prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Får jag för upplysnirig tala omatt haris egen regering har lagt fram en proposition, nr 147, om kompensationför vissa skatteeffekter för studenter Det erbjuds höjda lån till höjda räntormed ökade uppräk-ningskosfnader inte bara för de nya lånen utan också för gamlastudielån. Dessa förslag har redan lagts fram, . Detta är deåtgärder på del sludiesociala området som man är beredd att vidta med anledningav skattereformen. 25 BENGTSILFVERSTRAND (s): Delta visar bara vad jag själv var inne på. Man får vidta andraåtgärder för atl klara vissa effekter, som man av mycket erikla och logiskaskäl inte kan göra någonting åt vid genomförandet av en skattereform. Reformarbetetär inte slut. Vid behov kommer det självfallel att läggas fram ytterligareförslag i samma riktning. Anf.26 (): Om ytterligare förslag med den här inriktriirigen är det som man haratl förvänta sig, tror jag faktiskt att studenlerna betackar sig. Studenlernaär inte betjänta av den här typen av förslag. överläggningenvar härmed avslutad. (Beslul fattades under 8§.) 7 § Anslag till utbildning för undervisningsyrken, m.m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkanden /90;UbU21 Anslag till utbildning för vårdyrken m.m. (prop. 1989/90:100 delvis), 1989/90;UbU22 Anslag till utbildriing för undervisningsyrken (prop. 1989/90; 100 delvis) samt 1989/90:UbU23 Anslag tillutbildning för kultur- och informationsyrken (prop.1989/90:100 delvis). AnL 27 (): Så har vi alltså hunnit fram till att behandlavårdutbildningen och dessutom utbildningen för undervisriirigsyrken och kultur-och informationssektorn. Om jag får börja med vårdbetänkandel nr 21, kan man ulanvidare konstalera all det kanske viktigaste och mest centrala är deriåterupptagna tandläkarutbildningen i . Jag tror alt detta kommer att varatill glädje inte bara för ulan också för landet i dess helhet. Inteminst den omständigheten atl man nu har fått en chans atfarbeta med den nya utbildningen - och effektivisera denna - kommer säkert attfå betydelse för tandläkarutbildningen i dess helhet. Men det finns ändåbeträffande tandläkarutbildningen några moment som bör beröras. Från moderatasamlingspartiets sida har vi föreslagit atl det bör inledas en försöksverksamhetmed en integrerad utbildning. Del skall alltså inte bara gälla utbildriing avtandläkare utan också utbildning lill tandsköterska, tandhygienist ochtand-lekriiker Everituellt skall man också ute i landet utveckla någon form avre-gioniandvårdsinslitut för mer kvalificerad tandvård. skulle alltså påtandvårdens område vara en motsvarighet till regionsjukhusen. Vi noterar med glädje att vi nu får tillfälle till enöversyn av de medellånga vårdutbildningarna, framför allt en översyn avutbildningarnas längd. Det har inte minst när det gäller rehabiliteringslinjenrätt länge varit angeläget att åstadkomma en förlängning. Vi har världensäldsta sjukgymnastutbildning men en av de kortare utbildningarna ivärlden. Det är också alt notera att påbyggnadsufbildningarna kommer affberöras av över-syricn. Sedan har vi en mycket märklig historia, nämligenpsykoterapin. Jag vet inte om på det området kan ge mig det svarsom jag har efterlyst. Det var nämligen så, om vi skall gå tillbaka ihistorien, att 1979 beslöt alt psykoterapiulbildning skulle finnas isamtliga sex högskoleregioner Man startade med introduktion av den härutbildningen på och i . kom också in ibilden. skulle den här utbildningeri som sagt finnas i samtligaregioner Men fortfarande, , är delta icke fallet. Psykoterapin firirisfortfarande bara på Anslag tid utbildning för undervisningsyrken, m.m. .3 protokoU 1989/90:114 Anslag till utbildning för undervisningsyrken, m.m. tre orter Dessutom föreslår man nu alt antaletutbildningsplatser vid irislitutet skall skäras ued. För oss voredel naturligt atl man inte bara behöllantalet utbildningsplatser vid och eventuellt förstärktemed nödvändiga resurser utan atl man också byggde ut psykoterapiulbildningenlill alt omfatta även . Om man infe