forskningen på det sociala området. Utskottetförutsätter att en ny levnadsnivåundersökning helt eller delvis kan finansierasav det nya forskningsrådet. Delegationenför invandrarforskning har varit knuten till ochhaft till uppgift att initiera, samordna, främja och informera ominvandrarforskningen i . För att bygga upp en mer permanentorganisation samt för att förstärka invandrarforskningen föreslår man ipropositionen att delegationen för invandrarforskning även skall ingå i detföreslagna nya forskningsrådet. Jag är litet förvånad över på den här punkten. Den invandrarforskning som förekommer iSverige är mycket bred, och vi utgår från att den kunskap som finns i DEIFOföljer med till det nya rådet. Utskottetvill understryka vikten av att invandrarforskningens tvärsektoriella rollbibehålls när vi flyttar över denna forskning till det nya socialvetenskapligaforskningsrådet. Rådetföreslås även få ett samordnande ansvar för forskningen om äldre samt ta överforskningsnämndens ansvar för handikappforskningen. Inom äldreomsorgen föreslåstre programområden ges särskild prioritet, nämligen forskning om omsorgen omäldre och omvårdnadsforskning, utvärderingsforskning samt de äldre ochekonomin. föreslår man inrättande av tre professurer i psykologi,sociologi och socialt arbete, samtliga med inriktning på äldreproblematiken. Handikappforskningenhar tidigare kartlagts av bl.a. delegafionen för social forskning ochforskningsnämnden. Det har framkommit att det finns ett behov av ökadsamhällsvetenskaplig forskning med inriktning på t.ex. de förhållanden isamhället som bidrar till att utveckla och bibehålla handikapp. Därförföreslås i propositionen att det skall inrättas två nya professurer, en isociologi med inriktning mot handikapp och en i handikappforskning medbeteendevetenskaplig inriktning. Det är viktigt att man inom det nya rådetbehåller det stora kontaktnät som har byggts upp inomforskningsnämnden. Tillsist, herr talman, vill jag framhålla att utskottet på eget initiativ, som Prot. 1989/90:136 har nämnts här tidigare, gör ett uttalande om det angelägna iett svenskt del- tagande i det internationella s.k.HUGO-projektet. Inom projektet bedrivs ettvetenskapligt arbete med målet att kartlägga * den mänskliga arvsmassan.Det kan betraktas som grundforskning. I projektet ingår fyraforskare från . Det pågår utvecklingsarbete vid olika institutioner iSverige med anknytning till projektet, men formerna är oklara. Det finns ettklart behov av att tillskapa ett svenskt , och utskottet anser att det ärviktigt att man inom befintliga ramar avsätter medel för att tillskapa detta.Det är angeläget att vi är med redan från början och påverkar inriktningen avforskningen, att vi får vara med och utvärdera de eventuella riskerna, menockså dra nytta av den forskning som förekommer utanför vårt lands gränser. Detär bara ett enda parti som har ställt sig bakom detta utskottsinitiativ,nämligen . Det är litet förvånande att man i en så viktigsamhälls-och framtidsfråga ställer sig utanför, att man inte deltar och intehar möjlighet att från början vara med om att skapa förutsättningar för justdenna forskning. Jagtänker inte närmare kommentera övriga reservationer, som alla tar upp mycketangelägna områden. Utskottet är i stora drag överens om riktlinjerna. Olikapartier skiljer sig i fråga om tidpunkter och medel när det gäller missbruk,allergier, läkemedelsberoende, amalgam osv. Härmed,herr talman, vill jag yrka bifall fill hemställan i socialutskottets betänkande19 samt avslag på samtliga reservafioner Anf.51 PER STENMARCK (m) replik: började med att konstatera att delegationen för socialforskning är ett sektorsorgan. Det är riktigt, och därför är det också bra attdetta organ på ett eller annat sätt försvinner, inte därför att frågorna skullevara oväsentliga utan därför att de lämpligen kan placeras någon annanstans.Detta är någonting som vi moderater har krävt utomordentligt . SinikkaBohlin säger också att man genom att införa det socialvetenskapligaforskningsrådet ger den sociala forskningen ett lyft. Då menar vi moderateratt det är bättre att ge den detta lyft genom att placera dessa frågor där derätteligen hör hemma, och där man förmodligen också kan göra de bästainsatserna. De här sociala frågorna har nära kontakt med det medicinskaområdet, och därmed det medicinska forskningsrådet, och det humanistisksamhällsvetenskapligaforskningsrådet. Då är det rimligtvis också där som dessa frågor skallbehandlas. Sedantycker att det är en praktisk fråga under vilket departementett sådant här råd skall höra. Jag tror tvärtom att det är mycket viktigt inte ser praktiskt på en fråga av detta slag utan tar hänsyn till varkunnandet på det här området finns. Utbildnings- och