prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:123 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Motion1989/90;Kr28 till kulturutskottet 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs men bordlades återKonstitutionsulskottets belänkande 1989/90;KU35 Socialulskoltels betänkanden1989/90:SoU18 och SoU20-SoU23 Kullurulskotlets betänkanderi 1989/90:KrU24-KrU28 4§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgörandelagutskotlets betänkanden /90;LU24, LU25, LU26, LU27, LU28, LU29 och LU30,konstitutionsulskotlets betänkande 1989/90;KU38 saml finansutskottetsbetänkanden /90:FiU35, FiU27 och FiU34 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. Mom. 1(fotografirätlen) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 63 förreservationen av m.fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 1 protokoll 1989/90:123 Prot.1989/90:123 betänkande LU25 16 maj1990 Mom. I (vårdnadshavaresskadeslåndsskyldighet) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 152 förreservatiori 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från all rösla. Mom. 2 (frihet från skadeståndsansvar gentemotskadelidande brottsling) Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 133 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3 Ulskoltels hemställanbifölls. Mom. 4 (ideellt skadestånd vid inbrott m.m.) Ulskoltels hemställan bifölls med 158 röster mol 153 förreservation 3 av m.fl. Mom. I(ställföreträdare för dödsbo- och samägda jordbruksfastigheter) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 38 förreservation 1 av och . Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (ändringar i arrendelagstiftningen) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (utlännirigars rätt alt köpa fast egendom i ) Utskottels hemställan - som ställdes mol reservation 3 avRolf m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1(översyn av det sakrätlsliga regelsystemet) Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot 131 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (översyn av reglerna om godlrosförvärv) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 59 förreservation 2 av Martiri m.fl. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(medleriisaritalef i ekoriomisk förening) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 av 2 m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2(arbetsrältsliga ftågor) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avMartin och - bifölls med acklamation. Mom. I (atomansvarighelslagen) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 72 förreservation I av m.fl. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (oljeskador) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avMartin Olssori m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1 (ersättning vid gulsotssmitta) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mol 18 förreservationen av . 1 ledamot avstod från atl rösla. () anmälde att hon avsett att rösta ja menmarkerats ha röstat nej. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottels hemställan bifölls. Mom. 1 (oberoende) Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mol 97 förreservationen av m.fl. Mom. 2-8 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (anslaget Invesleringar m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 60 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 och 3 (kompensation förarbetsmiljöavgifl) Utskottets hemställan - som slälldes mot dels reservation 2 av 3 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Wibblem.fl., dels reservation 3 av och - bifölls medacklamation. 