prot · GD0930 · 1989-12-31 00:00:00 — Meni fråga om hemvärnels tillhandahållande av vapen finns inga bestämmelser omvare sig vapenskåp eller vapensläll. Detta är märkligt eftersom det inte ärnågra dåliga vapen man delar ut till hemvärnet, ulan det är fråga omautomatvapen. Även om man inom hemvärnet får den utbildning om vapen och om hurdessa skall förvaras som försvarsministern redogjorde för är det inte på någotvis här fråga om samma restriktivitet som när det gäller jaktvapen. Jag anserdet vara litet konstigt atl inte samma regler skulle gälla i fråga om jaktvapensom i fråga om vapen från hemvärnet. Jagvill fråga försvarsministern vad det är för skillnad på ell jaktvapen och ellvapen från armén. Farligheten måste ju vara densamma. Om man ser på den marknadför vapen som finns kan man konstatera atl det är arméns vapen som harförekommit vid väpnade rån, och inte jaktvapen. Förhållandel borde alltsåutifrån detta vara precis tvärtom, nämligen att man kunde vara mindrerestriktiv med jaktvapen och mer återhållsam vad gäller att dela ut arménsvapen och tillåta att dessa förvaras i hemmen. Årdet del faktum atl del i fråga om jaktvapen är den enskilde som får betalamedan det i slällel är armén som står för kostnaderna vad gäller hemvärnet somgör atl man är så njugg när del gäller förvaring av vapen? Eller är del någotannal? Jag skall lämna några sakuppgifter. Del finns ca 700 000 licensvapensamt drygt 100 000 hemvärnsvapen i de svenska hemmen. Dessutom har officerareoch poliser tillsammans ca 50 000 vapen. Antalet stulna vapen uppgick underåren 1972-1986 lill totalt ca 9 000. Försvarets andel var 80-90 per år.Huvuddelen av försvarels vapenförlusler sker genom inbrott i vapenförråd.Hemvärnets andel av de stulna vapnen är . Riksdagenhar konstaterat all denna andel av vapenförlusterna är ringa.Riksdagen fann inte heller någol behov av att ändra nuvarande bestämmelser.Milt råd lill är all han skall studera beslut idenna fråga. På det sättet får han del mest utförliga svaret. KARL-ERIKPERSSON (vpk): Min oro när del gäller arméns vapen delas av en del av dem som är med i hemvärnet. Detta kommer sig av risken för inbrott i hemmet i och med all man går över från den gamla mausern till den mer attraktiva Ak4. Uppgifter rörande vapeninnehav är ju inte hemliga, ulan de finns lätt- 47 1989/90:30 tillgängliga.Jag menar all det skulle vara självklart atl man får tillgång till ettvapenskåp i och med atl man går över lill ett vapen som Ak4. ] ] alltsåpersoner inom hemvärnet som delar min oro i denna fråga, och de an- P fr 8or gj,gjj kostnaderna för anskaffande av vapenskåp skulle ligga på försvaret. I och med att man gör eninsats för det svenska försvaret i händelse av krig eller i annat syfte bordeförsvaret stå för kostnaden. Personligenanser jag det vara konstigt atl man har hell andra restriktioner kringjaktvapen. Den situation vi har, att skillnaden mellan de olika vapenslagen ärså stor, är märklig. Det är nog en ringa del av personalen inom hemvärnet som hyser dennauppfattning. Den ståndpunkt jag har pläderat för omfattas av enmycket stor majoritet av . KARL-ERIKPERSSON (vpk): Det som sker i skiljer sig kanske ibland från den verklighetsom finns. Verkligheten är den att det finns en oro bland dem som handhar vapenför att de skall få sina hem genomsökta och att de skall mista vapnen. Del ären situation som man enligt min mening skall ta fasta på. Jag släller ocksåfrågan varför det finns en skillnad i lagens inställning mellan dem som harjaktvapen och dem som är utrustade med hemvärnets vapen. Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1989/90:212 om cirkuläranvisningar CivilministerBENGT K Å : Margö har frågat mig om cirkulärmeddelanderörande handläggningen av vissa ärenden enligt den nya utlänningslagen och dennya utlänningsförordningen innebär att det av fattade beslutet omrätt till offentiigt biträde i utlänningsärenden inte gäller fullt ut. asylsökande i ell awisnings- eller utvisningsärende i princip har rätt tilloffentligt biträde redan under polisutredningen framgår, som Margö Ingvardssonpåpekar i sin fråga, av propositionen till nya utlänningslagen. Enligt vad somsägs i propositionen måste naturligtvis viss utredning göras innan det kanavgöras om offentligt biträde skall förordnas. Rikspolisstyrelsenhar i samråd med invandrarverket utfärdat ett cirkulär- meddelande i fråga om handläggningen av vissa ärenden enligt den nya ut länningslagstiftningen. Cirkuläret är ett allmänt råd till de lokala pohsmyn- digheterna hur den praktiska hanteringen av utlänningsärendena kan lösas. Del som sägas i cirkuläret skall givetvis inte innebära alt de beslut som riks dag och regering fattat om handläggningen m.m. av utlänningsärenden från gås på någol sätt. 48 Jag håller med om atl vad som sägs i cirkuläret omhur en framställning från en asylsökande om altfå offentligt biträde skall hanteras har fått en Prot. mindre lyckad formulering.Naturligtvis skall varje framställning om biträde lämnas över till denbeslutande myndigheten som i del här fallet är invand- [ ] Inomrikspolisstyrelsen pågår del en översyn av det aktuella cir- varpa frågor kulärel. Enligt vad jag har erfarit kommer därvid rätlen till offenlliglbiträde redan under polisutredningen att klargöras. MARGÖINGVARDSSON (vpk); Jag tackar civilministernför svaret på min fråga. Jagtycker att del är bra att civilministern håller med mig i uppfattningen om attrikspolisstyrelsens cirkulär faktiskt är elt avsteg från beslut,även om civilministern förklarligt nog använder andra ord när han uttryckerdetta. Jagär nöjd med svaret på frågan eftersom det ger ell klart besked om atl del ärpropositionens text som gäller, nämligen atl en asylsökande i princip har rätttill ett offentligt biträde redan under polisutredningen. Jag är också nöjd medatt min fråga har resulterat i all nu får gå ut med enrättelse till polismyndigheten. Del är sällan man uppnår ett så konkretresultat av en fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1989/90:215 om flykting- och invandrarpolitiken Tom har mot bakgrund av dels ett enskilt ärende som gällde s.k.uppskjuten invandringsprövning, dels den slora "oplanerade"invandringen frågat mig om regeringen har för avsikt att föreslå ändraderegler för invandrare och flyktingar som bättre överensstämmer med dagensproblem i dessa avseenden. Frågan är något oklar. Jag kan givetvis inteuttala mig om omständigheterna i det enskilda fallet. Allmäntkan jag dock säga alt riktlinjerna för ordningen med uppskjuteninvandringsprövning i fall då uppehållstillstånd söks på anknytning lill en härbosalt person har antagils av och har gällt . Ordningeninnebär i korthet att invandrarverket ges möjlighet all pröva om det åberopandeförhållandet är seriöst. Om inte sådan möjlighet gavs, skulle det blinödvändigt alt inta en synnerligen restriktiv hållning lill invandring pådenna grund. Ordningen är alltså lill förmån även för sökandena. Isamband med ändringar i utlänningslagen behandlades även frågan om den uppskjutna invandringsprövningen. Flertalet remissinstanser ansåg det nödvändigt att behålla gällande ordning. Även en sänkning av den gäl lande prövotiden om högst diskuterades. Om ell förhållande upphör tidigare vägs i stället omständigheter av humanitär karaktär in i bedöm ningen av om utlänningen skall få stanna. Inte heller innebar ikraftträdandet av den nya utlänningslagen (1989:529) någon ändring av reglerna om upp skjuten invandringsprövning. 