prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi måste se tillall de ungdomar som inte har kommit in i arbetslivet, som , får ell arbete. Del finns olika anledningar lill all människor ärutslagna. Vi har i diskuterat droger, alkohol, narkotika och annalsom gör all människor slås ut. Vi skall också försöka all se lill all människorfår en så bra ekonomisk upplysning, budgelhjälp m.m. som möjligt. Det finnsingen som vill acceptera atl antalet socialbidragstagare skall öka med 6 eller7 %. Vi vill all antalet skall minska. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 20 § Vissa läroplansfrågor m.m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1989/90;UbUl Vissaläroplansfrågor m.m. ANN-CATHRINEHAGLUND (m): Del känns myckel egendomligt när vi nu startardagens ulbild-ningsdebatt. I och för sig är de flesta ulbildningsdebatterviktiga. Men det belänkande vi behandlar berör myckel litet den i dagaktuella och viktigaste utbildningsfrågan, nämligen strejken. Vipolitiker skall avhålla oss från inblandning i avtalsförhandlingar och Prot.1989/90:27 konflikter Men gårmotionstiden ut för propositionen om kommunalt Den kraftiga kopplingen mellan avtalsrörel sen och kornmunaliseringen tvingar oppositionen till inblandning mot dess r p ns- vilja. Även om strejken formelltinte rör kommunaliseringen, hör dessa två ' * saker så nära ihop attkommunaliseringsfrågan spelar en roll i konflikten. Redan avdetta skäl har vi moderater avvisat propositionen. Det är elt tecken på maktfullkomlighet att försöka drivaigenom en kommunalisering mol så stora lärargruppers vilja och ulan attanalysera och klargöra konsekvenserna och de förutsättningar som skall göraatt skolan kan ge fler elever bättre kunskaper och färdigheter. Var är denanalys som regeringen utlovade i kompletteringspropositionen? På punkt efterpunkt säger regeringen alt den skall göra analyser . Vad kommer dessa altleda lill? Vi moderater vill inte köpa grisen i säcken! Vilka skäl har egentligen regeringen för sitt agerande? Ärdet att kunna vältra över kostnader på kommunerna? Hur skall man kunna återfånågon form av förtroende mellan lärare och politiker efter detta? Hur skallarbetsglädjen återställas? En kommunalisering är ingen förutsättning för enförbättring av skolan. En kommunalisering ger inte eleverna bättre kunskaper.Det krävs i stället tydliga mål som sätter kunskaper och färdigheter i centrum,betyg som redovisar kunskaper och färdigheter i relation till läroplanskrav,elt statsbidrag som följer elevens val av skola, ökade möjligheter atl väljainriktning och studiekurs efter inlresse samt en frislående organisation förutvärdering av skolresultaren. Ingen av dessa förutsättningar finns. De analyser ochförslag man utlovar ger inga sorn helst garantier för atl våra krav skallinfrias, och vi har då endast haft atl avvisa förslaget om kommunalisering. När nu samtliga oppositionspartier har lämnat in sinamotioner kan man konstatera att vpk:s beslut att acceptera förslagen, underförutsättning att vissa villkor uppfylls, kan leda lill alt frågan kan kommaatt dras i långbänk. klart nej hade lett lill all nya förhandlingar mellanlärarnas organisationer och arbetsgivarverket hade kunnat återupptas. Denförlamande strejken hade kunnat avbrytas, och eleverna hade kunnat återgå tillsina skolor. I betänkande UbUI behandlas en rad olikaläroplansfrågor. Många av motionsyrkandena har vi behandlat tidigare. De harfått en summarisk behandling i detta belänkande, eftersom intet nytt i sak harinträffat i de olika frågorna. Detta innebär dock inte att vi inte anser attyrkandena är viktiga. Arbetsbelastningen i utskottet har tvingat oss atl arbetapå detta sätt. Jag vill betona att vi moderater självfallet följer defrågor myckel noga i vilka det finns moderata yrkanden. 