prot · GD09106 · 1989-12-31 00:00:00 — Sedan kan man konstatera, även om det är en klen tröst endag som denna, all hade linje 3 vunnit i folkomröstningen 1980-för övrigt finnsdel åtskilliga förelrädare här för denna linje - skulle koldioxidutsläppen i ha varit katastrofalt mycket större än de är Vi hörde tidigarehär all de faktiskt har minskal, och del är glädjande. Men det beror just påatl vi har ersatt fossilkraft med kärnkrafl. Del är alltså del som är dengrundläggande förutsättningen för den förbättrade miljön och de minskadeutsläppen i . konstaterar all har fattatmotstridiga beslut. Det har stått klart ganska länge - utom för vissa ledanderegeringsföreträdare, bl.a. det statsråd som just nu sitter bredvid IngvarCarlsson här i kammaren. Men det är bra att även har kommit tillinsikt och att regeringen omfattar denna insikt. Del finns två möjligheter Det ena alternativet är atl upp koldioxidmälet, vilket verkar vara regeringens förslahandsalternativ.Men det är oklart huruvida man får stöd av vpk i det avseendet. i sitt första inlägg att man kunde acceptera naturgas under en övergångstid.I sitt andra inlägg sade hon alt om man gjorde del, skulle trafiken minskas såmyckel alt koldioxidutsläppen inte ökade. Men det skulle faktiskt kräva enhalvering av trafiken i . Jag tror inte att ens , som ivissa stunder talar illa om trafiken, skulle vara beredd att vidla så drastiskaåtgärder atl trafiken halverades för atl vi skulle hälla koldioxidutsläppenkonstanta. Det andra alternativet är alt uppskjuta den förtidaavvecklingen. Det är faktiskt den förlida avvecklingen - som inte är motiveradav säkerhetsskäl och som är vansinnig frän samhällsekonomiska utgångspunkter -som gör atl vi är i en besvärlig situation. Vi i har tagit på oss slora och svåraenergipoliliska uppgifler Men vi gör det ännu svårare för oss själva genom denförtida avvecklingen, som ju inte alls förutsattes i linje 1980. Jag anser atl jag ännu inte har fått någol svar på denfråga som jag har ställt tvä gånger lill statsministern och som jag nu ställerför tredje gången; Är socialdemokraterna och regeringen beredda alt omprövabeslutet om en förtida avveckling och därmed skapa förutsättningar för endialog också med bl.a. folkparliel, eller länker regeringen bara göra upp medde partier som värderar kärnkraflsavvecklingen så högt all de är beredda alt geupp andra mål? AnL 20GUNNAR (): Först vill jag när del gäller bilismen sägaalt vi kan minska koldioxidutsläppen inom andra samhällssektorer än inomenergiproduktionen även om vi avslår från all bygga kraftverk för fossilabränslen, som ju innebär ökade koldioxidutsläpp. Del fiuns förvisso många olikaåtgärder i det härsammanhanget som vi har resonerat om och som har pekat på. Men detverkar lilel patetiskt när förelrädare för regeringspartiet hänvisartill bilismen, som faktiskt har ökat då vi i har lyckatsminska koldioxidutsläppen. hävdar att vi i inte haranledning alt ha dåligt samvete när det gäller koldioxidutsläppen, eftersom vihar en politik som lett till kraftigt minskade utsläpp. Men det beror ju på enpolitik som han vill eliminera. Han vill nu göra det rakt motsatta - ersättakärnkraft med fossila bränslen. Det är della som kommer all göra miljöbov i internalionella sammanhang. Vi kommer inte alt kunna varapådrivande i del inlernationella samarbetet. Del är alltså angeläget alt minska det totalabidraget lill växthuseffekten. Men t.ex. beslutet om freonerna hade fattatsnär fat-lade beslut i fråga om koldioxideffekten. Det är möjligt attBirgitta och inte var medvetna om all dessa gaser ocksåpåverkar växthuseffekten. Andra var dock mycket klara över della. Del sågalltså delta samband, och de inser även att man icke kan bekämpaväxthuseffekten om man nonchalerar den växthusgas som slår för av den häreffekten. Det vore bra om vi kunde konstatera altsocialdemokratin står inför ell historiskt unikt beslut. Ett land som kan klarakoldioxidtaket skall nu alltså genom ett frivilligt och medvetet politisktbeslut