prot · GD09139 · 1989-12-31 00:00:00 — de gröna anser att det är viktigt medkonsumtionsskatter och borde därför kunna säga ja till en höjd moms. Det gör vidock inte, eftersom regeringen och folkpartietvägrar att se höjningen som en del i en politik för en miljöbetingadåtstramning. Vi hade kunnat accepterat höjningen om den hade använts merselektivt som ett sätt att styra mot resurssnål förbrukning. Detär en fascinerande diskussion som har förts här . Först har man sagt sigvilja höja momsen, och sedan vet vi att moderater och folkparfister har gått utoch sagt sig vilja sänka momsen längre fram. Det påminner starkt om frågan omavvecklingen av kärnkraften, den som skulle avvecklas med förnuft. Först ökademan andelen kärnkraft, och sedan skulle den försvinna. Det är precis sammateknik man använder här. Först höjer man, och sedan skall man sänka. Detär en intressant fråga, och det borde bli en viktig diskussion i kammaren, vadsom händer den gången man sänker momssatserna till EG-nivå. Det är fantastiskabelopp det handlar om. gick till rätta med moderatledarenöver som hade underfi-nansierat sin budget med.Här rör det sig om pengar av samma storleksordning. Det är värt en diskussion. Miljöpartietde gröna anser också att det nu är dags för krafttag när det gäller att hjälpade 60 000 arbetslösa i flyktinglägren. Det är inte rimligt att skattevägentvinga medborgarna fill mer och intensivare arbete när det finns stora gruppersom medvetet hålls utanför arbetsmarknaden och som verkligen vill komma iarbete. Detfinns områden som behöver omedelbara insatser. Vi behöver ett omfattandejärnvägsbyggande som måste komma i gång . Gå ut på kapitalmarknaden föratt låna upp nödvändigt kapital och sätt i gång. Det kapitalet gör bättrenytta här en bland kontoren i . Vi måste få resultatet av våraarbetsinsatser att långsikfigt arbeta här i för vår framfid. Detsom fordras i den ekonomiska politiken är en långsiktig realism som fylls medinsikten om: attdet finns ett klart och entydigt samband mellan ekologi och ekonomi, mellanekonomisk politik och miljöförstöring, attvi fillsammans måste arbeta och verka väl innanför gränserna för de ekologiskasystemens bärförmåga, att vi har ett långsiktigtansvar för våra handlingar, attvi har ett internationellt ansvar att inte förstöra livsförutsättningarna förmänniskor i andra länder. Ensådan ekonomisk politik har vi inte sett ens ett embryo till. De som styr ochställer, vare sig de står i frontlinjen som socialdemokrater och folkpartistereller sitter bekvämt fillbakalutade på åskådarläktaren och drar i trådarna sommoderaterna, är inte villiga att ta ett långsiktigt solidariskt ansvar ipolitiken. Tillsammans för de en politik som medvetet och långsiktigt förstörvåra livsbetingelser. Socialdemokraternabekände färg när de inte kunde acceptera ens de mest blygsamma kravfrån de gröna som kunde visa på en sinnesändring och en ändradpolitik. De sökte hellre tryggheten i den pågående ekologiska kollapsen och ifolkpartiets famn. Jagsade i början av mitt anförande att vi nu står inför slutuppvisningen av detsamlade bugetarbetet för /91. Slutuppvisningen är inte uppbygglig.Den är nedslående, eftersom den, hur det än går med den konven- 1989/90:139 12 juni1990 Denekonomiska politiken, m.m. 6Riksdagens protokoll 1989/90:139 Den ekonomiska politiken, m.m. tionellaekonomin, visar vägen in i en fortsatt ekologisk kollaps. Det borde kunna havarit tvärtom med de samlade kunskaper som vi har och de viljeyttringar somfinns hos det svenska folket. Vi kan nu inregistrera ytterligare ett förlorat år förmiljön. Vi i tycker att detta är nedslående. Men vi vet attkampen går vidare. Vi för den, eftersom vi vet att den är så nödvändig. Detkommer att bli hårt och svårt att vända politiken förbi de stora klumpedunsarnaoch de okänsliga. Men det kommer att gå. frågade på sin ledarsida ommiljöpartiet kan överleva utan att ta ställning till frågan om höger ellervänster. Som framgått av det tidigare sagda och mångaandra anföranden, motioner och reservationer, är de gröna ettoppositionsparti till den pågående högerinriktade politiken. degröna har tagit ställning för en grön, socialt ansvarig, ekologiskt rimligekonomisk politik. har valt sida mot högerpolitik i dagens form,valt sida för framtiden för oss och kommande generationer i internationellsolidaritet. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservationerna4, 6, 29, 32, 44 och 75. 35ROLAND (): började sitt anförande med atthänvisa till en teckning av , . Direkt eftervalet stod socialdemokraterna inför ruinens brant och sade: gäller det attta ett stort steg framåt. gjorde vi inte det. Vi socialdemokrater hade förut enannan liknelse som vår dåvarande partiordförande ofta nämnde. var det en kärra som snabbt rullade ner utför en backe. Detgällde att få stopp på kärran och sedan sä småningom lungt och metodiskt baxaupp den igen så att den kom till backens krön för att vi återigen skulle fågrepp och överblick över den svenska ekonomin. 1 den debatt som vi förde , för bara några månadersedan, tog jag upp just denna fråga. Den ekonomiska politik som har förts idetta land har varit mycket framgångsrik. har ,och även efterlyst den tredje vägens politik och sagtatt det inte står något om den i betänkandet, och därför måste den ha misslyckats.Men den har lyckats. Den tredje vägens politik var att bereda utrymme förinvesteringar inom industrin för att vi skulle få i gång exporten. Det är ändådetta som har hänt . Industriinvesteringarna är , vilket harframhållits tidigare här i kammaren av partiordföranden, i fastpenningsvärde dubbelt så stora som . När vi tittat på industriinvesteringarna för det senasteåret, som har gång på gång fått räkna upp, har ökningenvisat sig uppgå till . Trots att det finns vissa tecken på enkonjunkturavmattning. fortsätter industriproduktionen att stiga. Produktionenhar stigit under årets första månader. En viktig sak som också har uppmärksammats i debatten ärdet ökade underskottet i bytesbalansen. Det beror bl.a. på att vår industriinvesterar ute i världen men också påfastighetsköp och andra investeringar. Det är ett uttryck för styrka ochväxtkraft i svensk industri. Vi har en ökad internationalisering. Det finnssjälvfallet en dragning att komma nära marknaderna, dvs. att skaffa siggynnsamma positioner ute i världen. Jagkommer från en stad där det tidigare fanns ett företag som hette ASEA men somnu heter ABB. Det sätt som det företaget har handlat med andra företag ochinvesterat ute i världen anser jag vara ett bevis för en styrka i den delen avsvensk industri som är mycket internationaliserad. Det skapar naturligtvisförutsättningar för den verksamhet som finns i och i . Efterdessa socialdemokratiska år finns det återigen en framtidstro inom svensk industri.Denna framfidstro visar på en slagkraft. Jagtror att det är viktigt att göra en liten repetifion. När jag tog upp dennafråga tidigare var några litet förvånade över att det verkligen hade hänt såmycket bra. Det hade tydligen gått dem förbi. Det har blivit framgångar isysselsättningen. Den är högre både bland män och bland kvinnor än i någotannat land. Budgetunderskottet har eliminerats, och det har ersatts med balansi statsfinanserna. Nya resurser har skapats som har gett utrymme både för reallöneökningarså att den privata köpkraften har stärkts och för förbättringar av denoffentliga servicen. AnneWibble nämnde att många hade fått en sämre omsorg och vård på grund av attsocialdemokraterna har varit så stelbenta när det gäller att tillåta privataeller kooperativa lösningar Man kan av den debatt som har förts om dengemensamma sektorn och sjukvården bibringas uppfattningen att det där inte harskett någon utveckling. Men faktiskt har omfattande förstärkningar gjorts.Barnomsorgen har t.ex. ökat i antal platser ffån ca 130 000till över 230 000. AnneWibble ställde en fråga till om den privata barnomsorgen.Men det är en klar majoritet som efterfrågar en barnomsorg. Jaghåller