prot · GD09106 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:106 Talmannen meddelade atl GöstaBohman (m) denna dag återtagit sin plats i , varigenom MikaelOdenbergs tjänstgöring som ersättare upphört. 2§ Svar på interpellationerna 1989/90:152 och 160 omenergipolitiken AnL 1 Statsminister ; har till mig ställt vissafrågor som rör den planerade energipoliliska propositionen, Guririar har i en interpellation lill industriministernställl vissa frågor om energipolitiken som har nära samband med de frågor somBengl har tagit upp. Jag har kommit överens med industriministern omatt jag skall besvara båda interpellationerna i ett gemensamt svar Jag vill börja med atl konstalera alt svenska folketentydigt har uttalat atl kärnkraflen inte bör vara en långsiktig lösning avenergiförsörjningen. En majoritet av de röstande 1980uttalade sig för all kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig medhänsyn till behovet av elektrisk krafl för att upprätthålla sysselsättning ochvälfärd. Enighet rådde om alt ingen ytterligare utbyggnad av kärnkraften skulleske utöver de tolv reaktorer som var i drift, färdiga eller under arbete. Linje 2 fick flest röster i folkomröstningen. I detprogram som linje 2 publicerade inför folkomröstningen angavs bl.a. atl1980-talel skulle utnyttjas för alt bygga upp kunskap om teknik förenergihushållning och energitillförsel. Denna kunskap skall under 1990-taletsuccessivt,las i praktisk användning för att bl.a, ersätta den kärnkrafl somlas ur drift mot slutet av årtiondet. skall den nyatekniken utnyttjas för atl ersätta de resterande kärnkraftverken. riksdagsbeslut slogs fast all den sistareaktorn skulle stängas . I enlighet med linje 2:s strategibeslutades att skall utnyttjas lill alt utvecklaenergisystemet så att uthålliga energikällor kari svara förhuvuddelen av energiförsörjningen. Riksdagenbeslutade alt kärnkraftsavvecklingen skall inledas med prolokoU 1989/90:106 att enförsta reaktor tas ur drift och en andra , en i Ringhalsverketoch en i . I samband med beslutet begärde enredovisning är 1990 av de åtgärder som måste vidtas för atl avvecklingen av detvå kärnkraftsreaklorerna inte skall resultera i elbrist eller osäkertillförsel vid mitten av 1990-lalet.Vidare uttalade att regeringenför borde redovisa en bedömning av de samhällsekonomiska kostnadernaför avvecklingen på grundval av elt så aktuellt material som möjligt. Riksdagenbetonade också vikten av atl statsmakterna värnar om den elintensiva industrinslångsiktiga överlevnadsmöjligheter Del systematiska arbete som har genomförts och som pågårför alt ställa om vårt energisystem ger resultat. Vårt energisystem är i dagbetydligt mer flexibelt och mindre miljöstörande än sedan.Oljeberoendet har minskat krafiigt, från lill drygt 40 %av energiförsörjningen. Användningen av inhemska bränslen har ökat med mer än30 %. Utsläppen av försurande ämnen från energisystemet har minskat, svavelutsläppenmed och kväveoxidulsläppen med . Betydande resurser har satsats för atl utveckla förnybaraenergislag som biobränslen, vind och sol lill ekonomiskt bärkraftigaalternativ. Efter hand kan dessa energikällor komma att spela en större roll idet svenska energisystemet. Främst vad gäller storskalig vindkraft ochsolenergi återstår dock en del utvecklingsarbete innan konkurrensen med fossilabränslen kan . Goda resultat har även uppnåtts vad gäller energi- ochelhushållning. Det finns dock fortfarande en rad hinder för alt arbetet medenergieffektivisering skall skjuta fart. Ny eleffektiv teknik behöverutvecklas. Andra brister är bl.a. bristande information och svagföretagsekonomisk lönsamhet för investeringar i energieffekliv teknik. SomBengt påpekar har prissättningen på elmarknaden härvid en storbelydelse. Ett omfattande utredningsarbete pågår inför denenergipolitiska proposition som regeringen avser att förelägga i höst.Några vikliga utredningar har redan överlämnats till regeringen. Jag vill härhell korl redovisa några centrala slutsatser av utredningarna. nämner utredningen 