prot · GD0962 · 1989-12-31 00:00:00 — I deområden på vår jord där människorna saknar energi är också underutvecklingenstor Den fråga vi måste ställa oss är hur vi skall få den energi som vi behöveroch minimera de risker som är förenade med all energigenerering ellerenergiproduktion. Att sådana risker finns vet vi. Visst vore det en fördel omvi kunde analysera och värdera dem tillsammans och inte bara kasta slagord tillvarandra från de energipolitiska hörn som vi har en viss tendens att måla inoss i. Riskerna med kärnkraften i instabila, misskötta, jag villgärna säga misshandlade anläggningar har vi fått exemplifierade genom olyckani Tjernobyl. På liknande sätt har gasen som energikälla förorsakat tusentalsdödsoffer när den har exploderat. Havererade oljetankfartyg har vållat storaskador på naturen. Det har också hänt att vattenkraften har skördat mångaoffer när fördämningar har brustit. Ingen här i kammaren vågar väl ens tänkapå den katastrof som kan bli följden om bryts sönder Den vattenmängdsom då skulle frigöras skulle kanske kunna dränka 50 miljoner egyptier. Ändåär detta risker som vi lever med. Även om konsekvenserna vid haverier av olika slag kan blimycket stora har de alla en lokal begränsning. I det avseendet skiljer sig dehot som dessa energikällor utgör ifrån det hot som följer av en fortsattohejdad och ökad användning av fossila bränslen. De har inga sådana lokalabegränsningar Det spelar ingen roll vem som eldar olja, kol eller naturgas,eftersom konsekvenserna inte är beroende av på vilken plats eldningen äger rumutan av dess verkningar på den s.k. drivhuseffekten, den som skapar ökad värmepå jorden. Just det faktum att drivhuseffekten är global och intelokal till sin karaktär tycks göra att ingen riktigt känner sig ansvarig förden. Man kan t.ex. säga att det spelar så liten roll vad vi gör i värt land,eftersom våra utsläpp av koldioxid och andra drivhusgaser är en så obetydligandel av de totala utsläppen. Om vi minskar eller ökar våra utsläpp med någraprocentenheter hit eller dit får ändå ingen påvisbar effekt. Det kan dessutomhävdas att vi inte kan vara helt säkra på vad effekten av en ökad uppvärmningpå jorden blir Vi är inteens hundraprocentigt säkra på att det blir någon effekt som är farlig förmänniskan. Så här går resonemangen. Många länder vidtar inga åtgärder av någonbetydelse för att komma till rätta med problemen och de har kanske inte enskommit så långt att de uppfattar de här problemen såsom närliggande och nödvändigaatt angripa. Inom kan vi inte acceptera dentypen av lättsinne när det gäller synen på drivhusgaserna och växthuseffekten.Vi vet i alla fall så mycket att den dagen när effekten är påvisbar därför attskador har inträffat är det också för sent att göra något åt saken. Att pånytt försöka fånga in koldioxiden och föra tillbaka den till jorden är intemöjligt. Den dagen vi ser konsekvenserna kommer vi att få leva med dem - kanskeinte vi personligen som sitter här i kammaren, men våra barn och barnbarn. Vimåste ha ett perspektiv som är så långt att vi också tar ansvar för vad vi nugör för kommande generationer Drivhuseffekten måste angripas internationellt. Det ärriktigt att det inte synes spela någon roll om vi ökar eller minskar vårautsläpp en eller ett par procentenheter Om vi skall bli trovärdiga när viverkar internationellt för våra krav på att andra länder skall vidta åtgärder,måste vi dock visa att vi själva har tagit konsekvenserna av vårt resonemangoch att vi vågar vidta åtgärder som leder till en minskning av drivhuseffekteni vårt land. Vi måste i detta sammanhang också se vilka energikällorsom finns tillgängliga och som inte bidrar till att öka drivhuseffekten. Detär mot denna bakgrund, herr talman, som vi i har ställt krav på . Kommissionens uppgift skall vara att politiskt värderaden roll som bioenergin, och för den delen även andra energislag som intepåverkar drivhuseffekten, bör ha i vårt framtida energisystem. Jag