prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — I voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenbiträddes reservation 1 av m.fl. med 57 röster mot 35 förreservation 2 av och . 201 ledamöteravstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 169röster mot 56 för reservation 1 av m.fl. 69 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 2 (en social välfärdsutredning) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mol 21 förreservation 4 av . Mom. 3 och 4 (ökad valfrihet inom den socialatjänstesektorn och inom hälso- och sjukvården) Utskottels hemställan bifölls med 168 röster mol 124 förreservation 5 av m.fl. 2 ledamöter avstod från atl rösta. 1989/90:100 Mom. 9 (åtgärder för en värdig vård) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 16 för reservation 6 av inriktningoch jg (anjjg tin Informationsförsörjning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och - bifölls med acklamation. Mom.II (skolans sex- och samlevnadsundervisning m.m.) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservation 8 av - bifölls med acklamation. Mom.16 (en regional tillsynsenhet i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.17 (en regional tillsynsenhet i Jöriköping) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 10 för reservation 11 av . ElisabetFranzén (mp) anmälde atl hon avsett alt rösta ja men markerats ha röstat nej. Mom.19 (anslag till Statens rättsläkarstalioner) Reservation12 av m.fl. bifölls med 157 röster mot 136 för utskottetshemställan. 1 ledamot avstod från atl rösta. Mom.20 (anslag till ) Förstbiträddes reservation 13 av och - som ställdes molreservation 14 av - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 228 röster mot 53 för reservation 13 av RosaÖsth och . 13 ledamöter avstod från att rösta. Mom.21 (medel för tobaksinformation) Utskottetshemställan bifölls med 211 röster mot 81 för reservation 15 av . Mom.23 (statsbidrag lill minskad helgtjänslgöring) Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 19 för reservation 16 av . Mom.24 (statsbidrag till psykoterapeutisk behandling) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 17 av - bifölls medacklamation. Mom. 26 (målet för hälso- och sjukvården i krig) 104 Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 19 av Tarschys m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 31 och 32 (köer i vården m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 33 förreservation 20 av och . 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 33 (ombyggnad inom vårdinstitutioner) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 22 av och - bifölls medacklamation. Socialpolitik - inriktning och anslag Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation23 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. 34 (utbyggnaden av vård- och boendealternativ förpsykiskt sjuka) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mol 34 förreservation 24 av och . Mom. 36 (statsbidrag för rehabilitering av tortyroffer) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 25 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 37 (vården av svårt hjärnskadade) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 36 förreservation 26 av och . Mom. 38 (statsbidrag till särskilda ungdomsmottagningarm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 16 förreservation 27 av . Mom. 39 (statlig barnombudsmannatjänsl) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 28 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 40 (anslag lill Barnmiljörådel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 42 (statsbidrag för att minska helgtjänstgöringeninom m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 21 förreservation 30 av . () anmälde avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Mom. 44(statligt stöd för utbyggnaden av gruppbostäder) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 35 förreservation 32 av och . 