prot · GD09105 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90:105 ingen som tvivlar på aft motorn i den för höga inflafionen och i övriga pro- blem i hög grad finns i . Det är därförsom det givetvis är angeläget attfå balans även i . Jag tror knappast att och Centralen nves eringss a j producerats i så snabb takt om def hade funnitsen invesferingsavgift 1987 eller t.o.m. 1986.Visst finns det möjligheter atf styra. Vi i är för den fria marknaden.Men tror jag att det är bättre med ekonomiska styrmedel änabsoluta administrativa förbud. Anf.78 () replik: Såsom har konstaterat i sin rapport, har inte den10-procentiga invesferingsavgiften och byggstoppet fått några som helsteffekter som var önskade, nämligen eft ökat bostadsbyggande och en uppbromsningav byggandet av kontorslokaler En viss bromsning av producerandet avkontorslokaler har i och för sig skett, och en fördyring avbyggandet. Denna fördyring är alls inte bra för vare sig Stockholmsområdeteller för landet. Dettaåterverkar på arbetsmarknaden infe bara i utan äveri i andradelar av landet. Byggarbetare från andra delar av landet utgör en stor hjälpäven för de mycket angelägna byggprojekt som går i gång i . Jagär mycket intresserad av att det finns förståelse för att Stockholmsområdetinte är direkt överhettat, utan att det utgör en gariska balanserad marknadoch att det t.o.m. finnns områden som infe har någon som helst överhettning.T.ex. och har infe någon som helst överhettning. Det finnsdelar som är överhettade, men de ligger centralt i . Tredje vice falmannen anmälde atf att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.79 (): Åven om vi i de gröna tillstyrker förslaget ominvesteringsskaft i dess huvuddrag, är våra mofiv helt andra och mer långlgåerideän regeringens. Vivill ha en varaktig dämpning av tillväxten i storstadsområdena. En sådandämpning skulle kunna åstadkommas om regeringen exempelvis uppmärksammadesignalerna från , SJ m.fl. om kraftiga nyinvesteringar i jämvägensinfrastruktur i området 50 till och om man, som ett annatexempel, skrinlade alla planer på ett bilinferno i Malmö-Lund-området i form aven bilbro över . Men regeringen har en mycket krokig hållning i dessafrågor Vi befarar att investeringsskatten mer har enbart en fiskal karraktärän ett verkligt och ärligt planstyrande syfte. Vihar ändå bedömt aff en utvidgning av den 10-procenfiga investeringsav giften till investeringsskaft och geografisk utvidgning till tjä nar våra mål om en humanekologisk samhällsutveckling. Vi vill dock föreslå aft skatten utvidgas till att gälla även det storstadsliknande området i västra 100 , så som och redanhar talat om. Utöverfarhågorna om vad som händer om det blir ett eländigt brobeslut i densocialdemokratiska partistyrelsen , dvs. ett beslut om en bro mellanMalmö och Köpenhamri, vill vi också anföra ett slags likställighetsprincip.Sätter man en så hög investeringsskatt som för och , kanman rimligen få eft visst överspill av verksamhet med sfor-stadskaraktär äventill Malmö-Lund-området. Det vill vi motverka, och vi vill stämma i bäcken pådetta sätt. KjellNordström är intressant här när han säger att om överhettningen inte minskar iframtiden så skulle man kunna överväga att införa någon typ avirivesteringsskatt äveri i Skårieområdet. Det sade han faktiskt, och det villjag uppmärksamma. JanStrömdahl tar dessutom upp tanken aft man skulle ha varieradeinve-steringsskatfer Jag vill utveckla det vidare här En varieradirivesteringsskatt har flera indirekt varit inne på här i debatten. De tankarnaväcktes bl.a. i samband med att byggintressenferna uppvaktade bostads- ocharbetsmarknadsutskotten i denna fråga. Jag lyckades då inte fåbostadsutskottet med på noterna och att över huvud taget diskutera varieradeinvesteringsskatfer, men tankarna förtjänar att vidarebefordras till regeringenoch ges en viss uppmärksamhet här i debatten. Tankarnastämmer även överens med idén om lägesavgift, som vi diskuterar och som skulleföra marknadsvinster tillbaka till samhället och