prot · GD0934 · 1989-12-31 00:00:00 — Del här transportsystemet har ju i betydandeutsträckning fått utvecklas ulan samhällelig påverkan. Jag vill ställa enkompletterande fråga till ; Anser kommunikationsministern allsamhället i framliden bättre skall kunna påverka utformningen när det gällerett sådant här viktigt transporlsäll - l.ex. beträffande storleken på nyafartyg? Det är en av de viktigaste faktorerna i delta sammanhang. Miljöaspekterpå nya farleder kan inle beaktas tillräckligt med nuvarande lagstiftning. Nupågår emellertid en översyn av miljöskyddslagstiftningen, vilkenförhoppningsvis leder lill all man kan rätta lill del förhållandet. Ettså här pass stort transportsystem som också berör flera länder - Sve rige och samt naturligtvis , om nu ses som en självstän dig part i sammanhanget och vidare även , eftersom en betydande del 56 av utrikeshandel sker den här vägen - bordemotivera en mera över- gripande samladsamhällelig analys. De åtgärder som kommunikationsministern redovisar i svaretstår inle i överensstämmelse med de anspråk som man kan ha på övergripandeanalys. efterfrågar en analys, och del kan vara intressant allgöra en sådan. Men näsla fråga blir då: Vad avser all använda denanalysen till? Är del för all från samhällets sida detaljreglera hurfärjelrafiken skall bedrivas? 1 så fall är del litet förvånande all från enliberal få en sådan inbjudan. Den avslutade diskussionen om fritidsbåtarnapekade ju i en annan riktning. Jagvill instämma i vad som sades, alt färjelrafiken är elt väldigt vikligltransportmedel och atl färjetrafiken mellan och är eltalternativ som man måste arbeta med och utveckla. Del finns inget annatrealistiskt alternativ när del gäller trafiken mellan och . Sjöfartsverketoch länsstyrelserna jobbar intensivt med frågor om farleder för sådana här färjor.Just nu pågår ju också arbetet med en miljökonsekvensbeskrivning av en nytänkt farled i . Detta görs i samarbete med rederierna. Delarbetet är ännu inle färdigt och det är därför inte möjligt atl göra enbedömning. Sedanmåste man beakta all del här är en internationell verksamhet. Del är därför såmycket svårare all länka sig delaljregler för den här lypen av verksamhel, fördet kräver ju överenskommelser med parterna i andra länder. Jag har inte settatt det finns några tendenser i andra länder till en vilja alt nu arbeta medden lypen av insatser. Fartygsstorlekar och val av hamn-anlöp är frågor somavgörs av rederierna själva. Vidare är hamnuppbyggnaden en kommunalangelägenhet. Några initiativ när det gäller alt nu utfärda delaljregler av delslag som jag anar i fråga är således inle aktuella. 1989/90:34 28november 1989 Jag efterlyste en analys, inle förslag lill detaljreglering. Jagefterlyste alltså en analys som kan utgöra ett underlag för exempelvis ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Hillills har ju skärgårdsnaturen stått lillrederiernas förfogande. Dessa har gratis fält nöta på skärgårdsnaturen. Men detmåste bli ett slut på det. Vikan alltså inte alltså inte fortsätta alt bjuda på världens vackraste skärgård,som de rederiföretag sliter ul som dessutom gör reklam för fönsterbord ombordpå sina båtar som går genom världens vackraste skärgård. Vimåste lära oss atl sälta ett pris på miljön, och då måste vi göra den här avlypen av analyser. Elt mål kan vara alt bilda en naiurskyddsfond förskärgården, som finansieras med en passageraravgift om lål oss säga . Pengarna kunde användas för ålerslällningsarbelen, undersökningaroch utredningar av det slag som man på i får slitasig blodig för alt få fram pengar till. I och för sig har man fåttpengar från regeringen. Men gjorde en framställning i januari1986 till kommunikalionsdeparlemenlet om en övergripande Prot.1989/90:34 analys av detta transportsystem.Såvill jag vet har den framställningen inte ens besvarats.Kommunikationsministern vet kanske om den över huvud ta- get har blivit besvarad. Kommunikationsminister : Herr talman! Engrundläggande princip på transportområdet är ju att varje Iransportgren