90. EL 90 harkonstaterat att den elintensiva industrins konkurrenskraft i hög grad beror påfaktorer som principen för prissättning av el och restriktioner för utbyggnadav ny kraft. Utredningen har bl.a. dragit slutsatsen att målsättningen attbehålla koldioxidutsläppen på en oförändrad nivå enligt uttalandeår skulle leda till mycket slora problem för elkonsumenterna, och dåfrämst för de elintensiva arbetsställena. Utredningen har vidare förordat enomfattande utbyggnad av vindkraft och en utbyggnad av vattenkraft i hillillsoul-byggda älvar Slutligen avråder EL 90 från en prissättning av el som lederlill priser kring nivån för en långsiktig marginalkostnad. redovisade statens naturvårdsverkoch statens energiverk sin utredning om ett miljöanpassat energisystem.Studien visar alt genomgripande förändringar i energisystemet och i helaekonomin krävs om samtliga uppställda miljömål skall nås. En viktig slutsatssom kan dras av studien är alt det är mycket svårt och knappast menirigsfulllför ett enskilt land all helt isolerat begränsa koldioxidutsläppen. redovisade regeringsuppdraget all ul- reda desamhällsekonomiska kostnaderna som blir följden av atl två kärnkraftsreakiorerlas ur drift aren 1995 och 1996. Enligt utredningen är de samhällsekonomiskakostnaderna för att ta två reaktorer ur drift omkring 3-5miljarder kronor Dessa kostnadsuppgifter är dock baserade på fleraosäkra antaganden. Del gäller främst miljökostnaderna, vilka enligtenergiverket utgör ungefär hälften av de beräknade samhällsekonomiskakostnaderna. Vidare har Elmarknadsrapportredovisat prognoser över elanvändningen fram lill mitten av 1990-lalel. Enviktig iakttagelse i rapporten är att det råder slor osäkerhet om utvecklingenpå elmarknaden under 1990-lalet. Allt talar emellertid för alt elbehovet kommeralt öka, även om ökningstakten dämpas. pekar särskilt på prisetsbetydelse för elanvändningen. har även utrett möjlighelerna lillenergihushållning. Beräkningar som redovisas i energiverkels rapportEffektivare elanvändning pekar på alt det finns en potential för eneffektivisering av den årliga elanvändningen och ersättning av el med andraenergibärare som uppgår lill fram lill mitten av 1990-talel,Tillväxlen i ekonomin och behoven inom olika sektorer kan dock leda till attden totala elanvändningen ökar , även om möjligheterna tilleffektivisering och elersättning beaktas. Del bör påpekas att ävenbedömningarna om elanvändning och hushållning innehåller stora osäkerheter Energipolitiken skall medverka lill välfärd och trygghet.Den skall genom en säker tillförsel av energi bidra till att målen om en socialoch ekonomisk ulveckling samt full sysselsältriirig kari nås. Energipolitikenskall utformas med utgångspunkt i vad natur och miljö kan bära. Elförsörjningen måste utformas så atl de energipoliliskamålen nås. Den elinlensiva industrin måsle tillförsäkras rimliga konkurrensvillkorsamtidigt som kärnkraflsavvecklingen genomförs. Detta ställer krav på en säkertillgång till el till ell rimligt pris. De ekonomiskt försvarbara möjigheterna lill elhushållningoch eleffektivi-sering måste las lill vara. Möjlighelerna därtill är goda. På lillförséisidan finns del goda möjligheter atltillskapa ny miljövänlig elproduktion under 1990-lalel. Kraflvärme - särskiltkraftvärme baserad på biobränslen - saml vindkraft bör byggas ut så långt somdet är tekniskt möjligt och ekonomiskt försvarbart. Delsamma gäller denvattenkraft som kan byggas ut inom ramen för de av fastställdariktlinjerna för vattenkraftens utbyggnad. I den kommande energipolitiska propositionen kommer attföreslås ett stöd till miljövänlig elproduktion. Biobränslebaserad kraflvärmekommer att prioriteras. Osäkerheten är stor när det gäller elanvändningensutveckling . Kraftföretagen har därför behov av enprojektreserv. Tillstånd till en ytterligare utbyggnad utöver kraftvärme,vindkraft och planerad vattenkraft behöver lämnas. Fossileldad kraftproduktionblir då nödvändig. Naturgas är det fossila bränsle som från tekniska ochmiljömässiga