prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — Bland ruinerna fanns tecken på att människor hadelevt där Vi hittade övergivna skor och i ett hus såg jag en pärm full meduppgifter om och fotografier på skolflickor 1 en underbar liten park lyste blåoch vita blommor på gräsmattan. Det var en underlig upplevelse som jag aldrigskall glömma. Irakierna sade att del var iranierna som hade bombat ochgasat ihjäl befolkningen i och sedan kommit till platsen för att hämtabyggnadsmaterial. Det vi såg var ju bara ruiner. Men det är bevisat atl det ärirakisk militär sorn har bombal staden, troligen för atl befolkningen integjort motstånd när iranierna försökte ta över Halabja ulan snarare stöddeangriparna. Situationenär ju så grotesk atl de irakiska kurderna stöder , medan de iranskakurderna stöder , på grund av att kurderna är förtryckta var de än bor Vi fick också se nya Halabja. Märkligt nog påminde migstaden om Ange-red i . Det är likformiga hus, breda gator och säkertväldigt rationellt, men del finns ingen kultur som har successivt byggts uppav invånarna själva där Många av de personer som vi mötte längtade tillbaka tillsina gamla hem, och det kunde man ju väl förslå. Men de irakiskaregeringsföreträdarna sade att det var osäkert att bo närmare gränsen än tremil, och därför fick kurderna inte bo där Presidenten var det tydligen inte sånoga med, för han hade byggt sig ett stort palats precis intill en by som hadetömts. Dessutom planeras turistanläggningar i området som skall konkurrera medSchweiz -förutsättningarna finns i form av underbar natur med snöklädda berg. Många av de irakiska kurderna har flytt lill Turkiel ochbefinner sig i flyktingläger där. I vissa fall har de utsatts för förgiftning.Det påstås också alt en irakisk delegation har besökt lägren för atl försöka fäflyktingarna atl flytta tillbaka till . Ingen har rätt att gå in i lägeroch försöka tvinga flyktingar atl flytta tillbaka. Det är flyktingens egen rättatl bestämma var han vill bo. Naturligtvis vore det bäst om de irakiska kurderna kundekomma tillbaka till , men då måste de också ha garantier för att inte bliförföljda eller torterade eller alt de "försvinner". FN borde kunnaställa upp och garantera säkerheten för kurderna, om de skulle välja att gåtillbaka till sina hemländer borde också la upp frågan och agera föratl sådana garantier utfästs. Vid diskussionerna i tog vid ellflertal tillfällen upp dödsstraffet, något som blev aktuellt , när vifick höra atl en brittisk journalist rned iranskt ursprung dömts lill döden.Del vore bra om , precis som den brittiska, kunde vädja lillden irakiska regeringen alt upphäva dödsdomen. En tredje konflikt, som jag kort skulle vilja ta upp,gäller Väslsahara. Västsaharierna vill också ha självbestämmande. Marockoockuperar deras land , och krig pågår sedan nästan likalänge. var det en gemensam uppslutning i FN för enfredsplan som går ut på atl västsaharierna själva skall få bestämma om de villtillhöra eller om de vill vara självständiga. Även har iprincip ställt upp på den planen, men kung har tyvärr inte hörsammatbeslutet ulan förhalar och förhalar hela frågan. Under liden pågår kriget medstora umbäranden för både del marockanska och det sahariska folket. Åven här bör aktivt verka för allfredsförhandlingarna kommer lill stånd. Över huvud tagel borde aktivtverka för alt man kan lösa konflikter på fredliga vägar och inte med vapen. AnL 35INGBRITT IRHAMMAR (c): 15 miljoner människor är på flyktutanför sitt lands gränser och miljoner människor ytterligare är på flyktinnanför det egna landels gränser De flyr undan förtryck, förföljelse, svält,krig och elände. Hur kan vi visa solidaritet med dessa utsatta människor, somhar del så svårt? En del flyr till vårt land och får asyl, men även om viskulle dubbla, tredubbla eller mångdubbla flyktingkvoten, vilket vi dessutominte har möjlighet och kapacitet för , så är det omöjligt alt lösa dessaproblem enbart genom ökat flyktingmottagande. I första hand måste