prot · GD0938 · 1989-12-31 00:00:00 — Men vi skall inte minska ned de problem vi har i vårt egetland när det gäller massa- och pappersindustrin, gruv- och stålindustrin,aluminiumframställningen och allt vad vi har inom den tunga industrin. Vi skallinte minska ned problemen. En del av oron hos industriföreträdarna och deanställda i denna industri ligger i att de känner att vi som står förkärnkraftsavvecklingsbeslutet förringar deras oro och problem och talar om demsom om de egentligen inte existerar. Vi ser också långt framåt, in i nästaårhundrade, utan att se vad som är deras bekymmer 1995, 1998 osv., dvs. Det är denna typ av diskussioner och klarlägganden som jag tror att vimåste göra från båda håll. Vi skall inte skrämmas, vare sig vi står för det enaeller det andra ställningstagandet. tog upp vätgasbussar. Ett av deproblem som jag har fått mig föredraget är just hur man skall förvara gasen itankar. Man testar nu tankar. Hitintills har de tankarna varit så oerhörtstora och tunga och otympliga att de inte har varit användbara. Överläggningen var härmed avslutad. 5§Svar på interpellation 1989/90:64 om facklig organisations rätt till stridsåtgärd Arbetsdomstolen har meddelat en domom lovligheten av fackliga stridsåtgärder som vidtagits mot ett fartyg i Göteborgshamn. Fartyget gick i linjetrafik mellan och , och anlöpteenligt sin tidtabell . Som redogjort för i interpellationengällde stridsåtgärderna ett fartyg registrerat på och med filippinskbesättning för vilken ett filippinskt kollektivavtal gällde. Åtgärdernavidtogs sedan fartygets kapten vägrat träffa ett s.k. . förklarade fartyget i blockad. För attstödja blockaden vidtog självt som sympatiåtgärd vissytterligare blockad som avsåg bogerbåtsassistans m.m. Detta arbete regleradesav ett kollektivavtal mellan och Sveriges redareförening.Dessutom vidtog sympatiåtgärder avseendelastning och lossning av fartyget. Det arbetet reglerades i det s.k.stuveriavtalet med . I den aktuella domen har arbetsdomstolen funnit attfackliga stridsåtgärder är olovliga enligt medbestämmandelagen om de syftartill att framtvinga ett undanröjande eller en ändring av ett beståendekollektivavtal mellan en arbetsgivare och en annan arbetstagarorganisation.Detta gäller såväl när stridsåtgärderna riktar sig direkt mot arbetsgivarparteni det kollektivavtalet (42 § medbestämmandelagen) som när de utgörsympatiåtgärder riktade mot . ;n motpart i den angripandes eget kollektivavtal(41 § första stycket 4 medbestämmandelagen). Arbetsdomstolen fann också att dessa regler även gällerstridsåtgärder som vidtas i i syfte att undanröja eller åstadkommaändring i ett avtal mellan utländska parterför en utländsk arbetsplats. Som förutsättning gäller då att åtgärder i dettasyfte enligt tillämplig utländsk lag är olovliga i förhållandet mellanavtalsparterna. Arbetsdomstolen framhåller dock att det i sådana fall måstegöras undantag för fall där det uppenbarligen skulle strida mot grunderna förden svenska rättsordningen att tillämpa den utländska lagen på frågan omlovligheten av stridsåtgärder i förhållandet mellan parterna i det utländskaavtalet. har mot bakgrund av domen frågat mig dels om jag anser att deinskränkningar i de fackliga organisationernas rättsliga möjligheter att vidtastridsåtgärder som följer av domen är acceptabla, dels om jag avser att tanågra initiativ på lagstiftningens område för att eliminera de, som han anser,ur facklig synpunkt ödesdigra konsekvenserna av domen. aktuella domen ställs frågan om svenska arbetsrättsliga reglers tillämpligheti internationella förhållanden på sin spets. Arbetsdomstolen har emellertid idomen förklarat sig inte ha anledning att i målet gå djupare in på de frågorsom kan uppkomma vid konkurrens mellan kollektivavtal när en utländskarbetsgivare bedriver arbeten i och har träffat kollektivavtal bådemed en utländsk facklig motpart för dess medlemmar och med en svenskarbetstagarorganisation. Inte heller har domstolen funnit anledning att gå inpå frågan om lovligheten av stridsåtgärder i sådana sammanhang. Arbetsdomstolensdom berör komplicerade frågeställningar på den internationella privaträttensområde. För att kunna bedöma konsekvenserna av domen krävs djupa och ingåendeanalyser. Den tid som gått sedan domen meddelades har inte medgett sådanaanalyser. Det är alltså nu för tidigt att ta bestämd ställning till de frågorKarl-Erik har ställt till mig. Regeringenföljer givetvis utvecklingen på detta område. 