inte till enskildabyggaktörer, vilka orättmätigt kan sko sig på samhällets planering av centralaknutpunkter, terminaler och attraktiva kommunikationsleder Enjämn invesleringsskatt på över hela storstadsområdet slår dock olyckligtmot perifiera delar I det avseendet kan jag delvis hålla med vad i sitt anförande, även om vi har disparata uppfattningar i övrigt.Samtidigt kan det finnas utrymme att ytterligare höja investerings-skaften iden konstlat överhettade s.k. Arlandakorridoren. Jaghar i bostadsutskottets yttrande anfört att en varierad skatteskala beroendepå geografiskt läge inom resp. storstadsområde skulle uppfattas som mera rimligav alla människor än den jämnt utsmefade tariffen skatt fråri minstakobbe i fill de centrala delarna i Arlandakorridoren. CarlFrick har anfört samma synpunkter i finansutskottets yttrande. Det är interimligt att exempelvis planerade japanska storhotell vid Nortull i Stockholminte behöver betala mer investeringsskatt än små svenska företag i ,eller Observera också att def välbelägna , somsnart kanske har höghastighetståg till , och , intebeläggs med någon investeririgsskatt alls. Hela förslaget är egentligerikoristigt. Investeringsskatleni de yttre delarna i alla våra tre s.k. storstadsområden bör enligt miltförslag begrärisas lill . De centrala delarna i , ,, , och bör få den 30-pro-ceritiga skatten, medanderi sjukligt överhettade Arlandakorridoren bör beläggas med 40 %irivesteringsskatt. måri rivningsarbeten och parkeringsanläggningar, som vi har tagit upp,medför högre kostnader än 5 milj. kr i investering, som är gränsen föririvesteririgsskatteris uttagaude, bör även sådana projekt beläggas med skatt. 8Riksdagens protokoll 1989/90:105 1989/90:105 Herrtalman! Jag yrkar bifall till reservationer i skatfeutskot- tetsbetänkande och önskar för regeringen framhålla den rimliga tanken om varierade nivåer på investeringsskatlen. Anf.80 (): höll med mig om aff det är fel att ha en enhetiigskattesats i . Jag tycker dock aft det är fel att över huvudtaget ta ut investeririgsskatt någonsfaris i landet. Jag vill emellertid pekapå ojämlikheterna i , eftersom det i centrala delarhar givits väldigt mycket bygglov. Omman tittar på den "sjukligt överhettade", som sade,s.k. Arlandakorridoren finrier man atf def och harinvesterats 4 616 milj. kr, dvs. , inkl. det som harskett på . Detta gäller främst tre kommuner På den södra sidan har detdäremot investerats Detta kan jämföras med Stockholmoch , som har fått investera nästan . Det är därför felatt säga att Arlandakorridoreri är sjukligt överhettad. Manskall också komma ihåg att vi nu har en vikande konjunktur. Det harkonjunkturinstitutet meddelat, och det har framgått om man läsertidningarna. Genom aff färdas i Arlandakorridoren kan man konstatera atf inteens alla fastigheter är uthyrda. Jag är rädd för att detta kommer att leda tillbakslag. Def kommer helt enkelt atf bli besvärligt för hela landet, och defkommer aff bli besvärligt även för . AriL81 (): Nej, , det finns fortfarande kvar några enstaka träd i den,som jag fortfarande hävdar, sjukligt överhettade Arlandakorridoren. Jag ärsjälv inte stockholmare, men enligt vad jag kan förstå beror de mycket störreinvesteringarna i de södra delarna av på att man har velatbalansera de stora utbyggnaderna i norra delen av . Av dessa åttamiljarder måste, såvitt jag förstår, en anserilig del ha an-värits i områdetkririg . Det tycker jag också är ett mycket sjukt projekt från börjantill slut. Jagvill ändå säga något positivt i mitt genmäle. Jag tycker atf vi har haft endelvis nyanserad debatt om den här irivesteringsskatten. Jag tycker nästan attvi skulle kunria vara överens om att man borde ha en varierad invesleringsskatt,om man över huvud taget skall ha en sådan skatt. Det skulle uppfattas sommycket mera rimligt av allmänheten. Den socialdemokratiska regeringen hardäremot lagt fram ett ganska platt och fyrkantigt förslag i denna fråga. Anf,82 (): Om man nu ville få till stånd en utjämning skulle man inte ha tillåtitså mycket i centrala delar För aft komma upp i samma omfattning måste man läggaihop norr och söder och ytterligare litet till. Det rör sig således om väldigtmycket mer i den centrala delen. Jagtycker inte atf man skall ha någon invesferingsskatf över huvud taget. 