prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — dana krav som vi ställer Åandra sidan är det som säger, nämUgen att , när denantog livsmedelslagen , förde in ett resonemang om - även om det intestår i paragrafen i fråga - att konsumenternas känsla och åsikter i fråga ombestrålningen skall tillmätas betydelse. Det finns således, ,både anledning och möjUgheter att ställa dessa våra krav. Viställer normalt inte samma krav på den utiändska maten som på den svenska, idetta fall på fmkt. Vi slår bara ned på det som det går att registrera med våramätinstmment, och dessa klarar långt ifrån allt. När vi exporterar Uvsmedeltill andra länder, då ställs helt andra krav på oss. Vi återkommer säkert tUldenna debatt, men det är, som jag ser det, viktigt att flytta fram positionemapå detta område. Deanalyser som görs på fruktodlingens område är viktiga, . De12,5 milj. kr. är hälften av det belopp som fruktodlarna sade var det absolutlägsta som behövdes. Ursprungligen behövde de mycket men Efter förhandlingarmed regeringen framkom att 25 milj. kn var det minsta belopp som måste avsättastill analysverksamhet. Därefter halverade regeringen beloppet. Det är bra attregeringen nu träffar fruktodlama och diskuterar saken. Det är viktigt att detsker snabbt så att inte den svenska fruktodlingen försvinner. Folkpartietgår ett steg längre och vill tydligen helt utradera den svenska fruktodlingen.Öm det blir som det sägs i reservation 1 är risken stor för att vi bara kommeratt få äta mycket bespmtad och kanske också bestrålad importerad fmkt. Med dettayrkar jag bifaU till reservationema 2 och 3. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 26 §.) 22§ Bidrag till miljömärkning av produkter 1989/90:LU13Bidrag till miljömärkning av produkter (prop. 1989/90:25 delvis). Hushållning med naturresurser och en god miljö är förutsättningar förgoda framtidsmöjligheter, medan däremot miljöskadlig verksamhet och slöserimed resurser undergräver möjligheterna till framtida goda livsbetingelser.Miljöpolitiken måste dels medverka till att reparera de skador som redanskett, dels genom stimulans, styrmedel och tydliga signaler från samhälletbidra till en utveckling som skapar en långsiktigt uthållig produktionsförmåga.Det fordras enligt att hela samhället och all verksamhet i detanpassas så att erforderliga miljöhänsyn tas. Deträcker emellertid inte med enbart politiska beslut, regler och restriktionenDet fordras även att vi alla tar ett personligt ansvar för att så långt möjligt bidra till attlösa miljöproblemen. Miljöpolitiken måste därför vara ett viktigt inslag ikonsumentpolitiken. Denna, alltså konsumentpolitiken, skall bl.a. bidra tillatt vi alla såsom konsumenter kritiskt och kunnigt kan granska och bedöma deolika varor och tjänster som bjuds ut, så att vi kan fatta rationella beslutvid inköp. Det behövs därför korrekta uppgifter om olika varor och tjänsten Menför att upplysningarna skall kunna vara ett medel i miljöpolitiken fordrasäven en rad uppgifter om produkters miljöpåverkan så att vi som miljömedvetnakonsumenter kan välja sådant som inte -eller i vart fall så litet som möjligt -påverkar vår miljö negativt. Fåinsatser torde så snabbt påverka produktion och produktionsmetoder imiljövänlig riktning som konsumenterns medvetna val. Blir det köpmotstånd pågrund av att konsumenterna anser att en produkts tillverkning är alltförmiljöstörande, anpassar sig nämligen tillverkarna snabbt till situationen ochsatsar på forskning och utveckling av mer mUjövänliga produkten ochtoalettpapper är ett gott exempel på detta. Till var det såatt säga fint att använda klorblekt papper, gärna med färggranna blommor på.Nu köps i stället nästan uteslutande oblekt sådant papper, som dessutom i storutsträckning är tillverkat av returpappen Det är ett bra exempel på vadmiljömedvetna konsumenter kan åstadkomma. Denstora efterfrågan på bilar med katalysatorutrustning, redan innan det blevobligatoriskt för nya bUar att ha