vill gärna understryka det som BengtWesterberg sade i sitt anförande , att kärnkraften inte löser problemenmed drivhuseffekten. Det är riktigt. Men en tidigarelagd avveckling, därkärnkraft ersätts med fossilbränsleeldade anläggningar, vore för delatt hissa fel signal. Det vore att säga till världen att detta inte är ett såallvarligt problem, att vi inte är så bekymrade för drivhuseffekten som vi görgällande när vi talar på internationella konferenser. Det måste finnas ett sambandmellan de ord vi där yttrar och den politik vi för själva i vårt eget land. Det vore också synnerligen oklokt att snabbavveckla någraav de säkraste kärnkraftverken i världen, så länge vi har kvar grafitmodereradeanläggningar som den i Tjernobyl i vårt omedelbara grannskap, på andra sidanÖstersjön. Låt oss se vad vi kan göra för att gemensamt stärka säkerheten ochminska riskerna för olyckor med kärnkraft. Men låt oss sätta det storariskproblemet i centrum. Låt oss gemensamt se hur kan medverka till attdrivhuseffekten aldrig får de allvarliga konsekvenser som världens vetenskapsmäni dag fruktar att den snart skall visa sig kunna ha. AnL 49IVAR (): Den socialdemokratiska energipolitiken harsedan regeringsskiftet kännetecknats av mycket utredande, få visioner ochknappast några konkreta beslut som positivt har påverkat det framtidaenergisys- Utvecklingen har därför i hög grad styrts av de stora aktörerna påenergimarknaden, t. ex. olje- och kraftbolagen. De stora miljöhoten såsom t. ex. växthuseffekten ochskador på det skyddande ozonskiktet gör det alltmera klart att vi måste satsapå ett miljöanpassat energisystem. För att klara detta krävs en konsekventenergipolitik för effektiv energianvändning och övergång till förnybar energi.Det krävs också stor politisk handlingskraft, och den socialdemokratiska"icke-politiken" är helt oanvändbar a. Brundtlandrapporten slås fast att effektivareenergianvändning och övergång till förnybar energi är av grundläggandebetydelse för att forma ett miljöanpassat energisystem. Grundpelarna i energipolitik är effektivareenergianvändning och övergång till förnybar energi. och ger i singemensamma utredning rätt påpunkt efter punkt. Tillgången på biobränslen, möjligheterna till utbyggnad avkraftvärme och mottryck samt vindkraft bedöms vara lika stora eller större änvad som sägs i förnyelseplan. Utredningen visar klart att det finns goda möjligheter attåstadkomma ett miljöanpassat energisystem, som klarar kärnkraftsavvecklingenoch lämnar de fyra stora Norrlandsälvarna orörda utan att koldioxidutsläppenökar Men det är inte budskapet om de goda möjligheterna attåstadkomma ett miljöanpasat energisystem som har dominerat budskapet i pressen,utan de höga elpriserna som anses bli följden av att vi genomför ett sådantenergisystem. "Elpris på över en krona, om vi väljer ettmiljöanpassat energisystem" har varit en vanlig tidningsrubrik. Detta geren falsk och farlig bild av verkligheten. I ett av miljöalternativen räknar statens energiverk meden elanvändning på , alltså 103 miljarder kWh. Det stämmer välmed förnyelseplan. Utav dessa är ca befintlig vattenkraft ochredan utbyggd kraftvärme och mottryckskraft. Den genomsnittliga kostnaden fördenna elström är ca /kWh råkraft. Av återstoden beräknas varavindkraft och ny kraftvärme och mottryckskraft, som kan bedömas ha engenomsnittlig kostnad på ca /kWh. Sedan går det åt ett par TWh ioljekondenskraft. För dessa av elproduktionen får vi räkna med enkostnad på bortåt /kWh. Summerar vi den totala produktionskostnaden för enmiljöanpassad elproduktion blir genomsnittskostnaden ca /kWh. Dettaskall jämföras med dagens råkraftspris som är /kWh. Den genomsnittligakostnadsökningen är ca /kWh el. Jag ställer frågan: Är inte detta enrimlig kostnad för att avveckla kärnkraften, skydda de fyra stora älvarna ochundvika ökat utsläpp av koldioxid? Jag tror att de allra flesta svarar ja påden frågan. Men det är inte detta debatten handlar om, utan det