prot · GD09131 · 1989-12-31 00:00:00 — Det har också här och i tidningsartiklar av att handlar mot grundlagen om den nu antar det vilandeförslaget om skydd för företagshemligheter Det här är mycket allvarligabeskyllningar som riktas mot utskottet öch . Också miljöpartietsrepresentant har yrkat avslag på förslaget, men det tar jag faktiskt mindreallvarligt på, eftersom grundinställning är att det över huvudtaget inte skall finnas något skydd för företagshemligheter Vadförst gäller påståendet att skulle handla grundlagsstridigt, om dennu slutligt antar det förslag som med bred majoritet röstadesfram i kamn-.aren, vill jag säga att det är och förblir felaktigt, hur mycketdet än upprepas. Den omdömeslöshet som ligger bakom detta felaktiga påståendedrabbar dock inte , utan det återfaller på dem som på ett sålättsinnigt sätt handskas med sanningen. Sakenär den att en vilandeförklaring skall ge möjlighet till en allmän debatt undervilandetiden och till att ledamöter får tillfälle att tänka överdetta. Regeringsformen kräver däremot inte att vilandetiden används för enomarbetning av lagförslaget. När nu återigen skall besluta omförslaget ger regeringsformen två alternativ. Antingen kan ett åsiktsbyte hos ledamöterna leda tillatt förslaget inte antas eller också står ledamöterna fast vid sin åsikt -vilket innebär att förslaget slutligt antas, eventuellt med någon mindreändring. Några större ändringar i ett vilande lagförslag skall dock inte göras. Hardet då hänt något under det år som förslaget har vilat som kan motivera ettändrat ställningstagande beträffande utskottets förslag om skydd förföretagshemligheter? Svaret är nej. Det har över huvud taget inte förts någondebatt i saken förrän lagutskottet tog upp lagförslaget nybehandling. Det enda nya som har tillkommit är meddelarskyddskommitténs betänkandeom meddelarfrihet mellan enskilda. I lagutskottet har vi mycket noga prövat omde förslag som läggs fram av kommittén bör leda till att det vilande förslagetförkastas av . Utskottet har då av två skäl, som tydligt redovisas ivårt betänkande, stannat för alternativet att det vilande lagförslaget börgenomföras . Detförsta skälet är att man i kommitténs förslag till lagstiftning om meddelarfrihetmellan enskilda utgår från att det vilande förslaget om skydd förföretagshemligheter verkligen antas av . Om förslaget inte antas,rycker man undan mattan för kommitténs förslag om meddelarskydd och därmed förden beredning äv förslaget som påbörjats i form av en remissbehandling. Jagvill krafugt understryka och påminna om att både lagrådet ochkonstitutionsutskottet för övrigt har godtagit att det först genomförs enlagstiftning om skydd för företagshemligheter utan hinder av att det pågår ettarbete med att utsträcka meddelarfriheten till den privata sektorn. Det ärvisserligen sant att meddelarskyddskommittén har föreslagit några mindreändringar i det vilande lagförslaget. De ändringarna är emellertid i huvudsakav formell karaktär och lagutskottet har efter noggrann prövning funnit att detinte är motiverat att nu införa de ändringarna i det vilande lagförslaget.Meddelarskyddskommittén har också själv ansett att ändringarna kan göras iefterhand. Detandra skälet för vår ståndpunkt är att det faktiskt är mycket angeläget bådeför de anställda i privata företag och för företagen själva att skyddet förföretagshemligheter moderniseras . De anställda riskerar straff ochskadestånd om de går ut offentligt med misstankar om brott och missförhållandeninom ett företag. Med det vilande lagförslaget får de möjlighet att riskfrittgå ut med sådana avslöjanden. Tvärtemot vad som ofta har sagts i debatten ochäven här i kammaren innebär förslaget alltså inte någon ökad tystnadsplikt förde anställda utan påtagligt förbättrade möjligheter för dem i det avseendet.Företagen har å sin sida inte någon anledning att beklaga att missförhållandeninom näringslivet lättare kommer i offentlighetens ljus. För företagen liggerbetydelsen av lagförslaget i att de får ett bäUre