frångå delta myckel vikliga tak. Beslutet är unikt så till vida altSveriges riksdag har fattat ett motsvarande beslut. Beslutet ärockså unikt i ell internationellt perspektiv. Inget annat land kan rimligeriha fattat ett sådant här beslut. Vidare kommer beslutet icke atl väcka respektför svensk miljöpolitik. Dessutom kommer beslutet att leda till enenergipolitik som drabbar både energiförsörjning och miljövärden i . Jag måste fråga: Om ni inte får något slöd för dellauppgivande av koldioxidtaket, vad skall ni då göra? Skall en ny arbetsgrupptillsättas? Skall långbänkarnas långbänk bli en långbänk med klistersom drabbar svensk energipolitik och miljöpolitik på 90-lalel? 21CARLFRICK (mp); Del är alldeles utmärkt atl statsministernockså lar upp frågan om trafiken i debatten och säger ifrån. väntar vi barapå de riktigt konkreta förslagen från regeringen om hur vi tillsammans kanminska de farliga utsläppen från trafiken. Vi har i olika sammanhang med kraft framhållit att t.ex.hasligheterna på våra vägar måste sänkas. Det skulle få väldigt många godaandra effekter Antalet skador i det svenska samhället skulle faktiskt minskakraftigt. Vi skulle då inte behöva satsa så mycket på den offentliga sektornoch vården. Lidandet i samhället skulle minska högst väsentligt. Dessutomskulle en minskad bensinförbrukning bidra till minskad import och därmed varatill hjälp när del gäller den stadigt försämrade bytesbalansen. Del finnssåledes många posiliva värden i della med all vi får elt grepp om bilismen ochutsläppen i det sammanhanget. Vi förväntar oss kraftfulla åtgärder från regeringen.Man säger ju i den här debatten atl della är en viktig del när det gäller växlhusgasutsläppen. BengtWesterberg säger all det hade sett hemskt ul i om linje 3:s förslaghade gått igenom. Det är långt ifrån säkert, därför all då hade utvecklingen idelta land varit en helt annan. Då hade hell andra tekniker utvecklats somhade möjliggjort en god utveckling för detta land, ulan att vi hade låst ossfast i ett elberoende genom den enorma elfesten på grund av det våldsammaöverskott på elektrisk kraft som var en följd av all socialdemokraterna ville"avveckla med förnuft", vilket innebar att kärnkraftselen tredubbladesunder . Om del inte hade gjorts, hade det sett helt annorlundaut och vi hade haft en helt annan diskussion i della land. Jag blir än en gång upprörd över pratet om den förlidaavvecklingen. Om man skall avveckla lill måste man börja -alll kan inte avvecklas . Då skapar man verkligen problem, och det kanväl irite vara meriingen. Vi i miljöparliet vill avveckla kärnkraften, och vi tänkerinte ge.upp några andra mål i det sammanhanget, inte koldioxidmålet och intemiljömålen. Det vore klädsamt om och hans parti log sig antrafikproblemen och bilismens problem, men vi ser ingenting av det. Vi serinte heller någon ödmjukhet hos och hans parti, utan där gällerdet lill varje pris; Tuta och kör, bygg broar, ös på! AriL 22KRISTER SKÅNBERG (mp); Statsministern lalar i sittinterpellationssvar om ökat el-behov, och jag vill bara försöka medverka tillall reda ut begreppen litet grand. Behoven ökar säkert av de tjänster som elenger, t.ex. belysning, ventilation, motorer och krafl lill industrin, men medanvändning av redan befintlig energieffekliv teknik och utrustning kan mannöja sig med att förbruka av dessa eltjänstbehov. Det här kan låta litet mystiskt, men för att underlättaförståelsen skall jag efter anförandet till slatsminislern överräcka en rapportdär är medförfallare. Den finns nu på svenska, och del är intressantläsning. Jag tror att en bakgrund till atl den danska regeringenfattade sitt beslut och fick att följa det är att dendanske industriministern har studerat vad energiexperter har presenterat pådetta område. Det är inte bara här i som man har arbetat medeffektivare energianvändning, utan man har gjort del internationellt. På ettutskoltsförhör i näringsutskottet , som har omtalats här tidigare,dellog en dansk teknik-professor, tidigare rektor