ärprishöjningar på el på eller mera. Vad utredningen "miljöanpassat energisystem"utgår ifrån i detta sammanhang är inte verkliga kostnadsökningar, utan ettprisantagande för all elströmbaserat på vad elströmmen kostar att producera i det senast byggda och dyrastekraftverket och att biobränslepriserna kommer att fördubblas på grund av högakoldioxidavgifter på kol och olja. Den föreslagna prissättningen skapar nästan otroligaövervinster, dvs. intäkter som inte motsvaras av kostnader och därför är friaresurser som i och för sig kan återföras till näringsliv och konsumenter Om vi utgår från ett elpris på . och antar attdistribution, moms och övriga skatter är , får vi kvar tillkraftbolagen. Genomsnittskostnaden för befintlig vattenkraft, kraftvärmeoch mottryck - de som jag tidigare nämnde - är ca /kWh. Det blir50 öre/kWh över - en summa på 37,5 miljarder Med ett pris på /kWh blirdet också ett överskott för den tillkommande vindkraften och kraftvärmen. Vihamnar på en summa på 42 miljarder, och det är nästan ofattbart mycket pengar Statens största inkomstkälla är momsen. Den gav 1989 enbit över 80 miljarder Den övervinst som skulle skapas skulle räcka till atthalvera momsen eller ge varje svensk skattebetalare en skattereduktion istorleksordningen Hur kan det komma sig att denna gigantiskakapitalöverföring från industri och konsumenter inte alls debatteras? Hur kan det komma sig att skogsindustrin vid sitt storaenergiseminarium i helt ägnade sig åt attomyndigförklara de politiker som vill satsa på ett miljöanpassat energisystem? Varför tar inte vår viktigaste industri upp en konstruktivdebatt om hur vi tillsammans kan förnya vårt energisystem enligt de beslutriksdagen i demokratisk ordning har fattat? Varför är skogsindustrin fixerad vid bortfallet av tvåkärnreaktorer, när man själv sitter på energitillgångar av betydligt störredignitet - energi som saknar marknad? Varför driver inte skogsindustrin de godaaffärsmöjligheter som effektivare energianvändning och ökad användning avförnybar energi innebär för skogsindustrin? Vi i är de första som inser skogsindustrinsbetydelse och vikten av att ge skogsindustrin möjligheter att konkurrera pålika villkor. Vår politik syftar till detta. Vi ser också klart skogsindustrinsmöjligheter till ytterligare utveckling i en successiv förnyelse av vårtenergisystem enligt förslag. Skogsindustrin ökar sin betydelse ochsina framtidsmöjligheter om den aktivt deltar i denna förnyelse avenergisystemet. Låt mig också slå fast att avvecklingen avtvå kärnkraftsreaktorer och 1996 inte alls behöver kosta miljarder per årutan kan begränsas till en kostnad på /kWh el. Samtidigtpåbörjar vi utbyggnaden av ett miljövänligt energisystem. Tvärtemot vad och har sagt häri dagens debatt behövs det en avveckling av ett par kärnkraftsreaktorer för attskapa ett marknadsutrymme för alternativen - effektivare energianvändning ochförnybar energi, däribland biobränslen. På denna marknad finns inte bara storaaffärschanser för skogsindustrin, utan för stora delar av hela den svenskaindustrin och för många småföretagare. Vad som håller på att hända är att kraftföretagenhåller på att muta in hela denna marknad för egen del genom en storsatsning pånaturgas. naturgas kommer att blockeramarknaden för biobränslen och minska satsningen på kraftvärme. innebärdetta stora extra kostnader för svensk industri och svenska konsumenter. Det finns mycket vilseledande information idagens energidebatt. Vi i vädjar till alla som deltar i debatten attvinnlägga sig om en korrekt och verklighetsnära information. Vi i centernkommer att göra allt vi kan för att medverka till detta. AnL 50HÄDAR () replik; och gör sigskyldiga till ett mycket allvarligt misstag när de, som gjordenyss, hävdar att en tidiga-reläggning av kärnkraftsavvecklingen skulle skapautrymme för biobränsle i . Verkligheten är nämligen precis den motsatta. En snabbavveckling nu av två anläggningar - det är ju vaddet handlar