1989/90:100 4 april1990 Socialpolitik- inriktning och anslag Mom. 47 (inrättande av ettIräningscenter för barn med ovanliga handikapp) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 33 av och -bifölls med acklamation. Mom.49 (anslag lill Bidrag till handikapporganisationer) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 35 av och , dels reservation 36 av och , delsreservation 37 av - bifölls med acklamation. Mom. 50 (bidrag tillanhörig- och demensföreningarna) Utskottelshemställan bifölls med 257 röster mol 33 för reservation 38 av . Mom.52 (värdesäkring av grundbidragel för bilstöd) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 39 av och - bifölls med acklamation. Mom.57 (beräknande av medel för stöd till kvinnojourer) Förstbiträddes reservation 41 av och - somställdes mot reservation 42 av - med ack-lamaliori. Härefterbifölls utskottets hemställan med 227 röster mot 53 för reservation 41 avDaniel Tarschys och . 10 ledamöter avstod från attrösta. Mom.58 (uttalande om stöd till mansjourer) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 43 av och -bifölls med acklamation. Mom.60 (uttalande om särskild anslagspost för Föreningen fruktdrycker) Utskottetshemställan bifölls med 217 röster mot 71 för reservation 44 av m.fl.3 ledamöter avstod från alt rösta. Mom.61 (beräknande av medel för stöd till drogförebyggande arbete genomfolkrörelserna) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 45 av och , dels reservation 46 av - bifölls med acklamation. Mom.62 (beräknande av medel för stöd till organisationer som bedriver rehabiliteringsarbete) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 48 av m.fl., delsreservation 47 av och -bifölls medacklamation. övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1989/90;FiU16 Granskningen av riksgäldskontoretsförvaltning under /89 (redog. 1989/90:3 och 1989/90:10), 1989/90;FiU18 Anslag lill ochkammarkollegiet (prop. 1989/90:100 delvis), 1989/90;SkU28Nordiskt handräckningsavtal (prop. 1989/90:98) samt näringsutskoltetsbelänkande /90;NU33 Sandtäkl i . Kammarenbiföll vad utskotten hemställt. 1989/90:100 4 april1990 6§ Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden ,På förslag av tredje vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas lillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. Förste vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar 7 § Anslag tillvuxenutbildning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1989/90;UbU17 Anslag till vuxenutbildning (prop. 1989/90:100 delvis). AnL89 (); En del säger all 60-lalet var kvinnornas årtionde i vuxenut bildningen,med tonvikt på den s.k. begåvningsreserven, och att 70-talet i hög grad var delågutbildades årtionde. Under 90-lalet måste vi möta invandrarnasutbildningsbehov. skall jag i dagens debatt inte uppehålla mig vidinvandrarnas utbildningsbehov, eftersom vi senare i vår kommer att debatteradetta. Däremot är jag övertygad om all det inte bara kommer atthandla om invandrarnas utbildningsbehov, utan i hög grad kommer vuxenutbildningpå olika nivåer och fortbildning att spela en alltmer framträdande roll inomutbildningsväsendet. Enhuvuduppgift för vuxenutbildningen är att minska bildnings- och utbildningsskillnadermellan olika medborgare. Den som i sin ungdom inte fått möjlighetatt tillägna sig kunskaper och färdigheter motsvarande dagens obligatoriskaskola skall ha den möjligheten i vuxen ålder. Vuxenutbildningen skall höja denallmänna kunskapsnivån och stärka människors möjligheter i arbetsliv ochsamhälle. Vi upplever ett samhälle i förändring. Vi övergåralltmer från varuproduktion till tjänsteproduktion. Den kunskapsintensiva ochijänsteprodu-cerande delen av arbelsmarknaden har vuxit snabbare än denvaruproduce-rande. Det är inte bara i som elektronik och datorerkommer in i alll fler processer Del behöver inte betyda att andelen arbetande i industriellproduktion kommer att öka, däremot måste de som arbetar där kunna klara