1 vissa av dessa frågorhar också särskilda yttranden avgivits lill belänkandet. När del t.ex. gäller svenskan i förutsätter viatt den nya kursplanen skall leda till förändringar och förstärkningar avämnet svenska. Vi kommer atl följa detta mycket noga och återkomma om intekursplanen leder till förbättringar. I flera moderata motioner har ämnet religionskunskaptagils upp. orolig föratl del kristna budskapet inle spelar den roll i skolan som del skall göra.Detta är naturligtvis också något som vi följer Vi moderater anser all skolan måste anpassas till varjeelev på ett bättre sätt än . Vi har därför bl.a. föreslagit att elevernaskall få ökat utrymme för tillval på högstadiet. Skolan bör då utforma enstudieplan för varje elev tillsammans med elev och föräldrar, en individuellstudieplan. I reservation 1 behandlas språkundervisningen igrundskolan. Vi reservanter vill ha en försöksverksamhet med utökatspråktillval på högstadium. Del kan finnas många skäl lill alt elever på högstadietvill läsa två språk förutom engelska. Del finns dessutom all anledning för vårtland alt uppmuntra språkstudier på alla sätt, är ett litet land, och vi är helt beroende avutbyte med andra länder. Vi svenskar måste själva tillägna ossförutsättningarna atl kommunicera med andra folk. Vi kan inle begära alt andraskall lära sig svenska. Inte heller kan vi begära all människor från andraländer skall ha särskilt myckel överseende med oss om vi hackar oss fram påfrämmande språk och försvårar förhandlingar eller handel. Det är därför så vikligl all vi ger unga människormöjligheter atl lära sig språk, och fler språk än engelska. De måste få dessamöjligheter tidigt så alt de hinner befästa kunskaper och färdigheterordentligt. Engelskan har en så dominerande ställning, och vi behöver kunnabehärska fler språk. Del är angeläget med försöksverksamhet av olika slag föralt finna modeller för atl tillgodose behovet av språkträning i skolan. En försöksverksamhet med utökat språklillval pågrundskolans högstadium vore ett bra sätt atl snabbt öka möjligheterna föreleverna att läsa språk. Vi moderater har, som jag sagt, föreslagitett högstadium med myckel större utrymme för tillval än , med individuellastudieplaner för varje elev och även en möjlighet att komplettera innan man gåröver till gymnasieskolan om så är nödvändigt. En försöksverksamhet vore avstort värde. I reservation 2 tas upp ett sätt att stärka denämnesmässiga kompetensen i skolan genom alt ha tjänster som huvudlärare ochinstitutionsföreståndare. Med sådana tjänster får ämnena ett viktigt stöd genomatt någon får huvudansvaret i varje ämne och därmed också kan bli ett stöd förövriga lärare i ämnet. Jag yrkar bifall lill de reservationer som harmoderata namn och i övrigt till utskottets hemställan. LARSLEUONBORG (fp): Del finns förvisso anledning alt kritiseraregeringens aktuella skolpolitik, men vi har väckt en utförlig motion i deltaämne , så jag tänker inle behandla ämnet särskilt mycket utan koncentrerarmig på det belänkande som behandlas. Del har talats en del omhistorielöshelen med anledning av SÖ:s förslag till ny läroplan förgymnasieskolan. Jag tycker atl det är en ganska förvånande hislorielöshet närutbildningsutskottet avvisar tankar på att skall besluta om ettrejält firande av folkskolans 150-årsjubi-leum. Det är en myckel viktighändelse i svensk historia, som det finns all 1989/90:27 16november 1989 anledning all celebrera.Jubileer firar man ju inte för det förgångna ulan naturligtvis för framliden.Svensk skoldebatt skulle må myckel bra av del långa perspektiv som elt sådanljubileumsfirande skulle göra aktuellt. Del är som sagt förvånande all utskottethar nöjt sig med de vaga besked från som man har fåll iärendet. Detfinns dock ett par ännu viktigare frågor i detta betänkande som jag skullevilja beröra. En av dem är behovet av goda språkkunskaper och ett stärkande avB- och C-språken i högstadium. Det är precis så som här tidigare: all i den värld som vi lever i blir det allt viktigare medgoda språkkunskaper, har ell internationellt erkäntengelsklulbildningsprogram. Del anses alt svenska ungdomar lalarden bästa engelskan utanför den engelskspråkiga världen. Men fler och flerpåpekar alt detta inte räcker. Del är oerhört värdefullt