vill göra detta måste det finnasskäl till att riksdageri frårigår sitt tidigare fattade beslut. Då måste mauklara ut vilka nya förutsätlnirigar som är för haoden. Jag tycker all del när det gäller den här typen avutbildning är anmärkningsvärt atl man från regeringens sida inte på något sätthar gett en närmare förklaring. I en reservation har vi också berört logopedlinjen. Härvill vi ha en förlängning av utbildningen från 120 poäng till 160 poäng. Dettabör genomföras ulan all antalet antagningstillfällen minskas. har vi i delta betänkaride rialurligtvishuvudmarinaskapet. Här vill alla utom socialdemokraterna och ceriterpartiet iprincip arislula sig till upp-fatlriirigeri alt all högskoleutbildning bör varastatlig. I betänkandet UbU22 tas undervisningsyrkena upp. Här harvi den paradoxala situationen att lärarutbildningen i landet ärunderdimensionerad som många platser på lärarlinjen slår obesatta.Det är kanske inte minsl den olyckliga omläggningen avgrundskollärarutbildningen som redan nu börjar visa sina effekter Man kanförutspå atl den kanske till dels kommer atf drabba landet rätthårt. När det gäller klasserna 1-7, med kravet 140 poäng, finner vi att iseptember 1989 en tredjedel av platserna var obesatta. Beträffande klasserna4-9 ser vi all utbildningsplatserna i stort var besalta. Del är dock lätt attbli antagen, kanske alltför lätt. Del finns sådana ulan tillräckligaförkunskaper som har kommit in. Mot denna bakgrund, med ett stort antal obesatta platseroch med de andra platserna i bästa fall nödtorftigt fyllda, anser vi inte atldet är rimligt all bemyndiga regeringen alt vidga planeringsramarna. Därför harvi också reserverat oss. Inte heller anser vi att det är angeläget att utökaantalet platser för förskollärare. Åven här finns del många obesatta platserDäremot vill vi ha en komplettering av lärarutbildningen. Vi har föreslagit beträffande klasserna 4-9 skall kunna komplettera med en utbildning somframför allt består av fristående kurser Kravet är 140 poäng. Minst 40 poängkrävs i de olika ämnena, dock 60 poärig i sveriska och likoande ämnen. Åvenfolkpartiet slår bakom förslaget, vilket har förts fram i reservation 3. Jag skulle också vilja fråga när det gällerelt annal område -betygen i lärarutbildningen. Jag har aldrig kunnat finnanågot som helst rimligt skäl att gå ifråri den graderade betygskalari, dettaså mycket mindre som - som jag har haft tillfälle alt tidigare från dennatalarstol konstatera -vi här har blivande ämneslärare som undervisastillsammans med andra studenter i samma moment, men som skall betygsältas påtvå olika sätt. Vissa skall ha graderade betyg, medan andra inte skall ha det.Vad är del för rim och reson i ett sådanl system?Man borde nu ta sig samman,komma bort från della och se lill alt vi får deri nödvändiga reformen. Dettahar vi tagit fram i reservation nr 18. också där tillsammans med . Viefterlyser i en annan reservation karriärtjänster i skolan för att på detsättet uppmuntra duktiga lärare att vara kvar i jobbet. Dessutomhar vi uppmärksammat frågan om lärare för elever med fal- och språksvårigheterUngefär 200 000 barn i landet beräknas ha sådana problem, och def är viktigtatt vi får en fortsatt god utbildning för lärare på detta område. Utskottetbetonar behovet av specialisering, åtminstone, som man säger, under den tredjefermiricri i speciallärarutbildningen. Men räcker defta? Det är def som ärfrågan. Vi efterlyser ett kompletterande förslag från regeririgen. Tillsist skall jag säga något om utbildningsutskottets betänkande nr 23, som berörkultur- och informaliorissekforn. Till defta betänkande har fogaten enda reservation, nr 3, som tar sikte på ökade insatser för att stärkautbildningeri inom byggnadsvården. Vi behöver i det här landet yrkesmän som harkunskaper om äldre tiders byggnadsteknik. Def är naturligtvis infe bara denbebyggelseanfikvariska linjen i , konservafors-linjen ellerpåbyggnadsutbildningen i restaureringskonst vid i somkan lösa dessa problem. Kanske,det skall jag gärna medge, borde detta yrkande vara litet mera preciserat. Vadvi åsyftar är naturligtvis aft def är ont om exempelvis stucka-törer, något somvi märkte i samband med restaureringen av . På det ena områdetefter det andra saknas hantverkare som har god förtrogenhet med gamla tiderssätt att arbeta. Heladetta område bör egentligen ses över. Vi får återkomma till detta, och kanskedå vara litet mer preciserade. Av gammal slentrian har ärendet hamnat iutbildningsutskottet och behandlas precis på samma sätt som . Jagber, fru talman, atf få yrka bifall till de moderata reservafionerna till denämnda betänkandena. 