skallbära sina kostnader. Det synsättet måste naiurligvis också gälla sjöfarten. All vi måste ställa hårda krav på sjöfarten när del gällermiljön är otvetydigt. Från svensk sida arbetar vi inom de internationellaorgan som har della som sitt ansvarsområde med atl ulveckla miljökrav påsjöfarten. Jag instämmer hell när det gäller principenom alt varje Iransportgren skall bära sina kostnader. Men då menar jag desamhällsekonomiska kostnaderna och dem får man fram exempelvis genom atl lärasig sälla ell pris på miljön. Del samhällsekonomiska kostnaderna känner vi inle till beträffande del här transportsystemet. Del är ett grundläggandeskäl för att göra en sådan här övergripande analys. Självfallet skall vara pådrivande internationellti denna typ av frågor. Landets kommunikationsminister får inte bara säga atlandra länder inle gör så mycket på della område. Vi skall alltså vara pådrivande, och jag vet alt vi i storutsträckning är det i internationella miljöfrågor avseende sjöfarten. Jag harföljt sådana frågor ganska länge och tycker atl del är imponerande insatser somgörs från svenskt sida. Men just när del gäller del här transportsystemet måstevi ta tydliga initiativ. Vi måste visa all de samhällsekonomiska aspekter somvi får fram genom alt lära oss att sätta ett pris på miljön måste prägla vårinställning till del här vikliga iranportsyslemet. Jag avslutar diskussionen med alt erinra omvad jag sade inledningsvis. Därmed har jag svarat på den fråga som upprepar. har alltså fåll regeringens uppdrag alt analyserasjöfar-lens miljöpåverkan, och del uppdraget kommer alt redovisas under våren1990. Del är alltså ell generellt uppdrag somsjöfartsverket har fåll. Men del kommer knappast alt bidra lill en lösning avfrågan om en övergripande analys av det transportsystem som jag särskilt harvelat fästa uppmärksamheten på. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svarpå fråga 1989/90:253 om chefskapet för statistiska central- Prot.1989/90:34 byrån 9 Svar på frågor CivilministerBENGT K Å ; ' * har frågat mig vilka åtgärderjag har vidtagit för atl chefskapet för () inleskall förfuskas under chefens vistelse i . Regeringen har medgett alt generaldirektören och chefenför SCB i tjänsten får vistas i under sammanlagt högst underliden 31 maj 1990. Under vistelsen i skall haninhämta forskningsrön och information av betydelse för SCB:s verksamhel - allti enlighet med en särskild arbetsplan som inlämnats till . SCB-chefen är professor och forskare. Medgivandel altvistas i skall ses som elt led i regeringens strävan altfrämja chefsutvecklingen i statsförvaltningen. Behovet av olika åtgärder föratt bereda högre chefer möjligheter atl fortlöpande upprätthålla hög kompelensi de frågor myndigheten har ansvar för anmäldes för i den s.k.verkslednings-propositionen. Vistelsen i är en sådan åtgärd. Som framgår av instruktionen för SCB finns del enöverdirektör, som är generaldirektörens ställföreträdare och som såledesfungerar som chef när generaldirektören är frånvarande på grund av semestereller av annan orsak. Generaldirektören har kvar ett övergripande ansvar förverksamheten, och kontakten med SCB är väl tryggad. För övrigi vill jag nämna atl SCB-chefen inteupprätthåller någon gästprofessur i och alltså inle förenar två krävandearbeten. Jag ansersåledes inle på någol säll alt chefskapet på SCB har förfuskats. Tack för svaret. Jag vill la det här som utgångspunkt för att diskuteraregeringens syn på ledarskapets funktion. Utser regeringen en generaldirektörutifrån atl han är specialist, dvs. forskare, eller utifrån att han ärgeneralisl, dvs. forskare med andra egenskaper, som passar för den som skallleda ell stort verk? Om regeringen går mot strömmen, dvs. har som princip attutse specialister, kan jag förslå alt man skickar den högste på ett verk lillelt annat land för atl hämta hem forskningsrön och information, men omcivilministern menar att man har utsett en generalisl måste del ha funnitsnågon annan på della verk alt skicka ut i världen för alt ta