om många svenskaungdomar också har kunskaper i andra utländska språk. Då är det förvånande attmöjligheterna för språkintresserade ungdomar i högstadium atl läsaflera främmande språk är så begränsade. Delhar i debatten förekommit förslag om atl man skulle ta timmar från engelskanoch lägga på andra främmande språk. Min personliga uppfattning är alt del vorerätt synd atl äventyra de goda resultat som vi har nått i engelskan. Jag ärövertygad om alt del finns andra metoder alt stärka B- och C-språkensställning. Tillsist några ord om frågan om huvudlärar- och inslilutionsföreslåndar-tjänster.Där är det, precis som vi hörde i det föregående inlägget, viktigt alt stärkaämnenas ställning. Ett återinförande av dessa tjänster skulle vara elt inslag ien sådan strategi. Men jag vill då det talas mycket om lärarnasarbetssituation också framhäva ell annal argument, nämligen behovet avkarriärmöjligheter för lärare. Del är ju ett välkänt faktum atl ambitiösa ochdukliga lärare som vill utveckla sig i sill yrke och få elt vidgat ansvarsområdehar ett antal alternativ som alla innebär att de måste lämna den pedagogiskauppgift som de har. De kan bli fackliga funktionärer, skolledare ellerspeciallärare. Jag tycker atl det är viktigt atl del finns möjligheter för godapedagoger och människor med gedigna ämneskunskaper att som de stannarkvar i sin läraruppgifl i sina klasser ulveckla sig i yrket. Alt införa dessatjänster skulle ge en sådan möjlighet. Deterkänns från väldigt många håll alt en lönedifferentiering, alltså enövergång till individuella löner, i och för sig skulle vara ett instrument somskolan skulle behöva för sin utveckling. Det finns få instrument som är såeffektiva när del gäller alt uppmuntra lill och åsladkomma goda insatser sommöjligheten att premiera dessa insatser med en individuell lönehöjning. Men delär en utbredd uppfattning i skolan - de fackliga organisationerna är eniga pådenna punkt - all en övergång till individuella löner inle är önskvärd iskolan. Om inan accepterar delta, blir del ännu angelägnare atl söka eftermöjligheter all skapa karriärstegar. Också av det skälet, förutom det somAnn-Cathrine nämnde, vore del angeläget all återinföra huvudlärar- ochinslitutionsföreslåndartjänster. Med detta vill jag yrka bifall lill reservationerna 1, 2 och 4 i deltaulbildningsutskoltets belänkande. MARIANNEANDERSSON (c): Del är förvisso svårt alt avhålla sig frånkommentarer lill den situation som råder med sammanblandning avavtalsrörelse och riksdagsbeslut. Men vi har redovisat vår uppfattning omdetta i den partimolion som vi har lämnat, så jag avslår från kommentarer. I del här belänkandet har vi från en reservation,reservation 1. Där behandlas språkundervisningen. Vi vet, det har sagtstidigare i debatten, alt de internationella kontakterna ökar ständigt. Det ären viktig uppgift för skolan att öka elevernas förståelse för solidaritet övergränserna, internationellt samarbete, globala miljöproblem, mänskliga fri- ochrättigheter samt förståelse för fred. Eleverna skall också förberedas för ellvuxenliv där kontakterna med vår omvärid ökar inom alla områden. Handel,vetenskap och kultur är några exempel. Den europeiska integrationen och deförhoppningsvis raskt ökande kontakterna med öst är andra exempel. Enförutsättning för sådana kontakter är goda språkkunskaper När det gällerengelskan har vi i goda kunskaper. Men vi behöver många fler människormed goda kunskaper i fler språk. Därför anser vi atl eleverna i grundskolanskall ges möjligheter all förutom engelska studera två främmande språk på högstadiet.Vi anser atl SÖ skall få i uppdrag att ta initiativ till försöksverksamhet medutökat språklillval på högstadium. Jag yrkarbifall lill reservation nr 1. Egentligen går vi i yrkandet i vår motion längre än så.Men vi valde atl ansluta oss till denna reservation för att göra det möjligtatt uppnå en förbättring. Del är ju bekant atl tidig språkinlärning är till fördelför resultatet. Därför ser vi med oro på utvecklingen - starten avengelskundervisningen