dock med om att det är viktigt att det också finns andralösningar som är flexibla och kan passa bra in i vissa sammanhang. kooperativa lösningar av oUka slag där föräldrar eller anställda driververksamheten. Det kan ibland vara lämpligt både i barnomsorg och iäldreomsorg. Eftersomdet talas så mycket om kriser, vill jag än en gång peka på att vi kan bokföraett bra 80-tal. Det är med den utgångspunkten som vi har diskuterat de problemsom finns framför oss. Entrist företeelse är den svartmålning av det svenska samhället som har gjorts avvissa borgerliga debattörer . Det var synd att CarlBildt inte tog avstånd från de paralleller som har gjorts med utvecklingen iSverige och kommunismens sammanbrott i . Det är viktigt att dennadebatt inte bara förs mellan de personer som diskuterade om detta ,utan att alla här i bidrar till ett renhållningsarbete på detområdet. Detär ganska grumliga tankar som kommer fram av dessa samhällskrifi-ker som intelängre förmår att skilja mellan demokrati och diktatur De drar ofattbaraslutsatser för vårt samhälle av de östeuropeiska diktaturernas sammanbrott. ISverige övervakas varje politisk åtgärd inom det ekonomiska 1989/90:139 12 juni1990 Denekonomiska politiken, m.m. 1989/90:139 12 juni1990 Den ekonomiska politiken, m.m. området,liksom inom andra områden, av en fri press som i stor omfattning har sinalojaliteter hos grupper som i det korta perspektivet varit de som har förloratprivilegier under utvecklingens gång. Varje steg som tas övervägs noga ochbevakas vid val. Inte mindre än 20 gånger har den socialdemokratiskaregeringens politiska åtgärder utvärderats av folket i fria val. Att då jämföradet ekonomiska systemet som genom den demokratiska processen har skapats i vårtland med de kommunistiska ekonomierna är helt orimligt. Det är viktigt att vifrån talarstol eftertryckligt tar avstånd från sådana tendenser attmisskreditera vårt samhälle just med utgångspunkt i utvecklingen i . sprider en skrift i för attinformera om hur eländigt det är i . Titeln på skriften är "Densvenska välfärdsstatens uppgång och fall". En bild av det svenska samhället som stämmer mer överensmed vad allmänheten och verkligheten säger är den bild som FNsutvecklingsorgan har framställt. Där tilldelas en andraplats straxefter . Världens länder graderas efter ett välfärdsindex. I denundersökningen tas hänsyn till inkomstförhållanden, fördelning av välstånd,livslängd, hälsa, inflytande, miljö och andra välfärdsfaktorer. Jag tycker att det är nödvändigt att göra denna utblickefter att ha läst de borgerliga reservationerna. Det talas om ett grundligtmisslyckande, att det går dåligt för och att 80-talet är det försuttnachansernas decennium osv. Det är inte så. Men det är klart att aptiten växermedan man äter Aptiten har växt, och växer, i det svenska samhället. Våraambitioner är större än vad som ryms inom svensk ekonomis tillväxt. Vi har fåtten överhettad ekonomi. Det tycks ha växt fram en uppfattning om att svenskekonomi tål vilka reformer och löneökningar som helst. Vi har under de tresenaste åren som bekant kostat på oss löneökningar, somproduktiviteten endast har ökat med . Detta har lett till kraftigarepristegringar än i de länder som vi konkurrerar med och till kostnadsstegringarsom innebär en försämrad konkurrenskraft för det svenska näringslivet. Därmedföreligger en risk för att vi successivt tappar marknadsandelar, och på siktleder detta till en ökad arbetslöshet. Det är angeläget att göra någonting åt dessa problem. Tillhelt har ju regeringen inte kunnat få majoritet för de åtgärder somvarit nödvändiga. Men genom den uppgörelse som har träffats mellansocialdemokraterna och kan de nödvändiga åtgärderna vidtas. Som tidigare sade i debatten kan vi se attdenna överenskommelse redan har givit effekt, bl.a. i form av successivaräntesänkningar med sedan uppgörelsen träffades. 