5 § Granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning 1989/90;KU30 Granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Granskningsdebatten uppdelas i fleraavsnitt. Varje avsnitt behandlas som elt självständigt ärende, och talarlistanför de olika avsnitten kan alltså utökas med ytterligare talare. Då alla underett avsnitt anmälda talare haft ordet, övergår kammaren lill atldebattera nästa avsnin. Voteringarna äger rum i ell sammanhang sedan samtligaavsnitt har slutdebatterats. AnL 2 (); Årets granskningsbetänkande handlar ibetydande utsträckning om svensk vapenexport. Inte minst s.k.Indienaffär är föremål för en ulföilig granskning. Jag skall i den inledanderundan inte beröra Indienaffären. Den behandlas i nästa punkt på dagordningen,och jag skall återkomma i det sammanhanget. Del måste dock understrykas atlkonstitutionsutskotlets granskning i en rad avseenden är otillräcklig.Fortfarande är utskottet i hög grad beroende av den information som regeringenhar och i vilken utsträckning den ställs till utskottets förfogande. Detgäller också regeringen och övriga inblandade aktörer finnerför gott att tala om vad de vet. är det svårl - för att inte säga omöjligt - atttränga igenom den mur av sekretess, halvsanningar och undanglidningar somblivit så vanliga i granskningssammanhang. De senaste årens arbete understrykersvårigheterna - och det gäller långt ifrån bara vapenaffärerria. "Byken skall tvättas ordentligt och offentligt"utropade utrikesminister . Så har det naturligtvisinte blivit. Självfallel måste en regeringsledamot, och särskilt då en personsom , försöka ge allmänheten intrycket av att han vill ha enförutsättningslös granskning av t.ex. olika vapenaffärer Var och en som följt KUs granskning vetatt del är precis Ivärtom. Starka krafter har verkat för slutenhet. Man harskyllt pä alla möjliga ting - inte minst bristande minne - men också på rikelssäkerhet. Jag medger gärna atl det finns skäl tillundanlag från den öppenhet som är naturlig i . Vi skall naturligtvisinte offentliggöra saker som är militärt intressanta. Vi skall ta hänsyn lillmänniskors privatliv. Vi haringen anledning atl ge främmande länders underrättelsetjänster ellerlerroristorganisalioner informationer som kan underlätta deras verksamhet. Men utgångspunkten för granskningen måste vara öppenhet.Vi behöver inte la hänsyn till regeringens politiska säkerhet. Vi måste hatillgång till det material som behövs. Vi måste i KU ha tillgång till dekansliresurser som vi behöver för vår verksamhet. Inte minst måste ulskotlelgöra en fri och förutsättningslös granskriirig grundad på de fakta somutskollet i tjänsten fått del av. I annat fall förlorar granskningen sittvärde. Detta är mycket viktigt. Vi måste, precis somi en domstol, bedöma statsrådens och regeringens handlande utifrån de akter imålet som verkligen finns hos utskottet. Om någon vill åberopa någraomständigheter får man faktiskt se till att sådana saker tjänstevägen kommertill utskottets kännedom och till samtliga ledamöters kännedom. Annars är detinte möjligt att bedriva en förutsättningslös men också effekiiv granskning. Jag påstår inte att konstilutionsutskottets granskning ialla avseenden är perfekt. Vi kan bli bättre. Vi skall bli bättre. Men vi skallinte ge upp vår frihet alt granska förutsättningslöst. Hoten mot enintensifierad granskning som vuxit fram är många. De läpparnasbekännelser som vi ofta hör - om hur viktig KU-grauskningen är - blandas oftamed falskhet. Det vore nog bra om de som kommenterar KU-verksamhetenerinrade sig hur del såg ul , vilken ulveckling somsedan dess ägt rum, och varför den har ägt rum. Den ökade rollen för KU somriksdagens konlrollmakt är sannerligen inte någon gåva från regeringen, ellerför den delen från andra externa krafter. Låt oss inte tro alt vi är världsbäst eller ens Europabäslvad gäller demokratiska institutioner inkl. kontrollmaklen. Del är vi nämligeninte. Vårt parlamentariska liv har påverkats av all ett och samma parti underlång tid har suttit vid makten. Del har nalurliglvis, måhända omedvetet ochutan ond avsikt, inneburit en stadigt minskad roll för . Den har intealltid förmått hävda sig, utom vid kriser som berott på att interna problemeller minoritetsställning har gjort att temporärt - och ibland tillsin egen häpnad och