prot · GD09110 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad gäller basområdena innebär förändringarna i ochÖsttyskland förmodligen atl baserna inte kommer att ligga så nära oss. Om detsker förändringar beträffande överskeppningskapaciteten, så att den inte ökarutan kanske t.o.m. minskar, får det naturligtvis också direkt betydelse föross. Det är viktigt all ganska noga analysera dessa frågor Om kapaciteten inågot sådanl här avseende går ned i vårt närområde, är del väsentligt att vikan anpassa vårt försvar, så alt vi kari utnyttja motsi-daris flaskhalsar ochupprätthålla vår styrka på de områderi som det gäller Detförekommer gariska litet av detta i debatten. Inga av dessa frågor finns medbland dem som formellt behandlas i Wienförhandlingarna. Där dryftas i slälletspecifika frågor inom . Några ord om ett par reservationer Vi i stöder reservation15, som bygger på en moderatmotion, vilken i sin tur bygger på ÖCB;suppfattning all man inom ÖCB:s penningram borde ha satsat mera påledningsfrågor, framför allt inom civ-organisationen, och på förstärkning avberedskapen på flygtransporlsidan, samt atl man i motsvarande mån borde hamiriskat på beredskapslagririg och industriella åtgärder Jagvill också säga några ord om reservation 6. Varför är det väsentligt attKopparbergs län inordnas i Nedre Norrlarids civil- och militärområde? Ettviktigt skäl är atl länet självt, både lärisstyrelsen och Fo-befälhavaren,menar alt bör höra lill Nedre . Ett annat skäl är att Kopparbergslän är ett utpräglat skogslän och alltså har likheter med de län som finns iNedre civilområde. De erfarenheter som finns inom Nedre Norrlandscivilområde kan på ett naturligt sätt tillgodogöras av . förs lill Nedre , skulle man dessutom få fyra län idetta område och åtta i det nya . Eftersom man normalt sett vill övalänsstyrelser en gång , skulle man under sådana förhållanden fåen årlig övning i Nedre och två i . Det beslut som fattades innebär att man måste har tre sådana övningar, och del ärsvårt all klara delta i Civo Mitt som Nedre vart fjärde åröver huvud tagel inte skulle ha någon sådan övning. Del blir alltså en ojämnoch olycklig arbetsbelastning. Enannan väsentlig sak i detta sammanhang är atf med den nya organisafion som ÖBvill ha, där man skulle stoppa in de s.k. fördelningssfaberna redan i milot,blir det mycket konstigt atl ha en Norriandsbrigad i som skall utbildasav en milostab med s.k. fördelningssfab i . Alla stöd-furiklioriernaskulle finnas vid förband i Nedre , och kunskaperna skulle finnas inommilona där. Det blir ledningsmässigt ett mycket märkligt saft aft behandlaDalaregementet. Vitycker att dessa skäl är starka och vi framför dem därför återigen, trots detbeslut som fattade . nämnde hur angeläget det vore att försvaret hade ett incitameritatt göra sig av med mark som det irite behöver och kunde 1989/90:110 26april 1990 Planeringoch anslag för totalförsvaret, m.m. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. tillgodogörasig vinsten härav i organisationen. I har man fåll ellförslag från en parlamentarisk försvarskommitté, där detta är en mycket viktigfråga. Om man lämnar den stora flottbasen mitt inne i frigörspengar, som man kan investera på andra håll. Men detta skulle skapa ettincitament. när försvaret i praktiken har sin mark gratis innebär det ingeriekonomisk fördel för del all lämna mark som det inte behöver Sedan kan man naturligtvis säga alt man tycker altpolitikerna ändå bör se över vissa saker Men en myndighet skall kunna föreslåatt den skall lämna ifrån sig ett markområde och försöka göra en uppskattningav hur mycket pengar man tror all man kan få för del. Del skulle alltså kunnagodkännas politiskt. Men en princip skulle slås fast som går ut på all om enmyndighet kan lämna mark får den behålla pengarna inom organisationen. Dåskulle myndigheterna stimuleras. Samma förhållande finns i fråga om myndigheternaslokaler De får anslag lill lokaler oavsett hur stora de är Men om de får enviss summa pengar för detta