1 den problembild som målas upp ingår bl.a. alltförstora kostnadsökningar. Vi har att räkna med löneökningar på ,och tvivlar på att ökningen stannar där. I de viktigastekonkurrentländerna ligger löneökningarna på . Dessutom utvecklasproduktiviteten i dessa länder i allmänhet bättre än hos oss. Den dåliga produktivitetsökningen är ett av de problem somockså och berörde. Vi befinner oss i en fas avutvecklingen därtjänstesektorn ökar i betydelse. Det kan vara ganska svårt att mäta produktiviteteni denna sektor, men man kan ändå konstatera att produktiviteten har utvecklatsogynnsamt, inte minst när det gäller den privata tjänstesektorn. Ett tredje problem som återspeglas i attbytesbalansunderskottet stiger kraftigt är att det totala sparandet i densvenska ekonomin är för lågt för att kunna tillgodose de behov som finns avinvesteringar i näringsliv, infrastruktur och bostäder. Det finns vissa tecken på att vi börjar möta svårigheter.När de svenska industriföretagen för tillfrågades, ansåg merän hälften att den främsta bristen var att produktionsfaktorerna - bl.aarbetskraft - begränsade produktionen. I en enkät från angavtvå tredjedelar av företagen däremot efterfrågeläget som det främsta hindretför god tillväxt. De snabba försämringarna sker främst inomverkstadsindustrin. 1 ett mer utsatt konkurrensläge stiger kostnadernasamtidigt som vinstmarginalerna minskar, vilket drabbar investeringarna. Dettahotar att bryta den gynn-sanmia utveckling som vi har haft beträffandeindustriinvesteringarna. Därför gäller det nu att skapa en solidare grund i svenskekonomi för att möta både de konjunktursvängningar som kan komma och de mycketspännande utmaningar som vi har framför oss . Här måste finanspolitikenutnyttjas. Det går inte att lägga huvudansvaret på penningpolitiken, för detleder till högre räntor och ännu högre inflation. Det krävs olika åtgärder föratt anpassa efterfrågan till tillgängliga resurser så att arbete och sparandekan stimuleras. Därigenom kan inflationen hållas tillbaka, vilket bidrar tillatt successivt stärka vår internationella konkurrenskraft. Det krävs dåsamordnade insatser över breda fält. Den enskilda åtgärd som kommer att ha störst inverkan påden ekonomiska utvecklingen framöver är naturligtvis det andra steget i denskattereform som vi skall fatta beslut om . Jag håller med att detta borde kunna sänka golvet så att det blir en nedväxling när detgäller takten i löne- och prisutvecklingen. De avtal som skall ingås nästa årbör träffas i så god tid att de kan påverka budgeteringen och prissättningenför 1991. Oppositionspartierna, förutom , upprepar tyvärrsitt nej till det andra steget i skattepaketet, som ändå är så betydelsefulltför svensk ekonomi. Många som i dagens debatt har kritiserat skattereformenbortser ifrån det rättvisa i den beskattningen av arbete och kapital somreformen innebär genom att kapitalbeskattningen skärps. När man säger attskattereformen är fördelningspolitiskt orättvis bortser man ifrån alla dekompletterande åtgärder som ingår i skattesystemet för att stödjalåginkomsttagare och de ekonomiskt svaga grupperna. Genom denna reform fårändå de flesta en inte oväsentlig höjning av den reala inkomsten. Det har gjorts en del beräkningar som har analyserat bådecenterns och skattepolitik. Dessa beräkningar har visat att derasskattepolitik skulle leda till ökade klyftor i samhället somförslagen innebär betydande budgetförsvagningar. Här har diskuterats olikabelopp som fattas i genomsnitt . Det kan vara viktigt attframhålla detta. Den ekonomiska politiken, m.m. 1989/90:139 eftersomkritiken - inte minst från - varit att skattereformen är för- delningspolitiskt orättvis. Det finns en hel del förslag när det gäller åtgärder på arbets- en e onomis a marknadsområdet, men jag hoppar över en del av dem.På talarlistan finns po 11 en, m.m. representanterfrån arbetsmarknadsutskottet uppsatta. Jag förmodar att de kommer att närmare gå inpå detta. Det behövs åtgärder för att öka utbudet på arbetskraft, somdet finns ett behov av att dämpa den privata konsumtionen genom att tillfälligthöja