prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Den medicinska tekniken har ännu inte kommit sålångt all sjukdomarna har utplånats. Det enda som har sketl är atl sjukdomsdebutenhar uppskjutils. Det är alltså hell klart atl behovet av sjukvård kommeralt öka framöver i och med att andelen äldre blir större. Jag undrar om socialdemokraternahar några idéer om varifrån pengarna lill sjukvården skall las, eller är delsocialdemokraternas uppfattning att sjukvårdens ökande resursbehov skalltillgodoses genom rationaliseringar, ökad effektivitet och omorganisationer? Från vpk har vi under hela 80-talel hävdat att man måstefiriria riya vägar för all finansiera sjukvården. Vi tror inte atl sjukvårdensnuvarande finansieringsmöjligheter kommer atl räcka - att själv ta ut skatteri form av landstingsskatt, att plocka in pengar genom avgifter och taxor ochgenom att få statsbidrag. Vi tror all man måsle hitta nya sätt för atlfinansiera sjukvården. Vi i vpkanser all dessa lösningar måste las fram i samförstånd mellan vår- densfackliga organisationer, de politiska partierna och givetvis företrädare förLandstingsförbudet. Jag har ett förslag till . Börja med atlbjuda in oss allihop till Hagaöverläggningar, gärna med en kopp kaffe. Då får vise om del finns förutsättningar för oss all gå vidare i samtalen och bildanågol slags sjukvårdens finansieringskriskommilté för all hitta långsikligalösningar på sjukvårdens problem och behovet av resurser I mitt parti, vpk, har vi givelvis idéer om varifrån dessanya pengar skall tas. Vi menar atl del är helt nödvändigt all de företeelser isamhället som vi vet förorsakar sjukdom och ohälsa får betala mer av vadsjukvården kostar Men även om vi har speciella idéer är vi beredda att sättaoss ned för atl förutsättningslöst diskutera varifrån pengarna skall las. Särskilt allvarliga är personalproblemen. Enligt deberäkningar som har gjorts måste det fram tas fram 20 000ytterligare människor lill vårdsektorn. Då är även äldreomsorgen inräknad. 20000 nya människor är så goll som hela netlotillskoltet av arbetskrafl befinner sig personalrekryleringen inom vården i enond cirkel. Som skäl mot atl införa nödvändiga personalfrämjande åtgärder,exempelvis minskad helgtjänslgöring, anförs det så gott som alltid atl del äromöjligt eflersom fler människor då måste anställas och all del redan är bristpå personal. Så kan man inte hålla på längre. De försök som har gjorts medkortare arbetstider och minskad helgtjänslgöring har inneburit allpersonalomsättningen minskar och det blir lättare all få folk lill vården. Minskad helgtjänslgöring kostar givetvis pengar Men vifrån vpk menar all staten måste ga in och ta ett ökat kostnadsansvar. I delbelänkande som ligger på bord har vpk en reservation, i vilkenvi förespråkar att staten skall skjuta till för atl ingensom arbetar inom vården mol sin vilja skall behöva arbela mer än var tredjehelg. Målet är att ingen skall behöva arbeta mer än en helg . Avslutningsvis har jag några frågor tillsocialdemokraterna och . Jag vill vela vad som är regeringensbesked till vården inför 90-lalel. Kommer vården att kunna konkurrera med andraområden om arbetskraften om vården inte får ökade resurser? Anser regeringenatt personalrekryleringen är sjukvårdshuvudmännens ensak, dvs. alt staten intehar något ansvar för om vården kommer att fungera eller inte? Jag undrar ocksåom regeringen är beredd alt la elt initiativ för atl vi skall få enkriskom-milté, som är sammansatt av de fackliga organisationerna, de politiskapartierna och , för att se över vårdens behov avfinansiering inför 90-lalel. Socialpolitik - inriktning och anslag AnL 45RAGNHILD POHANKA (mp); Det finns så mycket skaparkraft och energi hosvarje människa. Vi tar inte vara på detta i den utsträckning som vi borde,varken från samhällets, skolans eller hemmens sida. Jag vill börja nerifrån, från de svagares sida, frånbarnens, de handikappades, de utslagnas, flyktingarnas och även pensionärernas- både de förtidspensionerades och ålderspensionärernas - sida. För varjeårtionde, ja, har vi fåll allt större och tydligare problem medökande kostnader Socialpohtik - inriktning och anslag försjukvård och socialvård. Kostnaderna har nått sådana höjder alt de kanspränga grunden som vi har byggt vårt välfärdssamhälle på. Vi måste bryta dennaonda cirkel, analysera orsakerna till problemen och göra ännu kraftfullareinsatser från samhällets sida. Del görs mycket, men anser all vimåsle hejda oss och se om vi satsar rätt. Förebyggande och uppbyggande värd borde stå i eldskriftframför oss. Nödvändigt förebyggande arbete har försummats särskilt bland barnoch ungdom. Bl.a. omstruktureringen i samhället och flyltlasspolitiken har bäddatför svåra sociala och psykiska problem. Utslagning, barn- och kvinnomisshandeloch missbruk har ökat. Vi är på väg mot tvålredjedelssamhället. Vi har fått enhelt ny samhällsklass av socialt svaga och resignerade människor av vilka enrelativt slor andel hotas alt slås ut helt. Bland dessa ökar psykiska ochfysiska sjukdomar. Värst utsatta är som vanligt barnen, som har svårt alt bryta"del sociala arvet", ett uttryck som från Skå myntade.Det måste emellertid brytas och nya grupper av barn och ungdomar förhindrasatt hamna i fel ulvecklingsfil. Det finns pengar, kunskap och möjligheter i vårt samhälleatl satsa pä förebyggande barn- och ungdomsvård. Men spar man på barnen. Elltydligt exempel är förhållandel skolböcker-reklam. Vi erhåller ca reklam och hushåll med fin papperskvalitet och utformning, nytt, fräscht, ofta glättatpapper och fina bilder Barneri får ungefär två och elt halvt kilo skolböckerper år Reklamen kostar enligt beräkningar del svenska samhället 34 miljarderper år, och del kostar . per person och år Och detta betalar viockså genom höjda priser på varorna. Det finns pengar Se på skolor jämförl medkonferenshotell och se på skolor jämförl med affärscentra! Det gällersjälvklart inte bara pengar, men pengar är en indikator på vad samhälletprioriterar är rubriken påen motion som har skrivit. Här innebär förebyggande vård såmycket. En del handikapp kan förhindras eller mildras genom miljöinsatser inaturen och insatser i förebyggande hälsovård hos föräldrarna. Dock har vihandikappade, och samhället måsle handikappanpassas när det gäller vård,arbetsplatser, trafik och bostäder Del behövs en helhetssyn, en djup insikt ifråga om den betydelse människosynen har för oss som planerar samhällsbygget.För de gröna är alla människors lika värde en självklarhet. Mendet krävs omtanke, planering, pengar och konsekventa handlingsprogram för attge uttrycket "människors lika värde" ett reellt innehåll. Del gäller bl.a. rätten alt själv välja vårdare, detgäller trottoarkanter, rätten till eget boende i någon form, atl ge eltvärdigt liv även ål de allra svårast handikappade, och det gäller arbete åt allasom kan ha ett arbete på hel- eller deltid. Det gäller transporter, hjälpmedeloch slöd ål dem med "osynligt" handikapp. En annan grupp som del gäller är våra pensionärer somlever under så olika villkor Vi har ell grundskydd, men räcker del? De flestagamla är aktiva efter pensioneringen, och en del långt uppe iåren. Miljöpartiels syn på gamla är att även här skall friskvård ochförebyggande vård vara den stora satsningen. Det kan ges både i grupp ochindividuellt. Sjukgymnastik t.ex. kan ske både individuellt och i grupp. Vi vill ha kvar alla former av vård och boende för äldresom inte helt klarar sig själva. Vi vill ha långvård, , ålderdomshem,gruppboende och möjlighet all bo kvar i hemmet med hjälp av hemtjänsten.Detsamma gäller dem som flyttas ul från våra mentalsjukhus. Där behövs elt heltknippe av insatser. Men det måste ske individuellt. Den som behöver akutvårdskall få del. Den som kräver långvård skall få det osv. Men mycket allvarliglär alt så många gamla vars akuta sjukdomsskede är över fortfarande ligger kvarpå våra lasarett, där de kostar mycket, där de inte mår bra, inte har delsocialt bra och inte har sina saker omkring sig. De bör snabbt slussas ut lilllämplig