förvåning - fått den s.k. bollen. Parlamentariker i europeisk mening är sällsynta i Sverige.Riksdagen är inte det nationella debattforum som den borde vara och somparlamentet är i många länder Under senare är har, inte minsl tack varetalmannens initiativ, en rad reformer vidtagits i syfte att öka riksdagensbetydelse. Dessa reformer är välkomna, och jag hoppas att de skall fortsätta.Herr talmannen skall veta att han därvidlag har ett starkt stöd från ledamöterav olika partier, dvs. när det gäller att hävda ställning i delsvenska samhället. Men det säger sig självt alt en sittande regering, den måse ul hur som helst, inte är speciellt intresserad atl minska sin makt tillförmån för . Förvånansvärt är emellerlid atl oppositionen inte harkunnat hävda sin slällning- inte ens när den i själva verket har haft majoriteti denna kammare eller t.ex. i . De som lalar om alt stärka riksdagensställning, bl.a. kontrollmaklen, bör visa det i handling, inte i ord och intei kosmetiska förändringar eller parlamentariska potemkinkulisser förmaktlösheten. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Årets granskning innehåller inget av den "affär"som har spelal så stor roll i den offentliga debatten -den s.k. . Det beror inte på att utskottet har slutförtsitt arbete i deu här frågan. Del finns anlednirig att återkomma efler def allrättegångarna i ärendet har genomförts, om de nu kommer att genomföras, dvs.lill nästkommande års granskning. Såvitt nu kan bedömas finns det kvarståendeoklarheter om regeringens roll på en rad punkter. Jag förutsätter att de överläggningar sompågår om föräridringar av rättegångsordningen och s.k. abolition mednoggrannhet kommer att följas av . Det är alldelessjälvklart att också de diskussioner som förs som en del av regeringsmaktenkommer aff granskas av konstitutionsutskotlet så alt vi till nästkommande årsgranskning kan redovisa för kammaren de överväganden och synpunkter som kanförekomma riär del gäller den komplicerade frågan om inskränkriingar i denåtalades rättigheter eller en eventuell abolition. Detta är i hög grad enprincipfråga som del ankommer på att med största noggrannhet följa. Det finns några andra ärenden som inte alls har väcktnågon uppmärksamhet men som i hög grad handlar om utövandet avregeringsmakten. Det är t.ex. frågan om hur regeringen använder sin rätt atlbesluta om ärenden som rör Allmänna arvsfonden. De preliminära iakttagelser somgjorts under granskningen ger enligt min mening anledning alt återkomma, menockså alt se över formerna för hur Allmänna arvsfondens medel i fortsättningenskall disponeras. Del är möjligt att regeringen i fortsältningen helt skallfrikopplas från befattningen med fonden och atl dess disposition av medelskall överlåtas till andra. Vad gäller regeringens arbetsformer finns det ocksåanledning atl återkomma till den uppdelning i ministergrupper som gäller förden nuvarande regeringen . Det är delvis ett nytt sätt atl utövaregeringsmakten, och det har naturligtvis betydelse för riksdagsarbelel. Slutligen kan konstaleras atl regeringens respekt förriksdagen vad gäller det som mer än någol annat styr arbetsplaneringi kammaren och i utskotten, nämligen propositionsavlämnandel, dess värre ärytterst begränsad. Ju mer KU klagar pä regeringen i delta avseende, destovärre har det faktiskt blivit. 1 fortsättningen bör KU - där regeringen jufaktiskt inte har majoritet - vidta mera konkreta åtgärder Om riksdagennågonsin skall ta sig ur sin underläge i statslivet, bör den ha kraft atf göranågot konkret, t.ex. skjuta propositioner som lämnats för senteller för att statuera exempel blankt avslå dem. Några kraftfulla konkretabeslut härvidlag skulle ge resultat till skillnad från KUs årliga jämmer Jag beklagar alt vi i den svenska riksdagenhar fått en tradition, som gör att icke någon representant för regeringen idskomma hit, promenera från eller någon annan närbelägen plats, ochlyssna på när regeringen granskas. Jag tror, herr talman, att man i andraparlament inte skulle firiria sig i någol sådanl. 