om - skulle resultera i att vi skulle ersätta den kraft som degenererar med sådana energikällor som finns tillgängliga. ärinte bioenergin så utvecklad att den ensam skulle kunna klara att ersätta detkraftbortfall som en avstängning av två anläggningar skulle innebära. Resultatet av ett sådant beslut blir i stället att vimåste utnyttja andra energislag och i första hand - det vet vi och IvarFranzén berörde det också -utnyttja naturgas som ersättning för kärnkraft. Där man drar fram naturgasledningar kommer naturgas sedanalltid, eftersom de stora kostnaderna ligger i investeringen, att varakonkurrenskraftig gentemot bioenergi. Den som definitivt inte vill ha någon bioenergi i Sverigebör stödja krav på en tidigareläggning av avvecklingen avkärnkraften. Då får vi gaskraft över stora delar av landet. Gas kommer attanvändas i olika värmeanläggningar Vi får inte bioenergi. Den som vill ha bioenergi bör motsätta sig en avvecklingav kärnkraften innan man har miljövänliga alternativ att ersätta den med. Detär inte mer komplicerat än så, ! 51 () replik; Med de kunskaper som jag vet att Hädar Carsbesitter kan jag bara dra en slutsats; Han talar mot bättre vetande. Det är fråga om, icke förtida avveckling, utan avveckling1995/96 av två reaktorer i ett energisystem där vi i varje fall har potentialatt öka användningen av bioenergin med Det är ett energisystemsom har mellan 7 och avkopplingsbar el och en icke obetydlig nettoexportav el. Det är ett energisystem där vi har kraftvärme installeradsom omfattar 2 100 MW och med en driftstid på . Det skulle kanske inormala fall ge el , men 1988 producerade det något över 2 TWh.Det är alltså icke några som helst problem; utan att använda en enda kubikmeterolja mer, ett enda litet kol extra kan vi klara den här avvecklingen. Vi skapar ett rimligt marknadsutrymme för bioenergi om viavvecklar dessa två reaktorer Det är det som är sanning! Men på något sätt tycks ha fallit in i dentaktik som man skönja att har och som går ut på att allmänt säga attde satsar en niiljard på utvecklingen av biobränsle, att de någongång tar det här på allvar Då har de lyckats tänka färdigtoch har de kunskaper som mängder av andra redan har - speciellt inom branschen.Då har man också hunnit etablera naturgasen. Ser vi historiskt på detta problem skall vi finna att vitill följd av bristande marknadsutrymme och bristande energipolitik i stortsett har avvecklat branschen för förädlad biobränslen. Det är förödande! Jagtror att det bara finns två pelletsfabriker plus en del brikettfabriker kvar.Mycket stora kapital och betydande kunskaper har gått förlorade. Så länge viövertäcker marknaden med bl.a. el i storleksordningen som säljs tillreapriser utan skatt och utan effektavgift som är ungefär halva priset finnsdet inte utrymme för de nya alternativen att slå sig in på marknaden. Ettrimligt marknadsutrymme är viktigt. Därför är det viktigt att satsa påförnyelse nu och att inte skjuta detta på en oviss framtid, då vi drar påsvenska medborgare både stora kostnader och mycket svåra miljökonsekvenser. AnL 52HÄDAR () replik; Jag behöver egentligen inte debattera den härfrågan med , för han debatterar den så bra med sig själv. I hans första inlägg, som kammarens ledamöter säkertalltjämt kan erinra sig. uttalade han sin oro för att den marknad som uppstårdå man avvecklat två kärnkraftsreaktorer skulle vinnas av naturgasenoch inte lämna något egentligt utrymme för bioenergin. I sin replik till mig nu glömde han bort detta och taladei stort sett enbart om att ifall man avvecklade dessa två reaktorer, så skulleman snabbt kunna få en marknad för den typ av energi som och jag igrunden är överens om skulle vara rimlig och bra. Om fullföljer den här debatten med sig självskall det bli intressant att se vilken sida som kommer att gåsegrande ur striden. AnL 53 () replik: kan det tydligen vara svårt att hållaisär ganska enkla begrepp. Min varning för det mycket kraftfulla Swedegas