forskningsfrågor hör tillutbildningsdepartementet, och dit hör också de övriga forskningsråden. Detvore olyckligt om det socialvetenskapUga forskningsrådet skulle komma attplaceras annorlunda. Det tycker jag vore ett mycket dåligt sätt 1989/90:136 8 juni1990 att ge den socialaforskningen det lyft som här talar om att den borde kunna få. Anf.52 () replik: Ja, , desto bättre om forskningen kring hur man skallförebygga rasism kan komma i gång och fungera, så att vi slipper den tråkigasituation som vi har i . Det är alltså bra om SinikkaBohlin kan se till att vi slipper den situationen. är det ju inte så att vi inte har någon insyn i det europeiskaHUGO-projektet. Vi har ju redan flera forskare med där Vad vi skulle skänkapengar till var ju en plattform för ett svenskt HUGO-projekt. AnL 53 ()replik: Jag vill gärna hålla med om att det är mycket som vi äreniga om när det gäller både proposifion och betänkande. SinikkaBohlin började med att säga att det är fråga om att prioritera och lyfta framvissa åtgärder på det sociala området. Det är det som vi också gör i våramotioner och reservationer, och det gäller människor som tillhör grupper somofta riskerar att glömmas bort. De är inte alltid särskilt högt prioriterade.Vi har i våra reservationer velat peka på vikten av att kraftfulla satsningargörs för barn i missbrukarhem, handikappade, äldre, dementa, aidssjuka,invandrare - för att ta några exempel. AnL54 () replik: Herr talman! nämner barahelt kort att det finns många reservationer som tar upp angelägna ämnen, bl.a.reservationen om läkemedelsberoende, som jag hade ett replikskifte medv-representanten om. Jag skulle gärna vilja höra uppfattning omhur pass snabbt vi skulle kunna få ett förslag från regeringsparfiet när detgäller dessa frågor När kan man tänka sig att den här propositionen, som vi nuhar väntat , skall komma? AnL55 () replik: Per Stenmarck säger att sektorsforskningen och kunnandet skulle liggapå . Jag anser precis tvärtom, att det kunnande som vibehöver ha inom den sociala forskningen faktiskt finns hos . PerStenmarck säger också att mycket av den kunskap som rör social forskning finnshos flera olika råd - det medicinska, samhällsvetenskapliga och humanistiska.Vad som är viktigt är att man samordnar den forskning som finns på densociala sidan. TillAnita vill jag säga att jag antagligen inte kan påverka så, att detinte kommer att finnas rasism i det här landet. Mycket av den invandrarforskningsom vi har här i landet gäller just frågan om attityder i livet. Jag tror inteatt någon av oss i denna kammare kan säga när man skall kunna påverkaattityderna. Men jag är mycket glad om den här nya forskningen också kommer att påverkaså, att den situation vi har i landet blir bättre. TillUlla Tilländer vill jag säga beträffande prioritering, att det är vad vi allagör - vi prioriterar Vi prioriterar särskilt de mest utsatta grupperna isamhället. När man har läst växa i välfärdsland,och när man ser de trender som finns i det här landet och som innebär att vihåller på att få vad som betecknas som "tvåtredjedelssamhälle", så ärman verkligen rädd om framtiden. Vifår nog anledning att återkomma till de frågor som har behandlats i de olikareservationerna i det aktuella forskningsbetänkandet. Sånågra ord till . Jag kan inte ange en tidpunkt för närett förslag från regeringen kan föreligga. Jag är medveten om att alla ärangelägna om att få diskutera dessa saker ytterligare - speciellt efter besöketpå och efter det att vi kunnat studera de nya siffrorna.Någon tidpunkt för när ett förslag kan föreligga kan, som sagt, inte anges . Anf.56 PER STENMARCK (m) replik: säger att det gäller att samordna forskningen. Men omytterligare ett råd - ett socialvetenskapligt råd - införs, finns det en riskatt vi får en ytterligare splittring. Det är inte särskilt lätt att skilja utden sociala forskningen från . den medicinska forskningen. Jaghänvisar till de tre exempel som jag nämnde i mitt huvudanförande här tidigare.Det gäller alltså de tre reservafioner som vi och flera i andra partier harundertecknat. Det handlar då om alkoholen, om läkemedelsberoendet och om helademensproblematiken. Förmodligen är vi helt överens om att det för framtidenbehövs mycket forskning på dessa områden. Men var går gränsen egenfligen här?Både ett socialvetenskapligt forskningsråd och ett medicinskt forskningsrådberörs ju här Självfallet kan man säkert hitta någon modell för en uppdelning.Men frågan är om det innebär att frågorna behandlas på bästa sätt - dvs. om viverkligen får det som behövs för att kunna uppnå ett positivt resultat. Jagtror inte det. Avslutningsvisvill jag fråga : Var drar gränsen? Anf.57 () replik: Herr talman! Jag noterar att SinikkaBohlins svar understryker det som jag befarade, nämligen att det är synnerligenosäkert när en proposition kan komma. Vi får kanske vänta ytterligare några årpå denna proposition. Inte heller lovar utskottets formulering särskilt mycketnär det gäller satsningar för att komma till rätta med läkemedelsberoendet. Detstår bara att man skall fortsätta med det program som DSF har påbörjat. Menvad vi är ute efter i vår reservation är inte enbart att man skall fortsättamed programmet, utan vi vill också att det därutöver satsas rejält på justdetta område. 