102 Om man inte skulle ha haft någon investeringsskattalls tror jag att man hade fått en naturligutflyttning av många av de företag som ligger i och ärtrångbodda och har höga hyror De hade då kunnat flytta ut till andra delar avlänet, eftersom de skulle ha behövt det. Det är sannolikt att de skulle hahållit sig inom länet. Marknaden är sådan aff de kunde göra den omflyftriirigeri. 83 (): Om jag infe tidigare hade insett att och jag har heltolika utgångspunkter i denria debatt, skulle jag verkligen ha gjort def . Jagtycker att det är rikfigt att samhället agerar för att dra in de överhettademarkpriserna, som skapats just av samhällets egna åtgärder i form avplaneririg. har beslutat sig för att ha en mycket stor flygplats påArlanda och för atl ha mycket centrala organisationer, myndigheter,trafikterminaler osv. placerade i centrala delar av . Detta skapar enoerhörd intensitet i den här korridoren. Det är just när det gäller sådana avsamhället skapade fördelar som vi inte kan se rimligheten i att andra aktörerän just samhället skall ha glädje av och dra nytta av dem. Anf.84 (): Jag tycker i så fall att man skall skilja mellan den tillväxt som skeromkring den stora flygplatsen och den tillväxt som sker i anslutning tillStockholm, åtminstone när man analyserar detta. Däremot vill jag vidhålla atfjag tycker aft en invesferingsavgift slår snett och blint. Jag delar faktisktIvar uppfattning, nämligen att detta är direkt felaktigt i eft lägemed vikande konjunktur Anf.85 (): Jag håller med om aff vi borde ha en nyanserad diskussionom investeringsskatfens storlek i olika delar av lärief. Jag delar alltsåhennes uppfattning om att vissa centrala delar av är meröverhettade än andra delar och att detta socialdemokratiska förslag kan slåmycket hårt mot små och medelstora företag ute i mindre kommuner långt ut iStockholm län. Det är olyckligt. Det skulle leda till, som varinne på, eft ökat sovstadselände långt ut i , vilket infe kanvara lyckligt. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 1989/90:TU22 Lag omobeställbara posfförsändelser (prop. 1989/90:67) samt 1989/90:105 19 april1990 1989/90:BoU12 Awittringen i ochNorrbottens läns lappmarker Tredjevice talmannen konstaterade att inga talare var anmälda. (Beslut skulle fattasden .) 11 § Anslag tilllänsstyrelserna Föredrogs bostadsutskottets betänkande1989/90:BoU16 Anslag till länsstyrelserna (prop. 1989/90:100 delvis). Anf.86 (): Vi skall nu behandla bostadsutskottefs betänkande 16, i vilket fråganom anslag till länsstyrelserna tas upp. Betänkandet bygger på budgetpropositionensbil. 15 om anslag till länsstyrelserna och om verksamheten vidlärisstyrelserrias lantmäteriverksamhet. Åven 16 motioner som har väckts underden allmänna motionstiden behandlas i detta betänkande. Bostadsutskottettillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen. Med anledning av fyramotioner från socialdemokraterna, , vpk och föreslårutskottet att ger regeringen till känria vissa synpurikter vad gällerresursbehovet vid de sociala funktionerria vid lärisstyrelserna.Bostadsutskottet utgår i denna fråga från vad socialutskottet i ett yttrandehar anfört. Övrigai betänkandet behandlade motioner avstyrks av utskottet. Det gäller elt parcentermotioner - en partimolion och en kommiffémotion. Till betänkandet hardet fogats elva reservationer, och fyra av dessa är ceriterreser-vationer Jagskall kommeritera de tre principiellt viktigaste av dessa reservafioner. Reservation1 bygger på vår partimotion, i vilken vi redovisar vår principiella syn pådemokrati på länsnivå. Reservafionen mynnar ut i ett krav på att det beslut omsamordnad lärisförvaltning som riksdageri fattade skall upphävas.Detta beslut går nämligen stick i stäv mot vår principiella