hem information.Del finns väl andra forskare på . Det går också bra altläsa publikationer eller alt använda de databaser som finns. Jag vill fråga; Inser civilministern, atl om en chefskickas i väg på delta sätt, blir del en modell för hur organisationernasgeneraldirektörer skall fungera? Anser civilministern atl det är möjligt altersätta generaldirektörer med telefax, telefon och besök en gång var femtevecka, speciellt i en verksamhet som omsätter drygt 500 milj. kr. och som har1 600 anställda på två orter i landet? Anser civilministern atl generaldireklörskapel är ettdeltidsjobb? Jag måste utgå från det med det svar jag har fått, som jag inte riktigt förstår.Jag 59 Prot.1989/90:34 vill ha ett rakt svar: Innebärsvaret atl generaldirektören är tjänstledig fullt ut för denna chefsutveckling och altöverdirektören är tillförordnad general- resonemang rör bara delvisden fråga som är ställd, och del hon säger vittnar om en oginhel mot vårachefer i statsförvaltningen, vilket jag är förvånad över. Vi är angelägna om all utse de bästa personerna tilltjänster. Vissa chefstjänster i den statliga förvaltningen kräverutomordentligt hög kompetens, forskarkompetens, och del skall vara i principden bäste som utses, som dessutom är duktig chef, ledare och inspiratör. Jaganser alt den nuvarande chefen för är en sådan person. Han har tjänstgjortpå sitt jobb under sex armed utomordentlig skicklighet. Om han då lar uppfrågan, finns del anledning all diskutera hans möjligheter all hålla kontaktmed forskarvärlden på ett område, där han är den främste i vårt land och därman i andra länder kan ha inlresse av alt ta del av hans synpunkter. Därför ser jag inte all det här är en modell för någonannan, utan del är ett individuellt beslut som rör den nuvarande chefen för som har utgått från de specifika kunskaper och den specifika roll som hanhar både som forskare och som chef för . Om vi intehade troll alt han skulle kunna fullgöra detta arbete på ett ulomordenliglskickligt sätt även under dessa förhållanden, hade vi inle valt att ge honomden här möjligheten. Han är i tjänst som jag har angett isvaret, och i övrigt förfogar han över semestertid. Civilministern missförstår mig. Jag är intedet minsta ogin mol höga chefer och deras möjligheler atl ulveckla sinkompetens både som specialister och som generalisler. Vad jag däremot inle kanförslå är hur en chef för en så stor verksamhet kan befinna sig i ochsamtidigt vara chef. Det borde ha ordnats så alt han hade fått tjänstledighetpå vanligt sätt och alt en ersättare utsetts, som jag utgår från finns och somockså är kompetent. Det framgår av mitt svar till del finns en ställföreträdare, nämligen en överdirektör som fungerar somchef när generaldirektören är frånvarande av olika skäl, t.ex. deltar iinternationella konferenser eller har semester. Generaldirektören är då intefrikopplad helt och hållet från verksamheten - så fungerar det inle.Kontinuiteten finns där , genom all del finns en ställföreträdare somkan gå in. Kan jag då få ett svar på frågan varför haninte har fått tjänst ledighet på vanligt säll, så alt överdirektören kan fungera fullt ul i rollensom tf generaldirektör. Det kan inte vara bra för en verksamhel atl ha en chef 60 som är hemma itjänst, i i tjänst, i på semestereller hemma på semester. Personalen vet inle var man har sin chef. När detdå finns en lämplig person, som civilministern själv framhåller, borde den vanlige chefen ha fått normal tjänstledighet och den andre fått ] ] Del hade varit bra för verksamheten och för kontinuiteten i perso- P J 8 nalledningenoch de andra funktioner som en chef har utöver att vara forskare. Om jag hade bedömt atl generaldirektören intehade kunnat fylla sin uppgift som chef i samverkan med överdirektören under denhär tiden, hade ett sådant här arrangemang inte kunnat göras. Visst hade tjänstledighetkunnat komma i fråga, men utför han vissa uppdrag ål oss under sin vistelsei , och därutöver har han semester. gör sig till talesman för överdirektören,men jag tror att