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglid utbildning för undervisningsyrken, m.m. AriL 28 (): Vi skall nu behandla tre betänkanden från utbildningsutskottet, UbU21,22 och 23, som gäller vårdyrken, undervisningsyrken och kulfur- ochinformationsyrken. Jag vill yrka bifall till alla de reservationer i de tre betänkandenasom står bakom. Det finns också i dessa tre betänkanden en radställningstaganden och initiativ som ett enigt utskott står bakom, och dessabehöver vi ju inte tala så mycket om. Det är bra att vi på ett konstruktivtsätt kan samarbeta. Införframtiden, med ett mindre antal ungdomar och ett ökande antal riktigtgamla människor, som också har ett ökat behov av vård och omsorg, måste vigöra vårdyrkena mer attraktiva. Defförs en debatt om krisen i vården, och betoningen i debatten ligger påsvårigheten att få utbildad personal och att få den att stanna. eriligt uppgift 5 000 sjuksköterskor, och defta trots sjuksköterskorshöga yrkesiritensifet. Den debatt som förs kommer emellertid att framståsom en mild västanfläkt i jämförelse med den debatt vi kommer aft få iframtiden, om vi inte bl.a. aripassar utbildningarna mer till den situation sområder Med detta har jag intesagt atf def endast är förändringar i fråga om utbild- 1989/90:114 ningarna som kommer att lösa vårdens kris och problem. Det är även andra irisatser som måste till. Vårdens organisationmåste förändras liksom synen påledarskapet och synen på ansvarsfördelningen mellan olika professionella * " yrkesgrupper Rutinerna i fråga om den etiskagrundsynen måste diskuteras ' mera intensivt, och omvårdnadsforskningen måsteuppvärderas. ningsyr n, m. . j-jfjpj gf, fj rnotioner som handlar om dessa medellånga vårdutbild- ningar De kommer frånfolkpartiet och från andra partier De gäller utbildningarnas längd, derasinnehåll, avvägnirigar mellan grund- och vidareutbildning,påbyggnadsufbildning, harmonisering till internationell standard och hursamverkari mellari statlig och huvudman skall underlättas till fördelför de enskilda studenterna. De flesta motionerna är väl motiverade och syftarfill aft göra utbildnirigarna bättre. Det är bra att utskottet också har enatsom ett fillkänriagivaride om en samlad översyn av de här utbildningarna. Reservation3 vid UbU21 gäller sjukgymnastutbildningen. Den ingår i översynen. Trots defvill vi folkpartister atf beslut fattas redan nu om att öka utbildriirigen med100 platser Ökningen skulle fördelas på både grundutbildr ning ochpåbyggnadsutbildning. Vi menar att behoven av sjukgymnastiskt kunnande är väldokumenterade. Sjukgymnasternas insatser för äldre människor och mäririiskormed demens är avgörande för att sjukdomssymtom skall kunna lindras. På sammasätt är sjukgymnastinsatser för habilitering väl dokumenterade. Vi menar ocksåi reservation 3 att det kan ankomma på UHÄ med dess överblick att görafördelningen utifrån de behov som finns, Reservation7 gäller logopedutbildningen. Vi tycker, liksom UHÄ, atf den skall förlängasoch att man borde kunna ta ställning till detta , Detta, säger vifolkpartister, skall göras utan atl antalet utbildningsplatser minskar Vivill i reservation 9 också öppna möjligheter atl göra mer inviduella studiegångarinom vårdutbildningarna. Del finns många människor som har varit ute iarbetslivet och sedan bestämmer sig för att ändra yrkesinriktning. Vimenar att deras erfarenheter och tidigare utbildningar måste kunna tas tillvara. Det ankommer på