prot · GD0924 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:24 Talmannen meddelade att () avsagtsig uppdraget som suppleant i jordbruksutskottet. Framställningenbifölls av kammaren. 2§ Anmälan om kompletteringsval 1. att riksdagsgrupp på grund avuppkommen vakans till ny suppleant i valberedningen efter anmältMargitta , 2. att riksdagsgrupp som ny suppleant ijordbruksutskottet efter anmält , 3. att socialdemokratiska riksdagsgruppen somsuppleant i justitieutskottet och lagutskottet under ledighetanmält hennes ersättare , 4. att socialdemokratiska riksdagsgruppen somsuppleant i utbildningsutskottet och trafikutskottet under anmält hennes ersättare samt 5. att riksdagsgrupp som suppleant ijordbruksutskottet under ledighet anmält hans ersättareSilwa Cedell. suppleanti valberedningen () suppleanti justitieutskottet () suppleanti lagutskottet () 1 protokoll 1989/90:24 1989/90:24 suppleant i utbddningsutskottet () suppleanti trafikutskottet () suppleanteri jordbruksutskottet () () 3§ Meddelande om sammanträdet Talmannen meddelade alt kammarens plenum fredagenden med ändring av gällande sammanlrädesplan skulle börja . 4§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:48 tillsocialförsäkringsutskoltet /90:51 till näringsutskottet Föredrogs men bordlades återKonslilutionsutskollets betänkanden I989/90;KU1, KU3, KU4, KU6, KU9,KUll, KU14 och KU19 betänkanden /90:UU1 och UU4Socialförsäkringsulskoltets betänkanden /90:SfUl-SfU3 Utbildningsutskottetsbetänkanden /90:UbUl och UbU2 betänkanden /90:NU3 ochNU6 1989/90:14 CJodkännande av Europaråds- ochOECD-konventionen om ömsesidig handräckning i skatteärenden, m.m, 1989/90:47 Vissainternationella skattefrågor 1989/90:49 Ändrade regler för räntesubventioner förhyres- och bostads-rätlshus 1989/90:50 Inkomstskattenför , m,m. 1989/90:52 Höjt pensionstillskott och förbättringari de kommunala bostadstilläggen m.m. 1989/90:SoU2 En aktivalkoholpolitik m.m. 1989/90:SoU3 Allmännaarvsfonden 1989/90;SoU5 Vissasocialtjänstfrågor 1989/90:SoU6 Vissaläkemedelsfrågor 1989/90:SoU7 Amalgam ochandra tandvårdsfrågor 1989/90:SoU9Specialiseringstjänstgöring för läkare 7§ Meddelande om interpellationer Meddelades atl följandeinterpellationer framställts 1989/90:55av () till justitieministern om åtgärder mot våldet: har en ökning av det grymma,brutala, oprovocerade våldet samt fall av kvinnomisshandel och sexuellaövergrepp mot kvinnor och barn konstaterats. Det allmänna rättsmedvetandet hargång efter annan upprörts när statistik, påföljder, halvtidsfrigivningar,bristande samhällsreaktion m,m, rapporterats i pressen. Trebuliksrånare misshandlar, förstör ansikte och käke samt försöker strypa ensamtkvinnligt butiksbiträde. En 54-årig kvinna sparkasihjäl på skolgård av fyra "vanliga" tonåringar Fångarmisshandlar andra fångar inne på anstalterna, som straff för vägran atf sväljakondomer med narkotika. 150 "vanliga"ungdomar vandaliserar i brist på sysselsättning. Äldre,boende på , blir bestulna. Tjuven får ekonomisk kompensation föruppsägning på grund av stölden. En27-årig flykting "med ett beteende som präglas av stor hänsynslöshet"våldtar och bestjäl 27-årig kvinna. Han misshandlar och begår våldtäktsförsökmot ytterligare två kvinnor, varav en 14-åring som han först kör på med bil ochdärefter misshandlar i huvudet. Han misshandlar och skadar svårt en annan man.Flyktingen utvisas inte ur landet, eftersom brotten enhgt utlänningslagen inteär tillräckligt grova. Straffet sätts lägre på grund av hans"flyklinghandikapp" och "identitetsosäkerhet". Engravid kvinna utsätts för strypförsök samt misshandlas svårt bl.a. i huvudetav sambo. Han döms till fyra (två) månaders fängelse på grund av atl kvinnan"provocerat" mannen genom atl framföra annan politisk uppfattning. Dödshotadkvinna och mor skjuts ihjäl på vägen till tvättstugan nära den bostad där honförsökt gömma sig och sina barn. Enkvinna misshandlas grovt och hamnar på sjukhus. Mannen grips av polis. Närkvinnan kommer hem sitter mannen, redan utsläppt, och väntar. Skräckslagen, dödshotad27-årig kvinna med dotter flyttar ständigt 1* protokoll 19H9m:24 1989/90:24 13november 1989 undan hotande man. Ännuinte mördad, vädjar hon om del skydd hon saknar och tydligen inte får. En10-årig flicka blir sexuellt utnyttjad och bestialiskt mördad av kriminellvåldsman och