skydd mot attföretagshemligheter används av kokurrenter och andra utomstående, t.ex.utländska intressenter Jag kan i denna fråga instämma i vad harsagt före mig här i debatten. Detär alltså viktigt att lagstiftningen om skydd för företagshemligheter genomförsnu. Om vi skall vänta på en lagstiftning om meddelarfrihet mellan enskilda, kanen nödvändig modernisering ske tidigast . Men det finns en uppenbar riskatt vi får vänta ännu längre, eftersom ett avslag här innebär att enhörnsten för meddelarskyddskommitténs lagkonstruktion 1989/90:131 30 maj1990 Skyddfpr, företagshemligheter :. Arbetet kanmed andra ord behöva göras om från början, och slutresultatet på båda områdenaskulle förlora sig i en avlägsen framtid. - det är innebörden avfolkpartiets, och avslagsyrkanden - skulle deprivatanställda vara förhindrade att avslöja missförhållanden på företagensamtidigt som företagsspioner skulle få härja ostraffat ute på företagen, tillstor skada för landets näringsliv. Det är en oansvarig politik som dessapartier bedriver i den här frågan - i vilka syften är oklart. Underdebatten har upprepade gånger påstått att det inte finnsnågot behov av en ny lagstiftning. måste leva i sin egenskyddade värld. Hon tycks inte veta någonting om hur allvarlig situationen är i svenskt näringsliv. Som ledamot i får jag oftarapporter om omfattningen av företagsspioneriet här i landet. Jag är avtystnadsplikt förhindrad att här i talarstolen säga något mera om den saken.Men att det är upprepade sådana fall som förekommer i svenskt näringsliv ärhelt klart. tycks alltså vara helt ovetande om detta faktum. BengtHarding har uppehållit sig väldigt mycket vid medde larskyddskommitténs förslag. Jag måste fråga: Varför talar re presentant så mycket om meddelarskyddskommitténs förslag? Ni i folkpar tiet var ju emot kommitténs förslag redan från början. Det visar med all tyd lighet den reservation som har avlämnat fill utredningen. Det finns anledning för övriga ledamöter i kammaren att ställa samma fråga som har riktat fill , nämligen: Vem skall folk partiets ledamöter stödja i fortsättningen - eller ? Jagvill så återgå något till vad jag sade inledningsvis. Jag återgav ju uttalandenoch redovisade att anklagat lagutskottet för att i sittarbete bryta mot grundlagen. Nunär vi är nära ett beslut i ärendet vill jag återigen rikta ett par frågor ullBengt : Hur skall lagförslaget omarbetas - på vilka punkter?.Jagvill att preciserar sina krav . Hur ser lösningar ut? Det behöver inte vara ett nytt långt allmänt tal, utanvad som behövs är preciseringar Efter gott och väl allmän och svepandekritik mot lagförslaget är det nu enligt min mening dags för att ge offentlighet åt sina förslag till lagtekniska lösningar Jag utgårfrån att har sådana förslag i bakfickan, för annars harhela debatten varit ett spel för galleriet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan på alla punkteroch avslag på reservationerna. 14 () replik: Också tycks leva i sin egen värld. Han säger attmiljöpartiets inställning till företagshemligheter är att det inte behövsnågot skydd över huvud taget. Det är någonting som bara finns i LennartAnderssons egen värld. Visst kan företag behöva hålla vissa förhållandenhemliga-det kan vara berättigat av konkurrenshänsyn. ger att det inte behövsett starkare skydd än , och det betyder inte att vi inte vill ha någotskydd över huvud taget. Visäger inte heller att det nuvarande regelsystemet inte behöver omarbetas isinom tid, men vi menar att kraven från näringslivet först behöver preciserassamt att samhällets och den enskildes behov av öppenhet behöver gås igenom ochkartläggas. Först därefter finns det underlag nog för att stifta en lag omföretagshemligheter, vad som får hållas hemligt och vilka regler som skallgälla för detta. säger också att företagsspioner skulle få härja fritt om vi fick somvi ville och att jag tycks leva i en skyddad värld. är världen tyvärr intesärskilt skyddad, inte ens för mig eller för - tvärtom. säger att jag inte tycks veta