han är ganska väl införstådd med delta arrangemang. Det skallses utifrån de förutsättningar som gäller för en bestämd person, och jag troratt det kommer atl fungera väl. Jag är inle talesman vare sig förgeneraldirektören, för överdirektören eller för någon annan. Jag är talesmanför atl vi skall ha klart för oss vad ledarskap innebär i en stor organisation,dvs. att man inte bara kan lämna en verksamhet med 1600 anställda på två orteri och med 500 milj. kr. i omsättning och tro att del skall fungeraändå. I så fall nedvärderar civilministern ledarskapets funktion. Del gör jag inle . Om det ärnågon som har gjorl sig till talesman för all vi skall ha duktiga ledare ochchefer i statsförvaltningen är del jag. Det innebär både atl vi skall hadukliga chefer och alt vi skall inspirera dem att utvecklas i sill jobb,särskilt om de själva tar sådana initiativ. Det görs då särskilda arrangemang,vid slora myndigheter med en överdirektör, för atl möjliggöra för chefen atll.ex, delta i internationella konferenser eller vara borta av andra skäl. Vihar ell sådant arrangemang på , Del är en bra princip som civilministernlalar om här, men om del gäller en bortovaro från en så storverksamhet, står jag fast vid uppfattningen all chefen skall ta tjänstledighetpå vanligt sätt och överdirektören skall gå in som tf. Personalen vet då vemsom är chef och vem som bestämmer . Diskussionen i massmedia och här i dagvittnar om en viss oginhet mol att vi försöker utveckla våra chefer och särskilt dem som är allra duktigast i sitt jobb. Den nuvarande chefen för är en sådan chef, och man bör kunna visa sig tillmötesgående när han vill fullfölja sin forskarroll, 61 1989/90:34 Han ären av våra duktigaste forskare på specifika områden, och det är vik- tigtatt han har kontakt med forskarmiljön. centralbyrån är gjort så all del skall fungera välunder . Överläggningenvar härmed avslutad. 29§ Svar på fråga 1989/90:255 om om barns rättigheter har frågat utrikesministern om hur och i vilken taktregeringen ämnar arbeta för att skall ratificera den av FN:sgeneralförsamling antagna konventionen om barns rättigheter i världen. Frågan har överlämnatslill mig. Detär med stor tillfredsställelse som jag konstaterar atl FN, efler tio årsarbete, nu har antagit konventionen om barns rättigheter Genom konventionenkommer skyddet för världens barn på många vikliga punkter atl stärkas, Sverigehar aktivt dehagit i utarbetandet av konventionen och har i FN verkat för altden skulle kunna antas . Vi kommer atl verka för atl så många länder sommöjligt ansluter sig lill konventionen. Arbetet på en svensk ratificering avkonventionen kommer att bedrivas skyndsamt med inriktningen atl en propositionskall kunna föreläggas , Talmannen konstaterade att frågeställaren ej varnärvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. 30§ Meddelande om svar på interpellation 1989/90:49 Jag vill anmäla atl interpellation om del kommunalainflytandet över skogsavverkningen inom den egna kommunen inle kommer altbesvaras inom föreskriven lid på grund av arbetsbelastning. Jag avser atlbesvara interpellationen . 31§ Svar på fråga 1989/90:207 om möjlighet att byta personnummer har frågat civilministern vilka åtgärder han avseratt vidta för att bereda den vars personnummer har utnyttjats på ettotillbörligt eller brottsligt sätt och som därigenom åsamkats avsevärt besväroch obehag möjlighet alt byta personnummer. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt del är jag som skall svara på frågan. 