vårdform som även passar socialt och mänskligt. När man införåldringsökningen byggt ut olika alternativ, som i och för sig är bra ochnödvändiga, skulle man inte ha lagt ner ålderdomshemmen utan behållit dem sommellan-vårdsform. De som ej lagts ner får förhoppningsvis vara kvar Rehabiliteringav arbetsskadade, förtidspensionärer och av dem som kommit ul frånmentalsjukhus saml av f.d. missbrukare är också oerhört viktig-När det gällerboende har vi i miljöparliet ylleriigare ett förslag som jag tänkte nämna, fördet är ganska intressant, och det är ett barnkooperativt föräldrahem. Vi menaratt vuxna barn skall kunna ställa upp för sina gamla, dvs. en verksamhetungefär motsvarande den i ett föräldrakooperativt barndaghem. Det skall mangöra gratis. Jag tror atl det kan finnas utrymme på mindre orter för ett ellertvå sådana, i kanske för fler Många vill faktiskt ställa upp för sinaäldre men de orkar inte ha dessa hemma. De kan slälla upp en helg, eneftermiddag, eventuellt och stödja och hjälpa andra i samma kooperativ.Vidare vill vi ha anhörigvård, som nämnde. Del skall berättigatill samma lön som inom . Det innebär bara atl de gamla ochhandikappade får välja sina vårdare. Den sista grupp som jag nämnde i början var de utslagna. Imåndags var det en artikel i vars överskrift lydde;"Hårdare tag mol samhällets olycksbarn". Det var ell program på TV ; "Bastå! får del vara nog! - Om i norraItalien", där har startat ell kooperativ förmissbrukare och utslagna. Vi är alldeles för likgiltiga mot våra utslagna. Delsägs i undersökningar all likgiltighet är det värsta för människor Om manskäller på någon reagerar man, men om man ger kärlek är del naturligtvis detbästa. Men likgiltighet är farlig. Vi har i vår alkohol- och narkotikamolion kommit med endel goda förslag till åtgärder för att förhindra utslagning och rehabilitera deredan drabbade. När de gäller de utslagna anser vi atl alla har rätt all bo ochsova i egen säng, även om de inte förmår vara nyktra. Vi anser att det hör lillde mänskliga rättigheterna atl få sova i en egen säng, ha tillgång till duschoch eventuellt frukost, även om man inte förmår vara nykter För all hjälpa dessa missbrukare lill ett värdigare livkan kommunerna förslagsvis upplåta ett hus, där dessa grava missbrukare -under viss uppsikt -erbjuds någon form av eget boende. Många skulle klara sitthelt på egen hand, medan andra skulle behöva hjälp med enklare hemtjänstsysslorDet är svårt att anpassa dem i vanligt boende för grannarnas skull. Höjning av den gamla 7-kronan, som nämndes i början avdebatten - del är inte längre - motsätter sig absolut. Socialpolitik - inriktning och anslag Socialpolitik - inriktning och anslag Många har förelagshälsovård och t.o.m. fria mediciner Jo, del ärde lägsta samhällsskikten, de ekonomiskt mindre stabila, som betalar sinsjukvård med den gamla sjukronan. Det är hemmafruar, pensionärer ochlåginkomsttagare. Del är sådana som fortfarande betalar. Höj inte här! Mansäger alt det är en överkonsumtion av sjukvård, men lill följd av en höjningskulle kanske de som har del största behovet av sjukvård inte ha råd att gålill läkare. För alt få människor lill vården är sex timmars arbetsdageri nödvändighet. Det allra dyraste i vården är ju den omfattande rekryteringenpå grund av den stora genomströmningen. Varje nyanställd kostar iinlroduktionsavgif-ler och arbetsskadorna är nästan störst blandvårdpersonalen. Hade vi sex timmars arbetsdag skulle antalet arbetsskadormiriska väldigt mycket. ser kariske inte förrän atl enarbetstidsförkortning är en lönsam investering. Det kostar alltså mycket iinitialskedet, men vi får tillbaka myckel i form av pengar och välbefinnande. Det har talals om skattereformen. Jag anseratl del måste vara svårt för de två partier som slår bakom den all försvaraskallereformen även när det gäller sjuk- och hälsovård. Tack för ordet! Är vi mätta på larmrapporter? frågade i sitt inlägg. Man skulle kanske kunna fråga; Mår vårdapparaten -om man får använda del uttrycket - dåligt? Del