någonting om hur allvarlig situationenär för det svenska näringslivet när det gäller företagsspioneri. Vi hade dendebatten också, och sade ungefär samma sak då, menmed litet mildare ord. tycks sitta inne med vissa uppgifter, men i utskottet har vi intefått veta vilka de förskräckliga hoten mot svenskt näringsliv är Hur ser dekonkret ut? Det hör till det underlag som vi behöver ha. Om vi inte får det nui debatten, hoppas jag att majoriteten av beslutar att avslådetta förslag, så att vi får mer tid att gå igenom det och får veta vad LennartAndersson vet - det har vi som ledamöter i lagutskottet rätt till innan vifattar beslut. '1989/90:131 30 maj1990 15 () replik; Den grundläggande frågan gäller; Har lagutskottet handlat i strid medgrundlagen eller inte? tycker en sak, och jag påstår enannan. Det är klart att det hade varit mycket lättsinnigt av mig, och kanskeockså omdömeslöst, att påstå något sådant om jag inte hade grund för det. Jagkan nöja mig med att läsa en mening från en kommentar till regeringsformen2:12, som detta handlar om, ur en bok av Ragnemalm och : Utskottetförutsattes, för förslagets vilande, samla in nytt rhate-rial. Kandet bli klarare än så? Det är precis det som har yrkat. Det ärprecis det som finns tillgängligt. Vi har bara begärt det, och vi har fått nej.Jag menar att jag har väl stark grund för att påstå att lagutskottetsmajoritets vägran att se till att vi får in detta remissunderlag strider motgrundlagens intentioner Det är helt uppenbart. Utskottethar gjort en omprövning, säger , men för övrigt haregentligen inget nytt hänt - bara meddelarskyddskommittén. Men det är minsanninte så bara. Det är en parlamentarisk utredning med representanter församtliga partier, med tillgång till representanter från hela samhället, medtillgång till experter på detta. De har borrat månad ut och månad in, och då ärdet häpnadsväckande att man säger att deras dokument inte är specielltintressant. De tar alltså fram punkter som är viktiga - jag skall inte räknaupp dem, då tiden inte räcker till - men på varje punkt struntar lagutskottetsmajoritet i vad meddelarskyddskommittén har sagt. Jag kan till slut säga attdet måste bli en samordning - det är 1989/90:131 30 maj1990 linje - mellan grundlagsstiftningoch vanlig lagstiftning, mellan yttrandefrihet och företagshemligheterLagutskottet har inte haft något stöd av för att vägraen sådan samordning. 16 () replik: , ,Herrtalman! beskrivning av vad tiden kan användas till när manhar en vilande läg.är alldeles riktig, nämligen till att ta till sig kritikenoch ändra ståndpunkt. Jag tror att många av partikamraterhar gjort det under detta år, även om det inte har kommit fram. Jag kan intetolka kritiken, från exempelvis fackförbunden på annat sätt. Detsägs att det skulle vara vansinnigt att vänta litet med lagförslaget och att nuinföra de.ändringar som meddelarskyddskommittén har föreslagit. Att man är ovilligatt göra detta och säger att det får rättas till sedan, förstärker minuppfattning att man har tagit till sig mycket av kritiken men att prestige-.tänkandet, som jag talade-om i mitt anförande, får ta överhanden, varför man nuväljer att sopa det hela under mattan. Påståendetatt det skulle vara angeläget för företagen och de anställda att lagen kommertill stånd är.nästan horribelt - ingenting kan vara felaktigare. Att deanställda vill ha lagen är i det närmaste direkt osant - jag vill inte användanågot starkare ord. Jag tror att också inser ihåligheten idetta, framför allt eftersom starka röster har höjts även från det s.k. privatanäringslivet, som också har betonat att lagen egentligen är onödig och intesärskilt bra. Påståendet att de anställda vill ha lagen vill jag alltså medkraft tillbakavisa. 