mervärdeskatten fram till . Om man ser påmervärdeskatten enbart som en isolerad åtgärd, kan man säga att den leder tillett högre skattetryck. Sammantaget, med de övriga åtgärderna i paketet och deåtgärder som föreslås på skatteområdet, kommer ändå det totala skattetrycketför 1991 att bli lägre. Dessutom är momshöjningen tillfällig. I kombinationmed andra åtgärder är den till för att dämpa konsumfionsutvecklingen. Övrigaåtgärder i paketet är väl kända. Vi har den planerade barnbidragshöjningen.Den bör genomföras i två etapper Utbyggnaden av föräldraförsäkringen är enangelägen reform. På grund av de överhettningseffekter som vi har i ekonominmåste det ytterligare genomförandet dock anstå något. Ett steg har ju redangenomförts. Med detta vill jag yrka bifall till finansutskottets hemställan påsamtliga punkter. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL36 TREDJE VICE TALMANNEN: Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skallfortsätta efter . AnL37 () replik: Jag vet inte om gästspelar i rollen som socialdemokratisktalesman i finansutskottet, eller om han kommer att få en fasttjänst där. I vilket fall som helst tror jag att gör klokt iatt lägga bort skrytvalserna om att allt är så bra, som han har excellerat isåväl förra gången i denna sin nya roll som här . Om integör det, kommer han fakfiskt att framstå som något slags gäst hos verkligheten. senare delen av anförandet börjar det finnas tendenser till markkontakt,och det finns där i alla fall en medvetenhet om att det kanske finns hot omproblem. Sedan förlorar han emellertid fotfästet igen när han börjar tala omatt de moderata förslagen skulle leda till så fantastiska underskott i olikaavseenden. Inledningsvishann säga att den ekonomiska politiken har varit mycket framgångsrik. Vart har den då fört oss? Jo, vi har en tillväxt , och kommer att få det även , . Tar man hänsyn till befolkningsförändringen är det egentligen liktydigt med total stagnation, och det är sämst bland . sade att vi ändå 86 har låg arbetslöshet. Som jag har påpekat tidigarehar vi ingen tillväxt men Det innebär att vi har en mycket dålig produktivitetsutveckling.Då bakåt för . Vi förlorar våra konkurrensmöjligheter I går fick vi den högsta officiella siffran påinflationen. Den blir bortåt enligt . nu sätta i gång och ytterligare höja den genom att medverka till attskärpa momsen . hävdar att bytesbalansunderskottet tyderpå en styrka hos svensk industri. Det ganska slitna uttrycket om att man tarsig för pannan passar väl här. På vilket sätt är det en styrka hos svenskindustri att svenska kapitalplacerare föredrar att köpa fastigheter utomlandseller att köpa aktier i utländska företag? Svenska företag finner att de pågrund av ovissheterna om energipolitiken och Europasamarbetet inte vågar satsai , utan föredrar att lägga sin verksamhet innanför EG-muren, kanske påplatser där det också är tryggare med en billig energiförsörjning. Är detverkligen en styrka hos svensk industri? Jag påvisade att bytesunderskottet växer med 20 miljarderom året. Man kan räkna ut. som vi har gjort i vår motion, att det inte finnsnågot slut på denna utveckling. fortsätter det att växa,med de tendenser som vi nu ser. Jag antar att ser det som etttecken på ytterligare förbättringar och styrketillväxt i svensk industri. Mittrecept lyder: Lägre skatter, liberaliserad förvärvslagstiftning. Vad tyckerRoland att vi skall göra? har mer eller mindre lovat häratt skall medverka till att sänka skatterna på sparandet. Detvore en bra åtgärd. Kommer att ställa upp på det? Den ekonomiska poliuken, m.m. 38 ANNEWIBBLE (fp) replik: Jag skall inte upprepa vad , men det är ett faktum, , att skälet till att det inte ståri betänkandet att den tredje vägens politik har varit så framgångsrik somRoland säger är att så inte är fallet. Man skall inte upprepa sakersom alla vet är falska. Då gör man sig faktiskt litet löjlig. kommenterade två områden, som jag tillätmig att ta upp i mitt anförande. Det