sexualförbrytare utsläppt från sjukhus. Över 300 personer vädjardirekt till riksdagsledamöterna om lagändringar. misshandlar hustru och sex barn (flera små) och döms till sexmånaders fängelse. Han är ute . Listanpå Eilla enskilda drabbade kan göras mycket längre. Polisen fruktade införsommaren 1989 en ökning av utomhusvåldläkterna. Dessa har ökat iSverige , i , i , samt i med140%. Utomhusvåldläkter är generellt råare, grovt våld tillämpas ofta ochuppklaringsprocenten är låg. Statistik frånStockholm visar 885 fall , 1 065 fall samt 1 237 fall år 1988.Siffrorna beror inte på några särskilda återfallsförbrytare. Inte heller tycksanmälningsbenägenheten ha ökat särskilt. Kvinnojourernahävdar att det bhr allt svårare att få en man fälld för våldtäkt. Våldtäkternaökar, anmälningarna ökar. Antalet fällande domar minskar i förhållande tillanmälningarna. gick av våld-läktsmålen till räftegång,. fälldes , 1987 fälldes . Varjevecka misshandlas en kvinna till döds. Mörkertalet är stort. Många kvinnor göraldrig polisanmälan, inte minst på grund av alt hotelserna från mannens sidaofta blir ännu värre efter anmälan. anmäldes 8 677 fall, beräknas anmälningarnatill 13 700. Misshandeln är grövre, hoten råare och kvinnorna räddare.Kvinnojourernas samtal dubblerades , 228till fängelse dömda brottslingar är på rymmen, 51 är grova brottslingar, femär mördare. Brotten har femdubblals och är över en miljon. Densocialdemokratiska politiken har inneburit en begränsad användning avfängelsestraffen, utvidgad möjlighet till ålalsunderlålelse och försvagning avsamhällets sanktioner. Brottslingen har en mer central plats än offret.Polisresurserna har urholkats. Missdådare som bragt andra om livet genom grovmisshandel kan vara ute efter mindre än . Straffvärdet har devalverats.Straffskalans tillämpning, samhällets medel alt visa avskyn för brottet,överensstämmer alltmer sällan med medborgarnas syn på våld och brott. Brottenär mer utbredda och brutalare. Brottslighetkan inte undvikas, men den kan ligga på en högre eller lägre nivå. Någon säkerheltäckande förklaring till varför brott begås och hur de skall förhindrasfinns inte. Om brott lönar sig - eller signalen till de brottsbenägna är allrisken för upptäckt, åtal och kännbar påföljd är liten - är det knappastbrottshämmande utan precis motsatsen. Detta åskådliggjordes avStockholmspolisen 1988 då ett mindre område intensivbevakades med en lägrebrottslighet som följd. Lagenom besöksförbud, reglerna om målsägandebilräde och samtalsbehandling är svagasamhällsålgärder när det gäller barn- och kvinnomisshand-lare. Även om t.ex.samtalsterapi självfallet har en roll att spela inom kriminalvården kan manefterlysa mer påtagliga åtgärder än samtal. Samtal och information var dock vadutvärderingen av besökslagen ledde till. skärpninglär nu dock vara atl vänta, eftersom justitieutskottets majoritet i Prot.1989/90:24 denna fråga inte fortsättningsvis vill acceptera vidare låt-gå-politik. Polisen skall fortsättningsvis informeras om domar vadgäller lagen om be-söksförbud. Man frågar sig om information till polisen ocheventuellt till det tilltänkta offret är tillräckliga åtgärder. I alla de falldär del är samma familj som trakasseras år bör den familj som varitoffer informeras då missdådaren släpps ut vare sig det är från sjukhus ellerfrån fängelse. När del gäller brott mot lagen om besöksförbud ärsanktionsmöjligheterna svagare och mer tidsödande så länge inte strafftidensätts till . Detta motsätter sig socialdemokraterna. Kvinnor och barn gesdärmed alltför svagt skydd. De kan inte känna sig trygga. Den kategorigärningsmän det handlar om är synnerligen kriminellt belastad. De har igenomsnitt dömts nio gånger, 1 nio fall av tio har mannen tidigare gjort sigskyldig till brott mot den som skall skyddas av besöksförbudet, oftast i formav misshandel och/eller olaga hot. Den jurist som genomförde utvärderingen avbesöksförbudslagen ville få in respekten för privatlivet enligt den europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna i lagstiftningen och föreslog att överträdelseav lagen skulle bh ett brott som faller under allmänt åtal, samt att upprepattrots mot lagen skulle rendera , maximalt fängelse. Dessaåtgärder skulle, om de genomfördes, skydda kvinnor och barn på ett påtagligtsätt. Kvinnor skulle våga anmäla om ärendet