för , som också arbetar internationellt med dessa frågor, och jag tror atthan har varit en av rådgivarna till den danska regeringen. Jag hoppas därföralt stalsministerri får eri givaride läsning av rapporten. Det ger möjlighelalt bryta upp en onödig motsättning. Det är naturligtvis också viktigt atl inte öka utsläppenav växthusgaser Andra har här talat tillräckligt mycket om trafiken. Jordbrukeihar också nämnts, och det är möjligt att det förtjänar atl nämnas ytterligareen gång all man också på jordbrukssidan kan göra rätt mycket för atl minskabelastningen på miljön av växthusgaser Även naturgasen är en bov, liksom detläckage som naturgaslransporterna ger upphov till. Det är alltså elt starktmotiv för atl dämpa användningen av naturgas, inte bara därför att den i sigger koldioxid utan också därför all den läcker metan. Jag vill också passa på atl till statsministern överlämnaen rapport från Lysverker, dvs. , som visar vad man där gör AnL 23 (): Alla de förslag som finns och somstatsministern har fört fram är bra, men min väsentliga invändning går ut påalt prismekanismen inte används tillräckligt. Ett för lågt pris ger alltså intenågon stimulans lill en bälire energi- och elanvändning. Jag saknar i och för sig en samlad klimatstralegi, somKrister Skånberg kom in på. Del är myckel viktigt all beslut fattas, inte baraom koldioxid utan också om metan och allt annat som släpps ut och som bidrartill upp-värmningseffeklen. Det finns risk för atl det görs satsningar på annanteknik som förvärrar problematiken. Därför måsle vi se lill helheten, men förden skull kan vi inte höja koldioxidlaket, ulan vi måste ha kvar del ochsamlidigl införa de andra laken. Till vill jag säga atl strukturen påelanvändningssidan hade varit en helt annan om linje 3:s lösning hade gåttigenom, och vi skulle ha haft en myckel slor nytta av den strukturen inför2000-talet. Vad som har hänt är all strukturen har blivit totalt felaktig,då den är uppbyggd på grund av felaktiga prissignaler under hela 1980-lalet.Det är katastrofen, och del är det som omställning rör. Jufortare omställningen till mera normala förhållanden kommer i gång, destobättre är det. Därför förslår jag inte argumeritel all en uppskjutenavveckling skulle kunna lösa prisproblematiken. Jag ställde en fråga om det somjag inte fick någol svar på. Del här är snarare ett argument för att kunnahålla priset på elkraft ytterligare. program inom t.ex. kommunikations- ochtrafiksektorn innebär kraftigt ökade koldioxidutsläpp - del kan ni inte kommaifrån, . Ni investerar inte i infrastrukturen och inte ijärnvägen. Ni låter trafiken växa, och ni vill inte lägga en ordentligbeskattning på bensin. Detta medför ökade koldioxidutsläpp. Sedan kan ni säga;Okej, vi skulle kunna göra det, men då får ni anta våra program på det området. Jag noterar med intresse atl inte svaradepå frågan om planekonomisubvenlioner inom energipolitiken. Jag tar då för givetalt instämmer i alt della är den ordning som bör gälla inomenergipolitiken. Del är intressant för atl komma från en moderat. AriL 24IVAR (); Ceriterns förslag om bensinskatt drabbaralla lika, och det är bra - det skall vara så. Däremot gör inte momsen det.Bengt talade om förmånsbilar, och de påverkas inte. När det blirdyrare att ha förmånsbil vill man snarare köra mera. Hälften avbensinförbrukningen i berörs inte av momshöjningen. Förmånsbil ärmycket vanligare bland direktörer än bland knegare - del är ett känt faktum. Jag delar farhågor när det gäller naturgasen.Det är viktigt atl göra en myckel försiktigt balanserad satsning på naturgas,om den inte skall få förödande konsekvenser för biobränsleria. Den saken måstelas på mycket stort allvar Jag är litet förvånad över att på flerapunkter motarbetar biobränsle, som man säger sig vara så myckel för Dennakluvenhet är typisk för . Jag vill gärna upprepa de frågor jag ställde i mitt förstainlägg lill statsministern. Hur blir det med lika beskattning på bränsle,oavsett om del används för el eller