vårdutbildnirigarna att anpassa studiegången på sådantsätt. Huvudsaken är att dessa människors arbetskraft kommer vården till godo. Ireservation 10 tar vi upp en gammal "skivbekant". Det är def statligahuvudmannaskapet. Det finns övertygande argument för aft ett sådant skulleunderlätta samarbetet, inte minst för omvårdriadsforskningen. Äveri vi inseratf det blir dyrt, men vi inser också atl det inte bhr billigare . Vitror atf detta är det enda möjliga. Det kommer också att betalasig geriom effektivare resursanvändnirig och enhetligare utbildningskvalitet. Låtmig avsluta detta avsnitt med riågra ord om S;t . Rege ringen föreslår att psykoterapiutbildningeri skall minska med åtta platser vid . Det är brist på psykoterapeuter i landet. Vid ges en utmärkt, väl dokumenterad utbildnirig för psykoferapeur ter Under knöt har accepterat neddragnirigeri, uuder den förlita sättningen atf skall ges eft varaktigt statlig stöd fillsin ut- 36 bildning, som ett alternativ till de åttaplatserna. geringen ur egen fickapengar till . Defta ser vi folkpartister som en början lill ell merlångsiktigt samarbete. Vi utgår från atf tilldelriingen av detta stöd kommeratt upprepas. Förövrigt är jag mycket glad över att laridläkarutbildriingeri åter kommer attöppnas i . Det lönar sig både för politiker och för yrkesgrupper attargumentera och atl inte lappa sugen om besluten tillfälligtvis går eu emot. Ibetänkande UbU22, som handlar om undervisningsyrken, finns det en radreservationer som är med på. Jag vill lyfta fram reservation nr 14,som vi har avgivit tillsammans med och vpk. I den begär vitillsammans att det skall göras en översyn av förskollärar- ochfritidspeda-gogulbildningarna, vilken skall resultera i en ny barn- ochungdomspedago-gisk utbildning. Den översynen anser vi vara så viktig att denborde ha startats . Ireservation 20 slår vi ett slag för vår gamla tanke aft skolorna skall kunnainrätta tjänster där syo-funktionen kombineras med undervisning i olika ämnen. Jag vet mycket väl aft det finns utbildning för sådana tjänster, menvad som är just tjänster för sådana lärare. Eft genomförande av vårtförslag skulle ge även små skolor möjlighet aft få en syofunktion för eleverna,irite utan kanske . Ireservation 21 lyfter vi fram läromedelskunskapen och framhåller hur viktigtdef är aff lärarna under sin utbildning får lära sig aft ta ställning fillolika läromedel och att arialysera de behov som anges i läroplanen i förhållandetill de läromedel som står lill buds. Vi vet mycket väl att ämnet finns ilärarutbildningen, men vi har också av lärarkandidater fått veta att man pålärarhögskolorna far väldigt läft på detta ämne. betänkande nr 23, som gäller anslag till utbildning förkultur- och informationsyrken, har inga reservationer, ulan vilitar på resultatet av den utrednirig om konstnärers villkor som pågår och avden mer heltäckande översyn av högskolans konstnärliga utbildningar somaviseras. Vi hoppas aft dessa utredningar kommer att gå våra vägar, och viavvaktar resultatet av utredningarna. Dessutom har UHÄ fått 4 milj. kr allfördela på projekt inom textil konst och design, och vi utgår från att UHÄföljer de prioriteririgar som gjordes i anslagsframställningen till regeringen.Med anledning härav har vi inte funnit anlednirig att reservera oss. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid utbildning för undervisningsyrken, m.m. 29 (c): När det gäller def första av de fre betänkanden som vi behandlar ,utbildnirigsutskottets betärikande nr 21 om anslag till utbildning förvårdyrken, är det glädjande alt kunna konstatera att vi i har fått gehörför våra synpunkter i flera av de frågor som vi har drivit under längre ochkortare fid. Defgäller t.ex. återinrätlandet av tandläkarlinjen i . Nedläggningenbeslutades av socialdemokrater och moderater, och det är intressant atl noteraatl nu lycker att beslutet att återinräfta tandläkarlinjen iMalmö är def viktigaste som vi skall fatta i detta sammanhang. Vi i centerrimotsatte oss riedläggningen, och vi har alltsedan beslutet fattades