4Riksdagens protokoll 1989/90:30 1989/90:30 21november 1989 Jagser inle någon anledning lill ändring av den nu gällande ordningen, TOMHEYMAN (m): Jag ber all få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Del har variten intensiv debatl i invandrarfrågor, . Då hade statsrådet hären lång interpellationsdebatt om invandrarfrågor. Del förs även i pressen enintensiv debatt i olika sammanhang. Vihar en sponlaninvandring av s.k, dokumentlösa flyktingar som myndigheternainle längre klarar av. Kommuner dignar under kostnadsbördorna, och det finnsproblem med bosläder och tältläger. lägger invandrarverket ner ellintensivt arbete, i del här fallet med den 23-åriga . Jagifrågasäller om del sker en riklig prioritering på invandrarverket. Om dettaärende är skött enligt alla konstens regler, kan jag inle finna annal än altreglerna i det här fallet slår på ett inhumant och bedrövligt sätt. Jag hade därförhoppats få svaret alt det är dags att se över reglerna, och därför är jagledsen all jag i stället har fåll svaret att statsrådet är nöjd med reglernasom de är. Jag vill bara återigen upprepa - jag vet inte hur jag italarstolen har sagt della - all jag givetvis inle kan kommentera del enskildafallet. Denna fråga har inte heller något med flyktingfrågan att göra. Delta ären ren invandrarfråga, ett s.k. anknylningsfall. Detfinns en lagstifining som har prövats vid ett flertal tillfällen av riksdagen.Senast den 31 maj hade vi här i kammaren en stor debatt om en nyutlänningslag. Ingen såg heller då anledning all ändra reglerna för anknytningsinvandringl.ex. på grund av giftermål. Det måste ändå finnas regler som omgärdar en sådaninvandring. De regler som finns är ju till för att vi inte skall behöva varaännu mera restriktiva och är alltså till fördel även för den sökande. TOMHEYMAN (m): Jag inser att detta ulgör svåra avvägningsproblem. Men jag måste ändåbeklaga atl dessa tolkningar görs. Tack för svaret. Överläggningen varhärmed avslutad. 28 § Svar på fråga1989/90:224 om brytning av vanadin i har frågat mig om jag är villig att medverka lill atten brytning av vanadin i kommer till stånd. Nämndenför statens gruvegendom (NSG), som bl.a. har i uppgift atl förvalla statensmineralfyndigheter, innehar gruvrätten lill vanadinfyndighelen i Sumåssjön.Till NSG:s verksamhel hör alt la initiativ till åtgärder för atl förbättra detekonomiska utbytet av statens gruvegendom. När det gäller Prot. 1989/90:30 NSG:s projekt i , har nämnden slutfört förstudier om processtek- niska förutsättningar för en eventuell exploatering av fyndigheten. återges i ett prospektom projektet , som nämnden har Pf 8 Den senastetidens uppgång av vanadinpriserna på den internationella marknaden har väcktintresset för vanadinråvara. Mot denna bakgrund informerar nu NSG potentiellasvenska och utländska intressenter om fyndigheten. Det är dock för tidigtalt uttala sig om resultatet av detta initiativ. Detankommer på NSG att föra projektet vidare i syfte all, om möjligt, fåtill stånd en gruvbrytning. IRISMÅRTENSSON (s); Jag vill först tacka industriministern för svaret på min fråga omvanadin. Delhär är elt ärende som jag ägnat mig åt . Jag tror att jag höll på attslita ut företrädare just med synpunkter på och frågor om att fåbryta vanadin i . Men skam den som ger sig. Vihar tillgång till vanadin i , men inget bryts i vårt land. ärett av de dominerande producenlländerna. har vid ell antal tillfälletuttalat atl bör minska beroendet av importen från . Därförkan jag inle förslå varför vi inte skulle kunna komma i gång med en brytning iSumåssjön. är, precis som industriministern säger, vanadinprisel högre änvad det har varit på . Så lönsamheten måste vara tillfredsställande. Jagvill också påminna om alt näringsutskoltet vid ett flertal tillfällen haruttalat, när vanadinfyndighelen i har varit uppe till diskussion, atten inhemsk utvinning av vanadin framstår som eftersträvansvärd ur såvälförsörjnings- som sysselsättningssynpunkt. Jaghar nu slora förhoppningar om att vi snart kanske kan börja bryta vanadin iSumåssjön. Om brytningen kom i gång, industriministern, skulle del bli ett lyftför . Överläggningenvar härmed avslutad. 29§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90:N16-N20till näringsutskoltet 1989/90:30 30 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan -------------- TREDJE VICE TALMANNEN: Arbetsplenumdenna dag kommer atl fortgå till dess alla ärenden på föredragslistan ärbehandlade. Voteringar kan förekomma till . Sammanträdetmåndagen den II december Ettstort antal interpellationer väntas bli besvarade denna dag. Sammanträdel tarsin början . Dennadag, som var en reservdag, kommer arbetsplenum att anordnas medbörjan . Inga voteringar företas före . Ärendebehandlingenavbryts för frågestund . 