17 () replik: När det gäller uppfattning om behovet av en lag om företagshemligheter rekommenderar jag bara kammarens alla leda möter att läsa egen motion. Det räcker för att fä én mycket klar bild. BengtHarding refererar till en kommentar till grundlagen i en bok av Ragnemalm och . Ja, i den boken finns den kommentaren, men grundlagsfädernas uppfattning finns redovisad i en annan bok, och det är den som vi håller oss till. Sedansäger att lagutskottet struntar i meddelarskyddskommitténsförslag. Det gör vi inte alls. Vi har följt meddelarskyddskommitténs förslagatt det vilande lagförslaget nu skall genomföras, så attmeddelarskyddskommitteiis förslag skall kunna genomföras i ett senare skede. -ElisabethPersson säger att det är osanning när jag refererar att de anställda vill haen ny och modernare lag och att det fortfarande riktas stark kritik frånfackligt håll. Från den socialdemokratiska gruppen i lagutskottet har vi enmycket bred kontaktyta ut mot de fackliga organisationerna, och under det årsom lagförslaget har vilat har vi inte fått några nya signaler om att förslagetskall skjutas . I stället är det allt större grupper bland deanställda som har insett att den nuvarande lagstiftningen verkligen är enmunkavleiag och att lagutskottets förslag nu går betydligt längre. utskottets förslag gårockså längre beträffande de anställdas rättigheter än vadmeddelarskyddskommitténs kommande förslag gör Det. förslaget sträcker sig baratill meddelande till medierna. förslag gör det möjligt attmeddela till facklig organisation, till olika myndigheter, till medierna ochäven till offentliga möten. Det förslaget ger större förmåner för de anställda. Jagskall slutligen bara säga att flera talare i debatten har påstått att den härlagen bara gäller brott varpå fängelse kan följa. Ni har i debatten avsikt-hgtdolt att den också gäller allvarliga missförhållanden i ett företag. Med denkonstruktion som föreslås är det, enligt min uppfattning, inte förenat mednågra särskilt stora svårigheter för en anställd att avgöra när man kan geoffentlighet åt brott eller allvarliga missförhållanden i ett företag. Anf.18 () replik: Jag har kopior här som jag kan dela med mig av. Där framgår det mycket klart att det inte är de anställda som vill ha detta förslag. Jag skulle mycket gärna vilja ha ett tydligt exempel på att det är så. Attdet gamla förslaget har brister har vi inte på något sätt förnekat. Vi harockså menat att det kan vara befogat med en ny lag i det här fallet. Men vivill ha en lag enligt vilken tolkningsföreträdet inte på alla punkter ges fillföretagen och som inte innebär att den anställde skall behöva ha juridisk utbildningför att kunna avgöra huruvida det är rimligt eller ej att avslöja ettmissförhållande. Boforsaffärenoch avslöjanden är väl så goda exempel som några på att förslagetär i det närmaste sanslöst. Det går fortfarande inte att avgöra huruvidaBratt med den nya lagen hade kunnat göra sina avslöjanden om oegentligheternainom eller ej, eftersom vi inte vet resultaten av alla rättegångar Denföreslagna lagen fungerar faktiskt som en munkavle när kraven läggs på deanställda att de på förhand skall kunna avgöra om det är fråga om allvarligamissförhållanden eller om det är fråga om missförhållanden inom företagen innande meddelar detta. Denna kritik kan ha formulerats mycket bra och slåendeframför allt från fackligt håll. Jag tycker att det är anmärkningsvärt attLennart vill göra gällande att det är ett krav från de anställda attfå just precis de här formuleringarna, just precis de lagförslag som vi nu haratt ta ställning till. Anf.19 () replik: Jag vill göra som , rekommendera ledamöteratt läsa vår mofion. Det står mycket bra i den, liksom i våra andra motioner,som jag också rekommenderar läsning av. Jag tycker att det var ett gott råd. Jagvill återgå till förra anförande. Det är alltså så hemligtvilka problem som finns i svenskt näringsliv, när det gäller stölder avföretagshemligheter, att inte ens ledamöter i lagutskottet kan fåveta vilka konkreta problem det rör sig om när vi skall stifta lag om detta. Vimåste lita på och en del andra personers allmännapåståenden..Om det nu är så hemligt på vilket sätt,företagshemligheter 1989/90:131 30 maj1990 1989/90:131 30 maj1990 läcker ut och stjäls ochvilka