syn och innebär ettfjärmande från en breddning av demokratin på länsnivå. Denna reform skall trädai kraft . Def finris därför gott om tid för riksdageri aft ändrakurs och riva upp beslutet och söka en mer demokratisk lösnirig avlänsförvaltningens organisatiori. Vårtkrav utgår från vår principiella syn på demokratin över huvud taget. Tredjevice talmanneri uttryckte detta på eft riktigt sätt , nämligen attdemokratin inte är något för alltid givet, utan ständigt måste erövras på nytt.Det gäller inte minst demokratin på länsnivå, där det aldrig någonsin har varitfull demokrati. Förnärvarande har vi, och har haft , två organ, dels lands-firigettill vilket demokratiska val sker, dels lärisstyrelseri som utgår frårire-geringsmakten. är regeringens förlängda arm ut i läuen. Detfinns en rad motiv för aft ändra denna organisation. För det första är denklart odemokratisk. Det sker en centralstyrning från statsmakterna och länen som rimmar myckelilla med det brukarinflytande och den decentrali-seririg av makt, struktur ochinflytande som diskuteras på alla andra områden i samhället . För detandra avviker detta system helt klart från det demokratiska sysfem som äruppbyggt dels på primärkommuual riivå, dels pä riksnivå, där organisationenutgår från principen med allmänna val och där det är företrädarna förmedborgarna som fattar de beslut på dessa nivåer som angår medborgarna. Men pålänsriivå är organisationen klart avvikande jämfört med förhållaridet på deandra två nivåerna. Fördet tredje innebär det ett dubbelkommando och dubbelarbete. Landslingen harfått vidgade uppgifter och de debatterar flera frågor om närings-livsulövningoch om den allmänna beredskapen när det gäller näringslivets ulveckling. Ochdebatten sträcker sig över det mesta. Parallellt har också länsstyrelserna fåttvidgade uppgifter och har expanderat över nya områden, även av allmänpolitiskkaraktär Det gäller t.ex. samhällsplanering och miljövård. I realiteten finnsdet två organ på flera områden. Låt mig peka på t.ex. utbildningen ochlandstingets ansvar för gymnasieutbildriirigeri å ena sidan och den statligalänsskolnåmnden å den andra. Vi har landstingens sociala nämnder med ansvarför vissa sociala frågor och sjukvården å den ena sidan, och vi har den socialaenheten på länsstyrelserna å den andra. Vi har landstirigens engagemang iutvecklingsfonderna å den ena sidan, och vi har på länsstyrelserna denregionala ekonomiska enheten som handlägger glesbygdsstöd ochnäringslivsinsatser i övrigt å den andra. Pålandstingssidan har vi också landstingens och kommunernas engagemang när detgäller kommunikationerna i länstrafikbolagen å den ena sidan. Å den aridrasidan har vi länsvägsriämnderna inom ansvarsområde. Det firirisalltså en rad dubbelarbete i detta sammanhang. Omvi irite hade haft det här systemet är jag övertygad om att ingen skulle ha kommit på idén att bygga upp en sådan modell för demokratin pålänsnivå. Jagsaknar en författningsdebatt i det här landet tillbaka. Vi hade enlivlig debatt om inte mirist lärisdemokratifrågorna . Dåställde och också upp bakom den principiella syn som vii har haft. Def fanris även socialdemokratiska röster somuttalade sympati för detta. Meu riu har debatten svängt. har vi enadministrativ debatt, där det i stort sett är administratörer som för debattenom på vilket sätt vi lättast skall kunna administrera länen och naturligtvisha ett grepp om hur utvecklingen fortskrider från den centrala statsmakten.Det är, som jag ser det, ur demokratisk synpuukt, en mycket oroande ochalarmerande utveckhng. Inteminsl tycker jag att det är allvariigt, om man nu ser på det engagemang påfolkrörelsesidan som det statsbärande partiet ändå har haft tidigare, om manså alt säga tar över och stöttar den typen av debatter Jag tror att vi alla sompolitiker måste fråga oss varför det finns ett polifikerförakt , varfördet hos de breda folkgrupperna är så lågt intresse och engagemang församhällsfrågor, för frågor som angår dem själva närmast. Mycketav detta bottnar naturligtvis i att man inte kan påverka utvecklingen. Därmedblir det mesta som händer anonymt, man engagerar sig inte. Detta ärnaturligtvis en mycket allvariig utveckling. 