sådan utrustning, är ett annat exempel påmedveten efterfrågan av miljöhänsyn. Föratt konsumenterna skall kunna göra medvetna val med hänsyn till en produktsmiljöpåverkan fordras att miljömärkning införs. Vi i har därför underen förordat att miljömärkning införs på produkter i vårt land föratt ge alla konsumenter möjlighet att få sådana upplysningar att de kanefterfråga så miljövänliga produkter som möjligt. Detär därför positivt att regeringen i propositionen med förslag tilltill-läggsbudget I till nu gällande statsbudget redovisar att en gemensamordning för frivillig miljömärkning skall införas i och att Sverigeskall ansluta sig till systemet. Bakgrunden är att imars beslöt att utreda möjligheterna till en frivillig nordiskmiljömärkning av produkter I vårt land tillkallades härefter en särskildutredare med uppdrag att kartlägga för- och nackdelar med miljömärkning ochutreda formerna för ett eventuellt införande av ett frivilligtmiljömärkningssystem i vårt land. beslöt atten gemensam ordning för frivillig miljömärkning i skall införas. Internationelltär i detta fall inte föregångare. , enligt uppgifter ipropositionen, införde ett system med positiv miljömärkning avprodukten I och har införts miljömärkningssystem med dettyska systemet som förebild. nu aktuella propositionen redovisar statsrådet deinitiativ som tagits på nordisk nivå och det utredningsarbete som skett i Sverigesamt att regeringen avser att så snart det är möjligt ansluta tiU dengemensamma nordiska ordningen. Dessutom redovisas att denna frivilligamiljömärkning i skall organiseras inom ramen för SIS - Standardiseringskommissionensi - certifieringsverksamhet. Det enda ges tillfälle attfatta beslut om är att anslå 1,9 milj. kr i bidrag till 1989/90:45 13december 1989 Bidragtill miljömärkning av produkter 9Riksdagens protokoll 1989/90:45 1989/90:45verksamheten under innevarande budgetår avses verksamheten bli 13 december1989 finansierad genom avgiften Bidrag till miljömärkning av pro dukter Centernär det enda parti som väckt en motion med anledning av denna del avpropositionen om tilläggsbudget. I motion L9 från jordbruks-ochmiljökommitté med som första namn begärs bl.a. klarläggandeom vilka kriterier som skall gälla för positiv miljömärkning. Dessutom krävsatt forskningen skall bli representerad i den styrelse som skall tillsättas.Det första kravet har lett tiU reservation 1 av oss båda centerpartister ilagutskottet, medan det andra kravet, alltså om representation för forskningeni styrelsen, följs upp i reservation 2 bakom vilken förutom stårmoderaterna, folkpartisterna och miljöpartisten i utskottet. Låtmig först beröra frågan om kriterier för miljömärkning. Vi i anser attdet är synnerligen viktigt att miljömärkningen bygger på en helhetssyn, alltsåutformas i ett helhetsperspektiv. Detta framhåller vi såväl i motionen som ireservation 1.1 propositionen sägs alldeles för litet om vilka kriterier somskall gälla, varför ett riksdagsuttalande enligt vår mening är erforderligt. Motbakgrund av vikten av helhetsperspektiv bör enligt vår uppfattning hänsyn tastill alla faktorer i en produktionscykel, alltså framställning, användning ochdet slutliga omhändertagandet av produkten. Dessutom måste förpackningenbedömas på motsvarande sätt. Eftersom energi- och transportsystem i många fallorsakar miljöproblem, bör även distributionssätt och energiåtgång vägas in. Glädjandenog har utskottsmajoriteten tack vare motionen skrivit in flera av våramotionskrav i utskottsbetänkandet och ställt sig bakom synpunkterna. Menmeningsskiljaktigheter uppstod om slutsatsen. Vi reservanter anser nämligen attriksdagen bör göra ett uttalande om att man från svensk sida vid de fortsattaöverläggningarna skall verka för att kriterierna utformas i linje med dennämnda helhetssynen. Riksdagenhar inte haft och bereds inte heller genom propositionen tillfälle att yttrasig över miljömärkningen, vilka kriterier som skall gälla och hur märkningenskall