värme? Hur blir del mednedsättningsreglerna? Kommer de verkligen att främja effektivareenergianvändning? Kommer socialdemokraterna att göra insatser för att skapalika konkurrens mellan effektivare energianvändning och nyproduktion ochmellan olika aktörer? Kommer socialdemokraterna atl fulll ut utnyttjaskatleinstrumenlel för alt styra mot ett miljövänligt och effektivtenergisystem? Jag har aldrig utnämnt till någon miljöbov. Minlilla försiktiga antydan var alt vattenkraft, biobränsle och kärnkrafttillgodoser mer än hälften av energibehov. Jämförelsen 12,5-7 ärdärför ingel tecken på all vi är så eriormt duktiga. Snarare är vi likvärdigamed danskarna och skulle dä kunna ha målsättningen alt liksom danskarna minskautsläppen. Slatsminislern sade också att han var beredd atl görainsatser på värmesidan. Här handlade det inte om konkurrens. Lät mig avsluta med ett litet praktiskt exempel;Trädgärdsodlarna i använder 25 000 lon kol. 1991 får de för delta 18miljoner i skalleraballer. Dessa kolpannor kan mycket väl eldas medbio-pellets. Hur skulle del vara all vända på kuttingen och ge ett visst slödtill biobränslen? Därmed skulle inte enorma skatterabatter betalas ut för någolsom ger oss en sämre miljö. Del är ett praktiskt exempel, som man myckel lättkan la till sig. AnL 25HÄDAR (); Några länder valde, lill skillnad frånSverige, alt inte alls använda kärnkrafl. I de länderna kunde man länka sigatt få se den fina utveckling som våra vänner i lalar om. Men delär inte så. Satsningen i de länderna, t.ex. i och , gjordes påfossileldade bränslen, inte minst på kol, med stora ökade utsläpp avkoldioxid, svavel, tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen som konsekvens.Del hade också blivit konsekvensen för del om linje 3 hade gåttsegrande ur folkomröstningen. en betydande satsning på naturgas klararvi inte all få fram den el som skall ersätta den för tidigt avveckladekärnkraften. Detta avvecklingsbeslut leder därför till en storsatsning på gas.Resultatet av det blir ökade utsläpp av koldioxid, utsläpp som vi anser detvara så oerhört viktigt att i stället minska. Vi får ett ökat ullandsberoende i ställel för ett minskalutlandsberoende. Jag noterar alt statsministern inte, i varje fall, villsäga atl vi inte skall importera naturgas från , alt vi inte skallförsätta oss i samma situaliori som t.ex. befinner sig i , genomatt öppna förutsättningar för politisk påtryckning mot landet. Jag tycker atldel vore myckel värdefullt om statsministern hade möjlighel att säga detta . Beslutet kommer att leda till ökade olönsamma kostnader Viskall ersätta befintliga anläggningar med nya, dyra anläggningar Del har vi rådmed, an- 1989/90:106 20 april1990 ser statsministern, vid entidpunkt som den nuvarande, när resurserna inte förefaller att vara överdrivetslora för andra ändamål. Slutligenfår vi, genom en sådan här satsning, ett radikalt stopp för bio-energinsmöjlighet alt spela en betydande roll i det svenska energisystemet. Det ärroligt om och andra börjar lyfta huvudet ur oljesanden. Enannan ekonomiskt allvarlig konsekvens är alt priserna kommer att stiga snabbarei än de gör i våra konkurrentländer till följd av beslutet om enförtida avveckling av kärnkraften. Detta, herr talman, kommer dess värre medall sannolikhet atl påskynda utflyttningen av svenska företag, vilka ocksåkommer alt känna risken av elransonering till följd av dessa beslut. Vi vetatt förutsättningar kan finnas längre fram för att skall få eriförbättrad korikurreusbild i förhållande till sina konkurrentländer, omavvecklingsbeslutet skulle skjutas upp till . Underdetta anförande överlog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar Del är egeritligeri Bengl fråga om karaktären påöverläggningen som gör att jag begär ordet en sista gång. Jagär lilel tveksam till alt gå längre än jag har gjort. Det är inte så längesedan vi debatterade en stor fråga här i kammaren, del s.k. stopp-paketet frånregeringen. Vi blev då kritiserade för alt vi låste upp oss och