1989/90:105 19 april1990 Jaghade förmånen att delta i ett radioprogram i radionsProgram I, som handlade om dessa frågor. I programmet gjorde man en intervjuoch frågade folk ute på gatan om de visste vad länsstyrelserna var och vad degjorde. Praktiskt taget ingen av de 10-15 tillfrågade hade någon aning om vadlänsstyrelserna sysslade med, trots att länsstyrelserna skall vara ettserviceorgan för just allmänheten i allmänhetens angelägenheter Jag tror aftom man hade gått ut och frågat vad landstingen sysslar med hade de flesta vetatatt de sysslar med sjukvård som angår många människors trygghet. Medeft sådant resultat måste man ställa sig frågan om det verkligen inte är dagsatt avveckla ett organ som i stort sett har funnits sedan tid men somfortfarande är så anonymt för svenska folket. Det visar att vi inte har någonsom helst demokrati på länsplanef. Vi har i vår motion yrkat på atf man skallstarta en parlamentarisk utredning som har till syfte att bygga upp ettdemokratiskt länsparlament. Man omvandlar landsfingen, som är de demokratiskaorganen på länsnivå, till verkliga länsparlament och lägger därmed nedlärisstyrelserna. Ireservation 2 far vi upp länsnämndorganisafionen. Nämnderna kom till i eftbeslut som vi tycker var olyckligt genom en kompromiss mellan socialdemokraterna,och . Det innebär aft allting kan centraliseras fill enlänsstyrelse utan atf några länsnämnder tillsätts och atf självfår avgöra vilka man i så fall skall ha i nämnderna. Vi tycker att det är ettklart avsteg från vägen mot länsdemokrati. Vi förordar atf man skall ha minsttre obligatoriska nämnder inrättade och atf def är landstingen som skall utseledamöterna. Detta tar vi alltså upp i reservation 2. Ireservation 4 slutligen, herr talman, berör vi kulfurmiljöenheternas resursbehov.Vi delar den uppfattning som har förf fram, nämligen affresurserna är klart otillräckliga. Vi tillstyrker förslaget om aft manskall inrätta ytterligare fem tjänster på det området. Meddef anförda ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 4 samti övrigt bifall till utskottets hemställan. AnL 87 (): Trots förhoppning bedömer jag det så aft den här reformennu kommer att gå igenom. Därför blir det kommande budgetåret ettomställningens år för länsstyrelserna. Det kariske är nyttigt. Den 1 juli 1991skall reformeringen av den statliga regionala förvaltningen vara genomförd.Tiden fram till dess, som ju är ganska knapp, kommer utöver det sedvanligalänsstyrelsearbetet därför atf präglas av arbetet med den nya organisafioricri. Länsstyrelsernahade inför årets äskanden betonat svårigheten att möta de sparkrav på somställts på förvaltningarna. Några län, som och , har enutveckhng som infe motsvaras av en ökad resurstilldelning. Andra län, t.ex.Kalmar, har en kostnadseftersläpning sedan uppdelningen mellanskattemyndigheten och som de inte lyckats komma till rätta med.En "riskförklaring" för uppemot tio tjänster har därför nyligenutfärdats. Regeringenhar vidhållit sparkravet, och vi har inte motsatt oss detta då beloppet, ca 30milj.kr, skall användas för kostnader i samband med förbe- redelser och genomförandeav den nya länsförvaltningen. Det är dock viktigt att man i det arbetet ocksåförsöker rätta till det som ekonomiskt gått fel i tidigareorganisationsreformer Somframhålls i budgetpropositionen är länsstyrelsernas verksamhet mångskiftande.Det blir därför många enheter med olika specialiteter blir dessa enheterganska små. Det är inte lätt att överföra arbetsuppgifter från en enhet annan. Därför är rationaliseringskravet infe alltid så enkelt att uppfyllaför länsstyrelserna även om man försöker. Desenaste åren har särskilt två områden fått förstärkta resurser, trots debesparingar som genomförts. Det ena området är miljövården, därnafurvårdsenheterna fick en välbehövlig förstärkning med inriktningmot miljöskyddet. har