organiseras. Genom anslagsbehovet har dock en redovisning gjorts ipropositionen. För oss i är det självklart att nu skallutnyttja möjligheten och i enlighet med reservation 1 göra ett uttalande omkriterierna för miljömärkning. Denandra reservationen, alltså nr 2, gäller sammansättningen av den styrelse somenUgt regeringens avtal med SIS skall handha verksamheten med miljömärkning.Utredningsmannen hade föreslagit att styrelsen skulle bestå av 12 ledamöter,representerande de olika intressenterna med en fjärdedel för vardera deallmänna samhällsintressena inkl. forskningen, konsumenterna, miljörörelsenoch näringslivet. Regeringen har inte följt utredningsförslaget utan i avtaletfastställt att styrelsen skall bestå av en ordförande jämte tio andra ledamöterBland dessa får forskningen ingen representant. Forskningenhar alltså uteslutits av regeringen. Inom har vi reagerat mot detta ivår motion. Vårt krav följs upp i reservation nr 2, bakom vilken står allapartier utom socialdemokratema och vpk. Vireservanter kan i motsats till majoriteten inte finna att det är tillräckligt 130 att forskningsintressena är representerade enbart iden referensgrupp som styrelsen skall utse.Forskningen är synnerligen viktig inom miljöarbetet och därför även när detgäller miljömärkningens utformning, omfattning och utveckling. Någonsom helst förklaring till varför forskningen inte ges plats i styrelsen gesinte i propositionen. 1 brist på detta skriver den socialistiska utskottsmajoritetenatt den anser att regeringens lösning "får anses tillfyllest".Vi reservanter anser att regeringen bör ta initiativ till en förändringeller eventuell utökning av miljömärkesstyrelsen, så att även forskningsintressenablir representerade. Det skall bli intressant att här få höra vadmajoritetens företrädare har att anföra mot detta vårt krav, eftersom detavvisas. Attregeringen i detta ärende inte synes ha något intresse av vad anser ifrågan visas av att regeringen utsåg ordförande istyrelsen utan att avvakta beslut i ärendet. Detta har uppmärksammatsoch kritiserats av i en fråga till statsrådet sombesvarades Jag yrkarbifall till reservationerna 1 och 2. Bidragtill miljömärkning av produkter 1 och med att bifaller de anslagsäskanden som framförts iproposition 1989/90:25 rörande miljömärkning har vi tagit ytterligare ett stegi försöken att få ett miljövänligare samhälle. Det är ett i stort sett enigtutskott som ställer sig bakom förslaget att införa ett system för frivilligoch enhetlig positiv miljömärkning av produkter, som det är uttryckt ipropositionen. Dethar alltmera blivit ett konsumentkrav att få hjälp med att göra sina inköp påett sådant sätt att man inte skadar en redan hårt pressad miljö. gett exempel på konsumenternas betydelse, och jag skall inte förlängadebatten med ytterligare exempel. Mångatillverkare och leverantörer har redan insett försäljningsargumentet"miljövänligt", och många varor har fått någon form avmiljövänlighetsmärke. Men det växer tyvärr upp en hel skog av dessa märken,och för att göra det lättare för konsumenterna att välja produkter, är detdärför viktigt att vi får ett enhetligt miljömärke med bestämda kriterier förvad märkningen skall stå fön Kriterierna och miljömärket bör dessutom vara likai hela , och som vi hörde har ett arbete i den riktningen redanpåbörjats. Miljömärkningeni skall enligt förslaget organiseras inom ramen förStandardiseringskommssionens i certifieringsverksamhet. Miljömärkningenskall handhas av en styrelse och en referensgrupp. I styrelsen finnsrepresentanter för det allmänna, för konsumenterna, för miljörörelsen och förnäringslivet. SomMartin påpekade har forskarna inte fått någon särskilt utpekad plats istyrelsen. Det är här propositionen skiljer sig från utredningen, och det ärhär som utskottsmajoriteten har en annan åsikt än reservantema i reservation nr2. Forskningenblir representerad i en referensgrupp och får härigenom en rådgivande funktiongentemot styrelsen och skall