finns naturligtvis stora riskerför att vi i debatter talar förbi varandra och all olika larm- och varningssignalerblandas med varandra och atl styrkan i ljudet i varningssignalerna inte alltidstämmer överens med farans tyngd. Den risken tror jag blir större om vi idebatterna blir mycket ensidiga och inte tillräckligt nyanserade. Det finnsproblem av olika slag, men del finns också väl fungerande organisationeroch funktioner Det händer också oerhört myckel positivt för individer ochgrupper Många anställda på alla nivåer har stimulerande och braarbetsuppgifter, där det finns ulveckling och utrymme för självständighet ochkreativitet. Jag tycker inte att vi skall tona ned betydelsen av atl också i enviktig debatt om socialpolitik och hälso- och sjukvård lyfta fram atl demänniskor som skall arbela inom vården kanske med jämna mellanrum behöver höraall del söm de gör och får göra är någonting mycket viktigt. Flera av dagens talare har varit inne på målet för hälso-och sjukvården; en god hälsa och en god vård. Enligt min uppfattning bör detockså vara lika villkor för alla, oavsett ålder, kön, sociala förhållanden samtinkomst- och bostadsorl. från olika utgångspunkter har hälsoläget ocksåförbättrats. Många människor kan rijuta av ett längre liv och en bälirelivskvalitet, bl.a. lack vare hälso- och sjukvårdens insatser Jag anser att det måste göras upp en strategi för atl manskall kunna uppnå en god hälsa bland befolkningen. Del är viktigt alt vi ocksåkan ta ansvar för atl en sådan strategi får genomföras. Inlednirigsvis vill jag ge några exempel på insatser somregeringen har gjort för atl bidra till atl lösa problem inom hälso- ochsjukvården, insatser som får belydelse för den framtida strukturen inom hälso-och sjukvården. Det årliga bidrag på 140 milj. kr. som har satts av frånden och som anvisades för atl sjukvårdshuvudmännen skulle kunnaminska köproblemen när det gäller operationer vid gråstarr, höflledsbesvär ochkranskärlssjukdomar är ell sådanl exempel. Vidare kan jag nämna de 50 milj.kr. som har avsatts till sjukvårdshuvudmännen fro.m. åretsDagmaröverens-kommelse för genomförande av ett förändringsarbete, bl.a. i syfteatl fä fram goda exempel på förändringar. Medlen, som fördelas efler ansökanfrån sjukvårdshuvudmännen, skall användas för just försöks- och utvecklingsarbeteför all skapa en bälire tillgänglighet och en ökning av produktiviteten. Pädella sätt bör också köerna och andelen s.k. klinikfärdiga patienter kunnaminska. En nationell strategi för folkhälsoarbetet kommer allpåbörjas under det här året. beslutade regeringen att utredaservice, slöd och vård till psykiskt störda. skulle situalionen inompsykiatrin undersökas. En utvärdering av effekten av ändringen från slutna tillöppna vårdformer under 80-lalet skulle också göras. Utredningen kommer altföreslå olika åtgärder för atl del skall bli en bättre och effektivare serviceoch vård för de psykiskt störda. Det som nämnts är bara några exempel. Trotsbetydande framsteg och trots alt hälso- och sjukvården har fler anslällda perinvånare än någonsin, förekommer det kritik mot vården. Denna kritik riktar sigkanske inte i första hand mot den medicinska behandlingen utan mot brister iservice och tillgänglighet, Vi vill inte atl människor skall skickas hem iförtid på grund av plalsbrisl eller alt patienter tvingas till långvarigsjukskrivning på grund av operafionsköer Delta är oacceptabelt både frånmänskliga och från samhällsekonomiska utgångspunkter. Därför är det i högstagrad angelägel atl hälso- och sjukvården fortsätter att utvecklas och förnyas. Sjukvårdshuvudmännen ansvarar för planering ochorganisation, drift och uppföljning av verksamheten. De har också detdominerande finansieringsansvaret och svarar för avkostnaderna. Staten lägger fast mål och övergripande riktlinjer och bidrardärutöver, som jag nämnde, till lösningar av aktuella problem i samband med attde ekonomiska uppgörelserna träffas. Det motsvarar avkostnaderna. Man kan därför säga att ansvaret för förnyelsearbetet