ändamål och om de sedan kan lämna ifrån sig enlokal så får de själva använda sig av denna besparing. De myndigheler som har övergått lill detta system börjadepä en gång granska vad de verkligen behöver Men eriligt del gamla systemetbehöll myndigheterna de lokaler som de fåll. Jag tror att detta är ett ganska enkelt system attgenomföra, och det skulle kunna ge en hel del slantar Jag yrkar bifall lill de reservationer somfolkparliel står bakom. En god beredskap är avgörande för vårt landsförsvarsförmåga och för vårt lands förmåga all klara såväl fredliga sommilitära krislill-stånd. Från sida ser vi del därför som angeläget altFK 88 ägnar stort intresse och stor uppmärksamhet åt de frågor som rörsårbarheten i det svenska samhället och de olika beredskapsinsatser som kankrävas i olika situationer Del förändrade säkerhetspolitiska läget i vår omvärldställer nya och kanske också annorlunda krav på vår beredskapsplanering än vadsom har varit fallet. Kraven på en effekiiv och också kanske meraflexibel bered-skapsplanering är därför höga. Även om riskerna för en militärkonflikt mellan stormakterna nu kan bedömas vara mindre än vad fallet harvarit vid tidigare tillfällen, kvarstår dock risken för kriser och regionalakonflikter i vår omvärld. Detta gäller också då givelvis för vårt egetnärområde. Det svenska samhället är ett sårbart samhälle. Dettagäller i synnerhet vid både fredliga och militära kriser av olika slag.Befolkningskoncentrationen till ett fåtal storstadsområden och andra störrecentra ställer höga krav på en beredskap som kan garantera nödvändigförsörjning av såväl olika varor som tjänster. Vi kan också konstatera altutvecklingen inom näringslivet går mot en allt högre grad av specialisering.Produktionen är beroende av kontinuerlig tillförsel av olika insalsvaror, vilkai många fall importeras till landet. Till detta måste vi också lägga detökaride beroende som finns inom informationstekniken, och då i synnerhet inomdatasektorn. För all begränsa denna sårbarhet krävs det insatser inomolika områden. I befolkningstäta områden, men givelvis även i andra delar avvårt land, måste säkerheten byggas ut. Detta gäller inte minsl insatser för attsäkra tillgången på vatten och el. Men det gäller också åtgärder som leder säkrare varu-lillgång, inte minsl när det gäller livsmedel och andranödvändighetsvaror Befolkningsskyddet kräver insatser, och detta gäller inteminst i storstadsområdena, där bristen på skyddsrum är slor,vilken är angelägen alt minska. Utlandsberoendei ställer nya och större krav. utgårplaneringen från att en i princip oförändrad produktion kan ske även ikrislider Detta förutsätter givetvis att importen av olika insatsvaror underdenna tid kan ske på en nära nog oförändrad och hög nivå. Beredskapslagringenav insatsvaror till industrin, drivmedel och övriga viktiga förnödenheter förbefolkningen är således nödvändig för atl man skall ha en rimlig och anpassadframförhållning för en avspärrningssituafion. En av de viktigaste faktorerna när det gäller alt stärkadel svenska totalförsvarets förmåga all skydda samhället och minskasårbarheten är onekligen människors kunskap om försvarets syfte och mål. Defrivilliga försvarsorganisationerna spelar inte minsl i detta sammanhang enangelägen och avgörande roll. Förutom alt de på olika sätt bereder mångamänniskor möjlighet atl utifrån sina olika förutsättningar och intressen deltai försvaret och försvarsarbetet är de också viktiga opinionsbildare ochkunskapsförmedlare. Jag tror att vi alla sätter del största värde på derasarbete och olika insatser Som jag här har påpekat, och som vi fråncenterns sida också i motioner visat, prioriterar vi i insatser för allminska sårbarheten och för all öka befolkningsskyddet. Med detta som bakgrundhar vi föreslagit, i förhållande till regeringens förslag, höjda anslag vadgäller anslagsposten 13, skyddsrum m.m., med 93 milj. kr och för anslagspostenK2, beredskapslagring och industriella åtgärder, en höjning med 50 milj. kr Avdessa 50 