vi försöka förebygga konflikter ochmotsättningar som resulterar i flyktingströmmar Till detta kommer också detviktiga arbetet med att i olika fora försöka påverka de länder och regimer, sompå olika sätt förtrycker folket, att respektera de mänskliga fri- ochrättigheterna. Vi drömmer alla om demokrati, en värld i fred och frihetför våra medmänniskor För att kunna uppnå detta måste respekten för demänskliga rättigheterna värnas och en rättvisare fördelning av jordensresurser uppnås. Det finns mycket atl göra på dessa områden. Världen är inte sågod, även om vi sett vissa ljuspunkter En sak vi kan göra är atlberätta för varandra och världen vad vi vet om förtryck och försöka skapainternationell opinion mot allehanda övergrepp. Över hela världen förföljs människor pä grund av politik,religion, etnisk tillhörighet och hudfärg. Människor försvinner ulanförklaringar hålles fängslade , utan att ha fåttnågon rättegång. I många länder användes tortyr och annan grym, omänsklig ochförnedrande behandling under såväl utredningstiden som under fängelsetiden.Människor döms lill döden utan att ha fått en rejäl chans att försvara sig.Det är inte ovanligt atl rättegångarna är summariska, enbart en formsak idirekt anslutning till avrättningen. har runt 120 länder kvardödsstraffet, även om alla dessa inte nu praktiserar dödsstraffet.Dödsstraffet måste bort. Trots hot och risker atl utsättas för repressalier, finnsen mängd människor i olika förtryckta länder, som vågar föra en fortsatt envisoch modig kamp för frihet och demokrati. Enskilda personer, såväl män somkvinnor har gjort och gör storartade insatser både i del tysta och utåt för attväcka omvärldens uppmärksamhet på grava brott mot de mänskliga rättigheterna. Han är eltmycket gott exempel på en frihetshjälte, som kämpar för människors likarättigheter emot det förhatliga apartheid i , ett system som är uniktbland världens förtryckarregimer. är det enda land som har hela sinkonstitution uppbyggd pä ett rastänkande. Enligt grundlag är detförbjudet och straffbelagt alt behandla en person med en annan hudfärg som sinjämlike. På det sättet har fem miljoner vita med europeisk bakgrund blivitherrefolk över 25 miljoner färgade och svarta. Visst ser vi ljusningar på olika håll i världen , enutveckling mot ett mera demokratiskt och rättvist system människor emellan. Jagtänker på perestrojkan och glasnost i öst, såväl i som i mängaandra östländer Mycket har sagts om del tidigare här . Också utvecklingeni till ett demokratiskt system är glädjande, liksom att demokratiska valnyligen hållils i . I har demokratiska val också hållils under FN;sövervakning. blir självständigt efter årtionden avsydafrikansk ockupation och förtryck. Dessa händelser väcker hopp införframtiden. Ävenfrisläppandet av och inger förhoppningarom ytterli- gareförändringar mot en demokratiseringsinriktning i . måste vidäremot konstatera atl del fortfarande råder undantagstillstånd i Sydafrika.Många politiska fångar finns. Föräldrar fortsätter att leta efter försvunnabarn. Barn, ner till , tas fortfarande i fängsligt förvar.Föräldrarna underrättas sällan om deras öde. Tortyr används mot de arresteradeoch fängslade. med frigivandet av bl.a. har det kommitrapporter om dödsskjutningar och polischocker mot demonstranter Nya dödsofferhar krävts . Ständigt sker nya bannlysningar avskrifter i . Men framför allt består den förhatliga rasdiskrimineringeni landet, och så länge den består måste bojkotten och sanktionerna motSydafrika beslå, ja t.o.m. effektiviseras, bl.a. vad gäller försöken altkringgå handelsbestämmelserna genom handel via tredje land. På andra håll i vår värld förföljs och förtrycksandra folkgrupper Jag tänker på västsaharierna, som taladeom, tibetanerna, eritreanerna, palestinierna och andra. Även jag var med i den delegation, bestående av femriksdagsledamöter från alla partier utom , som var på besök i alt med egna ögon se och bedöma under vilka förutsättningar det irakiskafolket lever och framför