prot · GD0931 · 1989-12-31 00:00:00 — Ulvecklingen i övre halvan av staten i har heltförändrats genom alt förbindelse skapals med den södra slatshalvan med enjältebro över Mackinawsundet mellan sjöarna Huron och . Pånära håll kan vi studera intensiva ansträngningar atl förbinda allasina öar och med broar. Även i läggs - överallt -enorma summorned på broar som förbinder kommuner och landsdelar med varandra. Detfinns, kort sagt, överväldigande bevis från andra delar av världen på vad broarbelyder för ett områdes ulveckling. Molden bakgrunden är det sorgligt, övermåttan sorgligt, att och Danmarklyckats förhala en bro över . erbjöd sig ettsvenskl och elt danskt byggföretag att - utan någon som helst kostnad för detoffentliga - bygga en bro över och finansiera denna genom avgifter påtrafiken. Konkreta förslag till en sådan bro har sedan varit aktuella 1952,1974 och 1982, men ingenting har hänl! Enbro med järnvägstrafik och - innan bron hinner bli färdig - trafik av kalalysalorrenadepersonbilar utgör ingen miljöfara. Bropelarnas inverkan på vattenströmningenblir mycket liten. Hurlänge har , och hela råd att avstå från denutomordentliga förbättring av fyra länders infrastruktur som en bro överÖresund skulle innebära? Vi avslår då från all ge näringsliv enverkligt livgivande injektion, som skulle kunna bryta den långa period avrelativt slilleslånd som rått där ända sedan varvskrisen . I elt särskilt ytirande har understrukit viklen av att enbro kommer till stånd. Frågan har utretts tillräckligt - del är dags althandla! Därför yrkar jag bifall till reservation nr 2. PER STENMARCK (m): Lål mig få inleda med all säga alt det var uppfriskande att lyssna lillLars De i debatien. Välkommen som röstande på reservation Jag hoppas alt detär fler från sida som skall kunna ansluta sig till den. Låtmig sedan, herr talman, återgälda vänlighet, även om detkanske var litet atl bjuda med armbågen. Jag vet atl har gjort ettklart ställningstagande i den här frågan. Jag respekterar att det finns partiersom har klara ställningstaganden, även om jag kanske inte delar derasuppfattning. Det var också intressant att lyssna på utläggningarrörande en tågtunnel, vilken jag emellertid tror att det inte är realistisktalt genomföra i . Detjag har mycket svårt att respektera är atl del parti som säger sig regeraSverige inle över huvud taget kan komma fram till ett ställningstagande i denhär frågan. Alllid när vi har diskuterat denna fråga har del funnitsen lokal socialdemokratisk förkämpe som har gått upp i talarstolen och medemfas slagits för fasta förbindelser över . Jag tycker att det är beklämmandeatt någon sådan inte finns närvarande . Jag ställde några frågor till , som emellertid föredrarall sitta ned och inte delta i debatten. Jag lyssnade till , när han sade att det är olika ställningstaganden somönskas i motionerna. Det är naturligtvis hell riktigt. Motionerna går åt Htetolika håll. Men för socialdemokraterna är detta ett utomordentligt marginelltproblem, för ni är inte kapabla atl göra något ställningstagande över huvudtaget. Andra i den här debatien har pekat på precis samma sak. Jagvill understryka det som har sagts tidigare, nämligen att det icke går attvänta . Ni måste bestämma er, antingen ett ja eller ett nej. Var jag ståroch var mitt parti står är alldeles uppenbart. Del jag hoppas att BirgerRosqvist skall komma fram till är precis samma ställningslagande. Jagställde två frågor tidigare. Eftersom inte svarade på dem då,skall jag be att få upprepa dem. Jag hänvisade till ett tidningsuttalande avstatssekreteraren i , som för ett tag sedanförklarade atl det fanns, som hon tyckte, ett utomordentligt sätt attfinansiera den fasta förbindelsen. Det var alt låta bilarna stå för kostnaden.Jag tror atl vi är många som skulle kunna ställa upp på en sådan lösning, menmin klara fråga, som jag riktade till var: Hur ställer sig BirgerRosqvist och den socialdemokratiska utskottsgruppen till en sådan lösning? Denandra frågan var: Tycker verkligen att man skall tillsätta nyautredningar i denna fråga? Det lät åtminstone så på de inlägg somsocialdemokraternas talesman har gjort tidigare i debatten. 1989/90:31 22november 1989 Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Företogslill avgörande lagutskottets betänkanden /90:LU5 och LU7, skatteutskottetsbetänkanden /90:SkU12 och SkU13, justitieutskottets betänkande1989/90:JuUll samt trafikutskottets betänkanden /90;TU4 och TU5. 