behandla frågor om princi- Bidrag till miljömärkning av produkter per ochhuvudsaklig inriktning för miljömärkningen. Forskarna från olika forskningsområden kommer dessutom att finnas med i arbetsgrupperna som bereder frågorna. Utskottsmajoriteten anser att forskningens inflytandetillgodoses på detta sätt. Forskningsrepresentanterna slipper härigenom ocksåatt i vissa frågor kanske sitta som ett slags gisslan mellan näringslivets ochkonsumenternas intressen i den beslutsfunktion som följer av en styrelseplats. Utskottetavstyrker alltså yrkandet i reservation 2. Reservation 1 gäller kriterierna för miljömärkningen. Närman läser reservationen, ser man att den har en ordagrann lydelse jämförd medbetänkandet. Betänkandet följer i sin tur utredningen och propositionen. Detfinns alltså ingen åsiktsskillnad på den här punkten, bara en önskan fråncenterpartiets ledamöter att ge regeringen till känna det regeringen redan harkommit med förslag om, nämligen en helhetssyn när det gäller miljömärkning. Jag anseratt reservationen inte tillför något nytt och yrkar avslag på den. Vi hoppas och tror att införandet av ettmiljömärkningssystem kan hjälpa konsumenter att bli mera miljömedvetna vidsina inköp. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag påde två reservationerna. MARTINOLSSON (c) replik: Jag vill först ta upp frågan om forskningensrepresentation i styrelsen. sade t.o.m. att forskningen slippersitta som gisslan mellan olika intressen. Det var ju ett nytt ochuppseendeväckande argument. Om man ser efter i avtalet vad styrelsen har föruppgifter, tror jag att man redan av det inser vikten av att forskningen finnsrepresenterad. EnUgt 6§ i avtalet skall miljömärkningsstyrelsen för det förstaanta allmänna kriterier för miljömärkning av produkter Den skall för det andrapröva vilka produktslag som lämpar sig för miljömärkning, och den skall fördet trec anta särskilda kriterier för miljömärkning av enskilda produkterStyrelsen har också en rad andra uppgifter, men jag tycker att det räcker attnämna dessa tre för att ge klara exempel på att det är viktigt att forskningenoch inte enbart alla andra intressen får representation i styrelsen. Det är ändå fråga om en så pass stor styrelse att detborde ha varit lätt att ordna plats även för forskningen. Som jag nämnde i mittförra anförande, betyder forskningen enormt mycket för att vi skall klaramiljöproblemen. Något svar på frågan har jag alltså inte fått. Jämför vimed andra styrelser, vet vi att i bolagsstyrelser, affärsverksstyrelser m.fl.eftersträvar man att få en bred representation, att få med erfarenhet från såmånga områden som möjligt. Det är mot den bakgrunden särskilt anmärkningsvärtatt man inte sett det som närmast en huvuduppgift att ge forskningen en plats iden här styrelsen. säger att reservationen inte innebär någotnytt. Utskottet skriver en kommentar och tar där egentligen upp det som visäger i motion. Som jag sade i huvudanförandet, är det värdefullt attdet skrivs in, men att vi här i skriver in saker i betänkanden ochändå avslår motionerna innebär ju ingen skyldighet för regeringen attuppmärksamma vad som skrivs. När vidäremot ger regeringen någonting till känna, kommer regeringen efter hand meden redovisning av skrivelser, där det framgår vilka åtgärder somregeringen har vidtagit. Eftersomriksdagen ställts vid sidan i det här fallet och allting är gjort innanriksdagen fått tillfälle att yttra sig, är det viktigt att vi fattarett sådant beslut att ändå använder sitt inflytande, även om det frånregeringens sida inte var meningen att så att säga skulle lägga sig iden här frågan utan enbart anslå 1,9 milj. kn 1989/90:45 13december 1989 Bidragtill miljömärkning av produkter INGERHESTVIK (s) replik: motion tar upp precis samma saker som finns med i utredningen.I propositionen, som ju är, som säger, ganska kortfattad, ställersig regeringen bakom utredningens förslag. Det betyder att regeringen ocksåställer sig bakom de krav som finns