är delat. Hälso- och sjukvården är en fundamental byggslen i densvenska välfärdspolitiken, och den skall även i fortsättningen slå underdemokratisk kontroll och i huvudsak finansieras med allmänna medel och drivas ioffentlig regi. Samlidigl stär del alldeles klarl all den privata vården ulgörett viktigt komplement lill den offentliga vården. Som jag nämnde vilar huvudansvaret för genomförandel avmånga av de åtgärder som krävs på sjukvårdens huvudmän, landstingen.Landstingen och många kliniker har också vidtagit åtgärder för att förbättraservicen och tillgängligheten. har man ingående diskuterat de olikaköerna, och jag skall inte gå djupare in i den diskussionen. Jag kan barakonstatera att man när det gäller kranskärlsoperafioner har enoperafionskö på 850 personer - flaskhalsarna ligger på röntgensidan. Vi harminskat köerna när del gäller höflledsoperalioner och gråstarrsoperationer, mendetta är inte tillräckligt. Det finns tillräckligt många köande för atl dennafråga återigen Socialpolhik - inriktning och anslag Prot.1989/90:100 måste tas upp vid de överläggningar som skall förasvidDagmarförhandling- arna . Socialpolitik - inriktning och I budgetpropositionen anges vilka förväntningar regeringenhar på hälso- och sjukvården. Där sägs bl.a. att förnyelsearbetet måste inriktas på atl ge patienterna bättre tillgänglighet och utökade möjligheter atl välja var de vill * bli behandlade. Där framhålls ocksåbehovet av mål och resultatstyrning med kravpå uppföljning och utvärdering, liksom behovet av decentralisering av ansvaroch befogenheter. Kraven pä hälso- och sjukvården har ökat. En förklaring ärden medicinska utvecklingen. Denna skapar både möjligheter och nyaförväntningar. Ett exempel är gråstarrsoperationerna. Också kommerden här utvecklingen att ge upphov lill mera krav på en del områden, men denkan också ge säkrare och billigare vård på andra områden. En annan förklaringär del som har nämnts i debatten tidigare, bl.a. av Margö , nämligende ökande kraven från del ökande antalet äldre. En allt större andel av antaletvårddagar och vårdtillfällen gäller patienter långt upp i åldrarna. I debatten har förts fram krav på rätt till vård efterfritt val och att hälso-och sjukvårdslagen skall ändras så atl det framgår avden att patienten skall få välja fritt i sjukvården. harrekommenderat sina medlemmar atl patienterna skall få välja. Några avlandstingen har redari fattal beslut om att patienterna fritt skall få väljavårdgivare, andra har tagit ställning för atl man skall få välja inom resp.landsting. I strukturutredning tas de här frågorna upptillsammans med olika förslag, vilka också förekommit i debatten , somgäller olika typer av finansieringsmodeller. I Landstingsförbundetsstrukturutredning deltar både och . Jagförutsätter alt diskussionerna i denna strukturutredning leder fram till olikaförslag. Förhoppnirigsvis leder den fram till konkreta förslag tillförändringar som minskar köer till och efterfrågan på vården saml förbättrartillgängligheten och ger patienterna den vård de behöver när de behöver den. I den sjukvårdspoliliska debatten har det också förts framkrav på väsentligt utökade resurser till hälso- och sjukvården. Del gällerinte minst den specialiserade läns- och regionsjukvården. Önskemål om utökaderesurser för hälso- och sjukvård måsle också, mol bakgrund avarbetsmarknadssituationen och samhällsekonomin, mötas med krav på altnuvarande resurser tas till vara så effektivt som möjligt. Den ekonomiska diskussioneri har accentuerats under börjanav det här året. I årets budgetproposition efterlyste min företrädare ett nyttlänkande vad gäller hälso- och sjukvårdens struktur Därför tycker jag att detär glädjande atl se atl några av sjukvårdshuvudmännen har presenterat förslagtill ändringar av hälso- och sjukvårdens orgariisation inom de egna områdena. här förslagen försöker man ändra styrsystemen så att resurser mobiliserasför den vård som människor frågar efler Man ser ul alt ha kommit längst med delta arbete iKopparbergs