milj. kr vill vi fördela 28 milj. kr för beredskapslagririg avlivsmedel och 22 milj. kr. för beredskapslagring av industrivaror När detgäller atl minska och söka eliminera olika faktorer för sårbarheten i detmoderna samhälle som vi lever i har vi föreslagit olika åtgärder Utskottetsmajoritet har dock inte i belänkandet haft samma syn på dessa frågor utanföljer i huvudsak regeringens förslag och hänvisar lill förestående långsiktigatotalförsvarsbe-slul. När det gäller mom. 23 har vi från en annan meningän den som ulskoltels majoritet företräder Vi har i en motion framfört atl detinte är rimligt alt de civila och de militära delarna av totalförsvaret harolika hante-ririg av oförbrukade medel i samband med budgetårsskiften. Vi menaralt den nuvarande ordningen inom del civila försvaret, där oförbrukade medelunder rubriken förslagsanslag återlämnas, kan ge upphov till orationellthandlande. Detta kan bestå i t.ex. oplanerade och ofta oprioriterade inköp föratl förbruka kvarvarande medel i slutet av ett budgetår. Inom den militäradelen av försvaret är reglerna i detta hänseende bättre, eftersom oförbrukademedel, högst , kan tillgodoräknas i samband med fördelningen av s.k.prisregleringsmedel. Vi menar därför att lika regler för reservationer Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. 1989/90:110 m.m. bör gälla inom såväl den civila som den militära delen av det svenska Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. Med hänvisning till del anförda yrkar jag bifall till reservationerria11,12,38 och 44, och i övrigt lill de reservationer där finns med. AnL93 (): Jag skall ta upp den civila delen av totalförsvaret, och i synnerhetsårbarhelsaspekterna, vilka det redan har talats en del om. Ettviktigt och centralt område i den civila delen av totalförsvaret är naturligtvisfrågan om hur vi skall minska samhällets sårbarhet vid kriser och vid eftkrigsförlopp.Det moderna och tekniskt utvecklade samhället har ju på många sällblivit mer sårbart vid kriser och vid krigstillstånd . Föratt så långt som möjligt eliminera samhällets sårbarhet är det viktigt attberedskapsaspeklerna på elt tidigt stadium förs in i samhällsplaneringen. Dettorde alla vara ense om. Genom att redan i början av besluts- och planeringsprocessenväga in beredskapshänsynen kan man hålla kostnaderna för beredskapsåtgärder påen betydligt lägre nivå än om kompletterande åtgärder sätts in i efterhand. Ensådan tidig beredskapsplanering kan dessutom bidra till en ökad freds-tidaeffekfivitet och funktionssäkerhel. Dencivila beredskapen bör därför, av flera skäl, bli till en naturlig del isamhällsplaneringen. Dehär aspekterna på sårbarheten i det civila samhället har tagits upp i ett parav reservationerna som är fogade lill utskottets belänkande. Ireservation 38 av och anförs det att man vidplaneringen av de olika delar som ingår i det civila totalförsvaret måste eftersträvaen ökad säkerhet i samhället saml atf samhällsplaneringen bör inriktas på aftminska sårbarheten i det civila samhället. Utskottetdelar reservanternas grundsyn om vikten av aft man så långt som möjligteliminerar samhällets sårbarhet. Detpågår ett fortlöpande arbete i den riktningen. har i sittarbete bl.a. behandlat olika problem som berör sårbarheten i samhället. Delarbete som kommittén hillills utfört har lagts lill grund för olika uppdragtill berörda myndigheter Myndigheterna skall avrapportera utredningsresultateni samband med aft de avlämnar sina programplarier . Försvarskommitténkommer därmed att få ett underlag för bedömningen av vilka åtgärder som börsättas in för all ytterligare minska samhällets sårbarhet. Del föreligger således inte några priricipiella åsiklsskillriadermellari utskottsmajoriteteri och reservanterna om att det är angelägel altminska samhällets sårbarhet. Vi bör därför kunna avvakta den process som riupågår i detta avseende och de förslag till åtgärder som kan bli resultatet avdetta. Ireservafion 39 av vpk och las frågan om beredskapshänsynen isamhällsplaneringen