allt hur den kurdiska minoriteten behandlas. Denirakiska regimen hade, som sade, inbjudit oss som en följd avatt vi tidigare hade riklat kritik mot såväl som för derasbehandling av kurderna. Kritiken var grundad på det som vi fått se och höraunder vårt besök i de kurdiska flyktinglägren i . Positivt är att vi blev inbjudna, likaså är del positivtatl vi fick möjligheter att i huvudsak se och besöka de platser som vi i förväghade önskat besöka. Det enda som inte gick att arrangera, trots våra önskemål,var. som sade, just besök i fängelse och polisarrest.Tidspress var en faktor sorn bidrog till detta, men undanflykter ochundvikande svar och besked var andra faktorer Vi fick besked om att fängelset iMosul hade stängts och att del inte längre fanns några politiska fångar. Detvar en nyhet för oss! Något som var förfärligt att se var just alla de förstördakurdiska byarna längs gränserna till och . Men del hade faktisktäven förstörts och raserats byar längre in i landet. Schakimaskiner harutplånat t.o.m. ruinerna av tidigare samhällen. Inte ens religiösa och historiskaminnesmärken har sparats! Växtligheten har förgiftats i stora områden, ochbrunnar har enligt andra rapporter, täppts lill med cement. Vidare harfårbeståndet på tidigare 7 miljoner djur reducerats till 50 000, ochtiotusentals bikupor har förstörts, vilket har gjort slut på en tusenårigtradition. hade i stället tusentals kurder tvingats gå från sinabyar, marker och djur lill nybyggda byar på slätten, byar som inte gav dem demöjligheter de fidigare hade lill sjävförsörjande och sysselsättning. Arbetslöshetenvar därmed stor, och den kan inte, så som man gjorde, skyllas enbart påkriget. driver här en tvångsförflyltningspolitik som raserarde naturliga förutsättningarna till självförsörjande och gör att kurderna,helt i onödan, blir beroende av den irakiska staten för sin försörjning. Deersättningar som den irakiska regimen ger till kurderna för förstörda hus ochmarker räcker inte långt när del gäller att skapa en ny framtid i de nyasamhällena. byggnad avskolväsendel och sjukvården som har skelt hade varit möjlig även om människornahade fått bo kvar i sina gamla byar Det har vi bevis för från så många andraländer där man driver en aktiv regionalpolitik. De säkerhetspolitiska skäl som anförde förtvångsförflyttningarna, dvs. behovet även säkerhetspolitisk zon, klingadeväldigt falskt när vi kunde konstalera att presidentens sommarpalats byggdesinom denna säkerhets-zon. Ett turisthotell hade också byggts där redan innankriget var slut. Liknande motsägelsefulla besked fick vi när vi ställdefrågor inom andra områden. fick vi inga besked alls. T.ex. kunde ingaklarlägganden ges vad gäller olika fall av försvinnanden, politiska fångargasbombningar m.m. Elt klart besked fick vi. Myndigheterna påstod nämligenatt tortyr inte användes alls. Detta är närmast ett fall av skrattretandedesinformation med tanke på alla de bevis för och rapporter om hur illa fångaroch arresterade behandlas av regimen. Den irakiska regimen är en av de mest brutala ochrepressiva regimer som finns . Den torterar och dödar rutinmässigtpolitiska fångar Delta skriver Middle East Watch, en gren avmänniskorätlsorganisationen i , i en rapport sompublicerades så sent som i . Låt oss ändå hoppas atl del i finns en viljaatt börja en demokratisering i landet. I det sammanhanget vill jag uttalastarka tvivel över att man kommer att lyckas med detta så länge det i landetfinns en så stark personkull i fråga om presidenten som är fallet . Dennapersonkult ser jag som ett av de största hindren när det gäller alt kunnastarta en demokraliseringspro-cess i landet. Likheten med den personkult somfanns i tidigare under tid är skrämmande stor För alt den uttalade strävan efter en demokratisering iIrak skall bli trovärdig i omvärldens ögon fordras en uppriktighet, enödmjukhet och en strävan efter en korrekt hisloriebeskrivning, och detta harman hittintills inte visat tecken på atl vilja åstadkomma. Jag