skulle gå till allmänt åtal. Detallmännas skydd av offret skulle komma mer i centrum. Är del just detta somstöter socialdemokratiska politiker, eftersom dessa nödvändiga åtgärder intehar hörsammals av vare sig BRÅ eller ansvariga socialdemokrater? Samtal, information och utredning synes vara desocialdemokratiska åtgärderna mot våldsbrotten. En sakkunnig vidjustitiedepartementet skall utreda om det behövs förändringar av polisens ochåklagarens rutiner i våld-läktsmål. Samtal, information och utredning omrutiner är naturligtvis bättre än om även detta skulle saknas. Sakkunskapen påkvinnojourerna, där kvinnor på ideell basis på sin fritid försöker biståvåldsförövarnas offer, har t.ex. visat atl lagen om målsägandebilräde tillämpasolika över landet och all en ändring av lagen är nödvändig. De har också pekatpå andra bristfälligheler i behandlingen av kvinnor i dessa sammanhang. Medsamtal, information och ändrad tillämpning kan man komma en bit. Men det behövsmycket mer. Den som har dömts för brott och ändåfortsätter skall regelmässigt ges strängare straff. När i början av80-talet fattade beslut om halvtidsfrigivning var de enda iriksdagen som motsatte sig beslutet. Om denna slraffrea skulle ersättas avlägre utmätta straff som skulle innebära en direkt sänkning av straffen ipraktiken skulle vi komma atl motsätta oss det. Generellt sänkta straffskalorkommer inte atl minska den explosion av våldsbrott som den socialdemokratiskapolitiken lett till. Det är ansvariga politikers skyldighet atl skyddaallmänheten. Vi moderater förespråkar därför en stark begränsning av obevakadepermissioner för åter-fallsförbrytare. Narkotikakonlrollen på våra anstalterbör utövas enligt de lagliga möjligheter som ger största effektivitet. Delgäller även åtgärder mot den misstänktes vilja. Narkotikabrott bör renderafängelse så att brottslingen kan anhållas och häktas. Tullen bör tillförasökade resurser för atl för- 1989/90:24 hindranarkotika alt komma in i landet. Skadestånd bör förskotteras till våldsoffer, precis som bidrag till barn förskolleras. Ungdomar,, begår en fjärdedel av samtliga brott. Jourläkarna har visat på enökning av våld och skador i skolorna. Ungdomars attityder till våld harförändrats visar en vederhäftig undersökning: En av fem erkände öppet atl dedeltagit i misshandel, inte misshandel i nöd, utan för spänningens skull.Precis som en av tonåringarna som sparkade ihjäl 54-åringen på skolgårdensäger: "Del är kul att sparka". Viss misshandel sker mot äldre, annanmot jämngamla. Man ångrar inget. Del ingår i livsstilen, det normala mönstret.Det räcker inte med att offret blir medvetslöst. Attacken fullföljs med sparkarmot de delar av kroppen där de gör mest skada. Exemplen är legio i polisensregister, men även butiksbiträdet och kvinnan på skolgården kan här utgöraexempel. Våldetsideal - det brutala, det hänsynslösa - har sitt motgift i humanism,medmänsklighet, värme, förståelse och tolerans. Det grundläggs i erfarenheteri familjen, hos de nära, där förtroende och kontakt finns. Om dessa kärleksbandförsvagas får våldets ideal större möjlighet att göra sig gällande. Det faktumatt alla familjer inte fungerar perfekt är inte skäl nog att försvaga deutvecklande band som finns. syn på familj, på kvinnors självförverkligande, särbeskattning, daghem fråntre månaders ålder och annat, gjorde att många kvinnor byltesitt vårdande och fostrande arbete med de egna familjemedlemmarna till arbetemed ej närstående personer. Den generation barn som tidigt fick begränsad tidnär de gällde alt utveckla varma relationer som fungerar som våldets motgiftär nu i tonåren. Mångalämnade sina spädbarn åt andra tio limmar för alt återgå iförvärvsarbete. De föräldrar som själva vill fostra sina barn har ingamöjhgheter till detta om inte deras ekonomiska situation skiljer sig från detnormala. Inte heller finns stora möjligheter för föräldrar att själva bes.tämmavem som skall sköta den dagliga fostran av barnen på grund av den bristandevalfrihet som är den socialdemokratiska familjepolitikens . Statsrådetunderströk tidigare i att våldsfrågorna måste ses i ett brettperspektiv och alt statsrådet skulle diskutera åtgärder med regeringskollegerna.Eftersom våldsökningen berör så många områden och åtgärderna därmed så mångadepartement är del ett klokt beslut. I all synnerhet de