upp. Utskottet har tidigare understrukit betydelsen av atlberedskapsbehoven blir tillgodosedda inom ramen för den fredstidasamhällsutvecklingen. har också följt upp detta synsätt, ochdet har lett till att det här har tagits med i regeringens anvisningar förÖCB:s programplanering för perioden /92-1995/96. ÖCB har enligt regeringens anvisningar fått i uppdrag allbl.a. studera möjligheterna alt inplanera resurser för både information ochutbildning -delta inriktat på beredskapshänsyn i planering ochsamhällsutveckling i den riktning som ÖCB har angivit i sin perspeklivstudie. Det är självfallet av stor vikt atl beredskapshänsynenblir en naturlig del av samhällsplaneringen på alla nivåer inte minsl i frågaom den kommunala planeringen. Informations- och utbildningsinsatser är därför vikligamedel för att öka medvetenheten om behovet av atl man på alla samhällsnivåeralltid väger in beredskapshänsynen i planeringen på elt tidigt stadium. Det pågårsåledes ett arbete i linje med reservanternas skrivning. Med del anförda yrkar jag avslag på samtligareservationer och bifall till utskottels hemställan i betänkandet. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar 94 (); Jag skall ägna mig åt den del avutskoltsbetänkaridel där man behandlar en flerpartimotion som väcktes under denallmänna motionstiden och där jag står som första namn. I motionen framför vimotionärer krav på atl skall föras till Nedre Norrlandsmilitärområde/civilområde. Vi motionärer anser och inser, atl del beslut somriksdagen fattade under /89 var felaktigt. behandlade dä frågor om totalförsvaretsgeografiska indelning på högre nivå. Den uppfattning och önskan som fanns ochfortfarande finns både i och i delas även avmililärbefälhavaren för Nedre liksom befälhavaren för södracivilförsvarsområdet -som för övrigt var expert i den ulredning som låg tillgrund för regeringsförslaget. Mot en slor minoritet i och mot enmängd tunga instanser beslutade alt skulleföras lill Mellersta mili-täromrädet/civilområdet. Men del som är allvarligasttycker jag är alt beslutet fattades i strid mot vad de människor anser somnärmast berörs - dvs. människorna i och i Nedre Norrlandsmilo/civo! På s. 27 i del aktuella betänkandet från försvarsutskollelavfärdar utskoltsmajoriteten vårt motionskrav. Det gör man genom atl berättaföljande för svenska folkel; "Utskottet konstaterade vid sin tidigare beredning avärendet att uppgifler och synpunkter som utskottet hade inhämtat visade att delfinns skäl både för inordnande av nämnda län i Mellersta områdel och för dessknylning lill Nedre Norrlarids område, Efler att ingående ha bedömt fråganutifrån en helhetssyn på vad som kan vara bäst för totalförsvaret fannutskottet tillräck- 8 Riksdagetis prolokoU 1989/90:110 Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. liga skältala för alt skulle tillhöra Mellersta militärområdet/civilområdet. "Vidare föreslår man atl avslå motioneri. Del vore naturligtvis mycket intressant alt få vela vilkaskäl som egentligen vägde över, som alltså gjorde alt beslutet blev som detblev - dvs. ett jälleområde omfattande åtta län i milo Milt med somden centrala medelpunkten och Nedre med tre län. Centraliseringen ochstorsladsuppfattningen firade triumfer! Såväl ur ledningssynpunkl som ur produktionssynpunkt ochur operaliv synpunkt är fjolårels beslut negativt. Därför bör beslutet bli ettannat. Beslut i enlighet med vår motion bör således fattas vid detta . I vår motion utvecklar vi skälen för att länbör höra till Nedre . Jag hänvisar lill texten i vår motion. Särskiltvill jag emellertid peka på de två sista styckena där; "Som elt skäl för atl ska föras lillmellersta milo/civo har tidigare anförts atl del skulle uödvändiggöra enomläggning av sambandsnäl för luftförsvaret. Men senare har även försvarsstabenförklarat alt de angivna beloppen är vilseledande. Man skulle inte dra omledningar för alt förs till Nedre milo utan göraförändringar i anslutning till att sambandssystemen ändå byts ul. Luftförsvarets