flyttas ju från låg- lill mellanstadiet. Vi anser allriksdagen bör komplettera det beslut som finns med ell förtydligande om allengelska skall läsas på lågstadiet. Om engelskundervisningen skall skjutasframåt, skall det också verkligen finnas särskilda skäl bakom elt sådanlförfarande. Vi kommer alt återkomma med detta krav. När del gäller ämnet hemkunskap har vi flera gångerredovisat hur viktigt vi anser atl detta ämne är. I ett särskilt ytirandeframför vi denna vår uppfattning, med hänvisning till utbildningsutskottetsbelänkande /88:7. Vi har således inle någon reservation på den punkten. Jag yrkarbifall lill reservation 1. YLVAJOHANSSON (vpk); Del belänkande som vi nu diskuterar innehållerganska många motionsyrkanden. Trots del tar här upp endiskussion om kommunaliseringen av lärartjänsterna. tycksanse atl vi i vpk borde lösa konflikterna i avtalsrörelsen genom atl väckamotioner i en viss riktning. Vi har olika uppfattningar om den saken. Men delfinns kanske både anledning och tillfälle all återkomma lill delta i ett annalsammanhang. Därför länker jag inte ta upp den frågan . Däremot länker jag la upp en annan fråga som vpk berör ien reservation i delta betänkande. Lärarnas uppgift är ju i första hand av pedagogisk natur. 1989/90:27 lärarnahar också en social uppgift. De problem som lärarna möter i sitt yrke ärbåde av pedagogisk och av social art. Ofta är del de sociala eller psykoso- ciala problemen somlärarna upplever som allra svårast att hantera. - jg lypenav problem som gör all lärare känner sig utbrända. J 8 j) problemen som gör att inånga lärare sägeratl det blir allt jobbigare all vara lärare. Delkan t.ex. vara så, all det förekommer mobbning i en klass, att eleverna så atlsäga klättrar på väggarna, att det finns rasistiska eller främlingsfientligatendenser i en klass, atl det är en ständig oro i klassrummet, att delförekommer våld eller mobbning av lärare eller alt det finns elever i en klasssom har upplevt krig och förföljelse i sitt hemland. Närdel gäller pedagogiska svårigheter kan en lärare ofta finna stöd och hjälp hoskolleger och skolledning. Men övriga problem som en lärare förväntas hanleraoch lösa talas del ofta ganska tyst om. Jag vet atl många lärare tycker alt deskulle behöva hjälp med atl lösa dessa problem. Lärarnafår också i sin utbildning ganska begränsade kunskaper i hur man löser den härlypen av problem. Det är vanhgl atl en lärare när sådana här problem uppslår ien skola uppmanas atl ta kontakt med skolledningen. Sedan skall skolledningenkanske tillsammans med berörda elever och föräldrar försöka lösa problemen.Men skolledningen har sällan den rätta kompetensen för delta. Därför menar vii vpk att skolan måste tillföras denna kompelens. Vad del handlar om ärföljande; Hurlöser man konflikter i en grupp? Hur möter man elever med svårigheter? Hurhanterar man de problem som kan uppstå i klassrummet vid mötet mellan elevereller mellan gruppen elever och läraren? Vihar sagt att ett alternativ kan vara alt en kurator anställs på skolan fördetta ändamål. Men vi är inte bundna i det avseendet. Det viktiga för oss äralt denna kompelens tillförs skolan, eftersom vi menar atl den saknas ochatt många lärare efterlyser sådan kompetens. Meddetta yrkar jag bifall till reservation 3 i betänkandel samt i övrigt tillutskottets hemställan. 21 §Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt atl ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. Förhandhngarna återupptogs under ledningav förste vice talmannen. 