3 (); Den administrativa granskningen av regeringenhar varit omfattande. Den har också lett fram lill många synpunkter på ochönskemål omskärpning från regeringens sida. I dessa frågor är utskottet i regel enigt. Vikonstaterar att budgetpropositionen som presenterades inte varfullständig. Utvecklingen med en allt tunnare budgetpropositionhar fortsatt. Trots en förödande kritik över förra årets ofullständiga budgethar antalet öppna poster fördubblats. Det har i kombination medregeringens oförmåga att hanlera den ekonomiska politiken medverkat lill del kaotiskaarbetsläget för i vår Vi konstaterar aft 19 propositioner bordlades i riksdagenpå en och . Det betyder orimliga arbetsförhållanden för ossriksdagsmän, som skall hinna granska proposifionerna och skrivavåra mofioner Vi klarar säkert arbetsbördan, men risken finns atl granskningeninte blir så nograriri som den borde vara. Del underlättar inte heller förpressen och etermedia atl informera om och granska och regeringensförslag och beslul. Vi har haft en omfattande genomgång av hur regeringen harbehandlat beslut. Det har visat sig atl del tar åratal inrian mångabeslut verkställs. Vi har hittat sex riksdagsskrivelser ellertidigare som inte blivit åtgärdade. Det har visat sig i några fall attregeringen inte följer beslut och att man avskrivit ärenden trotsatl de inte har varit fullt åtgärdade. Vi kritiserar bostadsdeparfemeulet för all en medborgarehar fått vänta på ett enkelt beslut i ett besvärsärende och sjumånader har inte heller tagit hänsyn till eninternationell miljökonven-tiori i ett ärende. Man visste hell enkelt inte omatt konventionen fanns. Vi kritiserar också gemensamt hur åklagare från om alt han inte fick träffa en indiskregeringsdelegation. Trots omfattande kritik och varningar omrisken för inbland-ning i åklagares arbele från regeringens sida har regeringeningenting lärt! Vi knäpper också på fingrarna föratl man där försökt bluffa utskottet genom aft ge en felaktig beskrivning avfakta i ett utnämningsärende. Del finns ytterligare elt antal ärenden där utskottet ärenigt, men som vanligt är del inte dessa som tilldrar sig den största uppmärksamheten.Del är kanske inte heller nödvändigt. Ty vi vet atl nogaläser våra påpekanden, och vi kan också notera i efterhand att man försökerfölja dem. Vi lycker dock ibland alt det går för långsamt. Eu del anmärkningaråterkommer år utan alt det las krafttag från regeringens sida. Det vikliga med granskningen är dock inte att vi kan förafram kritik utan all själva granskriingen i sig fungerar i förebyggande syfte.Vi vet att regeringen vid sitt beslutsfattande har konstitulionsutskoltet itankarna. Delta påmiririer om hur uuder regeririgen lid fanns "närvararide" vid regeringsbordet. Man undrade då vadBertil skulle säga. tänker man på vad KU kommer att säga. Det vore bra om vi kunde få eri situation som innebär atlman även ute på statliga verk och i statliga styrelser hade riksdagensrevisorer eller sakutskol-len alltid närvarande i tankarna och all man skullesäga: Vad är del de kommer atl säga i utskotten eller hos revisorerom vår hantering av alla de bestämmelser, pengar och resurser som beviljas avriksdagen? Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning återståratt revisorer och sakutskotten i sin granskningsverksam-hel blirlika kända som konstitutionsulskottet. Del är regeringen som styr riket, och den ärensam ansvarig för sina beslut. Gång pä gång händer del dock alt regeringeninte vill ta sitt ansvar fulll ut. Man skyller ifrån sig på andra,företrädesvis på några riksdagsledamöter i denna kammare. Om regeringen intetrivs med att ta sitt ansvar finns del en lösning på del problemet. Människorsom är trötta på sitt arbele brukar ju rekommenderas all byta. Eftersomefterskörden av KUs betänkande har tilldragit sig visst intresse, skall jagredan nu kommentera Indienaffären och . KU hade inte ens hunnit presentera