hemligheterna är, vad är det då som gör att företagen skulle beivra brotti domstol enligt den här lagen och på så vis avslöja vad som är stulet ochhur? LennartAnderssons argumentering stöder snarare mitt påstående att den här lagen intekommer att användas för att beivra stöld och tillgrepp av företagshemligheteri domstol, utan den kommer bara att ha som verkan att skrämma anställda. Det äralltså en munkavlelag. Det är en profylaktisk lagstiftning. Jag uppreparfrågan: Tror att företagen kommer att avslöja de här brotteni domstol genom att beivra dem där? Anf.20 () replik: hotar med att det,om vi inte antar lagen , bliren fördröjning av lagstiftningen till en oviss, högst avlägsen framtid. Nej,, det behöver inte alls bli på det sättet. Man kan nogåstadkomma den lagstiftningen . Då säger man; Det går väl inte såsnabbt. Jo, här finns för en gångs skull ett omfattande material, som man kanbörja arbeta med . Det skall med god vilja kunnaläggas fram en proposition före , och då blir det intenågon som helst fördröjning. Detmåste vara, och det är min andra invändning, ett allvarligt metodfel ilagstiftningen, om lagutskottet och inte skall skötagrundlagstiftningen i den här kammaren. Det är det man egentligen berömmer sigav. Det framgår direkt av betänkandet. Det måste verkligen vara omvända världennär meddelarskyddskommittén bygger en grundlag, inte bara pä en vanlig lag,utan t.o.m. på en vilande vanlig lag. Detmåste finnas en intresseavvägning, oavsett vad tycker, rnellanyttrandefrihet och företagsskydd. En sådan intresseavvägning har poängterats avarbetsdomstolen, meddelarskyddskommittén, lagrådet och ,men inte av lagutskottets majoritet. Enligt majoriteten behövs den inte. Detär rätt fantastiskt att lagutskottets majoritet tydligen allud har rätt ochalla andra alltid har fel. För att nu också svara på frågaom vem man skall rösta på, eller , vill jagsäga att vi skall rösta pä båda. Vi står båda för reservationen. Vi vill bådasamma sak. Där skall inte uppkomma något problem. Socialdemokrater som tyckeratt man skall lagstifta i rimlig ordning, nämligen grundlag först och lagsedan, alltså bygga hus från grunden och inte från skorstenen, är ocksåvälkomna att rösta på reservation nr 1. 21 () replik: vill mycket gärna vara juridikens ex-eget. I sittständiga juridiska uttolkningsarbete i det nu aktuella ärendet anser jag atthan behandlar skyddet för industrins uppfinningar och nykonstruktioner alltförlättvindigt. Vihar inom svensk industri både en hög kunskapsnivå och en högt utveckladteknologi. Konstruktörerna får fram nya verktyg, ny teknologi och än bättreproduktionsmetoder Mycket av allt detta är grunden för industrins framgång ochkonkurrensförmåga. är det i stor utsträckning basen för vårt välstånd. Jaganser att det är helt naturligt med en modern lagstiftning, som skyddar dessaföretagshemligheter så att de inte kommer i konkurrenternas händer Trotsallt detta är inte och beredda att besluta . De accepterar i stället att svensk industri skallikläda sig stora risker för förluster Industrin skall undandras en modernlagstiftning som skyddar dess forsknings- och utvecklingsarbete samt dessföretagshemligheter skall fortsätta medett utredningsarbete, vars mål själv inte tycks vara heltklar över Detta handlingssätt är enligt min uppfattning ett bra exempel på hurman driver den teoretiska debatten alltför långt. BengtHarding och har i denna fråga hamnat i en återvändsgränd.Jag förstår att man nu söker hjälp för att komma ur återvändsgränden. Vi imajoriteten har väntat på mera konkreta förslag från BengtHarding , men dessa förslag kom aldrig - inte heller . lämnar viingen annan hjälp än att hänvisa till den väg som meddelarskyddskommittén haranvisat, nämligen att vi skall anta det vilande lagförslaget och beslutasenare om en utvidgad meddelarrätt. Det är nu dags att sätta punkt för denjuridiska exegesen i denna fråga. Tredje vice talmannen - som under detta anförandeövertagit ledningen av kammarens förhandlingar - anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt fill ytterligare repliker Anf.22 (); Vi har att för behandla det av lagutskottet om- ochbearbetade förslaget om skydd för företagshemligheter, ett förslag somregeringen lade fram för drygt tvä år sedan. Jag vill erinra om att regeringensförslag möttes av en rätt omfattande kritik, gällande främst risken för attlagen skulle bli en munkavlelag, som skulle kunna begränsa den friaopinionsbildningen och kunna hindra anställda att avslöja brottslig verksamhetinom sitt företag. ordförande som dess vice ordförande har här redovisat motiven föratt det behövs en lag och även redogjort innehållet i det förslag som äterligger på bord. Jag vill ändå något kommentera frågorna ochredovisa de bedömningar som vi inom har gjort. Det har jagsärskilt anledning att göra med hänsyn till.den krifik mot centernsställningtagande som har framförts av de tre första talarna här i debatten. Närvi i hade granskat proposifionen, väckte vi genom vårlagkommitté en mofion med som första namn. Vi konstaterade imotionen att det fanns behov av en ny, tidsenlig lagstiftning om skydd förföretagshemligheter Vi noterade att ökningen av företagsspioneri och olovligbefattning med företagshemligheter, med alltmer avancerade metoder, måstestävjas. fastslog vi att det uppenbarligen finns företeelser inom endel företag som bör komma till offentlig kännedom. Exempel på detta är bl.a.de många miljöskandaler som uppdagats; det har varit av synnerligen storbetydelse att de blivit avslöjade . Att anställda fåravslöja sådana och liknande förhållanden utan att riskera 1989/90:131 30 maj1990 1989/90:131 30 maj1990 straff eller skadestånd ärav största vikt. I vår motion framhöll vi att det fanns en risk för att ävensådana uppgifter som bör debatteras öppet skulle kunna stoppas vid tillämpningav den av regeringen föreslagna lagstiftningen. Viuttalade därför att det är väsentligt att den föreslagna lagstiftningen inteskall känna utnyttjas för att förhindra att uppgifter om oegentligheter inomföretag kan komma till allmänhetens kännedom. Mot bakgrund bl.a. av attkommunal verksamhet alltmer bedrivs i bolagsform och därigenom skyddas motinsyn framförde vi vissa farhågor för att resultatet av lagstiftningen skullebli en begränsning av den öppenhet och den offentliga debatt -även på känsligaområden - som blivit en tradifion i vårt land och som är en så stor tillgångför vår demokrafi. Ivår motion tog vi därför upp frågan omen utvidgning av meddelarskyddet tillatt gälla inte bara det offentligrättsliga området utan också den ickeoffentliga sektorn. hade i ett betänkande 1983föreslagit att meddelarskyddet med vissa angivna begränsningar skulle utvidgastill att gälla även på det privaträttsliga området. Men något förslag om ettsådant utvidgat meddelarskydd hade inte framlagts. Vi i fann det därförvara angeläget att med anledning av förslaget om lag om skydd förföretagshemligheter utreda frågan om utvidgat meddelarskydd. Jag återkommertill det. Vipåpekade även att propositionstexten var oklar i vissa hänseenden. Det måsteenligt vår mening klart fastslås på vilka grunder sekretess och tystnadspliktskulle råda. Vi ansåg att frågan borde belysas bättre och att utskottet därförborde klargöra principerna och bearbeta lagförslaget. För att garantera en friopinionsbildning även i företag och organisationer hemställde vi om en skyndsambehandling av frågan om införandet av näeddelarskydd inom den icke offentligasektorn. Vi framhöll att detta arbete inte borde anstå i avvaktan på den s.k.maktutredningens arbete. Detta motionskrav har tillgodosetts. Efterframställning från i anledning av vår motion tillsatte nämligenregeringen en kommitté med uppdrag att skyndsamt utreda frågan ommeddelarfrihet i förhållandet mellan enskilda. lämnade dennakommitté sitt betänkande, i vilket bl.a. föreslås att arbetstagare i enskildaföretag och medlemmar i föreningar skall få en i tryckfrihetsförordningeninskriven rätt att utan risk för sanktioner anskaffa och offentliggörauppgifter