23§ Vissa läroplansfrågor m.m. (forts,utbildningsutskottets belänkande UbUl) INGEGERDWÄRNERSSON (s); I dettabelänkande behandlas varken kommunaliseringen eller lärarstrejken.Kommunalisering kommer vi all ta upp vid elt senare till- fälle, och jag hoppas atl debatten då blir livlig. Fråganom lärarstrejken har jag inte sett på utbildningsutskottets planeringslisla, såden kommer vi antagligen inle all debattera. Jag skall i stället gå in litetpå det som tog fram i sitt anförande, nämligen all dettabelänkande är något av historia, därför atl vi kommer atl ha ett jubileum. Delblir alltså elt hisloriskl anförande som jag skall hålla. Någon folkundervisning i egentlig mening fanns knappast ivårt land förrän på 1600-lalel, Kyrkan sög visserligen redan under medeltidenupp en del begåvade pojkar ur de bredare lagren till sina skolor Men de fickförsörja sig genom en form av maskerat tiggeri, som kallades sockengång. Visselementär undervisning i kristendom fanns också, men det var del enda folketansågs behöva för sin kristliga fostran och för all få klart för sig dygden av lydnadmol överheten, kyrkolag framställde i klara ordalag alt del varönskvärt atl barnen lärde sig läsa. Klockaren var hörnstenen i dettautbildningssystem, som dock inle fick åsyftad omfattning, främst av ekonomiskaskäl. Så kom 1800-talel med en livlig debatt omfolkundervisningen. Folkmängden ökade kraftigt, och därmed uppkom också förförsta gången elt proletariat både på landsbygden och i städerna. Dekonservativa krafterna stretade emot, främst inom de högre stånden, där manvarnade för halvbildning och var rädd för all en utbildad bonde- ocharbetarklass skulle kunna bli uppstudsig. Det stora steget togs med folkskolestadga, somföreskrev en obligatorisk folkskola. Varje sladsförsamling och varje sockenålades alt inrätta en skola. Starten blev dock trög, och de första decenniernasundervisning blev myckel fragmentarisk. Förändringen av samhället mol en allt störreindustrialisering och kommersialisering har fortsall under 1900-lalel i enalltmer accelererad takt. Detta har nalurliglvis ökat kraven på bredden ochdjupet i utbildningen och har förändrat kraven på utbildningensinnehåll, läroverkssladga är en av milstolparna ifolkskolans utveckling. Här delades läroverket upp i realskolan och gymnasiet,som kom alt se ut på samma sätt fram lill de reformer som ägde rum vidårhundradets mitt, Jämslälldshelsfrågorna, som vi så sent som för någraveckor sedan diskuterade i utskottet, fanns med redan på 1700-ialel, dåkvinnor kunde erhålla en viss utbildning för all kunna fullgöra sina plikler isällskapslivei, Ulvecklingen gick dock hand i hand med samhällets utveckling,och synen på kvinnan, atl hon enbart hade en funktion som maka och mor,övergick till en bild av en eventuell yrkeskvinna. Länge ansågs del atl flickor och pojkar inle kunde gåtillsammans i skolan, av moraliska skäl. Ett steg på vägen mol jämlikhet varnär samrealskolan inrättades 1905, 1962 fattades sålunda beslutet omgrundskolan -ell beslut grundat på en mer än 20-årig utredningsperiod. Skolansyftade till en vidgad och bättre allmän utbildning, främst genom höjning avskolpliktsåldern lill och undervisning för alla i ell främmande språk,social fostran m,m. infördes engelskan som ett främmande språk igrundskolan, och finns möjligheter att även läsa både tyska, franska ochspanska. Jag går över till dagens betänkande. I reservation 1 avLarz m.fl. yrkas atl regeringen bör uppdra åt SÖ att la initiativlill en försöksverksamhet med utökat språklillval. Goda språkkunskaper är givetvis något som alla människorhar nytta av, i en värld där flera nationaliteter blandas. pågårförsöksverksamhet på högstadiet med s.k. dubbelt tillval, där eleven kan läsaett språk utan att avstå från annat lillvalsämne. Ulskottsmajoritelen anserdärför att en utvärdering först bör ske innan fattar beslut omändring i läroplanen. En växande grupp av eleverna är invandrarbarn. Dessa ägerredan vid skolstarten ett eget språk, som sedan ytterligare utvecklas viahemspråksundervisningen . Denna kunskap bör samhället ta lill vara och se somen resurs. Jag finner det därför onekligen litet märkligt att kanreservera sig lill förmån för flera språk, men i ell särskiltyttrande angående hemspråksundervisningen förmena invandrarbarnen rätten atlutveckla det språk som de verkligen behärskar, genom all hävda atl dennahemspråksundervisning friimsl skall rikta sig till elever på låg- ochmellanstadiet. Så går jag tillbaka till historien. Även skolpsykologeroch kuratorer