prot · GD0990 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:90 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 §Justering av protokoll Anf.1 TREDJE VICE TALMANNEN; Tillledamöterna har utdelats en plan för sammanträden i kammaren den19 mars - . Planengrundas på en överläggning i talmanskonferensen om planeringen avvårens riksdagsarbele. Med hänsyn till atl de väntade propositionerna omreformerad beskattning inte kan avlämnas lill förrän den 17 apriluttalade sig talmanskonferensen för all riksdagsarbelel i överensstämmelse medden utdelade planen skulle fortgå t.o.m. . Jagföreslår därför atl i enlighet med talmanskonferensens uttalandeförlängs och avslutas . Kammaren beslöt atl fick pågå . 3 §Hänvisning av rende till utskott 1989/90:125 bil. I protokoll 1989/90:90 1989/90:90 bil. 8 punkterna 1 och 2 fill arbets- punkterna 3 och 4 tillsocialförsäkrings-ulskoltet 10 punkt 1 tillfinansutskottet 11 punkterna 1 och 2 till jordbruksutskottetpunkt 3 till näringsutskottet propositionen i övrigttill finansutskottet 4§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs lill avgörande lagutskottets betänkanden1989/90;LU15 och LU16, näringsutskottets betänkande 1989/90:NU20 samtbostadsulskollels betänkande 1989/90:BoUll (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. Mom. 1 (promilleregler isjölagen) Utskottetshemställan bifölls med 196 röster mot 109 för reservationen av . Mom. 2 Ulskoltels hemställan bifölls. Utskottetshemställan bifölls med 213 röster mol 94 för hemställan i reservation 1 avRolf m.fl. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 2 av anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom. I (avvisande avvidgad tillslåndsplikt) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 57 för reservation 1 av Per Westerbergm.fl. Mom.2 (lillslåndspliktens omfattning, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och -bifölls med acklamation. Mom. 3(föreskrifter för spelanordnare) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 3 avLars -bifölls med acklamation. Mom. 4 (beskattning av automalspel) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 19 förreservation 4 av . 1 ledamot avstod frän atl rösta. Mom. I(översiktsplanen som en planform i PBL) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mol 56 förreservation 1 av . Mom. 2 (avskaffande av planinslitulet områdesbestämmelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (ett vidare tillämpningsområde förområdesbestämmelser) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 37 förreservation 4 av och . 8 ledamöter avstod från allrösta. Mom. 4 (avskaffande avgenomförandelid m.m. för detaljplaner) Först biträddes reservation 5 av KnutBilling m.fl. med 59 röster mot 36 för reservation6 av och . 209 ledamöter avstod från Härefterbifölls ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 5 av KnutBilling m.fl. - genom omröstning med uppresning. Mom. 5 (dispenser i PBL) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (inlösen efler genomförandetidens utgång) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avErling och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (krav på detaljplan för byggande av allmänna vägar) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 10 avJan Strömdahl och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (bygglovsprövningen ulanför detaljplanelagl område) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (kvalifikationsgränsen enligt PBL) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1989/90:90 Motn. 10 (ersättning vid pågåendemarkanvändning) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdesmot ulskoltels hemställan med godkännande av den i reservation 13 av KnutBilling m.fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamation. II (ersättning vid vägrat rivningslov m.m.)Hemställan Utskottels hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 15 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation14 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 12 (vissa ersättningsanspråk enligt PBL) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (en bättre miljöanpassning av byggande och boende) Ulskoltels hemställan bifölls med 253 röster mol 55 förreservation 17 av och . 