ABsom består av i stort sett alla kraftaktörer i är en varning för att dekan lägga under sig den framtida energimarknaden och därmed skapa en bindningtill stora investeringar på samma sätt som skedde vid satsningen påkärnkraften. Den varningen står oförändrad kvar oavsett med vilken taktvi än avvecklar kärnkraften. Det är inte två saker som betecknas som antingeneller -den varningen gäller alltid. På den punkten tror jag att ochjag är helt överens. Ingen av oss vill ha en stor satsning på naturgas,eftersom vi vet att detta skulle blockera marknaden för biobränsle, blockeramarknaden för effekti- vareenergianvändning och i viss mån även marknaden för kraftvärme osv. Vi äröverens på den punkten. Men om vi vill utnyttja de fina resurser som finns i vårtSverige till att nu -och det blir också billigast på det sättet -påbörja en förnyelse, då behöver vi det marknadsutrymme som avvecklandet av tvåkärnkraftsreaktorer skulle ge. Det är på detta sätt som vi successivt och optimaltutnyttjar den förnyelsekraft och den dynamik som finns i vår ekonomi och hosvåra svenska medborgare. Detta är angeläget. Vi får inte förhala avvecklingenså att den blir en snabbavveckling på slutet. Då kommer nämligen enbart destorskaliga lösningarna att finnas med. Det är däri faran ligger . Tredje vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 54ROLF L (vpk): har vi återigen mycket handfast blivitmedvetna om kärnkraftens risker Den senaste tidens avslöjanden omolyckstillbud vid den östtyska kärnkraftsanläggningen utanför Greifsvvald harställt riskerna i blixtbelysning. Kärnkraftverken utanför liggermindre än från den sydsvenska kusten. De ligger närmare änVästtyskland. Kärnkraftshotet är ett internationellt hot. Radioaktivautsläpp förs med vinden. De respekterar inga gränser. Om en stor olycka skulleinträffa i vid ogynnsamma vindförhållanden, skulle det innebära enkatastrof med nästan ofattbara följder. Stora delar av , och södraSverige skulle behöva utrymmas och bli obeboeliga för överskådlig framtid. De interiörer vi har fått, främst genom den västtyskaveckotidningen der Spiegel, är skrämmande. Det handlar om allvarligaolyckstillbud - nära härdsmälta, bränder, sammanbrott i elsystem,nödkylanläggningar som med nöd och näppe fungerat. Det handlar om fuskbygge,bristande underhåll, föråldrad teknik. Det handlar också om misskötsel,ointresse, bristande ar-betsdisciplin, slarv och fylla. Det handlar sammanfattningsvis om tekniken och om denmänskliga faktorn. Greifswaldsreaktorerna är visserligen föråldrade, skapadeav ryska tekniker , slarvigt byggda och misskötta. Men de ärav en typ som man fortfarande, om än i modifierad form, satsar på i Östeuropa.1 Greifsvvald bygger man ytterligare tre aggregat. Och i , utanför ,har man hållit på att bygga ett aggregat. Det aggregatetligger från och hotar, om det startas, och Sydsverige.Det ligger i ett tättbefolkat område i , och det ligger i en förkastningszon.Delar av betonggrunden till det halvfärdiga verket har redan spruckit på grundav det instabila underlaget. Kärnkraftsbygget utanför har mötts av mycket starkaprotester från den polska miljörörelsen. Man inser att kärnkraften inte kangöras säker och att den inte är något alternativ till det smutsiga kolet.Alternativet där, som här, är effektivare energianvändning och förnyelsebarenergi. Det ärsäkert sant när man säger att svensk kärnkraftsteknologi är mera avanceradän den östeuropeiska, att processerna är annorlunda, att säkerhetssystemen ärbättre och att arbetsdisciplinen är högre här Men riskerna med den svenskakärnkraften kan inte bortresoneras med att risker bara skulle finnas iÖsteuropa. Skillnaderna är gradskillnader snarare än artskillnader Ochallvarliga olyckstillbud har inträffat i , och USA.Mönstret är på inget sätt förutsägbart. De svenska Barsebäcksverken är ett hotmot befolkningen i och på samma sätt som de östtyska ochpolska kärnkraftverken. Min slutsats är att det behövs en