62 Jag vill inledningsvis slå fast atl man från detallmännas sida givetvis bör varauppmärksam på spörsmål som gäller personnummeranvändningen och skyddet för denpersonliga integriteten. Personnumret har fåll en myckel stor utbredningeftersom del är ett mycket praktiskt identifikationsbegrepp.Personnummeranvändningen innebär emellertid risker för integritetsin-irång. Detkan därför finnas anledning atl vidta åtgärder för alt förbättrainlegriietsskyddet vid användningen av personnummer. Elt betänkande från dala-och offentlighetskommittén, som bl.a. innehåller förslag till reglering avanvändningen av personnummer, bereds i . Enligt gällande regler har möjlighet attefter ansökan ändra en enskilds personnummer. Verkels beslut kan överklagastill regeringen. Praxis är myckel restriktiv. Elt personnummer ändras i stortsett enbarl när del rent faktiskt är felaktigt. Författningsregleringen hindrar emellertid i och för siginle alt elt personnummer ändras av någol annal skäl. Del kan exempelvis varaså all den som utsätts för förföljelse av olika slag inte har fått tillräcklighjälp av atl uppgifter om namn och adress har sekretessbelagls i olikamyndighetsregister och atl andra åtgärder inle heller har gett avsedd effekt. Ienstaka fall kan man hjälpa den enskilde alt genom personnummer- ochnamnändring skapa sig en ny identitet. måste man vara medveten om altdet är förenat med betydande problem all tillåta ändring av i och för sigrikliga personnummer. Jag har för nävarande inte för avsikt atl föreslå någonändring av reglerna för byte av personnummer. ELISABETHFLEETWOOD (m); Jag ber alt få lacka statsrådet svaret. Första hälften av svaret tror jag att vi är mycket eniga om. Man äruppmärksam på att skyddet för den personliga integriteten skall vara stort.Del är vi hell eniga om. Men personnumret har fått en myckel stor utbredning,och det konstaterar också statsrådet. Jag tycker atl det har fåll en alltförstor utbredning. Framför allt skulle jag vilja säga atl delta gäller de fyrasiffrorna, som jag dock är medveten om att man inle behöver använda i allasammanhang, t.ex. på SL-kortei om man bor i . Det hindrar inle alt integritetsskyddet behöverförbättras. Jag vet all del är i mycket få fall som man har fått ändrapersonnummer. Det har då bl.a. gällt förföljelse. Det är ett praktiskt fall somhar fått mig atl ställa frågan till statsrådet. Del fallet gäller en enskildperson, men jag diskuterar nu inte den enskilde personen, ulan företeelsen somsådan. Vederbörande har drabbats av alt bli anklagad för brott av olika slag;för stölder, trafikbrott, skallebrolt och annal, är nalurliglvis enmyckel svår situation, för bevisbördan åligger vederbörande. Han måste kunnabevisa att han icke är skyldig. Han har begärt all få byta sill personnummer,men har fått nej av regeringen. kommer DOK-kommiltén med sitt förslag. Jaghyser då förhoppningen att möjligheten alt byta personnummer skall öka. Får jagfråga; Är statsrådet av samma uppfattning, alt en utvidgning behöver ske? 1989/90:34 28november 1989 påpekar all vi, enligt hennes uppfattning, förnärvarande använder personnummer i alltför stor utsträckning. Låt migkonstatera alt data- och offentlighetskommittén i sitt betänkande Integrilelsskyddeli informationssamhället, precis som sades här, har tagit upp de här frågornaoch kommit med i första hand två olika förslag lill reglering av huranvändningen av personnummer skall se ut i fortsättningen. Båda dessa förslaghar lill syfte alt åstadkomma en begränsning av användningen av personnummer.Kommittéförslaget bereds i och deberedningarna får visa i vilken utsträckning del finns möjlighet all den vägenåstadkomma en sådan ordning alt det blir svårare också i sista ledet allotillbörligt eller på annal brottsligt sätt få tillgång till och utnyttjaannans personnummer. Vadgäller förhållandena i det specifika fall som har föranlett frågan lorde vi -jag förslod så - vara överens om alt jag är förhindrad allnärmare kommentera det ärendet. Jag är hell medvelen om delta. Men konkreta fall leder oss ofta tillteoretiska diskussioner och debatter. Det är just därför som jag har tagit uppdella fall. Jag vet inte hur lång lid detta kan få dröja. Jag är inte hellersäker på atl detta är del enda fallet, ulan detta gäller människor som har detsvårt. Jag vill här också inbegripa kvinnor som misshandlas. Jag fickhäromdagen höra talas om elt sådanl fall. En ung kvinna med två barn flyttarfrån den ena platsen till den andra. någon möjlighet atl lala om hur man skulle kunna hjälpadessa människor? Vad jag är intresserad av är enskilda människor som befinnersig i en myckel svår situation. Det de bl.a. gör i sin förtvivlan är all vändasig lill riksdagsmän. Det är inte möjligt för mig atl här och slutgiltigt redovisa hurkommitténs belänkande kommer atl resultera i eventuellalagrådsremisser och propositioner. Det vore atl hanlera ärendet bakvänt. Deljag kan informera om är atl arbetet i bedrivs med sikte på enlagrådsremiss i frågor av inlresse i della sammanhang . Låtmig också kort beröra båda sidorna av de här förhållandena. Det är så med allaproblem som vi har alt lösa, inle minst i den politiska sektorn, att man kanskelöser problemet på ena sidan men skapar olägenheter för olika personer på denandra. Vad det i första hand handlar om är, att om man skall byta personnummermåste kopplingen med del gamla personnumret helt klippas av. Del innebärölägenheter för tredje man. Anlag all denne person som får ell nyttpersonnummer är en låntagare. Då har långivaren legitim rätt atl hålla så altsäga rimlig kontakt med låntagaren. Det uppslår alltså olika former avadministrativa och andra komplikationer om man byter personnummer. Detandra är all man fakliskl måste ändra om man skall bytapersonnummer. Då befinner vi oss i en grå zon. nislrativa hjälpmedel sominte längre har någon grund i verkliga förhållanden. ELISABETHFLEETWOOD (m); Visst finns det stora svårigheter förbundna med en sådan här ändring.Det är vi alla medvetna om, liksom att det kan leda till olägenheter för tredjeman. Men exemplet med lån har jag litet svårt att förstå. Jag tar för givet atlen person som skulle få sitt personnummer ändrat har intresse av atl meddelajust en bank detta. Jag tror inte att detta i sig skulle innebära någonförsvårande omständighet. Jagkan tänka mig att man kanske får lov att använda en särskild kvot på något sättför att lösa dessa människors problem. Jag anser det fullt klarlagt att detåvilar oss i och er i regeringen att försöka reda upp dessa personerssvåra livssituation. Utan atl föregripa regeringens behandUng av den kommandelagrådsremissen i frågan vill jag avslutningsvis fälla följande allmännaomdömen om dessa problem. När en enskild person utsätts för effekterna avkriminahtel innebär det alltid - oavsett om det gäller denna sorts kriminaUteteller annat - obehag för den enskilde. Det skall vi aldrig tolerera, men sådanär trots allt världen. Vad vi i första hand skall göra när människor utsättsför orättfärdighet av kriminellt slag är naturligtvis att med hjälp av derättsvårdande myndigheterna bekämpa den olaglighet som enskilda människor utsättsför. Det måste vara den slutgiltiga utgångspunkten vid behandlingen av dennasorts problem. Administrativa hjälpmedel i all ära, men brottslighet skall medrättsvårdande myndigheter bekämpas. ELISABETHFLEETWOOD (m): Jag instämmer i statsrådets filosofiska betraktelse i frågan, menkvarstår vid den synpunkten att vi måste göra vad vi kan för att hjälpa denenskilda människan. I allt vad jag gör ser jag den enskilda människan som måletför vår verksamhet. Jag tycker inte att det var så mycket till filosofi. Jag tycker att detär fråga om en ganska praktisk inställning, som går ut på att vi skall förlitaoss på polis, åklagare och domstolar när vi utsätts för brottslighet, ingentingannat. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:34 28november 1989 32 § Svar på fråga1989/90:230 om åtgärder mot visst slag av ungdomsbrottslighet har mot bakgrund av ett konkret fall frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att polisens och sociala myndigheters age- 5Riksdagens protokoll 1989/90:34 Prot: 1989/90:34 28november 1989 rande' i sådana fall avungdomsbrottslighet på elt tydligt sätt skaU visa att samhället inte accepterarbrott. SomUlla Orring naturligtvis väl vet skall jag här i inte kommenteraenskilda fall. Men rent allmänt vill jag säga att det är av avgörande betydelseatt vi reagerar snabbt och tydUgt mol btott. Och särskilt viktigt är det ifråga om ungdomar. Det gäller att bryta ett krimineUt beteende.