föräldrar <;omönskar ökade möjligheter och utökad tid för fostran av sina barn ser säkertfram emot de förändringar av familjepolitiken dessa diskussioner måste ledatill. Jag vill mot bakgrund avovanstående fråga statsrådet: Hur frams.krider diskussionerna medsocialministern? Vilka åtgärder pla neras för alt långsiktigt förstärka hemmets och familjens möjligheter atl öka tiden för kärleksfull fostran av små barn som passerat spädbarnsti den? Vilka korkreta åtgärder vidtog statsrådetförutom samtal, information och tillämpningsföreskrifter för alt förhindra den förväntade ökningen av utomhusvåldläkterna ? ta initiativ till alt skydd för privatlivet införes i lagen pre- Prot. 1989/90:24 cis som det finns i Europarådskonvenlionen? att de straffsatser som utdöms vid våldsbrott mot kvin-nor och barnalltför ofta ligger i straffskalans nederkant? Överensstämmer nuvarande praxisnär del gäller straffmaximum vid misshandel med det allmänna rättsmedvetandet ? År statsrådetberedd medverka till att den som misshandlar små barn, så att dessa riskerarlivslånga men, inte släpps ut efter halva tiden - utan att för den skull sänkade generella straffsatserna? Vore det enligtstatsrådets bedömning rimligt att vid domstolsprocess angående ej ringavåldsbrott generellt behandla frågan om skadestånd och atl därvid generelltbevilja den utsatta kvinnan juridiskt ombud? 1989/90:56 av tredje vice talman () tillkommunikationsministern om SJ:s godstrafik: Del råder numera enighet om allluftföroreningarna måste minska kraftigt om den pågående försämringen av denyttre miljön skall kunna stoppas. Det torde också råda betydande enighet om attbilismen totalt sett är en av de värsta förorenarna. Detta bestyrks också av enrad olika undersökningar. Det kan som exempel nämnas att av de samladeutsläppen av kväveoxider i härrör från trafiken. har som målsättning för miljöförbättringar bl.a.angett alt kvä-veoxidulsläppen skall minska och . Olika miljöexperter har ansett att det särskilt i Sydsverigekrävs en minskning på om man skall kunna nå ned till en nivå somnaturen tål. Det mesta tyder dess värre på att utvecklingen går i raktmotsatt riktning. De förbättringar som t.ex. katalysatorreningen medförmotverkas av den kraftiga ökningen av trafiken. Den årliga ökningen avlandsvägstrafiken har varit . Transpörtrådét harberäknat att lastbilstrafiken kommer alt öka fram . Vad som borde vara räll självklart med dessa prognoser förögonen är att myckel medvetna ansträngningar måste göras för atl föra över såstor andel som möjligt av godstransporterna till järnväg. har ocksåuttalat att så skall ske. Ingenting lyder dock på att dessa ambitioner kommer attförverkligas. För del kan man konstatera alt SJ i snabb takt beslutat omindragning av reguljär vagnlastlrafik för många platser. Det senaste är att manbeslutat om nedläggning av vagnlasltrafiken på , och . De nedläggningar som SJ genomför är till skada för deförelag som drabbas och som kan få sina produkter transporterademed tåg. Den ytterligare övergång till lastbilstransporter som tvingas frammedför dessutom ytterligare belastningar på miljön i ett område som redan ärhårt drabbat av luftföroreningar. Mot bakgrund av vad som här redovisats vill jag ställaföljande fråga till kommunikationsministern: 1989/90:24 Anserkommunikationsministern att de indragningar av godstransporter somSJ nu genomför är i överensstämmelse med de långsiktiga målsättningar på trafik- ochmiljöområdet som lagt fast? 8§ Kammaren åtskildes . 1 § Avsägelse..................................................... 1 2 § Anmälan om kompletteringsval.......................... 1 Val av en suppleant ivalberedningen Val av en suppleant ijustitieutskottet Val av en suppleant ilagutskottet Val av en suppleant iutbildningsutskottet Val av en suppleant itrafikutskottet Val av två suppleanter ijordbruksutskottet 3 §Meddelande om sammanträdet ......................................................... 2 4§ Hänvisning av ärendentill utskott...................... 2 5 § Förnyad bordläggning...................................... 2 6 § Bordläggning.................................................. 2 7 § Meddelande om interpellationer 1989/90:55 av Chariotte () omåtgärder mot vål det............................................................... 3 1989/90:56 av tredje vicetalman () om SJ:s