utgångspunkter bedöms ha de bästa förutsättningarna härvidlag. Kraftproduktionger liksom all energiomvandling upphov till miljöstör- Prot.1989/90:106 ningar Den utbyggnad av elproduktionssyslemel som jag harskisserat gör det möjligt alt nå demiljöpolitiska målen avseende de försurande utsläp- 7 pen av svavel och kväveoxiderDäremot kommer utbyggnaden i konflikt p n erpe a- uttalandeatt koldioxidutsläppen inte får överstiga nivå. Utbyggnad avvattenkraft utöver vad som har tagits upp i den av beslutadevattenkraftplanen kan minska klimatpåverkan. En sådan utbyggnad kommeremellerlid i konflikt med naturresurslagen. har av regeringen begärt ett program för altminska utsläppen av koldioxid till vad naturen tål. En svensk strategi bör utgåfrån situation och från del inlernationella läget. En strategi bördärvid omfatta alla klimatpäverkande gaser och gälla alla samhällsområden. Klimalproblemen är globala. En genomgripandeklimatstrategi förutsätter därför en internatioriell samordning. kanvara pådrivande i detta arbete genom att självt stabilisera utsläppen frånområden som irite är utsatta för iriternaiionell konkurrens, exempelvisuppvärmning och viss trafik. För industrins del är def inte rimligt att begränsningarav koldioxidutsläppen sker snabbare än för andra lärider Begränsningar iSverige skulle nämligen, om de leder lill alt industrin flyttar sin verksamhetutomlands, inte bidra till att minska klimalproblemen. En sådan utflyttning kanockså bli följden av alltför hårda begränsningar av koldioxidutsläppen frånelproduktionen. led i en klimatstralegi kan vara all är berett allvidla långtgående begränsningar även på konkurrensutsatfa områden när andraländer är beredda atl göra delsamma. Del energipolitiska beslut som vi nu slår inför innebärsvåra avvägningar Del måsle utformas så all sysselsättning och välfärd kanbibehållas under hela kärnkraftsavvecklingen, som skall vara genomförd år 2010i enlighet med beslut. skall vi leva upp till högt ställdamiljöpolitiska mål. Energiinvesteringar på både användnings- ochlillförséisidan medför elt stort behov av resurser Investeringarna lar ocksålång till att genomföra. En inledning av kärnkraflsavvecklingen genom alt tvåaggregat tas ur drift innebär alt ca avkraftproduktionen bortfaller. bortfall liksom den ökning avelanvändningen som kan förutses även om hushållningspotenlialen utnyttjas måslei princip mötas med en utbyggnad av produktionskapaciteten. Ny kraftproduktionmedför att kostnaderna för all producera el ökar Prissättningen på elförutsätts bli sådan atl inte vår industri får högre kostnad för el än vad somgäller generellt för konkurrent-läriderna, eflersom priset på el i slorutsträckning sätts utifrån ell långsiktigt krav på lönsamhet i kraflinduslrin. Marginalkostnadsprissälining kan inte tillämpas i Sverigeså länge inte andra länder följer den principen. De bedömningar som kan göras på grundval av de framlagdautredningarna är all avgörande för våra möjligheter alt ställa omenergisystemet och fullfölja beslut om avveckling och samtidigtklara den elinlensiva industrins konkurrenskraft och välfärden är atl nuvarande principer för elprissättning bibehålls,vilket innebär att priset återspeglar den genomsnittliga kostnaden inkl. enrimlig avkastning. anhushållningspotenlialen tas till vara genom prisstyrande åtgärder ochstimulanser, anintroduktion av vindkraft och biobränslebaserad kraftvärmeproduktion stödsekonomiskt saml alt tillräcklig elproduktionskapacilel görs tillgänglig. Atl genomförakärnkraftsavvecklingen och bygga upp framtidens energi-syslem är ettlångsiktigt arbete, som kräver en bred samverkan i samhället. Det kommandeenergipolitiska beslutet måste slå sig över valperioderna för att ge godaplaneringsförutsättningar för industri, kraftproducenter och myndigheler. Detär därför angeläget att omställningen av energisystemet kan genomföras i eltbrett och stabilt parlamentariskt sarinförstånd. Jag kommer därför inom kortatt inbjuda partier lill överläggningar inför det kommandeenergipolitiska beslutet. 