31§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1989/90:75 av ElverJonsson (fp) lill socialministern om alkoholpolitiken: Alkolholpoliliken är det dominerande sociala ochmedicinska problemet i vårt land. Del finns elt klart samband mellan bruket avalkohol och missbruket. Det finns därför starka skäl att pressa tillbakatolalkonsumlionen av alkohol. () har antagit målsättningen "Hälsa för alla år2000". har anslutit sig till denna målsättning. WHO:s hälsostrategiinnehåller ett delmål om minskad alkoholkonsumtion . Vid Nordiskarådels 37:e session 1989 beslöt rådet alt rekommendera Nordiska ministerrådetatl utarbeta elt tidsbestämt aktionsprogram för att uppfylla WHO:s mål om en25-procentig minskning av alkoholkonsumtionen . Våralkoholpolitik måste aktiveras, olika instrument för att minska totalkonsumtionenmåste användas med ökad intensitet. För att nå WHO:s mål om en 25-procentigminskning måste insatserna komma till uttryck i ett stort antal initiativ.Nordiska rådets beslut om ett aktionsprogram måste ges möjligheter alt nåresultat. Systembolagetsförsäljningsstatistik har tydligt pekat på att konsumtionen ökat. Under slutet av 1970-talel fram lill minskade alkoholkonsumtionen märkbart. Detta måste ses som ett resultat av riksda gens alkoholpoliliska beslut . Tyvärr har en viss avmattning för intres set atl driva alkoholfrågor noterats under senare tid.Ungdomarnas attityder 52 gentemot alkohol förefaller dessutom bli alltmerpositiva och andelen ung- domar som någon gångdruckit alkohol ökar. Enligt färska forskningsrappor- Prot. 1989/90:30 terfinns det ett uppenbart samband mellan alkoholförsäljning på krogar och 21november 1989 gatuvåld. Det kan konstateras atl del finns ett klart sambandmellan graden av aktiv alkoholpolitik och totalkonsumtionens utveckling. Utöverden konsumtion som återspeglas i systembolagets försäljning tillkommerliembränd sprit, hemlillverkal vin och skattefri försäljning. Det finns därföringet säkert mått på hur mycket alkohol som dricks i landet. Den skattefriaförsäljningen har fått en allt slörre betydelse. Del beräknas alt denskattefria försäljningen uppgår lill av konsumtionen. Enlägre alkoholkonsumtion leder till färre alkoholskadade. Omvänt innebär enhöjd konsumtion en acceleration av missbruk och skador. Dessutom harinternationell forskning slagit fast att om den totala alkoholkonsumtionenfördubblas leder detta lill all antalet storkonsumenter fyrdubblas. Jag vill med anledningdärav fråga socialministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attnå WHO:s målsättning om en minskad totalkonsumtion av alkohol 2000? Vilket stöd avser regeringen alt ge Nordiska rådetsbeslut om aktionsprogrammet om minskad alkoholkonsumtion? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för atluppmuntra och ulveckla drogfria miljöer och att ungdomarnas alkoholdebutsenareläggs? 1989/90:76av () till jordbruksministern om reglerna om depositionsavgiftervid internordiska konstutställningar: I samband med att den nordiskakulturhandlingsplanen antogs av 1988 redovisades det attkonstnärer inte skall behöva betala depositionsavgift när de inom försitt alster över gränsen för utställning i grannländerna. ITV-programmet i anslutning lill session iStockholm hade följande passus, under rubrikenMindre krångel mellan de nordiska länderna: "Omdu är t.ex. konstnär och vill ställa ut i så behöver du inle längredeponera pengar i tullen. Det är ett hinder mindre." Trotsdetta fick en utställning av nordisk konst i storaproblem. De norska utställarna ålades att deponera . om de skulledelta i utställningen. Detta stämmer inte med de beslut som fatlats i . Motdenna bakgrund vill jag ställa följande frågor till den nordiska samordningsministernMats : Vilka regler beträffande depositioner i tullengäller för nordiska konstnärer som vill delta i utställningar i ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för atlintentionerna i den nordiska kulturhandhngsplanen, gällande nordiskakonstnärer, om borttagande av deponeringsavgifter skall kunna fullföljas? 