1989/90:31 Lagutskottetsbetänkande LUS Mom.5 (konlrollansvar) Utskottetshemställan bifölls med 215 röster mot 88 för reservation 1 av m.fl. Mom.6 (skadeståndsberäkning) Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 34 för reservation 2 av ochStina . Mom.7 (uppföljning och utvärdering av lagstiftningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.10 (aktiebokens offentlighet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.12 (aktiekontonämnden) Utskottelshemställan bifölls med 160 röster mol 143 för reservation 5 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mol 22 för reservationen av . 9ledamöter avstod från att rösta. Förstbiträddes reservation 1 av m.fl. med 79 röster mot 62 förreservation 2 av m.fl. 162 ledamöter avstod från atl rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 168 röster mot 73 för reservation 1 avElving m.fl. 62 ledamöter avstod från atl rösta. 10 § Beslut om samladvotering Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, finansutskottets betänkande FiU6 samt justitieutskottetsbetänkanden JuU4, JuU8 och JuU9, beslöt kammaren på förslag av tredje vicetalmannen medge all de fick företas till avgörande i ett sammanhang sedandebatten i samtliga dessa ärenden avslutals. Åndringi lagen om en folk- och bostadsräkning Andrevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar 11§ Ändring i lagen om en folk- och bostadsräkning Föredrogs finansutskottets betänkande 1989/90:FiU6Åndring i lagen (1989:329) om en folk- och bostadsräkning år 1990(prop. 1989/90:1). Frågan om folk- och bostadsräkningen har legal på bord videlt flertal tillfällen. de gröna har sagt nej till denna folk- ochbostadsräkning av del skälet alt man inte har velat klara avinlegri-telsfrågorna i samband med folk- och bostadsräkningen. Vi har kommitmed ell förslag, som skulle kunna innebära en total avidentifiering av de människorsom har svaral på de frågor som samhället har velat ställa lill dem. Deltaförslag har avslagits. här belänkandet sägs alt man vill all alla data som insamlats skallarkiveras i . Del belyder uppenbarligen att de här uppgifterna skallställas till forskningens förfogande på olika sätt; någol som de människor sommedverkat lill atl dessa dala kunnat samlas in inle på något sätt kankontrollera. Detta tycker vi i är en utomordentiigt olyckligutveckling. Vi tycker faktiskt alt dala skall användas för de ändamål som de engång har insamlats för och inle till en massa annat som vi inte har någon somhelst kontroll över Vikänner en djup oro inför den ökning av kontrollsamhället som vi upplever i ochmed den omfattande datoriseringen. Del finns all anledning att på olika sättförsöka få hejd på detta och se vart vi är på väg. Av den anledningen har vifrån krävt all uppgifterna, när de väl är insamlade och användaför del syfte för vilket de är insamlade, skall förstöras - senast efterdet atl själva insamlandet är slutfört. Det tycker vi är en rimlig linje.Tyvärr är vi i klar minoritet i den här vikliga frågan. Delta är bara attbeklaga. Därmed vill jag yrka bifall lill reservationen. Man kan se det beslut som kommer alt fatta i dethär ärendet som ett delsteg fram till folk- och bostadsräkningen 1990. Vårensbeslut måste kompletteras med ett preciserat regelsystem för 1989/90:31 22november 1989 hur arkiveringen iriksarkivet skall göras och för hur informationen lill upp-giflslämnarna skallgå till. Dethar väckts motioner som har följts upp med en reservation från miljöpartiet.Jag måste bara kort få säga att , när han talar om syftet, verkar hamissförstått det hela. Del är inle som skall definiera syftet. Omman vill se vilket syftet är med folk- och bostadsräkningen, skall man gåtillbaka i handlingarna och läsa vad det handlar om. Då upptäcker man atl delär lilet annorlunda. Delsom forskarna kallar möjligheten till longitudinella undersökningar, över huvudtaget forskningsverksamhet i en något vidare betydelse, skulle inte fungera medden lösning som här förespråkar. Syftet med verksamheten ochverksamhetens innehåll är litet annorlunda än vad förespråkar. Nuhar finansutskottet tittat på det här och majoriteten tillstyrker propositionen.Jag ber att få yrka bifall till finansutskottets hemställan. INGELAMÅRTENSSON (fp): har redan tagit ställning till förslaget om en folk-ochbostadsräkning . Vi anser atl del räcker med atl man genomförfolkräkningar , och den uppfattningen har vi fortfarande. Därförhar vi inte tagit ställning lill de förslag till kompletteringar som behandlas;del gäller alltså kompletteringar till lagen om folk- och bostadsräkning år1990. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) belänkande 1989/90 :JuU4 Vissa trafikfrågor. omkom 813 personer i vägtrafiken. Ca 6 000 personerskadades svårt medan ca 17000 personer skadades lindrigt. Detta är en ökningfrån . Enbidragande orsak lill olyckor är nalurliglvis dåligt vägunderhåll, trafikfällorsom inle byggs bort, människor som kör alkoholpåverkade och mycket annat. I dethär betänkandet behandlar vi emellertid enbart de motioner som rör polisensmöjligheler all påverka utvecklingen. Trafiksäkerhelsrådel,som förutom trafiksäkerhelsverket består av många olika myndigheter, har i juni1988 antagit ett trafiksäkerhetsprogram för . I dettaprogram har man utpekat åtta prioriterade områden. av dessa områden avserhastighetsanpassning. har särskiU framhållit att enbättre respekt för hastighetsgränserna kan motverka den ökning av antalettrafikskadade som förväntas på grund av en ökande biltrafik.Trafikökningen väntas bli . hargjort beräkningar som visar, alt 200 människoliv skulle kunna sparas omingen överskred hastighetsgränserna. beräknas atl hälften av all trafikgår med hastigheter över del normala. har också visat all medelhastigheten ökat kontinuerligtbåde under 1970- och 1980-lalel så när som på ell enda år, 1986. I och för sighar del vidtagits en del åtgärder för att komma till rätta med denna ökning.Men uppenbarligen utan resultat. Vid polisens regionala trafikavdelningartjänstgör 1200 polismän med trafikövervakning. Vid ordningsavdelningarna finnsytterligare 8000 polismän, som i viss utsträckning sysslar medIrafikövervakning. 1988 bedrevs hastighetsövervakning vid polisenstrafikavdelningar av den totala resurstiden. En tredjedel avpolisens resurslid användes alltså då till Irafikövervakning. Huvuddelen avpersonlimmarna avsåg haslighetsövervakning med radarhastighelsmätare, alltsådold övervakning. Eftersomredan vidtagna åtgärder inle lett till en dämpning av trafiken borde en delandra åtgärder prövas, t.ex. öppen trafikövervakning. Trafikpolisen borde islörre utsträckning inrikta sin verksamhet på synlighet utefter vägarna. Detfungerar hell enkell så, alt ingen kör medvetet forl när del finns synlig polisi närheten. Förmodligen har fler synliga poliser omedelbar och snabb effekt påtrafiken, och del är precis den inriktningen vi i har på vårreservation nr 2. Därför vill jag yrka bifall lill reservation nr 2. har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarnaför atl införa automatiserad haslighetsövervakning. redovisadesuppdraget, Rikspohsslyrelsen kom fram till alt automatiseradhaslighetsövervakning inte bör införas. Utredningen har trots det remissbehandlats.Många remissinstanser tyckte i och för sig alt en försöksverksamhet kundegenomföras för atl man skulle få se om antalet hastighets-överträdelser kundenedbringas. Emellertid tog de flesia remissinstanser avstånd från elt striktägaransvar när det gäller hastighelsöverträdelser. Automatiskhaslighetskontroll går ut på att en obemannad anläggning mäter en fortkörningoch genom fotografering registrerar bilens registreringsnummer ochförhoppningsvis en förare. Del belyder att det inte är föraren som binds vidbrottet ulan bilen, om man får uttrycka del så. Ägaren blir bötfälld och skallsenare kunna hävda atl del inle var han som körde. Därefter vidtar då enuiredning för all fastställa vem föraren var. Hela proceduren blir byråkratiskoch såvitt jag förstår mycket rällsosäker. Vii menar att innan man startar en försöksverksamhet på det härområdet, borde rätlssäkerhetsfrågorna ha klarlagts så all vi vet om vi faktisktvill ha ell sådant här syslem. Att starta med en försöksverksamhet utan atl hatagit ställning till rättssäkerhelsfrågan är all antingen inle berätta helasanningen om försöket eller att kanske förbruka pengar lill ingen nytta. Ireservation 3 föreslår vi därför ytterligare överväganden ur rättssäkerhetssynpunktinnan försöken genomförs. Jag yrkar bifall lill reservation 3. Inom det nordiska samarbetet finns ett expertorgan som heter Nordiskatrafiksäkerhelsrådel, vilket bl,a, arbetar för all åsladkomma en likartadirafiklagstiftning i , Meningen är alt Nordiska trafiksäkerhelsrådelskall utarbeta förslag lill de nordiska regeringarna om åtgärder för 1989/90:31 22november 1989 Nordiska trafiksäkerhelsrådel har emellertid intetagit några initiativ för att få till stånd en harmonisering av