2 (); Jag ber att få tacka statsministern så mycket för svaret.Jag konstaterar alt också statsministern nu kommit till insikt om att de målsom har satt upp för energipolitiken inte är förenliga. Det är i ochför sig bra, för om man slutar alt blunda för målkonflikter så kan debatten blimer rationell. Den tidpunkten lycks vi nu ha nått. leder analys fram lill att man skallge upp koldioxidmålet och fullfölja den förlida avvecklingen av kärnkraften.Jag vill inte helt avvisa statsministerns invändningar mot koldioxidmålet somdel har kommit att formuleras. Men jag menar all det är orimligt och omoralisktatt låta koldioxidutsläppen öka som en följd av en förtida avstängning avkärnkraftverk som fungerar väl och som är säkra. Professor från var påutfrågningen i näringsutskottet och uppmanade dä riksdagatt stå fast vid koldioxidmålet. Del finns naturligtvis alllid en risk altvetenskapsmännen överdriver de faror som finns, men risken är precis lika storatl man underskattar farorna. Alt stänga av kärnkraftverk och låta det leda till ökadeutsläpp av koldioxid är, som sagt. inte moraliskt rimligt och försvagarSveriges position i de internalionella diskussioner där vi medverkar. Och intebara det. För atl skydda industrin när den förtida avvecklingen skallgenomföras vill ändra prissältningsprinciperna. Visserligensäger statsministern all han vill stä fast vid gällande prissältningsprinciper,men del är inte genomsnittskostnaderna som ligger lill grund förpriserna frän och andra kraftverk, utan det är kortsiktigamarginalkostnader plus vissa restriktioner med hänsyn till de förräntningskravsom ägarna ställer Jag har för säkerhets skull kontrollerat uppgiften medVattenfall så sent som för atl vara säker på att del är pädet sätt som jag påstår. Konsekvenserna av de nya prissättningsprinciperna, atlutgå från genomsnittskostnaderna, blir mycket allvarliga. Del innebär atlelhushållning lönar sig sämre och kanske t.o.m. blir olönsam. Det innebär atlny elproduktion inte lönar sig och att efterfrågan blir större än utbudet. nämnde själv Elmarknadsrapporlen, som 1* protokoll 1989/90:106 1989/90:106 20 april1990 alldeles haröverlämnat till regeringen. Man gör där bedömningen all medgenomsniltskostnadspriser kommer efterfrågan vid mitten av 90-talel atl varaungefär högre än om man tillämpar marginalkoslnadspri-ser motsvararnästan de två kärnkraftsreakiorer som regeririgen vill stänga av i millen på90-talet. Effektenav deri här prissätlningsmetoderi blir att regeringen kommer alt tvingasgenomföra ransoneririg av el eller ålägga Vatlerifall alt bygga ul olönsamkrafl för atl möta en alltför stor efterfrågan. Ovaripå allt della kommer slorasamhällsekonomiska kostnader på flera tiotal miljarder kronor som följer av denförtida avvecklingen. Mendet finns alternativ lill den här politiken. Man kan för del första med mycketgoll samvete avslå från den första avvecklingen, eflersom våra kärnkraftverkär säkra. Kärnkraftinspeklionen och strålskyddsinstitutel har alldeles nyligenöverlämnat en rapport till regeringen där delta är de bägge myndigheternasslutsats. Avvecklingen behöver av säkerhetsmässiga skäl inte börja förrän enbit in på nästa sekel. Fördet andra kan man låta priserna följa marginalkostnaderna - de kort-sikligamarginalkostnaderna, inte de långsikliga. Det innebär alt priserna successivtkommer att höjas och alt elhushållning, elsnål teknik och ny produktion kommeratt bli lönsam. Industriu får också en längre anpassningstid äri med deripolitik som regeringen nu förulskickar Fördel tredje får man med en sådan politik lid lill atl utveckla alternativen.Som själv konstaterar i interpellationssvaret har vi ännu inteden teknik som behövs för att ersätta kärnkraften med biobränslen ochvindkraft. I def korta perspektivet är det bara naturgas som slårlill förfogande, och om man använder den måste man ge upp koldioxid-målet. Omvi däremot avvaktar filt en bra bit in på nästa sekel med att ersättakärnkraften bör de miljövänliga alternativ slå lill