sitt betänkande förränutrikeshandelsminister sprang ifrån regeringens ansvar; Konstilutionsulskottetsuppgift är alt granska regeringen, dvs. statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. Vår uppgift är att granska detta och ingentingannal. I granskningsuppgiften ingår dock också alt titta på hurregeringsärenden bereds. Ingen i regeringen har under granskningen upplystutskottet om atl utlämningen av till bereddes genom att deborgerliga partiledarna informerades om hur regeringen tänkte gå lill väga. Förfolkpartiets del påverkar denna brist på information från regeringen dock intevårt slutliga ställningstagande till hur regeringen handlagt denna fråga. Jagtror inte all del hade påverkal oss ens om och försök alt få fram denna information lill utskottet i sista stundhade lyckats. Dagen innan och som vi slutjusterade betänkandet ochhade presskonferens om det, den 2 och , försökte dessa personer fåfram denna information till utskottet men avvisades av . Det ärmöjligl alt det slrul som uppstått hade kunnat undvikas om all informationhade nått oss. Men vårt ställningstagande står ändå fast. Vi kritiserar regeringen för atl man inte tänkte igenomalla komplikationer som kunde uppstå när man lämnade uppdraget till RRV. Delsär del märkligt atl man inte förutsåg atl det kunde komma fram besvärandeuppgifter, dels hade man inte tänkt igenom sekretessfrågorna. Det var heltunikt atl ge RRV detta uppdrag, vilket regeringen också medger. Desto större anledningtill eftertanke om de komplikationer som kunde uppstå. Regeringen har hänvisat till alt riksbankssekretessenhindrade den frän att lämna ul . i en utskottsutfrågning : "angav somvillkor för atl utlämna dessa uppgifter till riksrevisionsverkel att de intefick vidareföras. Det kan inte regeringen ändra på, som jag ser det." Granskningen har klargjort att inga sekretessreglerhindrade regeringen från att på diplomatisk väg utlämna uppgifterna till denindiska regeringeri. Riksbankssekretessen får bara hanteras av ochmöjligen av finansutskottet. uppgifterna lämnades tillriksrevisionsverket var riksbankssekretessen redan bruten, och det var ettresultat av regeringens uppdrag lill . Trots att regeringeninte kan använda riksbankssekretessen själv har man angetl den som skäl tillden indiska regeringen. 1 stället har man använt den s.k. affärssekretessentill skydd förenskildas och företags ekonomiska intressen. Också den grunden kan ifrågasättasenligt utredningar som gjorts inom konstilutionsutskottels kansli. Dessautredningar har tyvärr-trots energiska försök-inte redovisats i belänkandet.Regeringen har alltså medverkat lill att riksbankssekretessen brutits och sedanfelaktigt hävdat att man själv var bunden till den. Del är förmodligen också denna information som man harlämnat när man anmälde ärendet för partiledarna. Resultatet av hela den här hanteringen ochsekretessbeläggningen har blivit att har vilseletts. Den öppna delenoch noten ger en annan bild än vad som framgår av den hemliga delen. Detta harbidragit till försämrade relationer till . Det är inte första gången som regeringen försöker attsmita undan sitt ansvar under vår granskning har vi fått höra altregeringen rådgjort med än den ena och än den andra, och att det skulle varaelt skäl för konstitutionsulskottet atl avstå från sin granskning avregeringen. Det har ju också gått så långt att regeringen hört sig för om intekonstitutionsutskotlet kunde avstå från sin granskning när ett ärende hardragits i rådgivande eller i utrikesriämnden. Del fårvara ett slut pa detta. Med anledning av vad som hänt och tidigare erfarenheterkommer formerna för regeringens kontakter med partierna atl ses över. Del äralldeles nödvändigt. hävdar i ett pressmeddelande atl resp. partispartiledning inte kommit med kritik beträffande regeringens bedömning avsekretessfrågorna. Detta visar att det är regeringen som har gjort den härsekretessbedömningen. Jag ingår i partiledning. Jag harsjälvfallet inte konfronterats med frågan. Inte ens Bengl har fåttse rapporten och göra en sådan saklig bedömning. Erfarenheterna från granskningsarbele är attöppenhet lönar sig. Min uppfattning är att det förekommer alltför mångahemligstämplar i , vilket föder missförstånd, osäkerhet, ryktesspridningoch konspira-lionsteorier Överallt där makt utövas skall det finnas insyn. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till desju reservationer som slår bakom. Våra argument kommer atlredovisas i den följande debatten. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 4 Tredje vice talman (); Konstitutionsutskottel har återigen levereratell omfångsrikt och ett - vill jag påstå - innehållsrikt belänkande, därgranskningen redovisas. Del är många stora ärenden som har gåttsigenom. Utskottet har dragit en hel del slutsatser som är av stort intresse. Det förtjänar att framhållas att den omfattande granskningsom KU utövar i vårt land knappast har någon motsvarighet någon annanstans,speciellt inte sedan granskningen har vitaliserats ochkommit alt bli alltmer ingående. Detta visar att gamla instrument och gamlainstitutioner kan få nytt liv även i modern tid och bli av slor belydelse. Delarbete som utskottet utför ägnas också betydande uppmärksamhet bland allmänheten,inte minst i massmedia. Granskning av statsrådens Ijänsie-utövning och regeringsärendenashandläggning Under de inledande anföranden som jag har hållitbrukar jag framhålla att en viktig funktion av KUs granskning är denpreventiva, dvs. alt man inom , bäde på stalsrådssidan och påtjänstemannasidan, har vetskap om att det finns en församling av politiker häri som är beredd atf se på varje ärende som handläggs inom regeringen.Detta tror jag har en betydande effekt. Vidare är det naturligtvis viktigt att de brister och deeventuella fel som begås tas fram i ljuset och blir belysta. Genom KUsgranskningsbetänkande redovisas haridlingsmönster och förfaringssätt pä ettsäll som är unikt. Den kunskap sorn man kan fä genom atl läsa KUs betänkandekan man inte hitta någon annanstans. KU har från olika håll kritiserats för sin verksamhet. Jagtror atl utskottet som helhet kan ta den kritiken med ganska stor ro. Det harju föreslagits att utskottet skulle ersättas med något slags juridisk instans.Ibland har författningsdomstol nämnts som någon sorts ersättning. Personligentror jag inte all del skulle fungera. Jag tror att en del av förklaringen tillatt utskollet kan ulföra sin verksamhet är jusl alt ärendena behandlas i så altsäga skärningspunkten mellan juridik och politik. Elt mycket stort antal av deärenden som har varit av vikt har ingen annan instans kunnat la fram, enligtmin mening. Del är klart att det finns brister i KUs granskning. Detkan röra sig om svårigheter att få fram material. Det kan finnas ovilja, somtidigare talare har varit inne på, att säga hela sanningen. Vi får naturligtvisinte förtrötfas av den anledningen. Det är ju KUs uppgift att vara energisktoch ligga i. I några avseenden kan man naturligtvis fråga sig hur låugttillbaka i tideri KU skall gå vid sitt granskningsarbele. Om man ser på en delav de vapenaffärer som återigen granskas i detta KU-betänkande, kan mankonstatera att dessa affärer börjar att tillhöra historien. För min del anserjag att det är väldigt viktigt att KU ägnar sina främsta krafter ål alt belysadet som ligger nära i tiden och del som har slor aktualitet. I övrigt är del något förvirrande atl veta vad man skallta upp i ett inledningsanförande. De tidigare talarna har ju också haft litetolika utgångspunkter Debatten är indelad i avsnitt och regeringenshandläggning av den s.k. Indienaffären kommer egentligen upp under nästaavsniti. uppehöll sig ganska utförligt vid Indienaffäreri. Förmin del tycker jag atl utskottet även pä denna punkt har gjort eft bra arbete.Den åtgärd som regeringen vidtog när mari gav riksrevisiorisverket i uppgiftatt grauska deri s.k. mellanhandsaffären var unik, vilkel regeringen själv haruppgivit.