kan bara uttalaen förhoppning om att detta skall kunna bli möjligt. I har vi flera flyktingar från just men ocksåfrån och . Detta är en följd av bl.a. den förföljelse och delförtryck som kurder utsätts för i dessa länder Del är emellertid inte enbart kurder som är föremål fördessa brott mot mänskliga rättigheter, ulan även andra invånare i dessa länderdrabbas. Del är därför viktigt att vi i nära följer utvecklingenspeciellt i dessa länder, kritiserar och för fram de kränkningar som sker iljuset, detta med den förhoppningen atl detta skall leda till ändrade ochförbättrade förhållanden som förhoppningsvis skall kunna leda lillatt dagens flyktingar i , men också flyktingar i andra länder kanåtervända till sina hemländer Detta arbete med all försöka få lill stånd respekt för demänskliga rättigheterna i olika länder får inte glömmas bort i helhetssynenvad gäller flykting- och invandrarpolitiken. Därför måsle de svenskarepresentanterna i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna få i uppdragatt ta upp frågan om de kränkningar när det gäller de mänskliga fri- ochrättigheterna som riktas mot kurderna men även mot de övriga invånarna i dessaländer Till slut vill jag instämma i begäranom atl den skall vädja för den brittiske journalist aviranskt ursprung som har dömts till döden i . 36 (); Kurdernas flertusenäriga historia är full avexempel på kränkningar av mänskliga rättigheter Ständigt förföljda, ickeerkända, icke önskvärda, missgynnade socialt och ekonomiskt har kurderna jagatsoch flytt mellan de olika nationalstater vars gränser omöjliggör ell enatKurdistan. Trots att de lever spridda - del finns ca 10 miljoner iTurkiel, 56 miljoner i , 4 miljoner i , 800 000 i , ca 500 000 iSovjetunionen och därtill lever många som flyktingar i andra länder - värdarman sin kulturella egenart och definierar sig som ett folk. Kurderna förenas av en gemensam historia, sin rika kultur,sina traditioner och sin värdighet. Merparten av kurderna bor i länder där man gör sitt bästaför alt frånta dem deras kurdiska identitet. 1 t.ex. , som vi har hörtnämnas tidigare, förnekas själva existensen av del kurdiska folket - kurdernafinns helt enkelt inte officiellt sett. I är det lika med högförräderi atl tala omkurdernas sak. Del bestraffas enligt någon eller några av paragraferna 141,142, 143 m.fl. som handlar om "hot mot den turkiska statens nationellaenhet" eller "försvagande av turkarnas nationella känslor". av en enda bok på kurdiska kan gefängelsestraff. Så har det varit sedan 1920-talel. Då förbjöd den turkiskaregeringen det kurdiska språket och all litteratur på kurdiska. Kurdiska skolorslängdes, kurdernas namn pä städer och byar ändrades till turkiska,obligatorisk turkisk undervisning infördes i syfte all assimilera de kurdiskabarnen. Internatskolor byggdes för all skilja barn och föräldrar ät så altbarnen inte skulle kunna lära sig kurdiska. Begreppen kurd och Kurdistanersattes i alla officiella turkiska skrifter med "". Kurderna fanns inte, säger man, och de finns fortfarandeinte. De kallas för "bergsturkar" och är även som sådana socialt ochekonomiskt missgynnade. I samma syfte men med delvis andra medel arbetar man iIrak. Där genomförs en medveten arabisering av irakiska Kurdistan.Hundratals kurdiska byar har jämnals med marken, och lågt räknat 150 000invånare har ivångsförflyltats till läger eller tillfälliga bosättningar äventill ökenområdena i södra . Enligt en av Amneslys rapporter har hundratusentals kurderflytt över gränsen till och undan attacker som mest kanliknas vid folkmord. Från svensk sida bör vi återigen försöka fåupp behandling av kurderna till granskning i FN;s kommission förmänskliga rättigheter. I varje konflikt mellan och har vardera sidanexploaterat den andres kurdiska minoritet och använt kurdernasfrihetssträvanden och kamp mot den egna regimen för sina egna syften. När detså blivit vapenvila mot huvudfiendenhar man tagit itu med förrädarna som under kriget samarbetat med fienden. Vedergällningsaktionerna, framför allt i , har varitfruktansvärda. Gasbombningar och kemiska vapen har använts vid fleratillfällen. Aldrig skall vi glömma bilderna från Halabja. Under kriget samverkade och i sin strävan atlförgöra kurderna och träffade elt avtal som gav och fortfarande ger resp. landrätt alt jaga kurder in på varandras territorium. Delta gäller fortfarande. 