prot · GD09133 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBertil Måbrink - bifölls med acklamation. Mom. 24 (flyktingar från Kosovo) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 20 förreservafion 8 av Per . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 28 (och ) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 33 förreservation 9 av . Mom. 38 (stöd till och Västpapua) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 37 förreservation 11 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 41 och 42 (krav på utträde ur IGGI, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avBertil Måbrink och Per - bifölls med acklamation. 48 (initiativ om fredssamtal och folkomröstning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avPer -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1-3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (åtgärder mot bankernas medverkan iskatteplanering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avRolf L och - bifölls med acklamation. Mom. 1() Först biträddes reservation 2 av med 21röster mot 20 för reservation 3 av . 265 ledamöter avstod från attrösta. Härefterbiträddes reservafion 1 av och 27 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen med 43 röster mot 16 förreservation 2 av . 245 ledamöter avstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 235 röster mot 36 för reservation 1 avPer-Ola och . 36 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (AB Kommuns Energiverk m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av -bifölls med acklamafion. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. Tredjevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 5§ Flyktingpolitiken och tvångsmedel i utlänningslagen Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkanden /90:SfU16Flyktingpolitiken (skr 1989/90:68) och 1989/90:SfU19 Tvångsmedel iutlänningslagen (prop. 1988/89:86 delvis). Tredjevice talmannen meddelade att socialförsäkringsutskottets betänkanden SfU16 ochSfU19 skulle debatteras gemensamt. 25 (); I mitt anförande i det förra ärendet hävdade jag att den faktiskainnebörden av invandrar- och flyktingpolitik tyvärr inte tycks varakänd i tillräcklig omfattning. 1debatten spelar tidningarna ofta på känsloargument, vilket i kombination medolyckliga inslag i hur vi tar emot våra invandrare och flyktingar kan leda tilldet slags upphetsade stämningar som ytterst kan resultera i de avskyvärda dådsom vi alla fördömer Den rädsla och den oro som skapas av sådana handlingarmåste motverkas genom en konsekvent och tydlig eller snarare, en för allabegriplig invandrar- och flyktingpolitik. Politiken måste ha medborgarnas stöd,men det kräver i sin tur att politiken skall kunna förstås av medborgarna. Detfinns inget som helst försvar för terrorhandlingar och de negativa attitydergentemot flyktingar och invandrare som vi kunnat iaktta . Med enannan politik skulle situationen kunna vara en annan. Regeringenville länge framhålla att svensk invandrar- och flyktingpolitik var världensmest generösa. När så den bistra verkligheten visade att det lilla inteförmådde ta emot alla de tusentals människor som sökte sig hit, tvingadesregeringen dra i nödbromsen. Vi fick en häftig debatt, inte minst i detta hus. HadeSverige fört en konsekvent flyktingpolitik i huvudsaklig överensstämmelse medFNs flyktingkonvention, något som vi moderater förespråkat,och om moderat politik hade varit rådande på andra politikområden i samhällethade situationen varit en annan. Denna politik hade bl.a. inneburit - klara regler som definierar vem somär och inte är flykting, - en effektiv ochindividualiserad undervisning i svenska, - snabbutslussning till arbete och eget boende, - en strävan attta till vara invandrarnas kompetens, idéer och småföretagar-anda i stället föratt göra dem bidragsberoende, - nej tillsärbehandling och likhet inför den svenska lagen - svensk lag skall gälla iSverige. Ryckighet i tillämpningen avgällande lagar, åtföljd av hård politisk debatt, har enligt vår uppfattninggivit onödig näring åt flyktingfientliga tendenser. antogs huvuddelen av ett förslag till nyutlänningslagstiftning. Då utspelades såväl i som utanför denna kammare vadjag vill kalla ett spektakel. Den nya utlänningslagen utmålades som hård ochinhuman. Det sades att det skulle bli hart när omöjligt att söka politisk asyli . Vi vet , när vi har facit, vad som hände: kom dubbelt så många asylsökande till vårt land som . Tyvärr kunde inte lagförslaget i dess helhet antas förravåren. Delar av lagen bordlades och behandlas i ett av de betänkanden vi nudiskuterar, nämligen socialförsäkringsutskottets betänkande 19. Utskottsmajoriteten, till vilken vi moderater ansluteross, tillstyrker , liksom , förslaget, något som germöjlighet att ta vuxen i förvar för utredning när identiteten är oklar, liksommöjlighet att göra en ytlig kroppsvisitering. Frågan om dokumentlöshet har diskuterats . Vivet att en majoritet av de asylsökande har kastat varjeidentitetshandling eller annan handling som hade kunnat styrka identiteten.Detta kan inte accepteras, och enligt regeringens beslut förraåret räknas också brist på dokument som skulle styrka identiteten som ennegativ faktor vid den slutliga bedömningen. Vid den av utskottet anordnade utfrågningen den 20 marsredovisade representanter för att det skulle ha underlättatpolisens möjligheter att avgöra vilka som verkligen har flyktingskäl, om delagparagrafer som vi nu diskuterar hade funnits tidigare. Jag beklagar attlagen i dess helhet inte kunde antas . Genom trixandet iriksdagen har oskyldiga människor fått lida i onödan på grund av att deras sakinte har kunnat prövas på ett rationellt sätt. När det gäller möjligheten att ta barn i förvar kommer dennya lagstiftningen att bli mycket restriktiv. Det måste först övervägas ominte barnet i stället kan ställas under uppsikt. Förvarstagande av barn kommermed andra ord att ske i färre fall än , något som är värt attuppmärksammas. Den allmänna debatten säger ju någonting helt annat. Jag ber alltså, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande nr 19 i dess helhet. Flyktingpolitiken och tvångsmedel i utlänningslagen Flyktingpolitiken och tvångsmedel i utlänningslagen Utskottets betänkande nr 16 behandlar regeringensskrivelse om invandrar- och flyktingpolitiken samt ett antal motioner somberör bl.a. det internationella flyktingarbetet och utlänningslagen. När det gäller svensk flyktingpolitik är det viktigt attunderstryka att flyktingfrågorna endast kan lösas genom ett aktivtinternationellt samarbete. Vi lever i där vi kan se fram emot ökadrörlighet och stora flyktingströmmar-ja, nya "folkvandringar".Flyktingpolitiken måste ingå i en helhet som innefattar utrikespolitik,biståndspolitik och asylpolitik. Vår politik måste innebära att vi prioriterar flyktingarfrån flyktingläger, s.k. kvotflyktingar, och att vi iakttar en vissåterhållsamhet när det gäller spontanflyktingar, t.ex. genom en striktaretillämpning av asylreglerna. I huvudsak överensstämmer detta med den praxissom tillämpas Vi skall också vara öppna för en vissarbetskraftsinvandring. Allt detta är i enlighet med vad som föreslagits imoderata motioner, förslag som börjar vinna visst gehör Jag skall nu i korthet kommentera de moderatareservationerna i betänkande nr 19. 1 reservation 1 betonar vi det internationellaflyktingarbetet. Vi anser att flyktinglagstiftningen bör harmoniseras inomNorden och inom . Vi har bl.a. framfört att bör tainitiativ till en alleuropeisk flyktingkonferens med detta syfte. I reservation 15 framhåller vi betydelsen av åtgärder motden s.k. doku-mentlösheten. Vi har bl.a. föreslagit att passagerare vidflygplatsen bör "ledas" fram till passkontrollen, något som sker vidvissa internationella flygplatser Genom strikta krav på dokument skullepolisen få en chans att avvisa brottslingar som söker sig hit och under falskapremisser 1 reservation 25 föreslår vi att lagen bör ändras så attden utlänning som begått ett allvariigt brott bör utvisas om han inte kanåberopa särskilda skäl för att fä stanna. Anknytningen till ochuppehållstidens längd skall även i fortsättningen ha betydelse, men bedömningenbör bli stramare. Med detta yrkar jag bifall till reservation 1i betänkande nr 16 och fill de delar av hemställan där enighet råder 26MARIA (): Regeringen har alltmertrappat upp kriget mot flyktingarna, möjligen med flera olika bevekelsegrunderFörra sommarens åtgärder, som bl. innebar ett ökat tryck på flygbolagen attstoppa flyktingarna innan de kom fram till gränsen, ledde inte till önskatresultat. De hårdare tagen mot flygbolagen var knappast avsedda att öka antaletasylsökande, utan självfallet var avsikten att få ned trycket vid gränsen för regeringen trevligare nivå. blev det inte så, utan tvärtom kom bulgarienturkarnaplötsligt i tusental till , som oroligheter blossade upp iKosovo och med större flyktingströmmar som följd. Om dessa flyktingarhade vetat vilken dålig känsla för timing de hade, skulle de kanske ha söktsig till något annat land. Regeringenvred då åt kranen ytterligare genom visumtvång, genom ar- rangemangmed tältförläggningar som avskräckningsmetod och andra åtgärder under hösten.Det gav inte heller avsett resultat. Det kom inte färre asylsökande tillgränsen. avskaffade regeringen tills vidare och utan attkonsultera tre av de fyra lagparagrafer som ger asylsökandemöjlighet att få i - den mest dramatiska inskränkningen isvensk flyktinglagstiftning i modern tid. förklaradesbulgarienturkarna för icke önskvärda. Då äntligen blev det litet resultat -bulgarienturkarna slutade komma. Det räckte ändå inte - det var fortfarande för många somhittade vägen till den svenska gränsen. Då påstod regeringen helt plötsligt,att nu var ett acceptabelt första asylland, och under ganskauppmärksammade och brutala former föstes ett stort antal asylsökande tillbakatill . Åtgärden var inte bara ett brott mot första-asylland-principen,eftersom inte undertecknat om första asylland. Detvar ett brott också på det sättet att de asylsökande faktiskt inte hade vistatstillräckligt länge i för att det skulle kunna påstås att var ettförsta asylland. Men inte heller dessa åtgärder räckte. Det kom ändå flerasylsökande till en vad myndigheterna ville ha. kommer vitroligen att skärpa attityderna ytterligare ett steg. Förvarsgrunderna, dvs.möjligheterna att låsa in vuxna, vidgas. Möjligheter att kroppsvisiteraasylsökande utan att det finns brottsmisstanke införs. För att dessa åtgärder skulle rättfärdigas har deackompanjerats av ständiga anklagelser mot flyktingarna - anklagelser om attde inte är riktiga flykfingar, att de missbrukar asylrätten, att de ärdokumentlösa och därmed suspekta och kanske egentligen inte flyktingar alls,att de är för många och att det kostar så mycket pengar att inte harråd längre. Och står regeringen förvånad över att det växer upp drakar därman har sått frön. Alla främlingsrädda och flyktingfientliga har ju dess värrekastat sig över de nya och härliga argument som de har fått. Och de har käntsig något mer förstådda - dels genom språkbruket, dels kanske framför alltgenom regeringens handlingar, som visar att de främlingsfientliga gruppernadelvis har haft rätt. Vi behandlar nu två betänkanden fränsocialförsäkringsutskottet. Det ena gäller ett vilande lagförslag frän förraaret. Avsikten med vilandeförklaringen var naturligtvis som står i grundlagskommentaren,att utskottet som förslaget vilar skall samla in nytt material. Ivår reservation till betänkande 19 har vi citerat den exakta lydelsen avgrundlagskommentaren. Nåväl, det blev ingen sådan insamling av information. Detblev ingen behandling, utan det blev bara en klubbning i utskottet. 1efterhand fann man argumentet: "Javisst, vi har ju haft en hearing, och dåkan vi hävda att vi behandlat dessa frågor" Men ingen frånutskottsmajoriteten har över huvud taget väckt den här frågan eller försökt attfå fram mer material för att kunna diskutera de lagparagrafer som förklaratsvilande. Det hade väl ändå rimligtvis varit utskottsmajoritetens uppgift,eftersom beslut faktiskt var sådant. Nåväl, detta förändrar kanske inte behandlingen , mendet hade ändå varit trevligt om vi hade följt tankarna bakom grundlagen. Flyktingpolitiken och tvångsmedel i utlänningslagen Flyktingpolitiken och tvångsmedel i utlänningslagen De förslag i betänkandet nr 19 som vi i ärmest upprörda över är naturligtvis förslaget om att barn skall kunna tas iförvar, förslaget om utökningen av möjligheterna att ta vuxna i förvar ochförslaget om kroppsvisitering av asylsökande, som ger en möjlighet att, ävennär brottsmisstanke inte föreligger, visitera just asylsökande. En hel del organisationer har protesterat mot denförsämring av rättssäkerheten för asylsökande som skett genom förra sommarensbeslut och genom de beslut som vi kommer att fatta . Bland dessa är RäddaBarnen. Många organisationer, kanske särskilt , kan inte anklagasför att vara ute i partipolitiska ärenden. De är intresseorganisationer, idetta fall för barnen, oavsett vilken politisk uppfattning barnen har Därförhade det ändå varit trevligt, om majoriteten i utskottet hade lyssnat litet mertill dessa organisationer Jag skulle vilja citera ur den skrivelse som RäddaBarnen skickade till socialförsäkringsutskottet - jag kan inteformulera argumenten bättre själv; "utgår ifrån att kommer attbereda dessa förslag ytterligare innan de tas upp för skriftligt beslut. 1 diskussionen har från många håll framförtsstarka skäl bl.a. mot förvar av barn. Ett förbud mot en sådan regel harförordats av bl.a. flyktingkommissarie, ,ombudsmannen mot etisk diskriminering , ,juridiska fakulteten vid , , Sverigesfrikyrkoråd och motionärer från alla politiska partier utom moderatasamlingspartiet och kommunisterna. anser i dettaläge befogat att en omprövning sker av det diskuterade förslaget och vi har ibifogade promemoria sammanfattat våra huvudsakliga skäl. har hemställt hosregeringen att den måtte ge och i uppdragatt utreda hur alternativ till ett förvarstagande av barn skulle kunnautformas. anser att den starka meningsbrytningen kring den avregeringen föreslagna regeln om förvar av barn bör leda till attsocialstyrelsens förslag beaktas." RäddaBarnen skriver vidare: "Bland de vilande förslagen på bord finnsäven ett förslag att en vuxen asylsökande skall kunna tas i förvar avutredningsskäl. Blir det förslaget godkänt, ökas det antal fall där i enasylsökande barnfamilj en av de vuxna genom ett förvarsbeslut kan separerasfrån barnen. Detta vore en olycklig utveckling, som ej bör godtas. Mångaflyktingbarn kommer hit med svåra upplevelser bakom sig, upplevelser som utsattdem för hot och extrem stress. Många har sett människor, ofta i den egnafamiljen, dödas, misshandlas, försvinna. Separation från någon familjemedlemeller någon nära släkting kan hos barnet ha skapat ett tillstånd av ångest ochrädsla. För ett sådant barn är det djupt traumatiskt om den första upplevelseni blir att t.ex. fadern försvinner därför att han tagits i förvar avutredningsskäl. Att detta blott sker är inte avgörande. Smäbarn förstår varken tidsbegränsningen eller syftet med förvaret." har ständigt kritiserat idén att man skallkunna ta flyktingbarn i förvar, låsa in dem just därför att de är flyktingbarn.Det är mer än vad vi gör ens med brottsmisstänkta svenska barn. Det är inte enprincip som präg- las avbarns likhet inför lagen. Det är inte heller någon princip som präglar enrespekt för barnens känslor och för hur de mår. Statistiken visar att har103 barn tagits i förvar. Det betyder att kanske ett barn blir inlåst.Det gäller visserligen en kortare fid - i de flesta fall en till tre dagar-men de blir inlåsta och i praktiken fängslade. Det här är inte acceptabelt. Vivill inte ha det så. Även om vi vet att vi kommer att förlora voteringen ,tänker vi slåss för den enkla principen att man inte skall låsa in barn,eftersom detta skadar barnen så oerhört. Vi kommer att återkomma. Många punkter gällande rättsäkerheten tas upp ibetänkandet om flyktingpolitiken. De allra flesta av dessa punkter harfolkpartiet haft uppe tidigare, och jag tänker inte orera om alla dessa punkterutan bara helt kort beröra några enstaka. Det första som vi är mycket bekymrade över är attregeringen alltmer kommit att använda viseringar som ett medel för att hindramänniskor att nå fram till gräns. Det kan aldrig någonsin varitmeningen med viseringar att de skall kunna användas som ett vapen motflyktingar Ändå har regeringen, kanske framför allt , mernaket än tidigare utnyttjat viseringsinstrumentet för att stoppa flyktingar Såfort det sker en ökning av brotten mot mänskliga rättigheter i något land iSveriges närhet, införs ett viseringskrav, eftersom vi vet att det iett sådant läge kommer flyktingar hit och söker asyl. Det har ingen förankringi någon flyktingrätt att utnyttja viseringsinstrumentet pä detta sätt. Vi har också på grund av regeringens decemberbeslutföreslagit ändring av formuleringen "särskilda skäl" i de paragrafersom nu tills vidare varit vilande om de-facto-flyktingar, krigsflyktingar ochflyktingar av humanitära skäl. Det gör vi därför att vi inte anser att det ärtillräckligt starka skäl för att säga nej till människor som har ettfaktiskt skyddsbehov att vi har problem med inkvarteringen och medutredningsapparaten. Därför föreslår vi att denna formulering byts ut mot"synnerliga skäl", som ger en mycket hårdare begränsning och som göratt man inte kan vägra människor med skyddsbehov asyl med mindre än att detråder en extrem situafion, en krigssituation eller något liknande. Vi tar åter också till diskussion upp de försämringar avrättssäkerheten som skedde med möjlighet att göra anteckning omoklar identitet, att öka transportörernas kostnadsansvar liksom andra åtgärdersom vi anser innebär en klar försämring av flyktingars rättssäkerhet. Jag villåter igen hävda att anteckning om oklar identitet i flyktingars dokument är enåtgärd som vidtagit i klar strid mot UNHCRs rekommendation. För att stärka rättssäkerheten och för att om möjligtåstadkomma beslut som gör att fler av de s.k. riktiga flyktingarna - flyktingarmed riktiga skäl -kan stanna och att man kan sålla bort dem som kanske harsvagare skäl har vi år föreslagit att man skall införa offentligtbiträde vid gränsen och ett system med advokatjour Vi upprepar dessa krav äveni år Sammanfattningsvis är vi i övertygade om attmed rättssäkerheten i högsätet skapas en bättre respekt för den svenskaflyktingpolitiken, vi skapar ett värdigare flykfingmottagande och lever upptill de ideal som vi Flyktingpolitiken och tvångsmedel i utlänningslagen 3 protokoll 1989/90:133 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen annars bekänner oss fillenbart i ord. Rättssäkerheten för flyktingar är för oss ett grundläggandeelement i en liberal flyktingpolitik. Meddetta yrkar jag bifall till alla reservationer till socialförsäkringsutskottetsbetänkanden nr 16 och 19. Anf.27 (); Vi behandlar nu ytterligare två betänkanden om flyktingpolitiken. betänkande 16 behandlas regeringens flyktingskrivelse,vilken i sig innehåller en utförlig redovisning av händelseutvecklingen bådenationellt och internationellt . Det finns anledning att något vidga perspekfivet när vi nu kan blickatillbaka . Flyktingpolitiken är ett område som under detgångna årtiondet genomgått mycket kraftiga förändringar Under de första aren på80-talet hade vi ungefär 4 000 asylsökande . Under /90blir slutsiffran innemot 40 000. Detkan väl, som någon i debatten påpekat, sägas vara ett tecken på att under80-talet har världen kommit till . Detfanns tidigare endast ett fåtal asylländer, medan det nu finns en mångfald. Vihar fått en helt annan mottagningsorganisation; vi har förändrat det mesta idet flyktingmottagandet som vi hade . Istatistiken för det gångna årtiondet kan man spåra en utveckling mot att skälenför asyl har blivit svagare. En jämförelse mellan åren är dock svår att göra,eftersom praxis har förändrats. Det är trots allt ganska klart att de som fåttuppehållstillstånd med hänvisning till flyktingkonventionen framför allt underandra har blivit färre. Man kan konstatera att antaletunder av 80-talet låg , och var antalett.o.m. Vihar förändrat hela vär organisation för att ta emot, utreda ochslussa ut flyktingarna. Vi har gjort det . Den enaomorganisationen genomfördes , 1984-1985, och innebar överförde dessa frågor från arbetsmarknadsverket till invandrarverket ochatt vi fick systemet med kommunalt flyktingmottagande, som ju är ställt underdebatt. Jag skall något kommentera den debatten. Den andra delen avomorganisationen är de förändringar av invandrarverket som gjordes i sambandmed beslutet /89. Vikan konstatera att vi har genomfört dessa stora omändringar och att vi dessutommellan omorganisationerna har satt in ett antal s.k. krispaket för att lösaakuta problem. När vi står med facit i hand kan vi konstatera att vi vid varjeomorganisation och i samband med varje krispaket har underskattat antaletasylsökande och åstadkommit en för liten utrednings- och mottagningsorganisation. Närvi fattade beslutet om den stora omorganisationen 1984-1985 då invandrarverkettog över hela ansvaret, uppskattade vi antalet asylsökande till mellan 4000 och 5 000. I verkligheten blev antalet ungefär 10 000 året efter När vifattade beslutet 89 dimensionerades mottagningsapparaten till 20 000asylsökande, och som jag sade tidigare blir det under det här budgetåret iverkligheten fråga om inemot 40 000. Dettaförhållande har skapat många problem inom flyktingpolifiken under det gångnaårtiondet. Ett av de problemen är att man har fått vänta på beslut iasylärenden, och det har lett fill att vi har tvingats ändra praxis för attinte tvingas utvisa människor som har bott i vårt land . Delångvariga förläggningsvistelserna och över huvud taget det faktum attmänniskor skall vänta på plats både i förläggningarna och i kommunerna har lettfill debatter om huruvida man skall få arbeta , att det ledertill att de asylsökande passiviseras, osv. Mankan också konstatera att de proppar som har funnits i systemet har lett tillatt kostnaderna för flyktingpolitiken har stigit brant . Viberäknade kostnaderna /90 till mellan 5 och 6 miljarder, menkostnaderna ligger alltså drygt 2 miljarder högre än vad viförutsatte i vårt beslut . Somjag sade i mitt anförande i det förra ärendet anser jag att man kan dra enslutsats av detta, nämligen att hela vår mottagningsorganisation måste görasmycket mer flexibel. Det är omöjligt att i ett riksdagsbeslut eller enbudgethantering läsa de fasta resurserna i invandrarverkets verksamhet. Detmåste i stället vara ett mycket mer flexibelt system som gär att anpassa tillolika situationer Jag tycker att detta är en slutsats som vi måste ta med oss från80-talet, när vi nu tittar på hur 90-talets flyktingpolitik skall utformas. Denandra frågan gäller förhållandet mellan staten och kommunerna och hanteringenav det kommunala flykfingmottagandet. Vi fattade ettnytt beslut om hur ersättningssystemet skall se ut i kommunerna, vad som skallske i det kommunala flyktingmottagandet. flyktingpolitik bygger på enarbetsfördelning mellan å ena sidan staten, vars organ är polisen ochinvandrarverket, och å andra sidan landets kommuner Staten beslutar omregelverket och tar det ekonomiska ansvaret, medan kommunerna skall stå för denpraktiska utslussningen i samhället. Mankan enligt min uppfattning se spår av att det har blivittydligare att det finns en skillnad mellan å ena sidan kommunernas förmåga ochönskan att ta emot flyktingar, och å andra sidan det som är statens ambitioneri och med att staten har kontrollen över regelverket. Invandrarverkethar pä något sätt kommit att i detta sammanhang bli en buffert. Jag tycker attbilden av invandrarverket som ett badkar, där verket varken har kontroll övertillflödet eller utflödet, är en ganska bra beskrivning av invandrarverketssituation . har nämligen tvingats anordnaförläggningsverksamhet, slussverksamhet, fillfälliga förläggningar och alltvad som finns i gång.