1 samband medmedbestämmandelagens tillkomst uttalades vad som skulle gälla i fråga om rättenatt tillgripa stridsåtgärder. Skulle det visa sig att utvecklingen innebär ickeavsedda inskränkningar i de fackliga organisationernas möjligheter att vidtasådana åtgärder kommer frågan om förslag till lagändringar att övervägas. Jaghar beslutat mig för att låta en särskild arbetsgrupp analysera arbetsdomstolensdom och därmed samanhängande frågor. Denna grupp skall fungera som enundergrupp till den inom redan befintligaberedningsgruppen för EG-frågor på arbetslivsområdet, som har till uppgift attförbereda frågor om integrationen till EG. 1989/90:38 4december 1990 Svarpå interpellationer och frågor (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på min interpellation. Isvaret på interpellationen säger arbetsmarknadsministern följande. "Isamband med medbestämmandelagens tillkomst uttalades vad som skulle gälla ifråga om rätten att tillgripa stridsåtgärder. Skulle det visa sig attutvecklingen innebär icke avsedda inskränkningar i de fackliga organisationernasmöjligheter att vidta sådana åtgärder kommer frågan om förslag tilllagändringar att övervägas." Enligt min uppfattning ärdenna dom bevis nog för att man snabbt skall 1989/90:38 4december 1990 Svarpå interpellationer och frågor vidta åtgärder i MBL. AD:sdom bevisar ju att internationellt solidaritetsarbete för den svenskafackföreningsrörelsen är omöjligt att bedriva. Detskrämmande är ju t.ex. att om ett svenskt fackförbund som en internationellsolidaritetshandling skänker pengar till sina kämpande broderorganisationerstrider detta mot 42 § medbestämmandelagen. Det kan dåav den svenska arbetsdomstolen dömas att betala skadestånd till den utländskaarbetsgivaren för den skada denne anses ha åsamkats. Dettamåste vara en historisk dom som innebär en tillbakagång för den svenska fackföreningsrörelsen.Följande hände nämligen: FartygetBritannia hade filippinsk besättning som varit medlem i på . Denna organisation hade ett kollektivavtalmed arbetsgivaren som ITF godkänt. Arbetsgivaren sade upp detta avtal ochträffade avtal med en "gul" fackförening som inte var medlem i ITF.Avtalet medförde lönesänkningar för det filippinska sjöfolket . Dåär det inte konstigt att man kunde läsa tidningsrubriker där det sades attredarna jublar efter AD-domen. Vilkakonsekvenser detta kommer att få kan man bara spekulera över med tanke på attRedareföreningen uttalade sig direkt efter domen och att flera ärenden nuligger hos arbetsdomstolen, vilket kommer att begränsa möjhgheter till internationell solidaritet. Detär oroväckande om regeringens arbetsgrupp skall se på denna fråga i ettEG-sammanhang. Den fråga som man då med stor oro måste ställa är vad dennaarbetsgrupp skall titta på när det gäller den svenska lagstiftningen iförhållande till EG. Är det lagstiftning som arbetsgruppenskall titta på? Det brittiska sjöfolksförbundet har knappast någon möjlighetatt ingripa mot rättsövergrepp av andra sjöfolksförbund. I ärmöjligheterna till internationell sohdaritet också begränsade. har också lika små möjligheter när det gäller internationellsolidaritet. Jaganser därför att det inte skall vara möjligt att utländsk lagstiftning skallkunna påverka den svenska arbetsrättsliga lagstiftning som denna fråga gäller.Jag ser med stor oro på att arbetsmarknadsministern endast tillsätter en gruppsom skall se över dessa frågor. Den arbetsrättslagstiftning som den svenskafackföreningsrörelsen har tillkämpat sig håller nu snabbt på attraseras. Såvitt jag förstår har arbetsdomstolen gjort