35 000-40 000 kurder har flytt till östra i lägren, som är omringade av taggtråd och beväpnade vakter, svälteroch fryser nu kurderna för andra året i de kalla bergstrakterna. Brittiskaforskare har funnit belägg för att många lider av sviter efter förgiftning avnervgas och kvicksilver I minst tvä av lägren har flyktingarna också blivitutsatta för förgiftning genom bröd. Viljan atl hjälpa flyktingarna saknas inte från detinternationella samfundet, men ställer orimliga krav påhjälporganisationerna och gör i realiteten hjälpen omöjlig. T.ex. harinsamlade kläder skickats tillbaka med den enda motiveringen att de inte varnya. Från svensk sida bör vi öka ansträngningarna all hjälpa dekuradiska flyktingarna dels genom den svenska flyktingkvoten, dels genomUNHCR. Kurderna är en av de största flyktinggruppernaockså i vårt land. Tiotusentals kurder har sedan 70-talels början fåttuppehållstillstånd här Trots alt så många kurder lever som flyktingar här ärkunskapen om kurderna och deras historia inte särskilt utbredd. Även för kurderna själva är del svårt atl behålla ochförmedla kunskaper lill sina barn om sitt språk, sin litteratur och sinatraditioner Under allmänna motionstiden lämnades en sexpartimoliontill om iordningställande av ett kurdiskt kulturcentrum i Sverige.Ell sådant skulle göra det möjligt för kurderna och deras barn i alllära känna sitt rika kulturarv, sitt språk, sin musik och de klassiskahistoriska berättelserna. skulle det ge möjlighet åt icke-kurder attlära känna en av de allra äldsta kulturerna i . Del är glädjande, men inte särskilt vanligt,alt kurdfrågan debatteras så flitigt i en utrikesdebatt. Det har tidigare här ikammaren sagts att kurderna är ett folk som tigs ihjäl. Det ligger väldigtmycket i det. Men från svensk sida får vi inte medverka lill detta. Vi måstefortsätta att tala för kurderna i FN. Vi måste också skärpa våra ansträngningarför att hjälpa flyktingarna och stödja kurderna i deras strävan all behålla ochutveckla sin kulturella identitet. Ett kurdiskt kulturcentrum i - som de sexriksdagspartierna föreslagit i motionen, med en vpk-ledamot som första namn -skulle vara ett viktigt bidrag för atl föra ut kunskap och information om enav våra största flyktinggruppers historia, kultur språk och traditioner, intebara för kurderna själva ulan också till glädje och kunskap för oss andra. Delär min förhoppning alt längre fram i vår kommer atl fatta ell sådantbeslut. 37BERITH (vpk); Den resa till som jag tillsammans medriksdagsledamöter från de andra partierna och några journalister gjorde för 14dagar sedan varomtumlande och på sitt sätt skrämmande. Men del var nyttigt alt se och upplevahur elt skräckvälde, en totalitär stat, en diktatur, fungerar, att få upplevaderas stora ansträngningar för att manipulera oss, deras försök att försvara enlögn med en ny lögn, som lill slut ledde till löjligt ologiska förklaringarMen värst var ändå att se den förnedring som människorna utsattes för, denrädsla som många utstrålade och de korta, fragmaliska uppgifter omförsvinnanden och terror som man kunde få när man lyckades manövrera sig bortnågra meter från våra bevakare. Ögonblicksupplevelser som för evigt har etsatsig fast på näthinnan. Jag minns en gammal man i en av dessa nya bosättningar, enstad ute på en lerig slätt med likadana hus i oändliga rader där 28 000människor bodde. Han föstes fram för alt läsa sin ramsa - "lack vare vårstore ledare har vi fåll del så här bra" - medan hans ögonvar brunnar av sorg och rädsla. Andra ögonblickskonlakter och upplysningar är omöjliga attla upp i denna kammare , eftersom vad vi säger nu