krävt attdenna utbildning skall återupptas. sker det alltså. Det är också glädjandeall minskriingen av antalet utbildningsplatser vid insti- 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid utbildning för undervisningsyrken, m.m. futet i uubegränsas till 20 platser och inte, som regeringen föreslagit, kommer attuppgå fill 40 platser Enannan framgång för oss gäller dimensioneringen av apotekar- ochre-cepfarielinjerna. Utskottet föreslår nu en utökning med 20 platser på varderalinjen med en successiv utökning , så att en total utökningmed 40 platser på vardera linjen kommer till stånd - allt i enlighet med vårayrkanden. Vihar också krävt utökning av de medellånga vårdutbildningarnamed särskild vikt lagd vid rehabiliteringslinjerna. Skälen för vårt krav ärflera. Ett skäl är atf vi i skall kunna fylla kvalitetskraven och ge destuderande möjlighet att i sin utbildning hinna tillgodogöra sig alla nya rönoch forskningeris landvinningar Ett annat skäl är aft vi vill underlättaforskarutbildningen och anpassa utbildningarna internationellt, både tillNorden och fill i övrigt. Utskottethar nu kommit överens om atf föreslå att det skall göras en översyn översamtliga medellånga vårdutbildningar - förutom av rehabihterings-linjerria ävenav hälso- och sjukvårdslinjerna och av laboratorieassistentlinjen. I översynenskall även påbyggnadsutbildningen vägas in. Vi anser att det är mycket bra attdenna översyn kommer till stånd och att den bör utföras skyndsamt. Ifråga om logopedutbildningen har UHÄ aviserat atf man skall återkomma i nästaanslagsframställning med förslag om en förlängning av utbildningen, varför viavstått från att reservera oss i det avseendet. Enannan fråga som behandlas i betänkandet är huvudmannaskapet för de kommunalahögskolorna. Vi instämmer i vad utskottet anför;beträffande kostnaderna för enöverföring till statligt huvudmannaskap. Det finns dock även andra skäl än ekonomiskaför att hålla fast vid nuvarande ordning, bl.a. tillgången på praktikplatser,där det nu sker ett nära samarbete med landstingen. Detta tror jag är enviktig faktor Ifråga om forskning och forskningsanknytning anser vi att de nuvarande formernaför samarbete med universitet och högskolor bör kuuria utvecklas så atf dekommer att fungera bättre än . Vi har dessutom i vår forsk-ningsmotionföreslagit resurser till forskning inom vårdutbildningarna, motsvarande igenomsnitt två tjänster per landsting. Def är för övrigt inte bara staten somskall ha ett ord med i laget i frågari om huvudmannaskap. Nuvarande huvudmän,landsfingen, bör också få säga sin mening. Vi har avstått från att reserveraoss i detta avseende, Ibetänkandet om anslag till utbildning för undervisningyrken, nr 22, har viockså nått framgång med några av våra krav. Def viktigaste är attförskol-lärarutbildningen i nu återinrättas med 60 platser hadetidigare förskollärarutbildning. Vi i motsatte oss nedläggningen,eftersom vi insåg aft behovet av barnomsorgspersonal skulle komma att öka iframtiden. När riksdageri beslutade om full behovsfäckning inom barnomsorgen,framstod nedläggningen av denna utbildning i som ännu mer inkonsekvent.Vi har krävt att utbildningen skall återinrättas. Vi är därför gladaatt regeringen nu till slut har insett att en utökning av förskollärarulbildningenär nödvändig. Därmed blir det nu riiöjligt att fatta beslut om att återinräftaförskollärarulbildningen i . Vi har i denna fråga en reserva- tion medförslag till ytterligare utökning av anlalel platser iförskolläraruf-bildningen, nämligen en ökning med 300 platser, Defta är ett minimumför att vi skall kunna klara barnomsorgen . Vi har även fått igeriom ett aririat krav i och med attregeririgen nu beslutat om en utökning av utbildningen på bildlärarlinjen med24 platser Detta är synnerligen viktigt, eflersom vi annars skulleha riskerat en slor brist på bildlärare. Till den oya praklisk-estetiskakombiriationeri - bild och ett annat ämne - har det visat sig vara svårt atf fålärare, och avhoppen har också varit ganska stora. Åtminstone i avvaktan