buds som var enförutsättning i linje 2:s energipolitik. Numeddelar statsministern att han tänker iribjuda till överläggningar Det kankanske vara konstruktivt och bra. Men det förutsätter all del finns elt uns avgemensam syn alt utgå ifrån när de överläggningarna inleds. Efter det all jagläst iriterpellalionssvarel, och efler del alt jag lyssnat på statsministernoch kommentarerna sedan socialdemokraterna i går presenterat sin energirapport,är milt intryck att dessa överläggningar syftar till atl la reda på om detfinns något parti som i likhet med det socialdemokratiska är berett all övergekoldioxidmålet. Omdetta är syftet med överläggningarna kan jag redan nu meddela att det i så fallfrån sida inte finns något intresse av atl della i deöverläggningarna. Om regeringen däremot skulle vara beredd att ompröva denförlida avvecklingen av kärnkraften är vi beredda lill konstruktiva diskussionerom hur energipolitiken skall hanteras framöver. Ett besked på den punkten ärnödvändigt innan vi kan ge svar på frågan om överläggningar med regeringen omenergipolitiken är av något intresse. Jag vill därför uppmana statsministernall komplettera sitt interpellationssvar med atl också ge besked på denpunkten. AnL 3GUNNAR (): Jag ber alt få lacka statsministern försvaret på min interpellation. Tyvärr innebär del ingel annal än en förnyadstrid om energipolitiken och miljöpolitiken. Det är nämligen inte seriöst och förtjänar ingentrovärdighet när statsministern här ger sken av atlkärnkraflsavvecklingen kan genomföras som man möter det växaridebehovet av el med vindkraft, biobränslebaserad kraftvärmeproduktion och eltprissystem som kommer att förvandla elmarknaden lill en reglerad marknad därslöseri stimuleras och investeringar motverkas. Del är med förlov sagllöjeväckande att i det perspektivet hävda atl en utbyggnad av den fossilakraften - olja, kol och naturgas - bara skulle behövas som en projeklreserv. Uppenbarligen har den socialdemokratiska fyrmannagruppeninte kunnat föra socialdemokratin ett enda steg framåt. visar det sig är tillbaka vid Gå, eller mer exakt , då majoritet istrid mot socialdemokraternas vilja uttalade sig för ett tak förkoldixoidutsläppen. Det är för mig fullkomligt ofattbart attIngvar i strid med veteriskaplig expertis hellre offrar koldioxidlaketoch kamperi mot växthuseffekten än partilaktiken. Vi vet atlväxthuseffekten ställer mäusk-ligheten inför ett globall miljöhot som saknarmotsvarighet. Detta vet mycket väl. I en artikel i beskrev han de konsekvenser som följer av ökningen avväxthusgaser i vår atmosfär: "Temperaturhöjningarna kan få världshavensvallen all utvidga sig, vilket kan leda till höjda vattennivåer och allvarligaöversvämningar Temperaturhöjningarna kan också leda lill stora problem medtorka i många viktiga jordbruksområden och få andra negativa effekter"citerade vidare president som vid behandlingen avBrundtlandrapporten i FN;s generalförsamling begärt all få lala allra först ochdå hade sagl; "Om del stämmer det som står i Brundtlandrapporten omklimatfrågan, då upphör milt land all existera." : "Vi vet inte säkert vilka konsekvenserna blir Men möjlighetenatt konsekvenserna kan bli ödesdigra räcker" Samma person som skrev delta har här nu ikammareri föreslagit att skall ge upp koldioxidlaket, trots att hanvet atl koldioxidutsläppen svarar för av växthuseffekten, och trots atthan också vet alt kampen mot växthuseffekten inte kan föras utan att manbegränsar koldioxidutsläppen. Det är elt förslag till ett historiskt uniktbeslut i dess sämsta bemärkelse som nu lämnar lill riksdagen.Aldrig tidigare har vi i fattat ett medvetet beslut om alt ökamiljöfarliga utsläpp. Till råga på alll handlar del om utsläpp som vi under1970- och 1980-talen visat atl vi kan minska. Det är inte alls svårt för ell ensamt land atl minskakoldioxidutsläppen, vilket påstår i sill svar Vi har gjort det!Sedan 70-talels början har vi i minskat koldioxidutsläppen ,och vi har minskat svavel- och kväveoxidulsläppen. Del har inte skett som ettled i den socialdemokratiska omställningen av vårt energisystem, utan genom enpolitik som står i rakt motsatslällning till den politik som socialde- Prot.1989/90:106 mokraterna nu vill föra. 1 stället för atl kärnkraft skallersätta olja och fossila bränslen vill man nu att fossilabränslen skall ersätta kärnkrafl. ~, Även i ett inlernationelllperspektiv föreslår statsministern elt beslut som ar p tneipi - unikt historiskt sett. Det finnsmånga länder som inte har haft krafl och styrka attminska miljöfarliga utsläpp. Del finns andra som har nonchalerat olikamiljöfaror. Men det finns, såvitt jag vet. inget land som efter det att man harvisat att man kan minska miljöfarliga utsläpp fattal elt medvetet politisktbeslut för atl öka dem. Jag vet inte om statsministern kan rätta mig på denpunkten. Finns det något land som belett sig så fullkomligt miljöpolitisktbakvänt och omoraliskt? har rätt i all växthuseffektenenbart kan lösas genom internationell samverkan. Det är just detta som förslag så ansvarslöst. Det krävs nämligen alt de västligaindustriländerna samverkar. Men ett land som redan har satt upp ett tak ochvisat att man kan klara av alt hälla detta tak för koldixoidutsläppen skulle nugå ifrån detta tak, eflersom man prioriterar annat än kampen motväxthuseffekten. Vad ger detta för förutsättningar för en internationellsamverkan, som är svår? Förslaget om atl riva upp koldioxidlaketkommer att få en negativ symbolisk betydelse. En fråga av både energipolitisk och miljöpolitiskbetydelse som bör svara på är; Om del skapas en internationellmiljökonvention under 90-talel, kommer då atl kunna skriva under dennasamtidigt som har startat en utbyggnad av den fossila kraften för attersätta kärnkraften? EL 90 har visat att det kan komma att krävas en ökning avden fossila kraften som kommer att ge utsläpp motsvarande av dagensutsläppsnivå. Skulle då skrota dessa fossilkraftanläggningar innan dehar börjat användas? Eller skall ställa sig vid sidan om det inlernationellamiljösamarbetet? De frågorna skulle jag vilja ha svar på . AnL 4 (); Energifrågan står i fokus eftersom den är såviktig. Vi svenskar är energislösare. Vi svenskar har utformat skatte-ochavgiftssystem som gynnar slöseri av den anledningen att vi hitintills inte harvägt in de totala samhällskostnaderna i prissättningen av energi. Del hargjort atl energi är orimligt billig med hänsyn lagen lill de skador som enintensiv energianvändning medför. Del som är billigt används flitigt i enmarknadsekonomi. Mycket av den diskussion som förts har kommit atl röra sigom växthusgaserna och deras inverkan på klimat och miljö. Vi har fattat ettviktigt beslut, nämligen alt låsa utsläppsnivån lill del som gällde för 1988.Felet är alt detta inte räcker. Vi måste ned på helt andra nivåer för att kunnaklara miljömålen. noterade i sill anförande alt vi svenskarunnar oss dubbelt så stora koldioxidutsläpp som genomsnittet i världen. Om hans partikamrater och vänner bland moderalerna vore det allra minsta intresseradeav att komma till rätta med problemen med växthuseffekten, skulle de ha kommitmed förslag som tar sig an den största av alla utsläppskällor, nämligen väg-och flygtrafiken. Dessa stär för av de svenska utsläppen. Men avnågon obegriplig anledning ser vi inga förslag på dettaområde, dvs. inga förslagom sänkta hastigheter, drivmedelsskalter för flyg, föratt stimulera lill inköp av små bensinsnåla bilar och för att kraftigt bygga utden spårbundna kollektivtrafiken. Den slutsats som vi i kan dra avdetta kompakta ointresse för atl angripa växthusgaserna vid källan är altBengl och hans moderata kumpaner använder koldioxiden som enmurbräcka för atl komma förbi del klara utslaget från folkomröstningen omavveckling av kärnkraften. Ni är i god förening ense om alt varje avvecklad kWhkärnkrafts-el måste ersättas med ny producerad kraft som då måsle komma frånfossila bränslen. Det verkar som om och hans högerkumpaneraldrig har hört talas om effektiv energianvändning. Del förekommer inte ett ordfrån om detta.