helt säkert noga kommeratl analyseras av den Irakiska regimen. Kontrasten mellan vad vi såg och vad våra värdar sade varmyckel stor. Det stod också klart för oss all tillmätte vårt besök en vissvikt. Min uppfattning om vad förväntade sig av vårt besök var bl.a. alt viskulle anse det nu vara så bra för kurder i att flyktingarna från lägren iTurkiet och kunde återvända, dvs. de flyktingar som i augusti 1988gasbomba-des och flydde över gränserna till och . Den irakiskaregimen är påverkad av vad som händer i , och dä framför allt av vadsom hände med i , och vill av den anledningen förbättra sittrykte inför omvärlden vad beträffar demokrati och mänskliga rättigheter Vårgrupp var säkert också en testgrupp, eftersom vi var de första som fick besökade här områdena i Kurdislan. Rapporten om mänskliga rättigheter i från Middle EastWatch som kom , och som nämnde, tar upp fråganom huruvida kan anklagas för försök lill folkmord på den kurdiska minoriteten. Ifolkmordskonventionen , artikel II, sägs alt; I denna konvention förstås med folkmord envar av följandegärningar för övad i avsikt alt helt eller delvis förinta en nationell etniskrasmässigt bestämd eller religiös grupp såsom sådan genom a) atl döda medlemmar av gruppen; b) atl tillfoga medlemmar av gruppensvår kroppslig eller själslig skada; c) alt uppsätligenpåtvinga gruppen levnadsvillkor som är avsedda att medföra dess fysiskaundergång helt eller delvis; d) atl genomföra åtgärder som äro avsedda alt förhindrafödelser inom gruppen; e) attmed våld överföra barn från gruppen till annan grupp. Det exakta antalet dödade ochförsvunna i Kurdislan är okänt. Men man vet alt tusentals irakiska kurder haravrättats, torterats, dödats eller obotligt skadats av kemiska och biologiskavapen. Ochmördandet forsätter - del måsle beskrivas just så fasanfulll som del faktisktär Hundratusentals har Ivångsförflyltats, tiotusentals är försvunna,tiotusentals finns i koncentrationsläger i öknen i södra . Middle East Watch anser i sin rapport att frågan omfolkmord mot kurderna bör väckas och undersökas under definitionerna b)"alt tillfoga medlemmar av gruppen svår kroppslig eller själsligskada" och c) "att uppsåtligen påtvinga gruppen levnadsvillkor som äravsedda alt medföra dess fysiska undergång helt eller delvis" ifolkmordskonvenlionen. Rapporter som kommit från kurdiska exilorganisalioner haralltid visat sig stämma. Därför finns det anledning att sätta tilltro även tillde rapporter som kom om tvångssteriliseringar av kurdiska flickoröver och om experiment med sterilisering med kemiska medel av ungakurdiska flickor Därmed skulle även folkmordsdefinitionen under d) varaaktuell, dvs. "att genomföra åtgärder som äro avsedda att förhindrafödelser inom gruppen". När det gäller definitionen under a) "alt dödamedlemmar av gruppen" är antalet dödade kurder kanske inte lika stort somi fall där andra folkgrupper uppgivits ha drabbats av folkmord, men det angesinte heller att del skall vara fråga om något visst antal, och del vore mycketcyniskt att se det på del sättet. Mönstren, tillvägagångssätten och uppbyggnaden avsäkerhetstjänsten kan man känna igen från och från CeausescusRumänien. har använt kemisk gas mot den kurdiskabefolkningen. Mest känd för omvärlden är bombningen av Halabja, som skedde den16 mars . Men diktaturerna lär av varandra, och rapporter harkommit orn att även Turkiel har använt kemisk gas mot sina kurderTvångsförflyttning av kurder och förstörelse av byar har skett även i Turkiel iolika omgångar och sker fortfarande. Dessa brott mot mänskliga rättigheter kanfortgå därför att omvärldens reaktion inte är tillräckligt stark. Skall respekten för folkrättens regler upprätthållas,måste begångna brott beivras - i annat fall framstår folkrätten som en samlingvärdelösa paragrafer Vad gjort och fortfarande gör vad beträffar brottmot folkrätten bör av uppmärksammas, och bör i olikainternationella fora arbeta för att brott mot folkrätten blir föremål förinsyn och behandling.