län. Men också de idéskisser som sjukvårdshuvudmännen i har presente rat har en likartad inriktning. I dessa idéskisser vill man renodlapolitikernas roll som företrädare för medborgarna i del egna områdel. Samlidigl ges sty- 62 relsen av vårdens driftenheter enproportionell inriktning. primärvårdenskall utgöra basen i hälso- och sjukvårdsorganisationen och ha ell huvudansvarför befolkningens hälsotillstånd. arbete syftar lill att ge patienternavårdpersonalens stöd i den primära sjukvården, i de fall patienterna är ibehov av della för vård och behandling inom läns- och regionsjukvården. Det ärnog inte bara jag som med intresse kommer atl följa utvecklingen av hälso- ochsjukvården i och i , ulan den diskussionen kommerockså att tas upp i strukturutredning. Som har nämnts av flera deltagare i debatten är personalenden viktigaste resursen i hälso- och sjukvården. 400 000 personer arbetar inomhälso- och sjukvården. vet vi att hälso- och sjukvården inte alltidär ell föredöme när del gäller god arbetsmiljö. Bl.a. har detta redovisats iarbetsmiljö-kommissionens rapport. Det krävs en betydligt bättre arbetsmiljö,men också bälire arbetsorganisation, utbildning och kompetensutveckling samlandra personalälgärder, som gör atl personalen kan bli den resurs i vården somden vill vara. Låt mig här passa på atl la upp ytterligare några av defrågor som har berörts i debatten . Först skall jag beröra denpunkt i budgeten som rör rätlsläkarverksamheten. Jämfört medbudgetpropositionen från har budgetbasen för rältsläkarslalionernaunder del här året ökats med närmare 5 milj. kr. Grunden härför är delsregeringens medgivande av ett överskridande /89 på ca 2,5 milj. kr,dels beslut om en lika stor utökning därutöver. Men regeringen har också agerat för att minskaarbetsbelastningen på rätisläkarslationerna genom alt del vid dödsfall utanförsjukhus, där brott inte misstänks, inte längre skall vara en uppgift förpolisen och rättsläkaren alt utfärda dödsbevis. De s.k. enklaredödsfallsundersökningarna utgör ungefår hälften av rältsläkarslalionernasobduktioner dvs. ungefär 6 0007 000. Det har inte varit möjligt tidigare altföranstalta om klinisk obduktion. Regeringen ändrade, för atl skapa dennaförutsättning för utredning i sjukvårdens regi. allmännaläkarinstruklionen så att det numera är möjligt atl föranstalta om kliniskobduktion när så är motiverat,oavsett var dödsfallet inträffat. Vidare har vi i den s.k. medsjukvårdshuvudmännen kommit överens om all de från skallsvara för utredning av alla dödsfall i hemmen och på äldrevårdsinstilulionerdär anledning att misstänka brott inte föreligger Del kommer naturligtvis altla innan denna nyordning får ordentligt praktiskt genomslag när detgäller de ändrade formella reglerna och huvudmännens ökade åtaganden. ,rikspolisen och arbetar nu aktivt med atl få utinformationen om vad del är som gäller fr.o.m. årsskiftet. Det ligger i vårdensoch polisens intresse, men också de anhörigas intresse, att man skall undvikaalt blanda in polisen när del inte är sakligt motiverat. En försiktig bedömningär att ungefär hälften av de s.k. enkla dödsfallsundersökningarna kommer atlkunna ske inom ramen för resurser. Det beiyder ungefär 3 000-4 000färre sådana för rältsläkarstationerna. Får jag också ta upp den fråga som var inne på,nämligen om rehabilileringsverksamhelen. Frågan om rehabilitering ochmöjligheten att Socialpolhik - inriktning och anslag Socialpolitik - inriktning och anslag bekostarehabilitering kommer att behandlas i anslutning till socialförsäkringsutskoltetsbetänkande. Där kommer man alt beröra den s.k. arbetslivsfonden m.m. Får jaghär bara säga atl del är min förhoppning atl de resurser som ställs tillförfogande genom ändringarna i socialförsäkringssystemet och genom attarbetslivsfonden inrättas skall leda till alt olikarehabili-leringsverksamheter runt om i landet byggs upp. Jag har på olika såttinformerats om atl så är fallet. Jag lycker att del finns en hel del i denverksamheten som är utomordentligt intressant.