på affdetta problem skall lösas är def nödvändigt med denna ökning av plalsantalet ieftämnesutbild-ningen. Vi tycker atf detta beslut är mycket positivt. Skolans viktigaste resurs är lärarna.Tillgången på välutbildade och engagerade lärare är ett livsvillkor för affskolan skall fungera på eft bra sätt, dvs. ge kunskaper och färdigheter filleleverna samt fostra dem fill harmoniska och samhällsnyttiga medborgare. Redani dag råder det brist på lärare på många områden. Denna brist kommer aft ökaunder 90-talet. Detta har många orsaker: perisiorisavgårigar, avhopp frånläraryrket, ökande födelsetal, svårigheter atl rekrytera elever tilllärarutbildningen m.m. Kraftfulla ålgärder för atl öka tillgångeri på behörigalärare är hell erikelt riödvän-diga. Vi har i eri särskild motion om lärarrekryteringsfrågorföreslagit en rad ålgärder för alt tillgodose behoven. Vi anser atlmajoritetens inställnirig riär del gäller dimensioneringen är alltför defensiv.Det räcker inte med att bara konstatera all antalet platser skall kunria utökasdeu dag det firiris ett tillräckligt antaKsökande: Vi anser atl man klartmåste redovisa att behovet av lärare är stort och alt lärarna är nödvändigaför att skolan skall fungera. Vi föreslår därför all anlalel utbildningsplatserpå grundskollärarlinjerna utökas kraftigt. När det gäller tidigarelärare förårskurserna 1-7 föreslår vi en ökning lill 2 500 platser, och när det gällersenarelärare för årskurserna 4-9 föreslår vi en ökning till 1 700 platser Dettagäller för /91. Def skall dessutom finnas beredskap atl höjaanlagningskapaciteteri med ytterligare 700 platser åren därefter. När del gäller ämneslärarlinjen för utbildning av lärare iteoretiska ämnen inom gymnasieskolan anser vi i centerpariiet alt den skallomfatta 500 nybörjarplatser /91 och all en planering mol ensuccessiv utökning bör ske. Detta är en dimensionering som motsvarar de behovav personal som finns inom skolan. Del gäller alt kombinera denna ökning av dimensioneringenmed en rad offensiva ålgärder för alt rekrytera sökande till platserna. Denuvarande svårigheterna har flera orsaker Det är en riy utbilduirig, def ärskärpta fillfrä-deskrav, det finns god tillgång på andra arbeten osv. Defta hardiskuterats i kammaren vid ett flertal tillfällen. En åtgärd för att öka anlalel sökande är att se till attfler utbildningsorter kan komma i fråga. Det är enklare att få människor attsöka sig till en utbildning om den inte ligger alltför långt ifrån hemorten.Det gäller särskilt flickor Andra åtgärder som vi har föreslagit är utökad informationtill eleverna på högstadiet och i gymnasieskolan. Vi anser atttillträdeskraveri bör ses Anslag till utbildning för undervisningsyrken, m.m. Anslag tdl utbildning för undervisningsyrken, m.m. över Deskall irite särikas men väl breddas. Vi vill ha bättre möjligheter tillkompletteringsutbildning så atl fler studerande uppnår tillirädeskraven. Deltamåsle nalurliglvis ske iririari man börjar utbildningen. En modell som kanprövas är atl införa något liknande ett tekniskt basår, vilket förekommer på endel ställen. Vi i vill ha bättre möjligheter att rekryteraäldre sökande till lärarutbildningen. Del krävs då att man går ul medinformation till t.ex komvux, AMS och folkhögskolor Vi vill få lärare attåtervända till yrket och att kompletteringsutbildning erbjuds de obehörigalärare som finns i skolan. Sedan måste vi naturligtvis få en debatt somär positiv för både skolan och lärarna. Skolan och barnen är del viktigaste vi har, och lärarna ärskolans viktigaste resurs. Jag vill slälla en fråga till ; Hurtänker ni se lill att tillgodose lärarbehovet ? Skall vi ha flerobehöriga lärare? Skall vi ha större klasser? Om så inte är fallet, hur kan nidå passivt avvakta och hoppas på all intresset för lärarutbildningarna skallöka för all därefter eventuellt öka antalet platser? Jag vill avslulningsvis la upp en reservation som gällergrundskollärarlin-jens tidigare del. Vi vill där ha en förlängning med 20 poängså att lärarna får kompelens all undervisa i engelska.