1 ledamot avstod från allrösta. Mom. 14 (stärkt lagskydd för grönytor i storstadsmiljön) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 18 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (handikappfrågornas behandling i PBL) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 19 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (besvärsrätten för villaägarorganisalioner) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 20 avErling och - bifölls med acklamation. Mom. //(sakägarbegreppet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (bestämmelserna om strandskydd) Utskottels hemställan - som ställdes mol reservation 22 avKnut m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 21 (koloni- och odlingslotter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 22(detaljhandelns lokalisering) Prot, 1989/90:90 Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 84 förreservation 24 av m,fl, 3 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 23 (smygkonlorisering av bostadslägenheter)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 26 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation25 av m.fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamafion. Mom. 24 (bebyggelsefrågor på landsbygden) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 27 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. 25 (obligatoriska cykelplaner) Utskottels hemställan bifölls med 269 röster mot 38 förreservation 28 av och , 1 ledamot avstod från allrösta. Mom. 27 (m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avKjell - bifölls med acklamation. Mom. 28 (bygglov för vattentäkt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 29 (bygglov vid säsongmässigt ändrad användning avekonomibyggnader) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 31 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (bygglovshanleringen i samband medvärmeanläggningar och eldstäder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 31 (komplemenlbyggnaders byggnadsyta) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mol 57 förreservation 33 av m.fl. 1 ledamot avstod från atl rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. 5 § Meddelande omsamlad votering Tredje vice talmannen meddelade attarbetsmarknadsutskottets betänkanden AUlO, AU21 och AU20 skulle avgöras i eltsammanhang efter avslutad debatt samt all belänkandena AUlO och AU21 skulledebatteras gemensamt. 6§ Den sjätte semesterveckan, m.m. 1989/90:AU 10 Den sjättesemeslerveckan (prop. 1989/90:59) och 1989/90:AU21 Semesterlön m.m. AnL2 (m); har del talats mycket om kris i , bådeen politisk sådan och en ekonomisk sådan, Jusl oron inför den ekonomiskautvecklingen fick regeringen alt lägga fram sitt beramadekrispakei med förslag om bl,a, pris- och lönestopp. Det föranledde störrekonvulsioner inom socialdemokratins fackliga och politiska grenar Dettamynnade ut i en regeringskris och därefter en återkomst av regeringenCarlsson, Oroninför den svenska ekonomins utveckling delas av snart sagt alla någorlundasakkunniga och insiktsfulla bedömare. Det är väl inte sjukdomsinsikten om densvenska ekonomin som egentligen är problemet, ulan det är brislen på en vettigterapi för patienten , ekonomisk-politiska debatten som avhölls här i kammaren för någon veckasedan pekade bl.a. finansministern på tre problem i den svenska ekonomin. Attde problemen finns kan de flesta instämma i. Fördet första är del den orimliga pris- och kostnadsutveckling som hotar densvenska inlernationella konkurrenskraften. För del andra är det den alltförlåga tillväxten. Vi har i särklass den lägsta tillväxten av jämförbaraindustriländer , För del tredje är det det alltför låga sparandet- vi har t,o,m, en negaliv sparkvot. Problembeskrivningarnakänns igen och de kan vitsordas av de flesta. Då frågar man sig; Vad är det sombehövs för atl komma till rätta med problemen? Att göra den frågan klar försig är en ganska nödvändig bakgrundsteckning till det ämne som vi skalldiskutera, nämligen införandet av en sjätte semestervecka. Bl,a, kunde man hörafinansminislern säga i debatten : "Vi måste minskaöverhettningen på arbetsmarknaden. skall sälla in så myckelutbudsstimulerande åtgärder som möjligt--------- , Jag är en varm anhängare avutbudspolitik." Enligtmoderata samlingspartiet är det mot den bakgrunden denna diskussion ominförandel av en sjätte semestervecka bör föras. Detta avspeglar sig också i dereservationer som vi har fogat till belänkandena. Det är tre frågeställningar som jag anser vara myckel viktiga. Denförsta frågan är; Hur rimmar införandet av en sjätte semestervecka med taletom ulbudspolitik, vilken går ul på alt öka arbetskraftsutbudet och att minskaöverhettningen på den svenska arbelsmarknaden? Den andra frågan är en fråga som många människor ute ilandet ställer sig; Ökar vi verkligen den svenska välfärden och möjligheten attåtgärda brister i denna genom att arbeta mindre? Den tredje frågan som kan vara av intresse atl diskuteraär; Måste man i lag framöver reglera hur svenska arbetstagare skall få ul sinökade standard i form av ledighet, eller finns det andra former? Svaret på den första frågan år alt det inte går atl förenatalet om ulbudspolitik, om behovet av att öka utbudet av arbetskraft, med attlagstifta om en sjätte semeslervecka. Många lycker kanske alt den sjättesemesterveckan är en relativt marginell ekonomisk företeelse. Den kostar inteså mycket räknat vare sig i procent eller i kronor Det finns skäl att litet stanna upp inför ett sådantpåstående. Vad blir kostnaden för all införa den sjättesemeslerveckan? I stort sett innebär kostnaden av BNP per semesterdag.