1989/90:136 8 juni1990 58 ()replik: En fråga som jag skulle vilja att den låg varmt omhjärtat är frågan om situationen för de mycket utsatta barnen i missbru- 1989/90:136 8 juni1990 Jag påminner om detta,eftersom understryker att det är många angelägna frågor ochreservationer som tas upp i detta betänkande. Vidareunderstryker jag att det här faktiskt är ett bortglömt problem i välfärdssamhälletSverige. Här döljer sig en verklighet som egentligen ingen kan vara opåverkadav när denna väl blir känd. Det borde vara hög fid att göra en ordentligsatsning för att komma fill rätta med detta problem. Missbruket av alkohol ochdetta med att växa upp i ett missbrukarhem är nog de faktorer som mest av allabidrar till ojämlikheten i vårt samhälle. Det gäller inte minst barnen, och dåsärskilt barn som går i skolan. Denlevnadsnivåundersökning som skall göras och som vi, som framgår av betänkandet,glädjande nog nu är eniga om kommer säkert också att visa på detta. Anf.59 () repHk: Jag tror att Per Stenmarck och jag står ganska långt från varandra iden här diskussionen. Därför är det kanske inte värt att ödsla bort mer avkammarens tid. Jag tror aUtså inte att vi kan komma varandra närmare i den härfrågan. TillIngrid skulle jag vilja säga följande beträffande läkemedelsberoendet.Jag håller med om att läkemedelsutredningens förslag så att säga harlegat väldigt . Men ibland är det bra att det blir så. När frågan återigenbUr aktuell har vi ju nya kunskaper på området. Vi vet hur omfattandemissbruket är, speciellt med tanke på lågdosberoendet. kommer vi juatt behandla en del av de här frågorna i ett betäh-kande och till dess hinnervi kanske ytterligare fördjupa våra kunskaper på området. På det sättet går detkanske fortare att komma framåt i arbetet med att komma till rätta medläkemedelsberoendet och missbruket. Sånågra ord till beträffande barn som lever bland missbrukare.Utskottet har uttalat hur viktigt det är att uppmärksamma barn imissbrukarfamiljer Det gäller kvinnornas missbruk och den sociala misär sombarn i missbrukarfamiljer lever i. Riksdagenhar gjort ett tillkännandegivande till regeringen. Jag vet att delegafionenför social forskning har utarbetat ett program för det här ändamålet. Jagutgår från att det nya socialvetenskapliga forskningsrådet fortsätter arbetetmed att fullfölja det program som har utarbetats och som vi i utskottet hartagit initiativ fill. Talmannenanmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker 60 (): är jag f.d. ordförande i delegationen för invandrarforskning,DEIFO. I denna min egenskap vill jag påstå att delegationen är död. Men längeleve invandrarforskningen! Detta kan man säga i och med att resurserna tillinvandrarforskningen genom det aktuella förslaget fakfiskt blir större. CatarinaRönnung och jag säger i vår motion att det, i och med att invandrarforskningen,dvs. DEIFOs uppgifter, överförs till ett speciellt socialvetenskapligtforskningsråd, finns en risk att invandrarforskningen kommer att betraktasendast som social forskning. Men invandrarforskningen är sektors-övergripande,och bör så förbli. Utskottet har på ett föredömligt sätt behandlat frågan. Men ändå anser jag att skrivningen är bra och tydlig. Enligtvår uppfattning ger det här utskottsbetänkandet resultat i prakfiken. Jagtänker då på utskottets skrivning avseende resurserna fiU det nyaforskningsrådet. Dessutomhar vi nåtts av beskedet att inte helt släpperinvandrarforskningens samlande, koordinerande uppgifter. Vidarevill jag framhålla att det är vikfigt att dialogen mellan politiker ochforskare bibehålls i dessa frågor Detta är inte minst viktigt dåmassmedia styr debatten i invandrar- och flyktingfrågor Det är också viktigtatt universitetens invandrarforskning förstärks. Dåhemspråksundervisningen debatterades som häftigast sade den tyvärr allförtidigt bortgångne forskaren : Forskarna kaninte alltid ta fram den sanna sanningen. Men de kan hjälpa politiker ochbeslutsfattare med underlag som kan vara till hjälp för politiker och beslutsfattarenär det gäller att hitta sanningen och att fatta de rätta besluten. 1989/90:136 8 juni1990 Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 1989/90:JoU17 Forskning (prop. 1989/90:90delvis). 61 ():