fleravancerade uppgifler Del kommer att krävas flexibla lösningar för atl klarafortbildning och omskolning av arbetskraften. måsle vi tillvarata deresurser och kunskaper som den äldre arbetskraften besitter. I morgondagensarbetsliv måsle man ha breda baskunskaper, vara rörlig på arbetsplatsen ochkunna klara flera olika arbetsmoment. Över huvud taget kommer kraven på kunskapinom många områden såväl i arbetsUv som i samhälle alt öka. Arbetslivets nya villkor kräver inte bara godabasfärdigheler ulan också bredare kunskaper av kulturell, teknisk ochnaturvetenskaplig karaktär. Det ökade internalionella samarbetet leder ocksåtill alt del blir allt viktigare atl ha goda språkkunskaper Jag tänker närmastpå den snabba utvecklingen inom EG, men också på utvecklingen i därde kommunistiska diktaturerna faller som käglor Därför måste det finnasmöjligheter alt efter eget intresse och egna planer välja utbildning för attöka sina kunskaper och möjligheter i arbetslivet. Det gäller framför alll fördem som saknar möjligheter till utbildning i arbetet. Det är viktigt atlutbildningen motsvarar de krav på kvalitet som man har rätt att slälla medlanke på de uppoffringar som görs av den enskilde. Arbetsmarknaden på 90-lalel kommer altefterfråga personer med en bra och framför allt en aktuell utbildning. Eflersomantalet ungdomar minskar kan inte detta behov tillgodoses enbart genom dem somlämnar ungdomsskolan. Kvinnorna kommer heller inte alt i samma utsträckningsom tidigare svara för elt tillskott av arbetskrafl, eftersom de redan i sloromfattning har yrkesarbete. Ökad kompetens i arbetslivet måsle därför ocksååstadkommas genom vidare- och fortbildning av arbetskraften. Dessautbildningsbehov kommer säkerligen till stor del att tillgodoses genom internutbildning och uppdragsutbildning. Här kommer komvux, AMU, högskolan,folkhögskolan och studieförbunden att göra viktiga insatser De förändringar som sker i produktionen inom förelag ochförvaltningar medför att utbildningssystemels organisation, arbetssätt ochinnehåll måste ändras. I framliden behövs en vuxenutbildning av både allmän ochkompe-tensgivande karaktär Det måsle finnas utbildning som kan ge såväl breddsom fördjupning och kvalitet. Vuxenutbildning förekommer i många olika former:kommunal vuxenutbildning, studieförbund, folkhögskola, AMU, högskola ochpersonalutbildning. Det kan ifrågasättas om dagens utbildningsformer är demest lämpade för att möta det framtida behovet av vuxenutbildning. klart atlnuvarande organisation och rollfördelning är den bästa för framtiden. Därtillråder del oklarheter inom och mellan det allmänna utbildningsväsendet och detfria och frivilliga folkbildningsarbetet. Som jag har sagl kommer detatt ske stora förändringar inom detta område. Det krävs därför en mera ingåendeanalys av kunskapssyn, bildningsideal, vilka ämnen som bör komma i centrum ochvilka krav vi skall ställa på den framtida vuxenutbildningen etc. Mot den bakgrund som jag här har tecknat anser vimoderater alt det är viktigt atl man klarar ut gränsdragningen,rollfördelningen och möjligheten lill samordning mellan de olika anordnarna.Därför har vi krävt att man tillsätter en utredning med uppdrag all analyserahur samtliga anordnare av vuxenutbildning bättre skall kunna samordna ochanpassa sin verksamhet till det framtida behovet. Detta yrkande avstyrks dess värre av majoriteten medmotiveringen att skall göra en fördjupad anslagsframställan1991/92-1993/94 och atl regeringen avser aft lägga fram en proposition om denframtida vuxenutbildningen. Principiellt anser jag att det är felaktigt attskolöverstyrelsen analyserar sin egen verksamhet. För att man kunna komma till rätta med landets ekonomiskaproblem måsledet bl.a. till besparingar i den offentliga sektorn. Det är ocksånödvändigt atl sänka världens högsta skattetryck. Vi anser atl grundutbildningför vuxna och möjligheter för alla att skaffa sig grundskolekompetens börprioriteras inom den kommunala