Översatt i kronor räknat blir del i runda tal per dag ochår Del är den ungefärliga kostnaden för atl införa den sjätte semesterveckan.När den sjätte semeslerveckan är genomförd innebär den totalt kostnad på av BNP, ca . Då ställer sig många frågan; Skulle vi tilläventyrs kunna använda dessa resurser - eller totalt25 miljarder kronor - till någonting annat, någonting som måhända känns merangeläget än att ta ut kakan i form av ledighet? Ger den ökade ledigheten mer resurser lill äldreomsorgen,till sjuka människor och handikappade som behöver värd? Äldre människor har allt svårare atl få vettig äldreomsorg. Upplever anhöriga som ser sinagamla ligga ute i korridorerna på våra offentliga sjukvårdsinrättningar atlökad ledighet för en ung aktiv befolkning i är den mest angelägnareformen ? Upplever barnfamiljerna att ökad ledighet är del bästa sättetatt skapa nya resurser för barnomsorgen? Upplever lärare och elever atl delbästa sättet atl få en bättre skola är atl öka ledigheten och därigenom skapamindre reala resurser? Upplever rätlsvårdande myndigheter och människor somblir antastade på galor och torg att det bästa sättet atl öka rättssäkerhetenär att öka ledigheten i ? Jag kunde fortsätta alt räkna upp område efterområde, I och för sig gäller det inte bara ökade resurser i formav pengar, eftersom många av de offentliga trygghetssystemen är på väg åt felhåll på grund av att de är felaktigt organiserade. Man måsle bryta upp deoffentliga monopolen. Sambandet mellan de totala tillgångarna i landet ochmöjligheten atl åtgärda brister är uppenbart, oaktat vem som står somhuvudman. Jag ser all arbetsmarknadsministern är här Hon har starktvitsordat atl det gäller alt skapa flexibla lösningar och annat. Min fråga bådetill henne och till utskottets talesman är: År del på delta säll som nyaresurser skapas för att åtgärda brister i välfärden, för atl komma till rättamed fundamentala brister i den svenska ekonomin? Är det just genom atl minskaarbetsfidsulta-get som man skall stimulera utbudet av arbetskraft och minskaöverhetl- Den sjätte semesterveckan, m.m. Prot,1989/90:90 Den sjätte semesterveckan, m.m. ningstendensernapå den svenska arbelsmarknaden? Varken jag eller moderata samlingspartiet fårdetta att gå ihop. När man är ute och lyssnar på människor och talar med dem- såväl människor ur den aktiva, arbetsföra generationen som människor som avolika skäl står utanför arbetsmarknaden - begriper de icke, åtminstone intemajoriteten, hur vi kan lagstifta om någonting sådanl. Vi moderater kommer sombekant att gå emot detta förslag. Folk tycker inte att detta hänger ihop. Hur reagerar småföretagare och lantbrukare som sliter50-70 limmar när man börjar diskutera atl minska arbetstiden genom ensjätte semestervecka? De har mycket svårt att begripa att denna reformframstår sorri den mest angelägna när småföretagare med ljus och lykta sökerarbetskraft; För att återkomma lill den första frågan går det alltsåinte alt se ett samband mellan att öka utbudet av arbetskraft och att gå utmed ett reformförslag och fatta beslut om en sjätte semeslervecka. När det gäller den andra frågan ökar vi inte välfärden ilandet och vi skapar inga nya resurser genom alt dra bort arbetskrafl från densvenska arbetsmarknaden, ungefär motsvarande 60 000-70 000 årsverken. Del ären ganska imponerande summa som skulle kunna skapa mycket stora värden, istorleksordningen , för folkhushållel. Socialdemokraterna och de som ställer sig bakom dellaförslag gör sig skyldiga till en form av tvetalan. Jag trodde att vi hade lärtoss någonting av den politiska debatten , nämligen altmänniskorna vill ha ärliga och raka besked från politikerna, I min ungdoms indianböcker, som kanske inte läsesså mycket, brukade man säga att blekansikten lalar med kluven tunga. Finns detnågon som talar med kluven tunga i detta sammanhang, är det socialdemokraterna.Att tala om ulbudspolitik, att nya grupper behövs på arbetsmarknaden - vilketi och för sig inte förnekas - samlidigl som man vill lagstifta om en sjättesemestervecka