med i utredningsförslaget och som centernhar motionerat om. Vi inom utskottsmajoriteten anser därför att det måste varatillräckligt att vi har kommit så här långt. Jagtror inte att forskarna utgör ett så stort problem som det framstår hän Ett avde problem som kan uppkomma om man skulle försöka få fram en forskare är att fåen som har tillräcklig bredd för att kunna tillgodose aUa forskningsaspektenDen här goda karamellen är nog väldigt svår att hitta. Forskarnafinns ju också representerade i arbetsgrupperna. I avtalet mellan staten ochSIS står det i 3 § tredje stycket: "I verksamheten kan även medverkasärskilt tillsatta arbetsgrupper samt befintliga institutioner för forskning,utveckling, provning och standardisering om så behövs." Detta visartydligt att man vill ha forskarrepresentanterna med. Det finns inte hellernågot som hindrar att man, när styrelsen utses, tar med forskare som representanterför de olika intressegrupperna, konsumenter, näringslivet, miljöorganisationeroch allmänintresset. Det finns således alla möjligheter att få enallsidig sammansättning av styrelsen? Skulle det sedan bli problem och dethela inte fungerar, finns det möjlighet att återkomma, vilket vi ju också hargarderat oss för i propositionen. Men vi tror faktiskt att detta kommer attfungera väldigt bra och att man kommer att kunna rekrytera forskare med en storbredd till denna styrelse. () replik: Genom att använda uttryck som "" gör ju majoritetenen antydan till reträtt. Från reservanternas sida tycker vi att det är bättreatt göra en ny organisation så bra som möjligt i inledningsskedet än att väntaoch se om det uppstår eventuella bristen Jagär väl medveten om att det är möjligt att tillsätta arbetsgrupper ochreferensgrupper, men det är ju styrelsen som är det ledande organet. Vad gällerknapphändigheten i propositionstexten nämns inte ens att man frångickutredningsmannens förslag och uteslöt forskningsrepresentation. Detta får manleta efter i det avtal som finns med som en bilaga till propositionen. Detär faktiskt utredningsmannen som uttalade att allmänintresset - som togs upp avInger Hestvik - skulle utgöra en fjärdedel. Där skulle också forskningen ingå.I detta avtal nämns inte allmänintresset, men på s. 77-78 i propositionen finnsuppräknade representanter från en rad organisationer Bidrag till miljömärkning av produkter och inågot fall även ämbetsverk. Det råder inga tvivel om att forskningen har så att sägaställts åt sidan. Det är möjligt att det bara är av misstag. Det vore bättre omInger Hestvik såg saken så än att försöka hitta förklaringar till varför det ärbra för en viktig grupp som forskarna att slippa vara representerad. Så sägervi inte i något annat sammanhang. Forskning är en av förutsättningarna för att vi skallkunna klara miljöfrågorna, förmodligen även för att miljömärkningen skall bliså positiv från miljösynpunkt som vi alla hoppas att den skall bli. () replik: Visst är propositionen kortfattad, men det äringenting som har hindrat oss ifrån att sätta oss in i frågan underutskottsarbetet. Jag tycker att det har gått väldigt bra att arbeta med detunderlag som vi har haft. Jag är övertygad om att vi kommer att få en smidigstyrelse, som har lätt att arbeta på många olika plan. Här är det inte tillnågon nytta att få en enda forskare i styrelsen. Vi kanske behöver tiotolvolika forskare som skulle arbeta i arbetsgrupper och referensgrupper och läggafram förslag till styrelsen. En enda forskare i styrelsen skulle ju bara hamöjUghet att göra bedömningar av vad andra forskare kommit fram till. Jag troratt vi med det framlagda förslaget kommer att klara detta. Om det inte fungerarfår vi återkomma, men jag är övertygad om att det kommer att göra det. Jag vill gärna ha till protokollet antecknatatt jag tillhör reservanterna. Att jag hamnade så här långt ned på talarlistanberor på att jag inte anmälde mig som talare . Det dyker upp allt fler olika slags miljömärkningar påmarknaden. Det blir allt