uppträdde somen sorts majoritetsregering i viktiga frågor, i stället för att föra samtalinnan vi gav bindande och definitiva besked. Vi försökte därför en annan vägnär del gällde all förankra kompletleringspropositionen. Vi har fört samtal iförväg, och vi har varit framgångsrika. Jag tror atl det vore olyckligt att gålängre än jag har gjort här och än vi gjorde vid presskonferensen i går Denhär debatten har visat all del finns vissa frågor som skulle vinna på enfortsatt dialog, innan vi fattar de definitiva besluten. På andra punkter finnsförvisso myckel siarka låsningar Jag tror att man vid elt studium av detdokument som vi har redovisat kan upptäcka att både fakta och våra prioriteringarfinns ganska tydligt angivna. har jag sagt att det är angelägel altvi kan få en långsiktighel från sida, en trovärdighet i energipolitiken.I ett sådant sammanhang skulle jag vilja utveckla atl skillnaden ikoldioxidutsläppen mellan riksdagsbeslutet om 1995 och 1996, som vi harföreslagit, och linje 2 naturligtvis är mycket marginell. Jagtror också alt Bengl underskattar vad som faktiskt krävs för attavveckla kärrikrafteri . Vi är såvitt jag förslår hell övereris om attså skall ske. Här tror jag alt en överläggning skulle kunria medverka tillriågot positivt. Närjag har ordet vill jag bara korislatera alt Guunar talar som om viirite hade haft någori folkomröstriing. Men vi har faktiskt haft en folkomröstningsom har lagt fast grunderna för den politik vi diskuterar : avvecklingenfastställd lill , bekräftad med ell riksdagsbeslut med mycket stormajoritet. Det kan jag varken som statsminister eller partiledare bortse från. Förste vice talmannen anmälde att Gunriar anhållitatt till protokollet få antecknat alt han inte ägde räll lill ytterligareinlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svarpå interpellation 1989/90:145 om respekten för mänskliga fri- och rättigheter iVietnam har i en iriterpellatiorifrågat mig dels på vilkel säll regeringen verkat för att mänskliga fri- ochrättigheter skall respekteras i , dels pä vilkel sätt regeringenframöver avser att verka för att demokrati förverkligas i och demänskliga fri- och rättigheterna respekteras. Från svensk sida förs en kontinuerlig dialog med Vietnamrörande demokrati och mänskliga rättigheter Inom ramen för olika bilateralakontakter, t.ex. i samband med ministerbesök och andra officiella besök,framför vi våra synpunkter i dessa frågor Jag har själv vid besök i upp den viktiga frågan om familjeåterförening och jag vet alt ävenutrikesministern och utrikeshandelsminislern har gjort del, när de har besöktVietnam. Vi har krävt all familjeåterföreningsfallen skall lösas i snabbaretakt. Frågor om demokrati och mänskliga rältigheter finns med på dagordningenvid varje officiellt besök. Grunden för vår dialog med och våra möjligheteratf främja en demokratisk utveckling utgörs av del bilaterala utvecklingssamarbetetmed . Detta samarbete erbjuder möjligheter alt framföra vår syn på behovetav en mindre cenlralslyrd och mer öppen ekonomi. Så har t.ex. det störstasamarbetsprojektel i , pappersbruket i Bai , betytt myckel för altöka förståelsen för marknadsekonomiska principer har inom ramen för SIDA;s förvallningsbislåndbidragit till demokraliseringsprocessen i , t.ex. genom atl anordnaseminarier där svenska gästföreläsare presenterat hur vi i löser olikafrågor med anknytning till demokrati och mänskliga rättigheter Som framgår av interpellation pågår sedanår 1986 en förnyelseprocess i kallad "doi moi". Hillills hardenna process främst inneburit en liberalisering pä del ekonomiska områdel, menden syftar också till insatser på t.ex. rättsområdet. När den vietnamesiske juslitieministern i janauri i fjolbesökte , hade vi möjlighet alt diskutera pä vilkel sätt konkretskulle kunna göra biståndsinsatser på rättsområdet. De samtal som då fördesledde bl.a. fram lill det besök i som en svensk-finsk juristdelegalionnyligen genomförde. Tillsammans med SIDA och bereds nubiståndsinsatser på