en 180-gradig svängningnär det gäller sådana här frågor. Arbetsdomstolen var emellertid inte enig närdet gäller denna dom. De fackliga representanterna gick emot domen. Domen ärsvår och krånglig att läsa. Jag har domen och har försökt läsa den, men jagbegriper den inte. Men såvitt jag förstår har en total ändring gjorts av 41 och42 §§, så att den inte längre innehåller det som den svenskafackföreningsrörelsen har kämpat för Frågan om , dvs. avtalet mellan InternationellaTransportfedrationen och vederbörande fackförening, finns inte med i domeneller i sakframställningen. Det behöver i och för sig inte vara fel att det Jag förutsätter att det som säger är alldelesriktigt, men den delen av skeendet finns alltså inte med i partsframställningeni domen. frågar: Vad skall man i detta sammanhang titta pånär det gäller och övriga världen? Ja, vad vi skall se är på vilket sätt41 och 42 §§ medbestämmandelagen påverkar eller påverkas av kontakterna med detinternationella privaträttsliga området - vilka effekter den svenskalagstiftningen kan få på andra avtalsområden än just det som finns med iBritanniadomen, eftersom den domen handlar om sjöfolk och transportavtalet. Detgäller alltså att utröna vilka andra områden som kan komma att beröras. Jag delar uppfattning att denna dom,som kanske är den mest omfattande på mycket länge, för en icke jurist - kanskeockså för en erfaren jurist - är svår att för det första läsa och för det andradra slutsatser av. a. av det skälet har jag ansett att det finns anledningatt be ett antal lagkloka att titta på just vilka effekter den här domen kanfå. Domen betyder ju att fredsplikt för organisationer ävengäller internationella förhållanden, 42 § i medbestämmandelagen omfattar intebara ekonomiskt stöd utan också stöd i form av stridsåtgärder. Om en utländskpart med utländskt avtal och utländska anställda utsätts för en stridsåtgärd iSverige av en svensk organisation, så skall enligt den här domen 42 § gälla påprecis samma sätt som om det vore fråga om rent inhemska förhållanden, dvs, förhållandeni , En förutsättning är att det utländska avtalet skall respekteras iSverige, Strider det mot grunderna för svensk rättsordning så accepteras detnaturligtvis inte. Jag tror inte att och jag i den härdebatten kommer mycket längre. Vi har båda konstaterat att själva domen ärsvårgenomtränglig, att den kräver omfattande analys. För att få hjälp meddenna analys har jag tillsatt en arbetsgrupp. Jag hoppas att vi, när dennagrupp är färdig med sin analys, skall få ett bättre underlag. Om denna dom -det sade jag i min inledning - får sådana effekter att det blir inskränkningarsom vi inte hade tänkt oss, då kommer vi att vidta en lagändring. Svar på interpellationer och frågor KARL-ERIKPERSSON (vpk): Arbetsmarknadsministern och jag är överens iden här frågan. Också jag har haft kontakt med rättsjurister som arbetat medden här domen, gått igenom den och på det viset försökt tolka den. Enligt dentolkning som jag har redogjort för i interpellationen har juristerna kommitfram till att domen kan röra fackligt arbete inom . Anställda vid t.exsvensk gruvindustri brukar göra solidaritetsinsatser för sina kolleger i Sydafrika.Domen skulle innebära att den sydafrikanska regeringen skulle kunna stämmaSvenska gruvindustriarbetareförbundet inför svensk arbetsdomstol och attförbundet skulle kunna bli fällt enligt 41 § och 42 §. Jag har också varit i kontakt med , som delar oron för att det blir svårt att komma åt de redaresom utnyttjar t.ex. filippinska arbetare på ett osmakligt sätt. Jag tror attbåde arbetsmarknadsministern och jag uppfattar förhållandena som ovärdiga.Enligt den här domen kan man tyvärr inte göra någonting åt det. Det är braatt arbetsmarknadsministern ser till att någon lagklok person Prot,1989/90:38 Svar pä interpellationer och frågor får iuppdrag att se över det här Jag hoppas bara att det inte tar , såatt hindras att yidta stridsåtgärder mot sådana härövergrepp. Jag tycker att har skött sina åliggandeni detta