vuxenutbildningen. måste komvux organiserasså flexibelt alt man kan möta morgondagens krav. Undervisningen i ungdomsskolanbör så långt som möjligt undgå besparingar En omdisponering av resurserna förvuxenutbildning blir därför av finansiella skäl nödvändig. Vi föreslår enbesparing på anslaget lill komvux med 75 milj. kr Jag beklagar all utskottet inte tillstyrkt vårt yrkande omomfördelning mellan kommunramarna. Med ett friare system skapar viförutsättningar för elt mer ändamålsenligt utnyttjande av våra resurser Vi föreslår även besparingar på anslaget tillstudieförbunden, besparingar som uppgår lill 175 milj. kr I detta sammanhangvill jag erinra om att de besparingar som vi föreslår skall användas tillskattesänkningar Med mer pengar i plånboken kan den enskilde själv bestämma vadhan eller hon vill lägga sina pengar på. som vi gör besparingar på anslagettill studieförbunden vill jag också understryka viklen av att bidragsgivningenutformas så, att den ger studieförbunden största möjliga frihet atl självautforma sin verksamhet och atl studieförbunden får jämförbara arbetsvillkor Studieförbunden har möjlighet att arrangera cirklardär varje sam-marikomsl innehåller Denna möjhghet är dockbegränsad genom att inte alla sammankomster i en enskild cirkel får ha dennalängd. En sådan begränsning fyller enligt vår mening ingen funktion. I ställetförhindras en ur pedagogisk synvinkel ändamålsenlig organisation av vissaverksamheter. Vi föreslår att studieförbunden får rätt att organisera sammankomsterom fyra limmar så länge som verksamheten ryms inom den ekonomiska ram som riksdagenbeslutar Statsbidraget lill kursplanebundna universitetscirklar äravskaffat . Dessa studiecirklar fungerade på elt utmärktsätt som spri- dåre avakademisk bildning och utbildning. Därför föreslår vi att kursplanebundnauniversiielscirklar återigen skall bli berättigade till statsbidrag. Studieförbunden erhåller bidrag från föratt genomföra kulturarrangemang. Det nuvarande systemet är kostnadsdrivande påett olyckligt säll. Del beror på att bidraget fördelas mellan studieförbunden irelation lill redovisade kostnader Stödets utformning bör därför förändras. i ställel tilldelas en kostnadsram inom vilken detsjälvständigt fick utforma sin verksamhet och besluta om vilka områden som satsa på, skulle mycket vara vunnet. I reservation 31 tar vi upp reglerna för bidragsberäkningtill folkhögskolorna. Del nuvarande statsbidraget utgår med samma belopp perelevvecka, oavsett hur långa eller korta kurserna är. Det är därför mycketlönsamt att anordna många korta kurser, vilket oftast sker i samarbete med enfacklig organisation eller ett studieförbund, där stals- och landstingsbidragtillsammans med deltagaravgifter ger skolan en ansenlig vinst. Flertalet avdessa kurser är två lill långa. Atl statsbidrag skall utgå ograveratlill sådana korlkurser måste starkt ifrågasättas, när de folkhögskolor somefter bästa förmåga söker följa folkhögskoleförordningens bestämmelser omlånga, allmänna kurser tvingas driva verksamheten med underskott. Vi föreslår,för alt skapa en större rättvisa mellan skolorna, atl man minskar statsbidragettill kurser som pågår . Det är glädjande att vi blev överens i utskottet ochdärmed skapade förutsättningar för folkhögskolorna alt även taemot studerande från de nordiska länderna. Däremot är jag besviken på att viinte kunde komma överens om alt skulle la ett initiativ till att,exempelvis genom försorg, ordna ett "clearingsystem"mellan de nordiska länderna och därmed öka möjligheten för svenska elever attstudera i ett annat nordiskt land. När det till slut gäller statsbidraget till centralkursverksamhet anser vi alt de organisationer som får bidrag själva bör svaraför sina kostnader Vi kan inte finna några skäl till att staten skallfinansiera denna verksamhet, och därför föreslår vi en besparing på deltaanslag med 41,4 milj. kr Med det anförda yrkar jag bifall till de reservationer därmoderata företrädare deltagit. AnL 