rättsområdet. framstår , trots trupplillbakadragandet frånCambodja, som ett isolerat land. Denna isolering innebär bl.a. att man ärutestängd från stöd från de internationella utvecklingsbankerna. Den svenskaregeringen har tagit initiativ lill att denna isolering bryts. Ennormalisering av det inlernatio- nellaumgänget med skulle gagna den vietnamesiska förnyelseprocessen, så alldenna kan utvecklas vidare i riktning mot ökad demokrati saml leda till enförstärkning av de mänskliga rättigheterna. Då LJlla Tilländer, som framställtinterpellationen. anmält atl hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav talmannen atl fick delta i överläggningen i slället förinterpellanten. AnL 28 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. har alltså frågat vilka insatser Sverigekan göra för atl förslärka de mänskliga rättigheterna i , inte minstmot bakgrund av de relationer som som biståndsgivare har med . Bakgrunden är ett antal olika rapporter om förtryck ochåsidosättande av de mänskliga rättigheterna genom läger, fängelser och inteminst förföljelse av olika religiösa åsiktsriktningar. Det finns exemplifierati interpellationen. Del är många som säger alt vann kriget menförlorade freden. Den åldrande kommunistiska ledningen i har alltsedankrigsslutet varit av gammal stalinistisk karaktär, och den har varit delalltför . Freden fick därmed aldrig en chans att på det sätt som annarshade varit möjligt frigöra mänsklig skaparkraft. Det är i dubbel meningtragiskt, efler det länga och svåra krig som det landet genomgick. lett till att slora delar av befolkning har flytt lillomkringliggande länder eller ännu längre bort - alla känner till tragiken runtbåtflyktingarna. Det har också lett till en ekonomisk stagnation. Vietnamär ju geografiskt lokaliserat i världens snabbast expanderande regionekonomiskt sett. Med en riktig ekonomisk politik, eller kanske snarare ettriktigt ekonomiskt system, skulle man ha alla möjligheter att få till stånd ensnabb ekonomisk ulveckling och därmed ha en ljus framtid, totalt sett. Egentligen har det varit 15 förspillda år sedan krigslulet1975. finns en chans, efter en förnyelseprocess som har kommit i gång sedan1986. Om man fullföljer avvecklingen - det ordet kommer tillbaka även i den härdebatten -av den centralplanerade kommandoekonomin och ersätter den med starkamarknadsekonomiska inslag finns en möjlighet atl göra något ål den stagnationsom har rått. Vi har från betonat det samband somfinns mellan frihet, demokrati och möjlighet att snabbt utvecklau-landsekonomierna. Jag tror att det är en insikt som blivit allt starkareunder senare år och som vi från svensk sida kanske har betonat alltför litettidigare, inte minsl i vårt biståndsarbete. Interpellanten har påpekat de möjligheter som haratt påverka utvecklingen. Vi har för det första som sagt speciellarelationer med just . Jag vill gärna tolka del svar som statsrådet harlämnat på ett positivt sätt. Där redogörs för att vi i för en löpandedialog med omkring de här problemen. Jag förutsätter atl den förs medkraft från svensk sida - egentligen med ökande krafl allteftersom sambandet mellanfrihet, demokrati och ekonomisk utveckling framstår som allt klarare. För delandra tänker jag på rättsområdet. Det finns ett samband med att man byggerupp en lagstiflning och den vägen ger legitimitet åt de mänskligarättigheterna. På det området sker en beredning mellan regeringen, SIDA och devietnamesiska myndigheterna. Jag tycker alt del är ett positivt besked. Jag delar också statsrådets uppfattning att det är viktigtalt medverkar i en process för alt bryta isolering från omvärlden,inte minst på del ekonomiska området. Jag tror atl del är en nödvändigförutsällning för all skall få en snabbare ekonomisk utveckling och fådel av egenlligen makalösa expansion på det ekonomiska området,och tillgång till inlernationella utvecklingsbankers resurser Sammantaget tycker jag atl statsrådet lämnat ett positivtsvar pä interpellation. Jag har dock två frågor