sammanhang bra . Kommer nu dess möjligheter attbegränsas när det gäller bekvämlighetsflaggade fartyg - det är sådana detegentligen handlar om - är det enligt min mening mycket olyckligt. Såvitt mankan utläsa av organ är det rena bingo för redarna när detgäller att kunna utnyttja den här arbetskraften. Jag hade inte tänkt förlänga debatten, menjag måste korrigera på en punkt. Den sydafrikanskaregeringen kan inte stämma in en svensk arbetstagarpart. Detta är ettförhållande som rör arbetsgivare och arbetstagare. Det framgår även av mittsvar att det skall vara ett avtal som följer svensk grundläggande rättsordning.När det gäller har vi våra ståndpunkter klara. (vpk): Låt mig korrigera vad jag sade -var en felsägning från min sida. Överläggningen var härmed avslutad. På grund av statsrådens resor kundede på föredragningslistan återstående interpellationssvaren inte lämnas förränkl. Kammaren beslöt därför , på förslag av talmannen, attajournera förhandlingarna till . 7 § Återupptagna förhandlingar Förhandlingarna återupptogs under ledning av tredje vice talmannen. 8§ Svar på interpellation 1989/90:72 om i har frågat mig vilkenframtid i har. I Celsiuskoncernen, där såväl somKarlskronavarvet ingår, har fattats beslut om att samordna de bådaföretagen. Detta har skett mot bakgrund av minskad orderingång från den svenskamarinen och ett behov av att rationalisera verksamheten. har därför beslutat att de två hittillsva- randedotterbolagen i och skall samlas ien örlogsmarin underkoncern. Huvudkontoret med ansvar för bl.a. ekonomi ochmarknadsföring liksom det tekniska ansvaret för nybyggnad av fartyg föriäggstill . Där sker också produktion av ubåtar och viss civil produktion. Till förläggs både ett särskilt dotterbolag medinriktning på marint underhåll och ett dotterbolag med ansvar för den civilaproduktionen i såväl som . Den föreslagna omstruktureringen medför således att vissverksamhet kommer att flyttas från och koncentreras till . Styrelsen för det örlogsmarina bolaget, som för närvarandeär moderbolag till och och heterKockums-Karlskronavarvet AB, har ansvaret för denna omstrukturering. Organisations-och bemanningsfrågor är föremål för MBL-förhandlingar. Förnärvarande och under framåt har produktionsavdelningarna isåväl som god beläggning. Beslut har fattats om att densvenska marinens kommande beställning av nya ubåtar, den s.k. A 19-serien,skall behandlas som tidigare serier vad gäller produktionen, som alltså skalldelas mellan och . Det faktum att centrala funktioner inomnybyggnadsverksamheten flyttas till har givit upphov till oro iKarlskrona där man fruktar att nyproduktionen successivt skall försvinna frånorten. Det är därför angeläget att skapa klarhet i den framtidaproduktionsstrukturen. Jag anser att det är en angelägen uppgift för enansvarsfull ägare att medverka till detta. Större klarhet är viktig att skapa,inte bara för berörda anställda utan också för andra intressenter. Jag har fört diskussioner med styrelseordföranden i detörlogsmarina bolaget liksom med fackliga företrädare från ochMalmö. Syftet med dessa diskussioner har varit att söka klarlägganden på tre väsentligapunkter, nämligen: - den framtida produktionen avubåtar, - den framtidaproduktionen av ytfartyg, - möjligheten attbehålla kompetens för konstruktion av ytfartyg i . , För innebär detta attkonstruktion och utveckling även i fortsättningen kommer att vara förlagd tillMalmö och att framtida produktion av ubåtar även i fortsättningen kommer attske i under medverkan av . Vad gäller ytfartyg innebär det intenågon förändring av förhållandena, eftersom det inte produceras några ytfartygi . Den sista punkten medför att kvalificerad personal som finns påKarlskronavarvet kan ställas till förfogande för konstruktion av ubåtar. Jag anser inte att de diskuterade punkterna skulleinnebära några försämringar i förhållande till nuläget för verksamheten iMalmö. Jag tycker i likhet med interpellanten att man på har varit mycket framgångsrik och i hård konkurrens tagit enbetydelsefull order. Detta liksom de fattade besluten medför en förstärkningav verksamheten i . Svar på interpellationer och frågor Svar på interpellationer och frågor STENANDERSSON i (m): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. beslöt att den civilafartygsproduktionen vid i skulle läggas ned. Som anställd vidvarvet måste jag trots allt erkänna att det var ett vettigt beslut.Även om efterfrågan på fartyg stiger, tror jag att loppet är kört förEuropas del i allmänhet och för del i synnerhet att tillverka storafartyg. Det måste man nog trots allt erkänna. Man kan inte fresta skattebetalarnahur mycket som helst. I samband med nedläggningen beslöts att ABskulle bildas. Företaget skulle sköta stora delar av den svenska marinensubåtstillverkning. Man skulle få lov att satsa på export, och man lyckades iabsolut högsta internationella konkurrens erhålla en exportorder till ett värdemotsvarande från . Det var unikt att ett litetneutralt land som fick en sådan order Men i Malmölyckades ro detta i land. Allt verkade då vara frid och fröjd. Men det är inte så länge sedan det började talas om attflytta tillverkningen från till , Jag skall inte stå här ochsäga något negativt om , men jag är övertygad om att skulleubåtstillverkningen flyttas från i till ,skulle mycket av den kompetenta arbetskraften som finns på Malmövarvetinte följa med till . Det skulle innebära dels att densvenska marinen får sämre ubåtar, dels att möjligheter att exporteraubåtar och ubåtskunnande försvinner. För kom det en PM frånindustridepartementet som väckte stor oro dels inom företagsledningen hosKockums i , dels bland de fackliga organisationerna. Ävenlokalpolitiskt väckte denna PM stor oro, påstår att denna PM ochvad den syftar till inte har diskuterats inom styrelsen. Publiceringen av dennaPM, och med tanke på reaktionerna, kan närmast symboliseras med elefanten somtrampade in i porslinsbutiken. offererar för stora exportorder. Detförbättrar inte läget när det blir en debatt i om var någonstans eneventuell framtida ubåtsproduktion skall förläggas. Jag tror att det svar som statsrådet i daghar givit är trots allt ett lugnande besked, dels till men även tillKarlskrona. Jag vill uttrycka en önskan att om sådana här PM skall skickas uti framtiden skall de förankras i förväg, så att vi inte får den debatt som v-har haft både i och i . För att få ett klargörande från regeringen skulle jagvilja ställa följande fråga. Vi vet att svenska marinen inte orkar med någrastörre ubåtsbeställningar . Kommer regeringen att aktivt delta ioch hjälpa till så att i skall kunna fortsätta sinsatsning på exporten, så länge den överensstämmer med de vapenexportsregler somvi har bestämt här i riksdag? i tar som utgångspunktför den debatt som förs kring problemet att det uppstod endiskus- sion omatt tlytta ubåtstillverkningen från till . Verkligheten ärfaktiskt den omvända. Det som tände debatten var ett förslag frånCelsiusledningen om att ubåtstillverkningen skulle i sin helhet koncentrerastill och den medverkan som har skett från Karlskronaskulle upphöra. Det är naturligt att när sådana besked ges skapas det oro påden ort och den arbetsplats som då skulle förlora både arbetstillfällen ochmöjligheter till att vara med i en produktion. Därför har diskussioner pågått om hurstruktureringen skulle göras. tillbaka är man överens i Celsiusstyrelse om hur struktureringen skulle bli av verksamheten både vid iMalmö och vid , precis som jag redovisade i svaret påinterpellationen. Men trots beslutet har det rått oklarhet, inte minst frånKarlskronas sida, om hur framtiden skall gestalta sig. Det är av denanledningen som jag som representant för ägarna har ansett att det är viktigtmed ett klarläggande som på ett bra sätt kan lugna den oro och de oroskänslorsom har funnits hos dem som arbetar vid . Jag har godaförhoppningar om att det skall gå att finna samstämmiga uppfattningar om vilkabesked som skall ges när det gäller den framtida strukturen och produktionen.Det är viktigt för