speciellÖstersjökonferens om energin och miljön med tonvikt på kärnkraften, och att densvenska regeringen skall ta initiativ till en sådan konferens. Jag riktar migtill den tomma stol här i kammaren där regeringens representant skulle hasuttit. Är den beredd att ta initiativ till en sådankonferens? Redan nu måste regeringen kräva att reaktorerna iGreifswald stängs och att kärnkraftverket utanför aldrig sätts i gång.Redan nu måste den lova att snabbstänga Barsebäcksverken.Till den tomma stolen: Är ni beredda till detta? beslöt svenska folket ifolkomröstning att vi skulle klara vår energiförsörjning utankärnkraft. Det beslutet fattades med överväldigande majoritet - med trefjärdedelar av rösterna. Det är det resultat man får om man lägger ihopröstetalen för linjerna 2 och 3 i folkomröstningen, de linjer som båda krävdeavveckling. Linje 3, bestående av , kds, vänsterpartietkommunisterna, socialdemokrater och enskilda liberaler samt den samlademiljörörelsen, var den ansvarskännande linjen. Vi krävde stopp för utbyggnadenoch att avvecklingen skulle starta direkt. Resonemanget var enkelt ochlogiskt; Risken för att olyckor skall inträffa är större ju längre man användertekniken. Vi varnade också för att vi skulle bygga oss fast i ettkärnkraftsberoende. Företrädarna för linje 2 ville som bekant först bygga utkärnkraftsprogrammet och sedan avveckla. Det var många som misstrodde derasvilja att avveckla. Man kan nog säga att linje 2 har blivit densocialdemokratiska regeringens linje. Folkpartisterna har svikit den för längesedan - det kan vi höra av inlägg - och är och förblirkärnkraftsromantiker mot regeringen finns i stor utsträckning kvar.och den är befogad. Denna misstro beror på att man gett så motstridigasignaler att det är så många inflytelserika socialdemokratiska debattörer ochintressegrupper som drar åt olika håll. Misstron beror kanske främst på att det gått tiovärdefulla år utan att det har hänt något konkret. Avvecklingen har inte ensbörjat. Energipolitiken har i stället präglats av en oklarhet och brist påkonsekvens som är mycket olycklig. Bristen på konkreta åtgärder och detständiga ifrågasättandet har medfört att inga s.k. energiaktörer, vare sigsamhälleliga eller privata, på allvar har vågat satsa på de ur miljösynpunktbästa energislagen och teknikerna. Vpk;s uppfattning är att det krävs enhandlingsinriktad. konsekvent energipolitik om vi skall kunna förverkligaviktiga mål inom miljöpolitiken, inom fördelningspolitiken och inomutrikespolitiken. Allt detta hänger ihop. Det rör sig om skatte- ochprispolitik, samhällsplanering och trafik. Det krävs att man drar åt sammahåll. När man läser vad och i viss mån Kjell-OlofFeldt har sagt om kärnkraftsavvecklingen kan man känna ett visst hopp. Viverkar vara överens om tagen; Kärnkraften skall bort. Effektivisering ochhushållning heter vägen. har sagt - i att han själv tror att det är möjligt att fram spara in detmesta, ja kanske all den kärnkraftsel som skall avvecklas. Men han tillade attdet inte går av sig självt, att det kräver ansträngningar Man säger att el skall användas för elspecifika ändamål,att nyproduktion av el skall ske som kraftvärme, att biobränslen skall in istor skala. Vi är överens om allt detta. Och vi är överens om att utsläppenminskas bäst om den totala energianvändningen minskar. Det går att på ettansvarsfullt sätt klara koldioxidmålet inom energiområdet. När det gällerkoldioxiden finns det stora problemet inom trafiken, och det vore absurt om manskulle uppskjuta kärnkraftsavvecklingen på grund av trafikproblemen. Men här råder ju förvirring. Socialdemokratiska debattörerfackföreningsledare m.fl. ger andra signaler Bytet av industriminister innebären annan signal. Utredningen från bygger på andra förutsättningarän dem som och är överens med miljörörelsen om.Åt vilket håll drar socialdemokratin? Gäller fortfarande beslutet att stängatvå reaktorer? Gäller beslutet att skydda älvarna? AnL 55GUNNAR () replik: