prot · GD0994 · 1989-12-31 00:00:00 — kr för övriga insatser i är för litet, men jag kan inte precisera vilket belopp som slutligen kan gälla vare sig för ellerför något annal län. Vi måste faktikskl, ärade frågeställare, respekteragällande besluts- och handläggningsordning i detta liksom i andra fall, även omfrestelsen atl göra storpolitik av detta naturligtvis är mycket slor AnL 23 (); Det är inte fråga om alt göra politik av denhär saken ulan del är fråga om all kommunikationsministern skall berätta helasanningen när han står här i . Vi har fått beskedel alt länskall få 150 nya miljoner Det har statsministern sagt som svar på en direktfråga från landshövdingen. har också sagl som svar på en frågafrån mig alt vi i skall få 150 nya miljoner och alt della skallske inom en vidgad ram för länstrafikanslagel. Det är länstrafikanslagel somvägverket har beslutat om , och det är samma pengar som vi har förnärvarande. Vi skall även fortsättningsvis ha vad vi har : 15,6 miljoner idagens penningvärde. Pä blir det i runda tal 160 milj. kr Regeringen och kommunikationsministern har grundluratBlekinge län i denna fråga. Vi är fullständigt grundlurade. Länstrafikbolagethar planerat för alt del skall få 150 nya friska miljoner för alt upprustakustbanan. Del var en förutsättning för atl man skulle åta sig alt drivakustbanan i länstrafikens regi. Regeringen och kommunikationsministern spelarfalskt. Vi ställer krav på att få de här pengarna. AnL 24 (vpk): Del är inte vi som gör storpolitik av den härfrågan, ! Om regeringen har börjat sortera direkt under EG närdel gäller pengar till Blekinge kustbana och lill svenska regionala satsningar,är del regeringen som bedriver storpolitik under övernationell domvärjo frånen annan instans. Jag ställde i milt tidigare inlägg en slutlig fråga somGeorg inte har svarat på. Jag frågade nämligen om regeringen ansågatt de här 150-160 miljonerna ur länstrafikanslagel var en sådan särskildsatsning som kan rädda Blekinge kustbana. Det är precis detta dethandlar om. Jag vet alt fick en skrivelse efter det attregeringen hade beslutat att göra om Blekinge kustbana till en länsjärnväg. Därtalades det om de 150 miljonerna på ett sådant sätt atl ledamöterna ivägverkets styrelse trodde atl del var 150 nya miljoner. Alla har trott på delöften som har presenterats: all del skulle bli nya friska pengar. , svara gärna på den här frågan; Vågar man inte ge Blekinge kustbananågra pengar på grund av EG? AnL 25 Kommunikationsminister ; Herrtalman! resonemang om EG är nalurliglvis bara struntprat, ochjag berör inte detta mer Prot.1989/90:94 dundrar här;Berätta hela sanningen! 27 mars1990 hela sanningen, precis sammasanning nu som . [ fatlat något annat beslut i den härfrågan när det gäller pengar, än det som var pajragor framgår av regeringsbeslutet av den15 februari där det heter; Under förut- sättningalt berörda trafikhuvudmän beslutar om forlsatl trafikering av bananKrisiianslad-Karlshamn-Karlskrona, beslutar regeringen alt i planerna förlänstrafikanläggningar skall inrymmas totalt 150 milj. kr. för invesleringar iBlekinge kustbana . Det kan inte vara tydligare och delär samma besked som jag lämnar . Sedan vet alt jag inte kan angeden totala ramen för länstrafikanslaget, dvs. för vägar och andrakolleklivtrafikanläggningar, vare sig för eller för något annatlän. har lagt en ram, men regeringen har inte fattat beslut om någonram i detta avseende. 26 (); Det är i den sista delen, , endålig hantering från kommunikationsministerns och kommunikationsdepartementetssida alt inte kunna klara ul detta innan budgeten lagts . För övrigt citerar jag del sade lill migden ; "Svaret på fråga är all dettanaturligtvis innebär att ramen för LTA, länstrafikanslagel till ,vidgas." Och det är inte vidgat med en enda krona. Vi har det anslag på160 milj. kr. den dag som är. Del finns inte enkrona till elt vidgat anslag för del. Var är sanningen? Varför sadeinte sanningen när det gäller dessa pengar den 11 december1989 på en direkt fråga från mig? Jag upprepar alt det är en dålig hanteringfrån sida. Vad gäller del årliga driflsbidraget på 20 milj. kr.frågar jag; Står regeringen fast vid dessa pengar ? Detär också viktigt för länslrafikbolaget som väntar på besked. Delta verkarvara detsamma som ingel besked i dagens läge. AnL 27 (vpk); För mig är det obegripligt atl regeringenhade sä fruktansvärt bråttom med att omklassificera Blekinge kustbana när vinu ser hur del håller på atl gå. Frågan är vad som kommer all hända , GeorgAndersson. Det blev ingel med den här särskilda satsningen på Blekingekustbana, eftersom man inte får mer pengar än man har . T.o.m. vägverkels ledamöter trodde all del handlade omytterligare pengar när del kom ett specialdirekliv från regeringen i form avelt brev lill styrelse. Vem är det som skall bära ansvaret när ochom man nu ganska snabbt tvingas lägga ned banan? Eftersom faktiskt sitter här i kammaren, voredet väl intressant om och efler den här debattentog elt litet samtal om huruvida del stämmer atl ullalat atl delförslag till regionalpolitik som regeringen har presenterat säkert skulle haaccepterats av EG. 12 Del blev inga pengar till sydöstra , och man vågarinte heller ge dessa friska pengar, som man har lovat gång på gång, tillBlekinge kustbana. Jag upprepar all de givna beskeden slår fast. Det gällerlill båda frågeställarna. Varför så bråttom all göra om till länsjärnväg, frågarViola . Annars hade del inte varit någonting. Det var det endaalternativet. ansåg sig inte ha medel för atl rusta upp ochtransportrådel hade inte medel för atl köpa trafiken. Genom mitt agerande hardel skapats förutsättningar för att utveckla trafiken pä Blekinge kustbana. Sedan säger alt vägverkels ledamöter troddeatt det var 150 milj. kr extra. Visst är det så. Det är ju vägverkels förslagsom ni disku-lerar Del är inie regeringens förslag lill ramar Del får vianledning all återkomma till om delta blir föremål för regeringens prövningefler ell överklagande. Jag vill än en gång upprepa för - somtydligen inte vill förslå - att ramen vidgas, men hur myckel som skall gå tillvägar kan jag inte säga. Det vore hederligt av om hanrespekterade detta. AnL 29 (); Ramen vidgas inte. Vi har de pengar lillförfogande som vi har 160 milj. kr. Del blir inga nya pengarlill , trots de stora ord som uttalades angående det storaBlekingepaketel när var arbetsmarknadsminister - att det skulleanslås 150 milj. kr. lill upprustning av denna bana. När det gäller LTA-pengarna har vägdirektören i Blekingebegärt att få tidigarelägga del viktiga arbetet med atl bygga två nya broar iBlekinge. Till detta arbete har vägdirektören begärt att få la i anspråk medelav de 160 miljonerna som är anslagna för atl rusta upp vägar. Det är frågaom en bro i och en över Möcklösund i östra . Den delen avbron kostar 40 milj. kr. och den är kolossalt viktig för alt utveckla turistnäringeni kommun och östra skärgården. Del finns alltså inga pengar. Vi vill utnyttja de medel som finns till de viktiga vägarbetensom behövs. Anf.30 (vpk); sade alt del har getts förutsättningar genommitt agerande. Det här spelet blir mer och mer cyniskt. Alla från somföljt detta och som trodde på regeringens löften tog för givet all det skulleanslås så pass mycket pengar alt de t.o.m. själva skulle kunna ta hand ombanan. Men regeringen fattar i slället ett beslut om att göra om banan till enlänsjärnväg, lastar över ansvaret och ger varken eller transportrådelde pengar som skulle kunna skapa de regionala förutsättningarna. Enligt de utredningar som har gjorts behövs det över 700milj. kr för att göra Blekinge kustbana lill en lönsam, fullt utbyggd ochbekväm järnväg. Det ärGeorg medveten om. Så kommer man dragande med 150 milj. kr - sammasumma som redan finns till förfogande. Är inte detta elt cyniskt spel? Genom och regeringens agerande har detinte tillförts några pengar till de instanser som skulle ha kunnat göranågonting ål problemet. Vad händer nu? Vem har ansvaret? Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1989/90:440 om det nya teoretiskakörkortsprovet har frågat mig om jag kommer atl vidtanågra åtgärder för alt undanröja den påtalade olägenheten med det nyateoretiska körkortsprovet. Olägenheten beskrivs av som attendasl en av elva elever enligt uppgift klarar det teoretiska körkortsprovet. Det är trafiksäkerhetsverkel som ansvarar för utformningenav kursplaner och teoriprov vid körkorlsundervisningen. Som ett led i arbetetför en bättre trafiksäkerhet har verket fastställt en ny kursplan, som gällerfrån . tillämpas ell nytt teoriprov, som byggerpå den nya kursplanen. De problem som övergångsvis har uppstått har sannolikt singrund i atl många elever inte undervisats enligt den nya kursplanen ellersjälva läst enbarl den äldre kurslitteraturen. Den andel godkända elever som fått uppgiftom, kan naturligtvis ha förekommit vid någol enstaka provtillfälle.Trafiksäkerhelsver-kels statistik för hela landet visar emellertid alt andelengodkända elever stadigt ökar Jag avser alt - liksom naturligtvis trafiksäkerhetsverkel- följa utvecklingen noga. Några åtgärder från min sida angående det nyateoriprovet är inte aktuella. 32 (); Tack så mycket för svaret. Jag tror atl problemen är allvarligare än atl det barahandlar om att eleverna inte har undervisals enligt den nya kursplanen elleratt de har läst på för dåligt, läst föråldrad kurslitteratur osv. Såvitt jag har förstått handlar det om atl man inteförslår ord och begrepp. Man förstår inte språket och frågeställningarna. Detär hell självklart att utbildningen skall leda fram lill bra och ansvarsfullabilförare. Men man blir nog inte en bra bilförare bara för all man har ett sårikt ordförråd alt man förstår ord och begrepp som"reaktionsbildning", "sannolikhetsinlärning","imitationsinlärning" och "selektiv varseblivning'" -begrepp som dessa elever möter vid körkortsprovet. Det här tenderar att bli ett socialt problem, eftersom deti vårt samhälle är så viktigt att kunna köra bil. Jag har mött ett slagshopplöshet där man frågat sigom man verkligen behöver vara högskolestuderande för atl klara körkortsprovet. Jag håller med om atl det kan finnas en del ord ochbegrepp som behöver ses över. Jag vet att man på trafiksäkerhetsverket äruppmärksammad på just denna fråga. Jag utgår ifrån atl irafiksäkerhetsverketnu noga följer ulvecklingen och gör de nödvändiga korrigeringarna, om det förhållersig så alt del skapas onödiga svårigheter för eleverna på grund av svåra ord. Det kan noteras atl en motsvarande situation uppstod närman förra gången, 1973, ändrade det teoretiska körkortsprovet. Också då vardet, inledningsvis, ett högt antal elever som kuggades på grund av altundervisningen inte hade anpassats tillräckligt snabbt till del nya provet.Del grundläggande syftet med alt ändra körkortsprovet är ju all ökatrafiksäkerheten. AnL 34 (); Också jag tyckerall det är väldigt viktigtatt öka trafiksäkerheten. För de pojkar som håller på alt utbilda sig tillbilmekaniker och som blir hell frustrerade för att de inte förstår begreppsåsom "selektiv varseblivning" är detta elt oerhört stort problem.Man får då en känsla av alt språket används som något slags maktmedel. Jaghoppas atl körkortsprovet skall ses över för att språket inte skall bli enbarriär när det gäller all kunna ta kör-kori. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1989/90:444 om privatägda riksvägar har frågat mig om jag anser alt regeringenkan acceptera privatägda riksvägar Bakgrunden lill frågan är all Svenska Vägföreningenpresenterat ett förslag som går ul på atl staten skulle sälja riksväg 40Göteborg-Jönköping till för en krona. Vägen skulledärefter rustas upp till motorväg och avgiftsbeläggas. Regeringen presenterade propositionen angåendevissa näringspolitiska frågor (1989/90:88), där bl.a. behovet av ökade medellill investeringar i infrastrukturen tas upp. De medel som kan anvisas överstatsbudgeten är otillräckliga, varför del är nödvändigt atl undersökamöjligheten till kompletterande finansiering av bl.a. investeringar i vägar ochjärnvägar. En förutsättning för alt införa nya former förfinansiering är alt grunderna i det nuvarande planeringssystemet förinvesleringar bibehålls och eventuellt förstärks genom att riksdag och regeringfår ett ökat inflytande på investeringsinriktningen. Med en sådan konstruktion bibehålls samhällets inflytandepå vägplaneringen även vad beträffar alternativfinansierade projekt. verkan ivägprojekt och frågan om alternativ finansiering av dessa kommer atl utredasför alt få fram så bra beslutsunderlag som möjligt. Del är emellertid inte aktuellt atl sälja ut de statligavägarna pä del säll som exemplifierar 36 (vpk); Tack för svaret! Det låter ju trösterikt atl del i varjefall inte nu är aktuellt alt sälja ut vägarna pä det sätt somlobbyorganisationen önskar Enligt föreningens egen uppgift kommer man nu att bedrivaen kraftfull kampanj , där man kominer att föra fram sitt önskemålom atl köpa för en krona. Jag tror att är utei mycket god lid. Man bespelsar sig på att det skall bli möjligtalt köpa , även om den aldrig skulle säljas för en krona. Om dennaväg skulle byggas är den värd ca Det vore ett kap förVägföreningen atl kunna ta över vägen och införa vägtullar I , och är folk väldigt upprörda.Det är många som arbetspendlar mellan och och som skulle tvingasbetala till vägtullar för att passera. Det är intesärskilt intressant att gå en sådan framtid till mötes, i synnerhet somalternativet i form av en väl utbyggd kollektivtrafik på det parallellajärnvägsspåret inte fungerar sårskill bra. Jag skulle vilja atl litet merapreciserade vad som menas med det här som också upprepas i den proposition somär aktuell, nämligen atl om grunderna i det nuvarande planeringssystemet förinvesteringar bibehålls skulle det ge någon typ av garanti, och den skulleockså kunna förslärkas genom all riksdag och regering får ett ökat inflytandepå invesleringsin-riktningen. Om staten, regeringen, säger atl det inte finnsnågra pengar i samhället och atl vi måste släppa in privata investerare, får dedå inte gå in där de själva lycker alt del verkar mest lönsamt? Vad menar mera konkret med det här svaret? Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1989/90:445 om ekonomiska satsningar på vissaforskningsprojekt om vägtransporter har frågat mig om hur mycket statenhittills totalt har satsat på Prometheus-projeklet. på dess föregångare Arisesamt på EG:s Drive-program och hur myckel regeringen planerar alt satsa under1990-talet. Staten har satsat ca 90 milj.kr. på Prometheus- och Drive-projekten varav ca 40 milj. kr. De framlida satsningarna är nu inte möjliga alt bedöma.Projekten närmar sig del stadium dä fältförsök planeras. Detta gäller såvälPrometheus som Drive. Transportforskningsberedningen har regeringens uppdrag attange en samlad strategi för det svenska statliga engagemanget i ochDrive. Uppdraget omfattar också att fastställa formerna för ett svenskl försökför demonstration och utprovning av ny teknik inom ramen för de berördaprojekten. AnL .38 (vpk): Tack för svaret! Jag måsle dock säga, GeorgAndersson, att del är ett mycket halvfärdigt svar Jag förslår inte rikligtvarför, eftersom jag själv har talat med transportforskningsberedningen i dag.Jag vet all och på grund av minfråga har vänt sig till transportforskningsberedningen och fått en utförligredovisning av vad man har satsat ekonomiskt. väljer i ställetall ta upp vad som har satsats under 1988-1990, dvs. 90 milj. kr pä dessabilindu-striprojekl. Det är samma uppgifler som redan står alt finna ipropositionen. Min fråga gällde hur mycket man har satsat fram till , och gärna också vad man kommer alt satsa . Kan inte GeorgAndersson använda det material som Irafikforskningsberedningen har överlämnat?Där måsle det finnas flera summor att ta fasla på. , som är ett statligt organ, sysslade med dessafrågor under en stor del av . Då kallades det Arise-projektel. Detvar ett förstadium till det bilindustriprojekt som EG, Eureka och den svenskaregeringen har satsat på. I samband med Nordiska ministerrådets projekt - man kan ialla fall kalla del så, eflersom det har bidragil till ett projekt som har medPrometheus och Drive atl göra - har del getts ul en bulletin som talar om deelektroniska och de daloriserde bilprojeklen. Det sägs där att ärett projekt som framför allt har lill syfte alt öka den europeiskabilindustrins konkurrenskraft. Jag tycker atl borde förstå varför jag ärså intresserad av att få reda på hur stora subventioner bilindustrin i Sverigeegenlligen har fått lill den här märkliga forskningen och utvecklingen avPrometheus och Drive . Det handlar inte bara om 1988 och 1990, GeorgAndersson. Det handlar om inånga fler år Hur slor är egenlligen summan? AnL 39 Kommunikationsminister ; Om vill göra någon tentamenmed mig, får vi väl utforma dessa frågestunder på ett lilel annat sätt. gör gällande all honhar ell material här. Då kan väl läsa upp vad det slår imaterialet, om det är mycket viktigt all fä in del i protokollet. Jag har ingetatt tillägga som svar på den ställda frågan. Anf.40 (vpk); ironi hamnar litetfel. Jag sade inte atl jag har ett material, eflersom jag inte har hunnit fådel. Men jag har talat med samma person på transporlforskningsberedningen somnyligen har överlämnat allt siffermaterial lill . Jag har intematerialet, utan del är som har det. protokoll 1989/90:94 Prot.1989/90:94 Därför tycker jag att man kanfordra av atl han ålinin- 27 mars1990 slone redovisar det materialet iställel för all nöja sig med alt la siffror från ' [ två enstaka år. Del är inte del somdelta projekt handlar om. .. var pajiägor rnycket mer. jag vet inte exakthur mycket. Jag har inte ställt frågan här för att slå och"lattja" med eller för atl han skall göra det medmig. ulan det är faktiskt en ganska viktig fråga. Jag tror all litet lättare alt fä lag pa material hos vissa myndigheter ochorganisationer än vad vi vanliga ledamöter har -åtminstone förutsätter jag det. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1989/90:446 om betydelsen förtranksäkerheten m.m. av det internationella forskningssamarbetet omvägtransporter AnL 41 Kommunikationsminister ; har frågat mig om regeringenhar oberoende av bilindustrin gjort någon utvärdering som styrker uppfattningenatl satsningarna på Prometheus-projeklet och Drive-programmet ökar trafiksäkerhetenoch minskar miljöstörningar i vägtransporterna. I har inte gjorts någon vetenskaplig bedömning avvilken effekt informalionsteknologiska åtgärder kan få på säkerhet och miljö.Såvitt transporlforskningsberedningen känner till har någon sådan bedömninginte heller gjorts internationellt. Däremot har en studie gjorts medDelphi-leknik som visar alt det med hjälp av myckel långt utveckladinformationsteknologi finns förutsättningar för all uppnå betydande effekter påtrafiksäkerheten och miljön. Transporlforskningsberedningen skall samordna de statligainsatserna inom ramen för det europeiska fou-samarbelel på vägtrafikområdet. Transporlforskningsberedningen har regeringens uppdrag altange en samlad strategi för det svenska statliga engagemanget i ochDrive. bör innefatta alt en bedömning skall göras av ochDrive-programmen utifrån de riktlinjer regeringen har angetl. AnL 42 (vpk): Jag ber atl få tacka försvaret. Det är inte heller särskilt utförligt, men jag tycker atl det är myckelbra all vissa saker framkommer Man har lanserat - och senastbilindustrins Drive-projekt - som något som skall ge bälire trafiksäkerhet ochbättre miljö. Här framkommer det med all önskvärd tydlighet av alt någon sådan utvärdering inte finns. Man bara hoppas och tror att detskall bli på del sättet. När manpressar en del av dem som arbetar med dessa frågor på samma sak sägerde alt del här med miljön avser att det skall bli ett jämnare flyt i trafiken.Det är emellertid också sä att del skall bli mycket mera trafik och vägtrafiköver huvud taget. 18 Prometheus-projeklet ochDrive-programmet, som bilindustrin har lanse- rat förall öka sin konkurrenskraft, går ut på atl man skall få masstillverka Prot.1989/90:94 datoriserade bilar och att dessa skall kunna köra så tätt med hjälp avnyelek- . Ironik all del blir som bilkonvojer pä vägarna. När det lyckas riktigt kan man [ [ sägaatl det blir ett slags tåg på landsväg. Om vägtrafiken dubbleras och sä småningom fyrfaldigas,, blir det inte myckel kvar av de miljövinster och dentrafiksäkerhet som del har talats så myckel om. Pressar man industrins förelrädare på trafiksäkerhelsfrägansäger de alt man titlar närmare på den psykologiska effekten hos resp.bilförare och pä hur myckel information, elektronisk och annan, som enbilförare kan la emot ulan all del blir farligt. Jag skulle råda GeorgAndersson och regeringen all avbryta delta projekt, som vpkföreslår Det låter mycket farligt att man skall satsa på så mycket informationtill bilförarna att man nu får göra psykologiska specialundersökningar för atlse hur mycket de tål utöver dagens information. 43 Kommunikationsminister : Herrlalman! Jag tror atl vi skall ha en öppenhet för vad tekniken kan ge oss ipositiva bidrag. Sedan får vi politiskt värdera programmet. All bara ställa sidan om och bara säga all del görs, lycker jag inte är särskiltkonstruktivt. Som komplement lill det svar jag tidigare avgell vill jagbara betona atl i del uppdrag som lämnades lill transporlforskningsberedningenden sade vi från regeringens sida atl det särskilt bör uppmärksammasatl de svenska strävandena avses innebära alt ökad tyngd läggs vid de delar avforsknings- och utvecklingsprogrammet som är inriktade på miljöaspekterna. 44 (vpk); Jag skulle vilja rekommendera allaintresserade att skaffa informalionsbulletin nr 1 som heter Trafik och Framlidoch som nordiska ministerrådet har hjälp lill alt finansiera. Den är en av deförsta mer officiella handlingar som lalar om vad del hela egentligen handlarom. I den ser man kritiska frågeställningarsom också borde fundera över Det handlar bl.a. om ett ökat hot mol den personligaintegriteten. Bilen som frihetssymbol kommer nog alt försvinna, och del är välingel fel i del, men det handlar också om kontrollsystem som lycks vara ganskasuspekta. Elektroniska system medför också ökad sårbarhet. Dethandlar vidare om att klyftorna mellan bilister och övriga trafikanter kommeratt öka. Och, , man frågar t.o.m. det som inångaandra också har funderat på - trots atl man alltså är positiv lill projektet;Hur skall äldre bilförare klara sig i trafiken med så avancerade system? Vi i vpk vill föra över tekniken och pengarna tilljärnvägs- och kollekliv-trafikforskning. Det är offensivt! Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1989/90:476 om reglerna om beviljandeav visum AnL 45 Statsrådet ; Mol bakgrund av atl rumäner som önskar besökaSverige har problem med att få visum har frågat mig om jag avser atlvidta några åtgärder för atl se över reglerna om beviljande av visum. Krav på visering för rumänska medborgare infördes den 1juli 1989. Det var en kombination av skäl som ledde lill beslutet. Beslut om visering fallas av invandrarverket. Jag har fåttinformation om verkels praxis i fråga om rumänska medborgare. Från årsskiftethar man en mer generös praxis vid beviljande av viseringar för besök hosanförvanter i . Från alt tidigare i princip endast ha beviljat make,maka, föräldrar och barn visum har man frän mitten av januari utvidgat kretsentill atl avse även syskon och deras familjer. beviljas ävenpersoner som är visum för all besöka gamla vänner som finns iSverige. har ännu inte beviljat rumänska medborgarevisum för turislbesök. Man vill avvakta utvecklingen i . Man får också ell ökande anlal ansökningar om visum. Underhösten var antalet omkring 40 för att successivt öka till 350 underen enda vecka . På fråga vill jag svara all den fortsattautvecklingen i får avvaktas, och jag avser inte att nu vidta någraåtgärder för att se över reglerna om beviljande av visum. AnL 46 (); Människors största glädje kanske är jusl atlsöka kunskap och atl uppleva nya saker Däri ingår atl besöka andra kulturer ochträffa nya människor i andra länder