1989/90:77 av KarinIsraelsson (c) lill socialministern om doping; "Dopade blev råa mördare!" Dennatidningsrubrik har vi mött . Bakgrunden är att rättsläkare vidstatens rättsläkarstalion i kunnat konstatera atl bakom minst fem av degrövsta knivmorden i ligger dopade idrottsmän. Dessa bestialiska mordhar således sin grund i ett omfattande missbruk av anabola steroider. Dopingproblemethar inte enbart idrottsliga aspekter. Det som händer för en idrottsman som hartagit otillåtna medel är inle bara ulestängning från vissa matcher ellerliknande. Problemet har blivit mycket slörre än så. gäller frågan ävendopingens eventuella samband med våldsbrott. Det är klarlagt att missbruketleder till psykiska störningar och ökad aggressivitet. I och med delta utgörbruket även en fara för omgivningen. Andravikliga frågor som måste få en snar lösning rör möjligheten att begränsatillgången på anabola steroider. Det finns en stor marknad för detta ävenutanför elitidrotten. Beräkningar som gjorts om smugglingen visar att beslagenunder är ungefär lika slora som den legala utskrivningen iSverige . Tullen säger sig inte ha resurser att klarasituationen. Man räknar med att beslagen bara utgör av allt som smugglas ini landet. Skärpningar i lagen om straff för varusmuggling kan vara en åtgärdsom kan behövas. av problemet belyses i den promemoria "Åtgärder mot doping" somför närvarande är ute på remiss. I denna föreslås bl.a. förbud mot förvärv,innehav och överlåtelse av vissa dopingpreparal. Det är dock något beklämmandeatl mötas av sammanfattningen: "en okontrollerad konsumtion av vissa avdessa preparat kan innebära en allvarlig hälspfara". Dopingen somföreteelse måste fördömas hårdare än så. Längrefram motiveras varför man vall atl inte straffbelägga själva delicke-medicinska bruket med följande: "mot en kriminalisering av själva bruketlalar också atl medlen inte är beroendeframkallande och att brukaren själv ärden som riskerar atl skadas". Det är uppenbart att det inte bara ärbrukaren som skadas. Våldsbrotten som följer av användningen av medlen talarför det. Det är därför befogat all, såsom är fallet med narkotikan, ävenkriminalisera det icke-medicinska bruket. Numåste vi sätta in bruket av anabola steroider i sitt sammanhang: tillsammansmed annat bruk av narkotika. Även om anabola steroider inte är vanebildandeeller beroendeframkallande måste man se mycket allvarligt på bruket och framförallt dess konsekvenser. Bekämpningsinsatserna måste därför sättas in på bredfront. Utvecklingen av nya preparat går otroligt snabbt. Man kan viddopinglaboratorierna konstatera atl antalet olika anabola steroider hela tidenökar efter hand som metoder utvecklas för att kunna påvisa medlen vid test. Lagstiftarensmål måste vara atl ligga före och kunna ingripa på ell tidigt stadium. Därförkrävs en undersökning om sambandet mellan bruk av anabola steroideroch våldshandlingar. Medhänvisning lill ovanslående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilkaåtgärder avser socialministern vidta för all möla dopingproblemati- Prot. 1989/90:30 ken? 1989/90:78av () till statsrådet om de kinesiskastudenterna i : Efler massakern på Den blevsituationen för de kinesiska studenter som studerade i utlandet mycket svår.Många kinesiska forskare och studenter har under sin vistelse utomlandsdeltagit i protestaktioner mol regeringen i . Så länge de nuvarandemakthavarna sitter kvar, och den politiska repressionen fortsätter, är detförenat med stora faror för dessa alt återvända. är det många av dedrygt 400 kinesiska studenterna i som inte vill bryta med hemlandet pådet sätt som en asylansökan skulle innebära - inte minst för att skydda defamiljemedlemmar som är kvar