svårare för konsumenten att hålla reda på vad de ohkamärkningarna står för, vilka som är seriösa miljömärkningar och vilka som ärditsatta främst för att vilseleda och utnyttja dem som vill bidra till enbättre miljö genom att välja miljövänliga varon Initiativet till att bygga upp ett system för frivillig,positiv och enhetlig mU-jömärkning av produkter är därför välkommet. Det ärockså glädjande att utskottet är enigt om att kriterierna för miljömärkningenskall ta hänsyn tUl alla faktorer i produktcykeln: framstäUning, användning,omhändertagande när produkten inte längre skall användas liksom tillförpackningen. Dessutom skall i princip alla slags produkter kunna miljömärkas. Det är också bra att märkningen skall organiseras inomstandardiseringskommitténs ram. SIS har resurser och förutsättningar att klarauppgiften tillsammans med en miljömärkningsstyrelse och en referensgrupp. Nuhar jag kommit till den punkt i det här förslaget som jag inte är nöjd med, ochdet är sammansättningen av miljömärkningsstyrelsen. I utredningen som låg tiUgrund för förslaget föreslogs en tolv man stark styrelse, vilken representerarde allmänna samhällsintressena inkl. forskningen, konsumenterna, miljörörelsenoch näringslivet med en fjärdedel van Det är därför anmärkningsvärt att styrelsen har en heltannan sammansättning i det avtal med SIS som regeringen har träffat. av elva ledamöter- enordförande utsedd av regeringen och elva andra ledamöten Av dessa är tre frånstatliga myndigheter; , ochkemikalieinspektionen. Det finns ett fackförbund representerat, LO. Vidarefinns det två miljöorganisationer, ochMiljöförbundet - vi tackar för det. Fyra ledamöter representerar näringslivet:Kooperativa förbundet - som ursprungligen var en konsumentorganisation, mensom måste anses tillhöra näringslivet -, handel och . Det är alltsåmer än en fjärdedel som representerar näringslivet. Forskningen saknas helt. skall fatta beslut om kriterier, standard och annat har man olikafaktorer att ta hänsyn till. Om då näringslivet och de statliga myndigheternadominerar så starkt som i det här fallet, är det naturligt att de vetenskapligakriterierna inte blir invägda med den tyngd som de borde ha. Det räcker intemed en forskare, utan det måste vara fler - minst två, men helst lika många somnäringslivet representeras av. Ipropositionen står det att när det gäller miljömärkningen bör de berördaorganen ha stor frihet att utforma verksamheten i enlighet med intressenternasintentionen Det är alltså staten och näringslivet som har de största möjligheternaatt tillgodose sina intressen. Därför anser jag att bör ge regeringentill känna att denna möjhgt bör säga upp denna del av avtalet med få till stånd en omförhandling för att få in forskare. Avtaletsuppsägningstid är , så detta bör gå att genomföra. Jag yrkar bifall tillreservation 2. Jagser en representant för kommunisterna här i kammaren. Jagskulle gärna vilja veta varför vpk inte ställer sig bakom reservationen, utangår med på denna tunga dominans av näringshvet i miljömärkningsstyrelsen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 26 §.) 23§ Föredrogs kulturutskottets betänkande 1989/90;KrUll Tilläggsbudget I inomutbildningsdepartementets område (prop. 1989/90:25 delvis). Tredjevice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under26 §.) 24 § Nyttavgiftssystem inom livsmedelskontrollen betänkande 1989/90:JoU8 Nytt avgiftssystem inom livsmedelskontroUen (skr. 1989/90:45). 1989/90:45 13december 1989 I jordbruksutskottets betänkande 1989/90:JoU8 behandlas regeringensskrivelse /90:45 om ett nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollen. tog beslutet om skärpning av livsmedelskontrollen,drev oppositionen igenom ett beslut om att regeringen skulle komma tillbakatill med en närmare precisering av avgiftssystemets utformning,finansiering och effekten När det framlagda förslaget behandlades förelågnämligen vissa oklarheter beträffande det föreslagna avgiftssystemet.