är verkligen atl lala med kluven tunga. Som framgår av reservationen säger moderatasamlingspartiet liksom nej till atl lagstifta om en sjättesemestervecka, och det är inte av någon illvilja mol arbetstagarna. Jag äralldeles övertygad om alt det finns många människor som uppskallar ökadledighet, inte minst de som har kommit upp och lagt ned ellganska långt liv på arbete. Jag menar alt det i framliden finns möjlighet alt på olikasätt fördela den växande kakan. Då kommer jag in på den tredje frågan, nämligenom man i lag måste reglera hur ökad välfärd skall tas ul i form av ledighet. Arbetsmarknadsministern hade lillfälle att under en längretid vara ordförande i arbetstidsutredningen, där hon enligt samfällt omdömeför övrigt lade ned ett utomordentligt förtjänstfullt arbete, vilket ju ocksåhar belönats. Jag säger detta i posifiv bemärkelse, och det var allmäntomvittnat. Arbetsmarknadsministern lyckades t, o, m, på ett elegant sättpunktera myten om sexlimmarsdagen. Det var ett konststycke.Arbetsmarknadsministern har en stor pedagogisk uppgift och gärning framför sig, I flera av de många intervjuer arbetsmarknadsministern påsenare fid har givit säger hon att hon är utomordentligt tilltalad av flexiblalösningar En patentlösning passar inte A, B eller C på samma sätt, utan den fårman skräddarsy allteftersom det kan finnas önskemål från individer och hushåll ochgivetvis även från arbetsgivaren. Vi moderater tycker alt del är en utomordentligtsympatisk lanke. Vi har pläderat för ökad valfrihet och ökadflexibilitet, just för all öka välfärden i alla dimensioner för alla par-ler,så långt det nu praktiskt är möjligt. Av detta skäl är vi också emot atl man på del här sättetlagstiftar om hur människor skall ha sin ledighet organiserad. Somliga villkanske la ut en kommande ledighet i form av längre semester andra vill ha enkortare arbetstid per dag och andra återigen kanske vill ha en kortarearbetsvecka. Del finns många och skiftande sätt all la ul detta på. Den här kritiken mot den sjätte semesterveckan hör manockså inom socialdemokratin och ute på arbetsplatserna. Hur kommer det sig altsocialdemokratin egentligen mol bälire vetande och förstånd och mot deintentioner som finns hos arbetsmarknadsministern om ökad flexibilitet läggerfram ett förslag om en sjätte semestervecka? Del är en fråga som det ärintressant att ställa. Förmodligen måsle man söka svaret i all det någon gångunder valrörelsen utfärdades ett löfte. Jag understryker, herr talman, altdel var ell löfte och inte en målsättning. Del är ju en skillnad mellan löftenoch målsättningar - det har vi lärt inom barnomsorgen. Det utfärdades uppenbarligenell löfte som innebar atl delta skulle läggas fram under kommande mandatperiod.Det är i och för sig vettigt och rikligt att man skall hålla löften. Del ärkristligt och gott. Jag må dock säga, vilket jag gjort tidigare, att jag ärmyckel tveksam lill om åtgärden alt öka ledigheten är del bästa sättet all föraSverige ur den ekonomiska kris som hotar och som bl,a, finansministernbrottas med. Han har själv talat om atl utbudsstimulerande åtgärder behövervidtas för all man skall få arbetsmarknaden atl fungera och komma i balans. Löftet 1988 var förhastat. Det vittnar om en dålig insiktom var problemet låg. Mot bakgrund av den nya insikt som har skapats borde manha haft kurage alt modifiera förslaget och låta det vänta. Vi arbetar Sverigeur krisen. Vi gör det genom atl spara mer och genom atl låta människor få lägreskaller. Del är moderata samlingspartiets recept för en bättre välfärd, inteen ökad ledighet som vi inte har råd lill. Med det anförda yrkar jag bifall till de reservationersom moderata samlingspartiet har fogat till betänkandet. Den sjätte semesterveckan, m.m. I detta anförande instämde GullanLindblad och (båda m). 3 (); Läget i är allvarligt! Vi har en förlåg produktion, och vi har för höga kostnader Bytesbalansen är på väg atldramatiskt försämras. Marknadsandelar hotar atl försvinna, och vi har eninflation som inger alla ansvariga stort bekymmer Om den beskrivningen är regeringen, ekonomer och de flestai oppositionen ense. Regeringen har för övrigt upprepat den lägesbeskrivningeni flera dokument bara . Ett av deallvarligaste problemen är del svaga utbudet av arbetskraft. 