inte ansett detta vara tillräckligt, utan hari år yrkat på ytterligare 20 milj.kr särskilt för den s.k. gröna naturvården.Resurserna är ansträngda, och man överväger t.ex. i mitt hemlän att slopa fleranaturreservat på grund av bristande kapacitet att sköta dem. Införomställningen av jordbrukspolitiken är det också rimligt att länsstyrelsernahar de nödvändiga resurserna för att medverka till ett fortsatt öppetkulturlandskap. Därför yrkar jag bifall till reservationerna 5 och 10. Detandra området som förstärks är kulturmiljön. Det hadenaturligtvis varit önskvärt att ännu fler län hade fått detta tillskott. Frånlokalpatriotisk synpunkt är jag naturligtvis glad att tjänsten som biträdandelänsantikvarie i län nu permanentas. I ett län så rikt framför allt påarkeologiska fornminnen har denna utökning varit starkt efterfrågad. Länsstyrelsernasverksamhet är, som jag tidigare framhållit, mångskiftande. ären enhet som kanske inte så många kommer i kontakt med. Jag tror dock inte attlänsstyrelserna är fullt så anonyma som här påstår Iritervjuerkau vara ganska bedrägliga. Jag hörde en radiointervju där manfrågade en ung kvinna här i om hon visste vad var Dåsvarade hon: Jag har hört ordet. Det här med kunskaper kan ju verkligen varalitet olika. Jag tror att många känner till länsstyrelsernas arbete framförallt inom miljöfrågorna. Föraff återgå till handelsregistret: Den som vill starta en firma måste registrerasdär för att kunna få andra erforderliga tillstånd och för att t.ex. kunnatillgodoräkna sig ingående moms. är väntetiden i fleramånader, som också framhåUits av motionären . Lagutskottetinstämmer i huvudsak med motionären men vill att försöker klaraav ärendebalansen genom organisatoriska åtgärder Om detta irite lyckas, börharidelsregistret ges ökade resurser, skriver lagutskottet. Bostadsutskottetsmajoritet accepterade lagutskoftets yttrande. Vi i tycker iriteatt det är tillfredsställande med ett sådant myndighetshiri-der förnäringsidkare aff utöva sin verksamhet. De belopp som inbetalas förregistreringar bör få användas inom för atf förstärka handelsregistretsresurser och därmed ge möjlighet för den som vill starta en firma att snabbt fåsin registrering. Jag yrkar därför bifall till reservation 9. Vidare vill jag uttala tillfredsställelsen över att utskottet medanledning av bl.a. motion So625 ger regeringen till känna vad somanförts om förstärkningar för att tillgodose resursbehovet vid de sociala 1989/90:105 19 april1990 1989/90:105 19 april1990 Jag förutsätter alt detta tas ad notam i det kommandereformeringsarbetet. Avslutningsvisvill jag säga alt jag inte tycker atf vi nu har läge för enför-fattningsdebaft. Det var kanske inte heller mening att viskulle föra den här , även om han naturligtvis gärna ville göra det föratt få fill stånd en ändring i förslaget om en lärisstyrelsereform. Jag har accepteratdenna reform. Jag tror atf den leder till en spännande och bra förnyelse avlänsstyrelserna. Jag kan infe heller instämma i den beskrivning av dubbelarbetetsom gjorde. Men som i alla sådana här sammanhang måste manbetoria betydelsen av samarbete mellan de olika myndigheterna, och det ärnågot som ytterligare måste framhållas i det kommande reformeringsarbetet. Anf.88 () replik: var det inte så illa att man inte visste vad ordet "länsstyrelse"betydde. Det var inte i utan i som man hade gått ut och ställtfrågor, och i ligger ju residenset och ganska riäramedborgarna. Jag förstår att det kanske hade varit svårare i . Jagtycker att det är ett klent motiv för aff acceptera en sådan här organisatioriatt riågon har hört namnet på den, även om vederbörande inte vet vad detbetyder Det är aft ställa litet väl låga krav på breddning och fördjupning avdemokratin. Defvar egenfligen inte defta som jag begärde ordet för om att denna organisation, som skulle kosta 30 milj. kr, skulle blinyttig. Jag tycker att def hade varit bättre aft använda dessa pengar - dethade säkerligen inte behövt gå åt så mycket - för att få fill stånd endecentralisering.