hela verksamheten att det kan kännas lugnt och tryggt påbåda arbetsplatserna för hur framtiden skall gestalta sig. Som svar på sista fråga vill jag säga attdet är självklart att med tanke på den verksamhet som detta bolag har när detgäller exempelvis ubåtstillverkningen, med möjligheter att kunna exporteraubåtar, finns det ingenting som talar för att regeringen har anledning attsätta spärrar för den verksamheten, så länge man följer de regler somvapenexportlagstiftningen anger. Svar på interpellationer och frågor STENANDERSSON i (m): Jag tycker inte att statsrådetshistorieskrivning till alla delar är korrekt. Det har faktiskt funnits ganska"tunga" röster på marint håll att flytta ubåtstillverkningen frånMalmö till . Jag kan inte tänka mig att den debatten helt har undgåttstatsrådet. Statsrådet säger att debatten har skapat oklarhet iKarlskrona. Det har den faktiskt också gjort i . Den PM som skickades utfrån industridepartementet tog många inblandade parter på sängen. Det står jaginte här och säger för att vinna några eventuella lokala politiskapoänger. Det är ett faktum att företagsledningen, fackliga organisationer, partier-t.o. m. statsrådets eget parti - i var mycket oroade över promemorian. Däremot kan jag hålla med om att från Malmös håll begär viinte att man skall ändra andelen tillverkade ubåtar . Låt gärnaKarlskrona behålla den del som de har haft tidigare. Det har fungerat bra ochkommer förhoppningsvis att göra så även framöver. Problemet är bara, att omKarlskrona inte får order på ytfartyg, är det osäkert om man kan behållapersonal som kan tillverka dessa av de framtida ubåtarna i A 19-serien. Svaret påmin fråga kan jag bara buga och tacka för. Överläggningen var härmed avslutad. Svar på interpellationer och frågor 9§ Svarpå interpellation 1989/90:76 om reglerna om depositionsavgifter vidinternordiska konstutställningar har frågat jordbruksministern-nordisk samarbetsminister - dels 1. vilka reglersom gäller beträffande depositionen i tullen för nordiska konstnärer som villdelta i utställningar i , dels 2. vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att fullfölja intentionerna i den nordiska kulturhandlingsplanenom ett avskaffande av depositionstvånget för nordiska konstnärer. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på interpellationen. De flesta typer av konstverk är tullfria enligttulltaxelagen. Det gäller exempelvis målningar, litografier och skulpturer.Under förutsättning att konstnären själv äger konstverket skall inte hellermervärdeskatt debiteras. Dessa regler gäller även för utomnordiska konstnärer. Om någon annan än konstnären - t. ex. en privatsamlare elleren konsthandlare - äger det importerade konstverket skall mervärdeskatt iregel betalas vid förtullningen. Skall verket föras in i för att visas på enutställning eller mässa och därefter åter föras ut finns ett alternativ.Importören kan i så fall ansöka om temporär tullfrihet, vilket medförtemporär befrielse från mervärdeskatt. I regel krävs då deposition eller annan säkerhet. Undantagfrån den regeln föreskrivs i vissa specificerade fall. Därutöver har en lokaltullmyndighet möjlighet att själv medge undantag från depositionstvånget. I det konkreta fall som nämns i interpellationen tycks detha varit fråga om införsel av konsthantverk. Denna typ av konst är integenerellt befriad från tull eller mervärdeskatt. Orsaken är bl. a. svårighetenatt göra en rimlig avgränsning mellan konsthantverk och motsvarandebruksföremål. Enligt de uppgifter jag fått informerades den aktuellaimportören om möjligheten att ansöka om temporär tullfrihet. Hade han - efteransökan - beviljats detta hade den lokala tullmyndigheten kunnat medgebefrielse från depositionskravet. I stället föredrog importören att förtullavarorna. MöjHgen var avsikten att hans alster skulle bli kvar i . I såfall kan temporär tullfrihet inte komma i fråga. Som jag nämnde innebär nu gällande regler i princip attdeposition eller annan säkerhet skall ställas vid temporär tullfrihet.