blev allmänt förekommande riksdagsbeslut omreformering av den obligatoriska skolan, I proposition nr 54 betonades riskerna för enalltför stor splittring av den elevvårdande verksamheten och lärarens ochklassföreståndarens centrala ställning i skolarbetet och elevvården. Skolkuratorsverksamheten benämndes som en särskildhjälpkraft. bedömde man denna verksamhet som en kommunalangelägenhet och var inte beredd atl ge några statsbidrag. Del som skiljer 1962från 1989 är att kuratorer endast var avsedda för eleverna. Attlärarna, som nämnde, också kunde behöva hjälp fanns del tydligeningen tanke på. Vpk vill i reservation 3 atl kuratorer anställs påskolorna med uppgift atl ge lärarna stöd. Utskoitsmajoriteten menar alt del inle är påkallat att göra ell s.k. särskilt uttalande, då frågan om delkommunala ansvaret snart kommer att avgöras. vill jag la upp reservation 4 av ,som föreslår att regeringen får i uppdrag all genomföra vissa aktiviteter år1992 med anledning av 150-årsminnet av beslutet om allmän folkskola.Utskotlsmajoriteten har erfarit alt SÖ planerar ett firande avfolkskolans 150-årsjubi-leum, och vi litar på SÖ. Alt folkskolan är viktig för oss i utskottet och församhället i övrigt råder det inget tvivel om. Mitt anförande här blev enliten hyllning till jubila-ren med önskan om fortsatt utveckling och framgång. Härmed yrkar jag bifall lill hemställan iutbildningsutskottets betänkande 1 och avslag på samtliga reservationer. ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: Jag och skall debatterakommunaliseringen ordentligt senare, men ingen kan väl förneka att den ,den sista är den mestaktuella och viktiga skolfrågan. All den spelar en roll i strejken är uppenbartför alla utom , Det är lika uppenbart som atl regeringen haransvaret för den svära situation som råder i skolan. Närdet gäller den första reservationen och delta med flera språk på högstadietvill jag säga all det inte räcker med försöksverksamheten med utökat tillval.Det behövs mycket större möjligheter för elever att läsa flera språk påhögstadiet. Det finns många skäl till att en enskild elev vill göra del. Det ärbra för vårt land att det finns människor som tidigt har börjat med flera språkän engelska, så all de får en god grund. Det är nämligen oerhört viktigt all manhar en god grund om man skall få en tillräckligt bra språkfärdighet. Manbehöver också tillräckligt med lid. Detfinns naturligtvis flera modeller för hur det kan ske, men i denna reservationlar vi bara upp ett sätt att öka språkmöjligheterna för högstadieelever. Om vimenar allvar med internationaliseringen och med samarbetet med andra ländermåste vi ha den första förutsättningen för all kunna kommunicera och handla,nämligen god språkfärdighet. Vi moderater vill över huvud taget ha elthögsiadium med många fler tillval än , men det skall vara tillval som angesi läroplanen. Vi ser del som föreslås i reservationen som ell steg i denriktningen. Närdet gäller hemspråksundervisningen hänvisar vi i ett särskilt yttrande lill vadvi sagt. Mycket viktigt för invandrarelever är alt de fårhem-språksiräning och sill hemspråk befäst , så atl de kanläsa svenska och andra språk. Precis samma strävan har vi när del gällerhemspråkselever, nämligen alt de skall få en god grund både i svenska och isill hemspråk samt i andra språk. För dem finns här samma skäl som för andraelever. 1989/90:27 16november 1989 ()replik: Del var ell intressant anförande som höll. Det hadeett historiskt perspektiv, och det tycker jag ofta saknas i deutbildningspoliliska debatterna. Det är bl.a. av del skälet jag gärna skulle seall vi fick ell jubileumsfirande av hög dignitet. Jag tror altdigniteten blir högre om vi får en riksdagsbeställning. Lätmig la ett enda exempel på atl del kan behövas kunskap utöver den som IngegerdWärnersson förmedlade. Del framgick av hennes anförande all de konservativakrafterna på 1840-lalet motsatte sig genomförandel av folkskolan. Däremotframgick det inte vilka krafter i ståndsriksdagen som drev igenom beslutet.