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.tn. arbetar för litet och hargenomgående för många ledighelsdagar Problemet har varit att socialdemokraternai den senaste valrörelsen kostade på sig flera hastigt hopkomna vallöften omnya reformer Del var reformer som kostade mycket pengar, men i valtider sitterju spenderbyxorna på. Valmanskåren måste hållas på gott humör Ett sådantförfluget vallöfte kan man nog anse att den sjätte semesterveckan blev, Iregeringsförklaringen stoppades den in , har delvillkorats med besked om atl den skulle rymmas inom tillväxten så att den inteskulle störa en förstärkt produktivitet. Delär mol bakgrund av detta nära nog obegripligt att regeringen lägger framförslag om en sjätte semestervecka, som förelagen ropar efler folkoch regeringen söker med ljus och lykta efler andra säll alt öka utbudet avarbetskrafl. undersökning har dessutom visat all alla intevill ha den här sjätte semeslerveckan. Flera personer vill nämligen haförkortad veckoarbetstid. Den sjätte semeslerveckan motsvarar, som har sagtstidigare här i kammaren, en minskning med 60 000-70 000 årsarbeten. Det ledertill en kostnad i produktionsbortfall i mångmiljardklassen. Regeringen trorför övrigt inte ens själv på sin politik, eflersom det nu aviseras förslag omatt man skall kunna arbeta under den femte och sjätte semesterveckan! Regeringensförslag bör alltså avvisas av , I det läge som nu befinner sigi - ekonomiskt och på annat sätt - bör vi i ställel la krafttag för att ökaproduktion och produktivitet och pressa ner inflationen. I det läget görregeringen faktiskt tvärtom. Varorna kommer all bli dyrare när kostnadernastiger i arbetslivet. Såsent som , närmare bestämt , presenteradefinansdepartementet i sin långtidsutredning atl produktivitetsstegringen ochtillväxten i ekonomin är nödvändig för atl det skall bli ett ökatkonsumtionsutrymme. Vidare pekar man på atl anpassningsförmåga är nödvändig iden svenska ekonomin. En av de viktiga punkterna i långtidsutredningensförslag för att få ordning på svensk ekonomi är: "utbudsstimulerandeåtgärder kan också ge bidrag lill inflationsbekämpningen. Med en högreproduktivitet och ett större arbelskraftsutbud skulle överhettningen varamindre. Fortsatta ansträngningar att öka produktiviteten är därför väsentliga,I detta sammanhang spelar skaltereformen avgörande roll," Utbudsstimulanserär viktiga, sade långtidsutredningen. Detsamma har regeringen sagl.Oppositionen har instämt i det budskapet. är dock, som jag sade, lägetallvariigt. Det är så allvarligt att den medsocialdemokraternas stöd i föreslår en rad stoppåtgärder Det hargällt löner och priser, men det gällde också ett sådantdråpslag mot löntagarna som att beröva svenska arbetare och tjänstemän rättenatt använda lagliga stridsmedel vid konflikter Detsenare var så allvariigt atl del ledde lill regeringens fall och avgång. Detvar en rallarsving som gjorde atl regeringen likt boxaren slog knock på sigsjälv och blev sittande mitt i ringen, och uträkningen var nära. Nåväl, nu harman rest sig, borstat av sig och hoppat av de mest utmanande attackerna mot desvenska löntagarna. Kanske är förslaget om utökad semester - trots att det ståri strid med regeringens uppläggning i övrigt för atl få ordning påekonomin - elt sätt atl kompensera de förödande missbedömningar man gjorde förnågra veckor sedan. Visst är det ett originellt förslag. Här skall riksdagenbesluta om mer se-mesterledigl. Budskapet är dock; Ta för alll i världen inteut den, Samma regering som slår bakom den utökade semestern kommer att göraallt för alt man inte skall ta den i anspråk. Min fråga till regeringen och utskottsmajorileten blir omni har funderat närmare på formerna för hur denna stimulans all avstå semesterskall läggas upp. Vilka kategorier är det som skall arbeta mer på semestern?Del vore ett intressant besked. En annan sak är att arbetstagarna har olikaönskemål om ledighet. På den punkten har flertalet partier varit överens om altdet är bra atl olika personer med olika behov får möjlighel att med sinaarbetsgivare diskutera just sina egna förhållanden. Det är viktigt urlivskvaliletssyn-punkt atl individerna får ökade möjligheter atl styra sittuttag av ledighet. Vissa vill ha kortare arbetsdag med hänsyn tillfamiljelivet, andra vill ha ökad semester, och åter andra vill kanske sparaihop till ett friar Även arbetsgivarna har naturligtvis intresse av atl varaflexibla med hänsyn till produktionskrav och konjunkturer. har vi hört här alt även vår nya arbetsmarknadsministerär mycket för flexibilitet. Det framgick mycket i den utredning som hon ledde.För egen del hade jag hoppats atl den flexibiliteten skulle kunna leda till skulle ha blivit befriad från den semeslerlagsproposilion som hennesföreträdare lagt på bordet, men som regeringen inte har dragit tillbaka.Människors behov av och möjligheter att använda ledighet är från liberalautgångspunkter angelägna frågor som behöver en seriös bedömning. Jag yrkaralltså bifall lill reservationerna 1 och 4 i betänkande 10.