90CARL-JOHAN (); Sedan urminnes tider har det varit så,att den unga generationen har lärt av den äldre. Utbildningsklyftan harfunnits mellan barnens och de vuxnas erfarenhet. Den äldre generationen kändeansvar för att överbrygga den klyftan. Vi vet hur barnen studerade föräldrarnasarbete och därigenom lärde sig deras yrke. Del är alltså ganska naturligt atlmånga yrken har gått från föräldrar lill barn. Kunskapenfanns hos de äldre. Det var sällsynt att de unga kunde mer än de äldre. kom den svenska folkskolan till.Den var ett uttryck för den äldre generationens ansvar för en organiseradstudiegång för barnen, men också uttryck för den svenska statens ambition atthöja kunskapsnivån för hela nationen. Alltsedan dess har vi svenskar varitstolta och glada över alt vikunnat utveckla ungdomsskolan mer och mer går nästan alla svenska ungdomar iskola åtminstone elva år Många av barnen som gick i den svenskafolkskolan kom hem med kunskaper som var nya inte bara för dem, ulanockså för hela familjen. Många föräldrar fick erfara alt deras barn var deförsta i släkten som lärde sig läsa. Barnens läskunnighet blev en stortillgång i familjen, men den var också ett problem. Det uppstod en utbildningsklyfta av nytt slag i delsvenska samhället. hade klyftan alltid inneburit all de unga försöktenå de vuxnas kunskap. blev det de vuxna som saknade den unga generationensnyvunna kunskap. På den vägen är det. Allteftersom ungdomskolan utvecklatshar de äldre generationerna nödgats konstatera att de inte "hängermed". Därför är vuxenutbildningen så oerhörtvikfig. Därför skall vi visa vårt ansvar för de vuxna grupper som längtar efteralt "läsa i fatt" på områden som känns viktiga. I regeringens budgetproposition kan vi läsa atl regeringenräknar med att 1991 presentera ell program för vuxenutbildningen "på kortoch lång sikt", som det slår. Det är bra. skall med entusiasmdella i ett utvecklingsarbete för en alll bättre vuxenutbildning. Inför besluten med anknytning fill det nu aktuellabetänkandet från utbildningsutskottet skall jag kommentera några punkter I reservation nr 4 föreslår några äridririgarav arislaget fill komvux - kommurial utbildning för vuxna. Vi anser atl särvuxskall få större resurser Särvux skall ge vuxna psykiskt utveckhngsstördamöjlighet att skaffa sig kunskaper som motsvarar dem som ges i grundsärskolan.Folkpartiet lycker alt del är mycket viktigt atl vi ger de psykisktulvecklinggsstörda så stora chanser till studier som möjligt. Den gruppenhamnar lätt i "det glömda ". Därför föreslår vi i reservationen att ytterligare 30milj. kr tillförs särvux, sä att ytterligare ca kananvändas där. vill vi spara 9 milj. kr på komvux"vanliga" gymnasieskolekurser. De pengarna vill vi i slället användaför insatser inom folkhögskolan, vilkel framgår av andra reservationer 1 reservation 7 föreslår attkommunerna själva skall få avgöra hur stor andel av komvuxresurserna som skallanvändas för teoretiska resp. yrkesinriktade kurser på gymnasienivå. Regeringenoch utskottets majoritet lycks anse alt länskolnämnderna är bäst på att göraden fördelningen. anser att varje kommun själv är bäst på attplanera sin egen komvux. har föreslagit att skalllåta ett antal kommuner pröva friare former för uppsökande verksamhet och förfinansiering av komvuxkurserna. Reservation nr 8 handlar om del. Tyvärr får viinte stöd för del från någol annat parti i . Jag tycker atl det ärmärkligt att man inte vågar satsa ens på litet försöksverksamhet. Jusl den dag del här betänkandet varuppsatt fill debatt i kammaren fick vi i vår post information frånFolkbildningsförbundet som är samarbelsorgan för bl.a. alla studieförbunden.Det arbete som bedrivs underFolkbildningsförbundets "paraply" har stor betydelse för alt ge vuxnamöjlighet till studier och till utbyte av erfarenhet. Jag skall visa en orättvisa när del gäller statens bidragtill komvux och studieförbund. Regeringen får i budgetpropositionen bära den kommunalavuxenutbildningens