seklorsgränser bör inte vara styrande förmiloindelningen, eftersom sektorsgränser bör dras som raka streck och intefölja en landskapsgräns från många århundraden tillbaka." Enligt min menirig är det särskilt angelägel atl nämnadetta med sambandsnäl. Då vårriksdagen 1989 behandlade frågan om överföring avKopparbergs län/Fo 53 lill milo Nedre ingick del nämligen i beslutsunderlagetatl det skulle kosta 80-100 miljoner all flytta gränsen mellanluftförsvarssekiorerna Mitt och Nedre . Kostnaderna hänfördes till denomläggning av telekommunikationerna som skulle behövas. hade vid det aktuella beslulslillfället i fjolalltså ett vilseledande underlag för sitt beslut, något som vi pekar på i vårmotion. bör riksdagsledamöterna vela bättre och således bidralill en ändring av fjolårels beslut genom atl bifalla vår motion. Den trepartimotion som jag har citerat ur och som jaghänvisar lill i mitt anförande följs upp i reservation nr 6. Jag yrkar bifalltill denna reservation. För övrigt anser jag alt det skulle vara klokt all seöver försvarels geografiska indelning. Bl.a. bör man en gång till fundera övervart och kanske även egenlligen borde föras när det gällerområdesindelningen - detta sista sagt som en signal till försvarspolitikernanär det gäller del arbete som förestår inom en nära framlid. AnL 95 () replik: Jag tycker alt StinaEliasson höll ett utomordentligt fint anförande. Del var ett bra försvar avreservationen. Jag föreslår emellerlid atl upprepa vad hon härhar sagt inför sin egen grupp. Eflersom voteringen sker först bördet finnas lid för del. 96STINA () replik; Ja, det skall jag gärna göra. Men även IvarVirgin torde väl ha upptäckt alt också solen har fläckar 97INGEGERD SAHLSTROM (s); Jag har i delta ärende begärt ordet medariledriirig av deri motion som några av oss socialdemokratiskakvinnoklubbister skrivit gällande sex- och samlevnadsfrågor ivärnpliktsutbildningen. Under detta riksdagsår har vi i dennakammare diskuterat del våld som finns i vårt samhälle. Vi vet att det oftastförekommande våldet sker inom hemmets fyra väggar och atl kvinnor och barn ärde som drabbas svårast. Vi har alla talat om atl fånga upp och stötta det bredafolkliga engagemanget mol våld. Satsningar görs av olika intressenterför att minska våldet i vårt land. Vi lever i elt samhälle där samlevnad, relationer ochsexualitet påverkas av ändrade könsrollsmönster. Större krav än tidigare ställspå jämställda relationer Bristen på förståelse för jämslälldhel mellan kvinnoroch män kari leda lill konflikter, separationer, besvikelser och våld. Vi inom det socialdemokratiska kvinnoförbundet anser attmånga insatser av skiftande slag måsle göras för atl nå ett mer jämställtsamhälle. Under värnpliklsulbildningen finns möjlighel alt nå ut medupplysning gällande sex och samlevnad till en stor grupp ungdomar Försvarsmaktenskulle genom en obligatorisk undervisning för alla värnpliktiga kunna ta sindel av ansvaret i dessa viktiga frågor Vi motionärer anser all undervisningen,för all alla skall nås, måsle vara obligatorisk. Vi socialdemokratiska kvinnoklubbister har tidigaremotionerat i denna fråga. Dä har vi vuririit föga förståelse för våraargumeril. I årets propositiori gällande försvarsdepartementet har vi medglädje noterat alt försvarsministerri påpekat viklen av utbildning avvärnpliktiga i jämställdhets- och samlevnadsfrågor Försvarsministernframhåller atl den utvärdering som gjorts av utbildriingen som bedrivits vidÄlvsborgs regemente i dessa frågor visar myckel posiliva resultat. Jag vet atlliknande undervisning även vid några andra förband fungerat bra och all denockså är uppskattad. Det är, herr talman, mycket positivt alt försvarsministernpoängterar vikten av utbildning som bidrar till attitydförändringar i frågorgällande jämställdhet och samlevnad. Detta bådar goll för framliden. Jag hoppas nu att försvarsministerns posiliva inställningtill de frågor som vi kvinnoklubbister motionerat om skall få försvarsutskottetalt i framliden verka för en obligatorisk sex- och samlevnadsundervisning ivärnpliklsulbildningen. Det räcker inte med att, som utskollet skriver,"könsrollsfrågor och därmed sammanhängande atlitydpåverkari" irigår iden militära ledarskapsutbildningen. Vi motioriärer ariser liksomförsvarsmiriislern att utbildningen skall gälla de värnpliktiga, allavärnpliktiga. Vi socialdemokratiska kvinnoklubbister kommeratt följa utvecklingen och återkomma i frågau gällande obligatoriskundervisning. Vi vill emellertid ge försvarsministern en eloge, och vi uttalaren förhoppning om framtida kloka beslut från försvarsutskottet. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. I detta anförande instämde och (båda s). Skydd för samhälls-viktiga anläggningar m.m. AnL 98HANS (); Jag lyssnade till anförande.Hon sade att det var fråga om åtta län medan jag i mitt anförande nämnde nio.Efler att ha räknat över detta har jag kommit fram till alt del är StinaEliasson som har rätt. kan man säga att elt av de nio länen är litet, såprocentuellt sett är det mindre felaktigt än vad det brukar vara när vi hållerpå med försvarsplanering. Men räll skall ändå vara rätt. Del är alltså åttalän i della nya milo Mitt. Nackdelarna ligger här på den nedre delen avNorrland, som inte kan få en årlig övning. Eflersom detta är de sista orden i debattenvill jag säga följande. Det råder delade meningar om hur mycket pengartotalförsvaret skall ha, men alldeles oavsett om man vill alt försvaret skallha mycket eller litet pengar borde man vara överens om en sak, nämligen attingen har råd alt hälla dubbla kapaciteter. Ingen har råd all ha enorganisation som är större än vad som behövs för ett visst ändamål. Den som tycker att vi behöver ett starkare försvar kant.ex. säga all mari skall köpa mer vapen. Men alla vet att den offentligasektorn är jobbig. Man kan då inte, som vi väldigt ofta gör, säga; Behåll litetmer Behåll en industri extra, eftersom det ändå kostar så litet. Varje miljonsom inte ger försvarseffekt är nämligen väldigt svår att motivera. Jag troratl det svåra nu blir all göra de nedskärningar som är nödvändiga för atl såatl säga bli av med dubbelkapaciteten både på induslrisidan och inomorganisationen. En hel del sådanl har i och för sig gjorts, men del finnsåtskilligt i organisationen som är besvärligt - det är människor inblandade ochdel är fråga om etablissemang av olika slag. Vill man verkligen förslärkaförsvaret, skall det vara fråga om sådant som ger effekt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 15§ Skydd för samhällsvikliga anläggningar m.m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1989/90;FöU6 Skydd för samhällsvikliga 1989/90:54). AnL 99GÖRAN ALLMÉR (m); Försvarsutskollels belänkande nr 6 ärföranlett av ett regeringsförslag om ny lag om skydd för samhällsvikligaanläggningar m.m. Den nya lagen är avsedd atl ersätta lagen med vissabestämmelser lill skydd för försvaret och även till vissa delar förordningenfrån 1976 om skyddsområden och koritrollområderi. Lagförslaget är i sina huvuddrag bra och anpassarlagstiftningen lill nu rådande förhållanden i samhället. Det innebär sålundautvidgade möjligheter all begränsa tillträdet till för samhället viktigaanläggningar och områden, benämnda skyddsobjekt. Beslut om sådan begränsningskall kunna grundas inte barapå behovet av att förhindra spioneri och sabotage ulan även - vilket är nytt -på behovet av skydd mot terrorism och behovet av att hindra att allmänhetenkommer till skada lill följd av militär verksamhet. Enligt lagförslaget kanregeringen eller den myndighet regeringen utser ocksä förklara statligaförvaltningsbyggnader, dit även byggnader räknas, och vissa civilaanläggningar som skyddsobjekt. Så långt har vi moderater ingenting att invända, utanställer oss bakom lagförslaget. Detaljutformningen av bestämmelserna haremellertid vissa brister, och då ulskoltsmajorilelen av för mig outgrundliganledning inte har velat medverka till alt avlägsna dessa, har vi tvingats atttill belänkandet foga några reservationer.