första gäller utvecklingen inom densociala tjänstesektorn, där han i likhet med vad sade ,vill tala om hur mycket förbättringar som har skett, t.ex. inom barnomsorgen.Jag har inget att invända mot detta. Det är dock ett faktum att de problem somjag pekade på gäller att det har skett en betydande ökning av dem som inte harfått sina behov tillgodosedda. Det är de kvarvarande köerna och bristerna somman i politiskt arbete skall göra något åt. Man kan inte bara stå och yvas överdet som har skett, utan man måste ha något slags ambition . Detpåvisades att ungefär 50 000 barn står i dagiskö. Min fråga till var om han tycker att denförnyelse som har skett i den offentliga sektorn, i den sociala tjänstesektorn,har varit för långsam eller om han tycker att den har varit tillräcklig.Folkpartiet tycker att den har varit långsam. Skälet till att den har varitlångsam är att socialdemokraterna konsekvent har motarbetat att man användersig av privata initiativ och alternativ. Därigenom har ni socialdemokrateraktivt medverkat Prot.1989/90:139 till att köerna inom barnomsorg, äldreomsorg och på andraområden har 12 juni1990 vuxit och att människor har fåttsämre vård. tolkade tydligen det jag sade omoffentliga monopol och " " privata alternativ som om jagskulle vilja att ni frågade . P '' ' " Sannerligen inte, det något som jag skulle önska så är det att niavstod från att fråga om lov för att göra olika saker, och jag vill allra minstatt ni skall fråga . Vad jag kräver av ochandra socialdemokrater är att ni skulle våga påstå, frankt deklarera, attprivata alternativ är bra och offentUga monopol dåliga. Jag skulle gärna viljaatt skulle säga precis vad han tycker på denna punkt. AnL 39 () replik: Jag vill börja med att ansluta mig fill vadRoland sade i sin inledning om att vi måste ta avstånd från denkonsekventa svartmålning av det svenska samhället som bedrivs från vissakretsar i detta land. Jag tycker att det är fruktansvärt olyckligt ochosolidariskt. är ett fantastiskt bra land, med fantastiska människor somgör strålande insatser i olika situationer. Det tycker jag att man kan lyftafram, i stället för att skildra samhället så fruktansvärt nattsvart som mangör. Jag har läst delar av den sextiosidiga skriften, och jagmåste säga att jag inte känner igen i beskrivningen från dem som harförfattat skriften. Det finns även ledamöter som ibland skildrar på ettsätt som jag inte känner igen. Det tycker jag faktiskt att man skall sluta med. I ärlighetens namn finns det all anledning att vara stolt överSverige och de prestafioner som vi har uppnått tillsammans Attvi har problem är en sak, men att svartmåla landet på det sättet tycker jag ären skandal. Det är orimligt. sade också att vi står inför spännandeutmaningar . Visst gör vi det, men han nämnde inte ett enda ord omen av de mest spännande utmaningarna . Det gäller hur vi skall kunnakomma till rätta med våra ekologiska problem, så att vi kan få en framtid medett minimum av ekologiska och miljömässiga störningar. Med hjälp av ekonomiskpolitik och skattepolitik kan man-göra väsentliga insatser för att komma tillrätta med de problem som vi ser och som accelererar framför våra ögon. Jagtycker det vore en spännande utmaning för svensk socialdemokrati att på allvarta sig an dessa problem. Det intressanta är faktiskt att socialdemokraterna, som juär ett minoritetsparti och därmed också ett vågmästarparti, har enutomordentlig chans i riksdag att ta itu med dessa problem. Det finnsåtminstone tre partier till som är villiga att hjälpa till och arbeta med dessafrågor. Sedan finns det två partier på högerkanten som ger fullständigt tusan iproblemen, men dessa tycker jag att vi kan bortse ifrån om vi skall ha enspännande framtid. Om ni vill ha en dålig och usel framfid skall ni luta ermot moderater och folkpartister. AnL 40LARS-OVE () replik: Jag blir bekymrad för socialdemokratins ocharbetarrörelsens del när jag hör . År budskapet att den tredjevägens politik har lyckats?