kostnadsökningar orsakade av löneförhandlingarna. Statensbidrag lill vuxenutbildning uppräknas med - trots atlinga reformer irigår i förslaget. Studieförbunden är utsatta för samma kostnadsutvecklingsom den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen finner dock inte anledning attkompensera detta med mer än eri ca 4-procentig ökning av statsbidraget. Vianser att detta är ett svek mol studieförbunden med tanke på att dessaföregående år lojalt ställde sig bakom beslutet om fast ram under entreårsperiod för de s.k högschablonlimmarna. Förhoppningen var alt dennabegränsning av timantalet skulle ge utrymme för att anpassa statsbidraget tillulvecklingen av konsumentprisindex. Medan vuxenutbildning får full täckning föravtalsförhandlingarnas följder förväntas studieförbunden finansiera sina ökadekostnader genom dellagarrias avgifter Del är elt direkt hot molfolkbildriingens insatser för belalningssvaga och eftersatta grupper Det är viktigt att folkbildningsorganisalionernas utbudkan erbjudas alla -inte bara dem som har råd all betala höga deltagaravgifterOm delta skall bli möjligt måste det bli bättre balans mellan anslagen till denkommunala vuxenutbildningen och bidragen till studieförbundeu. Jag skall uppehålla mig litet vid fördelningenav bidragen till verksamheten för handikappade. Det är egentligen inte någonstor andel av statens anslag lill studieförbunden - 22,5 milj. kr - men jagutnyttjar den här anslagsfördelningen som "symbol" för enfördelningsmetod som jag ogillar Jag tycker atl de här pengarna alltför mycket fördelasefter resp. studieförbunds medlemsorganisationer blandhandikapporganisationerna, och för litet efter den verksamhet som bedrivsbland handikappade. Man får t.o.m. den uppfattningen atl fördelningsprincipernaär konstruerade för alt gynna det studieförbund som slår närmast delsocialdemokratiska partiet, nämligen ABF. Jag vet att det är myckel irriterande för mina vännerbland socialdemokraterna att höra mig säga della, men jag lycker atl del är viktigtall påpeka sådana här tendenser Annars skulle ju socialdemokraterna kunna troatt även vi andra tycker att det är självklart att grupper som står närasocialdemokraterna skall gynnas speciellt. , har av samtliga studieförbunds verksamhet bland handikappade. De övriga 10studieförbunden delar på de återstående . När särskilda statsbidrag tillstudieförbundens verksamhet bland handikappade skall fördelas, går ändå ca 50%till Man säger atl ABF har så många medlemsorganisationer blandhandikapporganisationerna och att ABF därför måste utveckla så mycket mermaterial och ordna så mycket annat för de handikappades tillgång till studier Enligtsocialdemokrater, kommunister och miljöpartister i utbildningsutskottet måstedärför ABF ha mer pengar i förhållande till andra studieförbund, trots atl ABFbara har en liten del av den totala verksamheten för handikappade. Varjeobjektiv betraktare ställer sig frågande inför detta. Endast socialdemokrater- och i viss mån kommunister och miljöpartister - tycker att detta är rättvist,med socialdemokraternas mått mätt. Nogborde ni socialdemokrater förstå att vi åtminstone markerar vårt missnöje. ' Kort om folkhögskolorna. anser alt det har varit fel atlnytillkomna folkhögskolors verksamhet finansieras genom att övrigafolkhögskolors resurser minskas. Folkhögskolorna skulle behöva ca 7 milj. krytterligare för att få tillbaka det de fått lämna ifrån sig till nyligenstartade folkhögskolor föreslår i reservation 28 tillsammans medcenterri och vänslerpartiet kommunisterria att anslaget till folkhögskolornaskall ökas med det beloppet. Vigläder oss åt att utbildningsutskottet nu föreslår att 2 milj. kr skall anslåsför att svenska folkhögskolor skall kunna ta emot elever från de övriganordiska länderna. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer där folkpartister hörtill reservanterna. 1989/90:100 4 april1990 91 (c): Vi har i nog det mest utbyggda vuxenutbildningssyste met i världen.