i mol repressalier. Motden bakgrunden har regeringen beslutat att göra det möjligt för de kinesiskastudenterna i atl stanna kvar framöver genom etterbjudande att tillåta förlängning av deras visum och genom atl avsättasärskilda medel via Svenska inslilulel för fortsatta studier eller forskning.Invandrarministern utlovade dessutom att även de som inte fortsatte medbiståndsfinansierade studier skulle ges möjlighet atl under motsvarande lidstanna i utan att behöva söka asyl. Tyvärr har de utiovadeåtgärderna inte kommit att omsättas i praktiken. Deflesta studenterna har ännu inle fåll någol besked om en eventuell förlängningav deras visum, trots vad regeringen utlovat. Oron bland de kinesiskastudenterna har därför tilltagit i takt med att deras visum gåttut. En grupp om ett sextiotal studenter i har blivit så desperata allde vänt sig lill polisen för all begära uppehållstillstånd, vilket leder tillatl de betraktas som asylsökande - just del som man velat undvika, inte minstav rädsla för atl kvarvarande familj i skall straffas. Enligt uppgiftskall dessutom en student ha fått avslag av invandrarverket, och därmed hotasav utvisning. Beträffandedel utlovade studiestödet via har vissa studenter fått eltregelrätt avslag på sin ansökan, medan andra fåll medel enbart för ett halvår.Inte heller detta synes ligga i linje med vad regeringen via biståndsministernlovat de kinesiska studenterna. Dehundratals studenter som åsåg massakern på sina kamrater i , ochbevittnade mordel på demokratirörelsen, har stor anledning att känna fruktan:fruktan för sitt lands framtida öde, fruktan för sina familjer och vänner iKina, och fruklan för sin egen framtid. Därförär det särskilt beklagligt att regeringens åtgärder, som syftat till att bistådem i denna svåra situation, inte har kunnat genomföras. Det rimmar illa med deprotester har gjort mot massakern på Den och desolidaritetsuttalanden som gjorts till stöd för demokrati-seringsslrävandena iKina. Mol den bakgrunden villjag fråga invandrarministern: 1.Är regeringen beredd atl uppfylla löftena till de kinesiska studenterna om att förlänga deras visum? 1989/90:30 2.Vilka åtgärder kommer i så fall alt vidtas för att försäkra sig om att så blir Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta föralt studenterna i realiteten skall få de medel lill fortsatta studier som anslagilstill dem via ? 1989/90:79av () till miljö- och energiministern om Ammerån: Brislen på en gemensam miljö- och energipolitiskstrategi hotar nu såväl långsiktiga miljö- som energimål. Detta är djuptallvarligt. Det kan leda fram lill kortsiktiga och felaktiga beslut i enskildaärenden. Ammerånär del sista orörda vattendraget av mellanslorlek och har i allamiljösammanhang bedömts som mycket skyddsvärd. Ammerån är unik med sitt högaph-värde. När andra vattendrag slås ut av försurning kan hotade djur och växter"övervintra" i Ammerån. Jämtlands sjöar och vattendrag har, liksom såmånga andra vatten, drabbats av våra och andra länders miljö-försyndelser. Efterår av debatl skall nu Ammeråns öde avgöras. Regeringen har bollen! Den frågasom kommun och många andra ställer sig är om regeringen skall lyssnatill enskilda vatlenkraftsintressenter eller på en samlad och enigmiljöopinion? Kommer miljö- och energiministern alt föreslå regeringen allspara Ammeråns forsar och fall för framtiden? Kan den regering som är bereddatt införa energimoms och därmed lägga krokben för inhemska biobränslen hävdaatt Ammeråns vatten måste offras för att tillgodose vår energiförsörjning? Med hänvisning tillovanslående vill jag ställa följande frågor: Vilken betydelse anser miljö- och energiministerBirgitta att miljöhänsynen skall ha för beslutet om Ammeråns framtid? Är beredd alt skydda Ammerån genomatt införliva Ammerån med de älvar som skall förbli orörda i lagen omhushållning med naturresurser 3 kap. 6 §? 32§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:230av () till justitieministern om åtgärder mot visst slag avungdomsbrottslighet: