prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:101 Förhandlingarna leddes lill en början av förste vice talmannen. 1 § Meddelande om sammanträdet 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Pä förekommen anledning meddelas all arbetsplenum fredagenden sannolikt kommer alt få följande förlopp. Sammanträdel inleds medvoteringar i färdigdebalterade ärenden från torsdagskvällen. Debatten därefterinleds med ärenden från justitieutskottet och fortsätter med kvarståendeodeballerade ärenden frän torsdagen. Voteringarkan förekomma till , då plenum avslutas. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisadesRedogörelse /90:20 till utbildningsulskotlel 4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatteratsden Förelogs lill avgörande utbildningsutskottetsbetänkande /90; UbU17, kuUurutskoftels betänkande 1989/90;KrU 16,konstitutionsutskottels betänkanden /90;KU33 och KU37 samtflnansutskoliels betänkanden /90;FiUI9, FiU21, FiU22 och FiU23. 1 protokoll 1989/90:101 Prot.1989/90:101 betänkande UbU17 Mom. I (utredning av vuxeriulbildningens struktur ochorganisation) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 52 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (principbeslut om allas rätt till enutbildningsnivå motsvarande gymnasiestudier) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 33 förreservation 2 av och i . 3 (anslag till Bidrag tillkommunal utbildning för vuxna) Först biträddes reservation 3 av . med 66 röster mot 36 förreservation 4 av och . avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 3 av BirgerHagård m.fl. - genom omröstning med uppresning. Mom. 6 (uppdragsutbildning inom utbildning förvuxna) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 5 avBirger Hagård m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (omfördelning mellan kommunramar) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation6 av m.fl., dels reservation 7 av och Carl-JohanWilson -bifölls med acklamation. Mom. 9 (försöksverksamhet med friare former för uppsökandeverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 av LarsLeijonborg och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (del högre schablonbidragels belopp) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 36 förreservation 9 av och i . Mom. 16 (antalet studietimmar med högre schablonbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation10 av m.fl., dels reservation 11 av - bifölls medacklamation. Mom. 17 (lilläggsbidragens belopp) Ulskoltels hemställan - som ställdes mol reservation 12 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (avskaffande av vissa lilläggsbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avBirger Hagård m.fl. - bifölls med acklamation. Mo/7!./9(kursplanebundna universiielscirklar) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservaliori 14av borg m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (studiecirklars och cirkelsammankomsters längd) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation16 av m.fl., dels reservation 15 av m.fl.-biföllsmed acklamation. Mom. 21 (möjligheterna för nya studieförbund att fåstatsbidrag) Först biträddes reservation 17 av med 27röster mot 18 för reservation 18 av . 252 ledamöter avstod från attrösta. Härefter bifölls ulskoltels hemställan med 260 röster mot36 för reservation 17 av . Mom. 22 (omfördelning av studietimmar inom den s.k. friareresursanvändningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (bidrag till kulturverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation20 av m,fl., dels reservation 21 av m.fl., delsreservation 22 av - bifölls med acklamation. Mom. 24 (bidrag till verksamhet för handikappade) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27 (folkhögskolans undervisningsvolym) Först biträddes reservation 28 av m.fl. med93 röster mot 17 för reservation 29 av . 186 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 192 röster mot105 för reservation 28 av m.fl. Mom. 28 (särskilt bidrag för nordiska elever) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mol utskottets hemställan med det tillägg lillmotiveringen som föreslagits i reservation 30 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 29 (ändrade regler för bidragsberäkning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avBirger Hagård m.fl.-bifölls med acklamation. Mom. 30 (bidrag till stiftelsen ) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 20 förreservation 32 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Prot.1989/90:101 Mom. 33 (direktiv till folkhögskolekommittén m.m.) Utskottets hemställan bifölls med279 röster mol 17 för reservation 35 av Mom. 36 och 37 (anslaget Bidrag till yjss centralkursverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(anslag lill Stöd till turism och rekreation) Först biträddes reservation 1 av och med 36 röster mol 17 för reservation 2 av , 244 ledamöteravstod från alt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 248 röster mot 30för reservation 1 av och , 19 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2 (översyn av Turistrådels verksamhet ochorganisation) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 54 förreservation 3 av m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta- 3 (regionalpolitiska frågor i struklurplanearbelet)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 5 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 4 och 5 Ulskoltels hemställanbifölls. Mom. 6 () Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mot 103 fprreservation 6 av m.fl. 3 ledamöter avstod från atl rösta, Mom. I(ökad säkerhetskonlroll) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med57 röster mot 40 för reservation 2 av och Hans Leghammar 198ledamöter avstod från atl rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 210 röster mot51 för reserva- 4 tion 1 av m.fl. 36ledamöter avstod från atl rösta. () anmälde atl han avsett alt avståfrån alt rösta men Prot. 1989/90:101 markerats ha röstat ja. Mom. 2 Ulskoltels hemställanbifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1-6 Utskottets hemslällaribifölls Mom. 7 (anslag lill Statens person- ochadressregislernämnd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. I (sparstimulanser och ägandespridning) Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot 122 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (mål för hushållssparandet) Hemslällari Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 2 av m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - somställdes mot den i reservation 3 av och anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 3-5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (personliga investeringskonton m.m.) Först biträddes reservation 4 av m.fl. med55 röster mot 35 för reservation 5 av Gunriar och . 207ledamöter avstod från all rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 4 av m.fl. - genom omröstning med uppresning. 1989/90:101 Mom. 7 (försäkringssparande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av ' m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.8 (bosparande) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot dels hemställan i reservation 7 av , dels hemställan i reservation 8 av och -bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 9 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.9 (startsparande) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 10 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.10 (spardelegationen) Utskottetshemställan bifölls med 176 röster mol 122 för reservation 11 av . Mom. 1 (grönanationalräkenskaper och ell nytt tillväxlbegrepp) Utskottetshemställan bifölls med 227 röster mot 71 för reservation 1 av . Mom.2 (konsumentprisindex) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.3 (regional välfärdsstalislik) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom.4 (det obetalda arbetet i nationalräkenskaperna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och med acklamation. Mom.5 (jämställdhetsslatislik) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av - bifölls medacklamation. Mom.6 (statistik över kooperativ verksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 6 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom./(företagens uppgiflslämnande) Prot. Först biträddes reservation 7 av m.fl. med 125röster mot 19 för reservation 8 av . 154ledamöter avstod från alt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 158 röster mot132 för reservation 7 av m.fl. 7 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 8 (förvaltningsanslag ochSCB:s partisympatiundersökningar) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation9 av m.fl., dels reservation 10 av och bifölls med acklamation. Mom. 9 och 10 Mom. 11 (intervall för framtida folk- ochbostadsräkningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. betänkande Fil]23 Mom. 2(nya organisationsformer för statens förvaltningsrevision) Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot 108 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från atl rösta. Mom. 3 (statlig redovisningsrevision) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAnne och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 5 § Meddelande om debatten i socialförsäkringsutskottetsbetänkande SfUll AnL 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Innan vi inleder dagens debatt vill jag nämna atl debattenom socialförsäkringsutskollels belänkande SfUll om föräldraförsäkringen kankomma alt avvika väsentligt från vad som kan utläsas av talarlistan. Jag gördella påpekande för dem som med ledning av talarlistan beräknar liden lillnästa votering. Voteringen kan alltså komma tidigare än vad talarlistan gerintryck av. 6 § Meddelande om samlad votering Förste vice talmannen meddelade attsocialförsäkringsutskoltets betänkanden SfUlOoch SfUll skulle avgöras i ettsammanhang efler avslutad debatt. Föredrogs socialförsäkringsutskottelsbetänkande /90;SfU10 Sjukförsäkringen m.m. (prop. 1989/90:100 delvis). AnL 3 (); Fru talmannens påpekande om atl voteringen inästa ärende kan komma att göras tidigare vittnar om atl vi befinner oss i ennågot turbulent lid. Vi i utskotten vet faktiskt inte från den ena dagen tillden andra vilka ärenden som vi egentligen skall debattera och falla beslut om.Detta tyder på den sedvanliga handlingsförlamning hos regeringen som vi iutskott och kammare mer och mer har fått erfara. är del sjukförsäkringen som skall behandlas. Jag villerinra om alt vi i går hade en lång socialpolitisk debatt här i kammaren. Avdenna debatt framgick det med all önskvärd tydlighet atlsocialförsäkringssystemen utgör något av en ryggrad i del socialatrygghetssystemet. Om välfärden skall kunna bevaras, är del nödvändigt alldet förs en ekonomisk politik och en skattepolitik som ger tillväxt iekonomin. Delta är en grundförutsättning för atl socialförsäkringarna skallkunna tryggas. Del är dessutom viktigt att systemen utformas så, atl de inteuppfattas som orättvisa eller uppmanar lill missbruk eller överutnyttjande. Jagvill säga detta som inledning till dagens debatt, som kommer att handla omviktiga delar av vårt socialförsäkringssystem. Som jag tidigare sade vet vi inte riktigt vad vi skalldebattera. Jag hoppas att utskottets socialdemokratiske talesman kan klargöraförhållandena litet bättre. När del gäller sjukförsäkringen föreligger tvåpropositioner i utskottet som handlar om en försöksverksamhet medarbetsgivarinträde. I regeringsförklaringen har vi kunnat läsa oss lill altdel skall komma ett förslag om s.k. arbetsgivarperiod - ett förslag som vimoderater har framfört. Det rör sig i del här fallet inte om någon försöksperiodutan om elt generellt beslut. I dagens tidningar - åtminstone i - lästejag all det nu diskuteras om man kanske skall gä in på en linje med en någotlägre kompensationsnivå inom försäkringen. Det är elt förslag som i så falltangerar det moderata förslaget. Jag vet inte om det beskedel kan las påallvar, eller om det är en av de många luftballonger som flygertill väders här i kammaren. Jag hoppas all , som är utskottetstalesman, kan ge mig ett besked också i denna fråga. Hur som helst kommer jag all utgå ifrån det belänkande somvi i socialförsäkringsutskoltet har åstadkommit och från de premisser som vianser föreligga. Det finns förvisso myckel att säga om sjukförsäkringen.Skulle man tro statistiken över antalet sjukskrivningar, vore vårt folk detsjukaste i världen. De s.k. sjuktalet - anlalel sjukskrivningsdagar perförsäkrad och år - har ökat från 1982 till 1989. Tar man i beaktande alt varje dags ökning av sjuktaletmotsvarar ca och ca 20 000 helårsanställda påarbetsmarknaderi. kan varoch en räkna ut vad del ökande antalet sjukskrivningar kostar del svenskafolkhushållet. Om svenska folket vore så sjukt, vore del djupt beklagligt, mennu är del faktiskt inte så. Det finns mänga orsaker till atl sjukskrivningarnahar ökat. När del talas om ell ökat utbud av arbetskraft påarbelsmarknaden är det viktigt atl ha i åtanke de många människor somegenlligen borde befinna sig pä arbetsmarknaden. Om vi dessutom hade en annanstatistik som verkligen visade de reella arbetslöshetssiffrorna, skulle detföreligga en helt annan situation än den som den vanliga skrytvalsen brukar beskrivanär del gäller förmåga att hålla nere arbetslösheten. När det gäller orsakerna till det ökade sjuktalet harriksförsäkringsverket bl.a. pekat på den ökande långtidssjukskrivningen. Denberor i sin lur delvis på en dåligt fungerande sjukvård med långa köer ochbristande rehabiliteringsresurser. Den som väntar på t.ex. enhöflledsoperation orkar inte gå i arbete ulan får i stället gå sjukskriven imånader ja, t.o.m. . I går fördes här en debatt om hur dåligt densvenska sjukvården fungerar och det kösystem som råder. En faktor som har ökat anlalel sjukskrivningar ärnalurliglvis del syslem som kan ge överkompensation vid korttidssjukskrivning.Utformningen av det s.k. timsjukpenningssyslemel, som infördes för någol årsedan och som vi moderater gick emot, har debatterats flitigt, inte minst inomLO. "Det är omoraliskt att det kan löna sig bättre atl vara sjukskriven änatl jobba", uttalade t.ex. fackklubben vid SKF i för något årsedan i en artikel i . Där ordnade man då i stället ett avtal medarbetsgivaren om sjuklön. Detta exempel har senare följts av flera fackligaorganisationer visar del sig att det blir ett överskott påsjukpenningen i förhållande lill lönen, eftersom det finns en sådan reellöverkompensation - ända upp lill . överskott lades i en särskildpott som skulle användas till trivselbefrämjande åtgärder eller annat. En förändrad attityd till avvägningen mellan arbetsförmågaoch sjukdom gör att antalet sjukskrivningar ökar. märks alltmer hos deyngre som särskilt ofta är korltidssjukskrivna. Enligt riksförsäkringsverketskarlläggning av sjukskrivningsmönslret hos de unga är var femtesjukpenningförsäk-rad sjukskriven minst en gång . Utan all göramig skyldig lill några överdrifter vill jag ställa frågan; Hur är detegentligen med arbetsmoralen i ? Jag lycker alt del är skrämmande attunga människor har uppfattningen, att om det inte passar kan man sjukskrivasig. Del är mycket som tyder på alt della är eri vanlig inställning. Generellt kan också sägas att många går sjukskrivna islället för att stämpla som arbetslösa. Talet om vår låga arbetslöshet ärminsl sagl ihåligt. Den är en myt. Som anställd vid en försäkringskassa har jag alltid haftklart för mig atl det förekommer ett visst missbruk av försäkringen, särskiltsedan karensdagarria hell logs borl och då man nu kan gåsjukskriven utan läkarintyg. När jag har sagt detta idebatter här i kammaren har socialministrar, flera stycken, förnekat dellaförhållande, och mina värderade socialdemokratiska" kolleger i utskottethar försökt få mig att känna migsom en mycket elak människa som misstror sjuka och som vill riva upp etttrygghetssystem. Sedan försäkringskassorna återigen har börjat med enriktig kontrollverksamhet har vi bevis på all det förekommer fusk i ända upptill av de kontrollerade sjukskrivningsfallen. Antingen har mansjukskrivit sig utan att vara sjuk eller också har man gått till arbetetsamtidigt som man har uppburit sjukersättning. På senare lid har jag från socialdemokratins synpunktkommit i gott sällskap, för nu har LO rutit till om falska sjukskrivningar ochkallat dessa vid deras rätta namn, försäkringsbedrägeri. Denna dom börnaturligtvis också gälla varje försök att använda sjukförsäkringen som ettkonfliktvapen. Alll missbruk av sjukförsäkringen måste stävjas, för om vi villslå vakt om försäkringen, och del vill vi alla i socialförsäkringsutskoltetoch säkert alla i partier, måste vi motverka alltsom handlar omfusk, missbruk och överutnyttjande av olika slag. Allt sådant misskrediterarju själva försäkririgen. Kostnadsökningen för sjukförsäkringen har faktisktvarit och är explosionsartad. var kostnaden ,1988 , och /91 beräknas kostnaden tillca för sjukpenningförsäkringen. Därtill kommer också ca 20miljarder kronor för övriga sjukförsäkringskoslnader Del är uppseendeväckande, men inte förvånande - vi harbörjat vänja oss - atl regeringen i ren handlingsförlamning så länge har slagitdövörat till när del gäller förändringar av de slora socialförsäkringssystemen,främst då sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna som har sprängt allakostnadsramar. Här krävs det handling och inte förhandling, utredningar ochdiskussioner Att la ställning till sjukförsäkringsfrågor i utskottethar som sagl sannerligen inte varit del lättaste. Regeringen har i tvåpropositioner föreslagit försöksverksamhet. I regeringsförklaringen föreslåsen arbetsgivarperiod över hela linjen. Dessutom har vi moderater ett egetförslag om en arbetsgivarperiod, som lycks överensstämma med vad som står iregeringsförklaringen. Men vi vet ju inte vad del blir för förslag lill sist.Vi befarar det värsta. I reservation 1 hänvisar vi moderater till förslaget iregeringsförklaringen, men en arbetsgivarperiod enligt den skiss som regeringenhar gjort är sannerligen ingen bra lösning. Det kunde vara en bra lösning, omman lät arbetsgivarna betala differentierade socialavgifter Då skulledel bli ell incitament för atl öka ansträngningarna för atl åstadkomma godaarbetsmiljöer Men som regeringens förslag nu ser ul skulle arbetsgivarnakompenseras med bara eri enda procent i fråga om arbetsgivaravgifterna. Isjälva verket kostar det hela i runda tal . Det skulle bli ytterligare enren löneskatt på vårt näringsliv. Vi brukar ju i andra sammanhang säga alt delär mycket angeläget alt näringslivet fungerar, eftersom vi vet atl vi i dagligger efter när det gäller produktion och över huvud taget ekonomi. Om det nämnda förslaget genomförs och om arbetsgivarnaskall betala avgifter på den kommande sjuklönen, blir det en kostnadsökning påytterligare ca för det svenska näringslivet. Det är självklartatt vi moderater inte kan gå med på ett sådanl förslag. I reservation 1 håller vi givetvis fast vid vårt tidigareförslag om att kompensationsnivån inom sjukförsäkringen skall uppgå till80% av den sjukpenninggrundande inkomsten. Blir måhända även detta förslagregeringsförslag? I så fall hälsas det med tillfredsställelse. I reservation 7 stöder vi moderater en folkparlimolion ommöjligheten lill vilande sjukpenninggrundande inkomst även för en studerandesom inte uppbär studiestöd men som i princip är berättigad till ell sådanl. I reservation 8 stöder vi en motion av om allutbetalningen av sjukpenningen bör samordnas med tidpunkten för utbetalning avlön. sådanl syslem bör enligt vår åsikt införas . Vi vet altriksförsäkringsverket för vissa diskussioner, men vi anser alltså alt ellsådanl syslem bör införas . I reservation 9 lar vi upp elt molionsförslag från IvarVirgin och om egenföretagarnas sjukpenningskydd. Atlegenföretagarnas avgifter inte motsvaras av förmåner i förhållande tillavgifterna är ju ett gammalt omdebatterat ämne här i . En jordbrukareeller en egenföretagare t.ex. får inte ha högre sjukpenning än vad sommotsvarar lönen för en anställd. Sjukpenningen baseras också på tidigareinkomster Ofta betalar man betydligt högre avgift till försäkringen än vad manså atl säga får i gengäld. Vi anser alt sjukpenningen skall utgå i förhållandelill den erlagda avgiften. I reservation 10 har vi en gemensam borgerlig reservationom atl en frivillig sjukförsäkring skall kunna tecknas även efter del all manhar fyllt ställs faktiskt människor som har nått denna magiskagräns helt utan försäkringsskydd av den allmänna försäkringen. Del kan t.ex.gälla en jordbrukare som avyttrar sin egendom eller en hemmaarbelande kvinnasom har skött sin sjuke man. var hon alltsåhemmamakeför-säkrad, men sedan fick hon en viss lön och hamnade då utanförsystemet, eftersom man numera inte kan gå tillbaka lill den gamlahemmamakeförsäk-ringen. Enligt vår åsikt bör sådana här orättvisor rättas lilli ell allmänt försäkringssystem. I del särskilda yttrandet påpekar vi slutligen atl vi iandra sammanhang har fört fram förslag om en förbättring av förmånerna försjuka och handikappade, t.ex. sjuka med s.k. syndrom - en vissmuntorrhet - och psoriasissjuka. Jag vill återigen understryka viklen av ulredning som utskottet begärde 1988 om flera nivåer inomhandikappersättningen, hög-kostnadsskyddet m.m. nu verkligen kommer till stånd.Del är minsl sagl anmärkningsvärt atl regeringen hell har struntat iulskoltels och begäran. Ett enigt utskott har ocksä påtalat detta ikonsiilulionsutskotlet. väntar vi att utredningen tillsätts. Därmed, fru lalman, yrkar jag bifall till reservationerria1,7, 8, 9 och 10 och i övrigt till hemställan i utskottets belänkande. AnL 4SIGGE GODIN (fp); Jag skall försöka hålla mig inom den angivnaliden och inte lala så länge som . sade jag i debatten om sjukförsäkringen attfolkpartiet slår vakt om de generella socialförsäkringarna. Vi vidhållersjälvfallet denna uppfattning. Del är en liberal självklarhet atttrygghetssystemen skall vara så utformade atl de ger trygghet för dem somdrabbas av bl.a. sjukdom och arbetsskador. Denna liberala grundprincip håller nu på all spolieras,eflersom flera av socialförsäkringarna lider av sådana brister all de intelängre fungerar tillfredsställande. har ända sedan timsjukpenningeri föreslogs ochinfördes varit mycket kritiskt till den utformning som den fått. I ena falletöverkompenseras den sjuke och i andra fallet underkompenseras han. Vi kan inteha ett syslem som dräneras på miljoner som del är orättvist förförsäkringslagarna. I slutändan har del blivit så atl utformningen avsjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen har inneburit orimligt långaväntetider för rehabilitering och vård. Vi framhåller även all vi vill ha elt bättre sambandmellan sjukförsäkringen och sjukvården. Trots folkpartiels kritik av systemetoch den oförmåga som socialdemokraterna uppvisar, kan man dock skönja en vissljusning i mörkret. I fjolårets belänkande framhöll utskottsmajoritelen atldet inte fanns någori anledning att göra den översyn av sjukförsäkringen sommotionärerna förordade. kan man skönja en viss vilja till eftertanke. Detkanske inte är så lätt all försvara ell syslem som fungerar dåligt och som blirekonomiskt alltmer orimligt för som går I är avstyrker utskottsmajorileten inte våra motioner utanhänvisar till alt regeringen ämnar framlägga förslag om en tvåveckorsarbetsgivarperiod. Det är bra atl majoriteten äntligen inser systemets förfalloch atl ni är beredda all medverka till någonting som kan bli bättre. Jag villfråga ; Vad är det som gjort att ni äritligen kommit till irisikt?