sanktionernamot hastighelsöverträdelser och liknande. De nordiska länderna uppvisar stora likheter när detgäller trafik. Vi har ett ständigt utbyte på våra vägar av nordiska fordon.Många norska bilar färdas t.o.m. på den svenska sidan när avsikten är attförflytta sig norrut i . Med tanke på hur trafiken flyter mellan dessaländer vore det naturligt att just sanktionerna mot hastighetsöverträdelserharmoniserades. är till för atl just driva på enharmonisering på många olika områden. Vi i tycker därför atl detvore naturligt att medverkade till alt la initiativ för att åstadkommaen snabbare och klarare harmonisering när det gäller sanklionssystemet förhastighelsöverträdelser och liknande. Därmed yrkar jag bifall också tillreservation 4. INGBRITTIRHAMMAR (c): De årliga kostnaderna förpersonskadeolycksfallen i vårt land ligger runt . Till dennaskrämmande uppgift skall läggas elt myckel stort lidande, som svårligen kanbedömas i siffror. Trots kampanjer att dämpa farten, ökade möjligheter attbeslagta körkort vid hastighelsöverträdelser och en utökning avhastighetsövervakningen på våra vägar visar trafikanterna en ofattbart stornonchalans mot gällande bestämmelser. Undersökningar visar atl ungefär hälftenav all trafik går med hastigheler över de tillåtna. Hastighetsöverskridandenaär störst på 70-vä-gar, där av trafikanterna inom vissa kategorier -motorcyklar och personbilar - överskrider hastighetsbestämmelserna. Vi vet all för höga hastigheler leder till både ett ökatantal olyckor och en försämring av miljön. Del är anledningen till samhälletsansträngningar atl få trafikanterna all visa respekt för dehastighetsbestämmelser som gäller. Erfarenheten visar att fler synliga poliser på vägarnabidrar lill alt trafikanterna bättre håller hasligheterna. Alt påtala attpolisen skall prioritera irafikövervakningen inom sitt arbetsområde strider molriksdagens tidigare uttalanden om att det är narkotikabrott och våldsbrott somskall prioriteras. Däremot blir det en självklar följd av en allmänresursförstärkning till polisen all även trafikpolisen får ökade resurser. Detär skälen till att vi i vill atl polisen skall få utökade resurser, ochskälen till alt vi anser alt det bör salsas mera på personalfrämjande åtgärder,så att de poliser vi har stannar kvar inom sill arbete. Förutom alt fler poliser, och fler synliga sådana ute påvåra vägar, bidrar till att allmänheten bättre respekterarhastighetsbestämmelserna, har även valet av påföljd vissa effekter. Sedanmöjhgheterna till körkortsindragning införts är trafikanterna mer uppmärksammainför att köra så mycket för forl alt de riskerar att bli av med körkortet.Många kör ändå medvetet för fort, och då ligger man vanligtvis övertillåtna hastigheler; då vet man all man bara får böter. Däremot aktar man sigför att överskrida med mer än , eftersom man då riskerar körkortet. Just all förare medvetet kör 10-20 överhastighetsbegränsningen hör ihop med de låga bötesstraffen, och naturligtvisspekulerar de i atl upptäcktsrisken är väldigt liten. Detta är bakgrunden till att vi i anser atlbötesbeloppen bör höjas Prot. 1989/90:31 och ställas i överensstämmelse medde regler som gäller i övriga , där man har högrebötesbelopp. Det är också skälet till att vi ställt oss bakom kraven ireservation 4, vilken jag härmed yrkar bifall till. Jag har inle så värst mycket atl yrka. Däremot har jag väldigl myckelatl säga, när vi nu lalar trafik. Mitt yrkande är bifalltill reservation 1 under mom. 1. Såsnart man talar om polisen och polisens resurser, framför allt när det gällerresurser lill trafikpolisen, får man i regel höra som svar: Det är länspolischefenssak alt prioritera sina tillgängliga resurser. Men visa mig den länspolischefsom inle har sitt största öra vänt mot maktens korridorer och lyssnar av vaddet är för någonting han skall priorilera! Får man alltför många prioriteringaratl la hänsyn till - i dagens läge finns det prioriterings-uttalanden när detgäller våldet, när det gäller narkolikabekämpningen och när del gäller trafiken- kommer man naturligtvis i en ganska schizofren konflikt. Vadreservation 1 därför siktar in sig på är atl polisen måste få mer resurser föratl klara upp de här prioriteringarna. Vadsom sedan kan sägas om trafiken och Irafikövervakningen i största allmänhet ärall just trafiken och hastighetsöverträdelserna är ett mycket typiskt exempelpå hur normlösa vi själva har blivit. I våldsdebatten uppehöll jagmig ganska länge vid vilka normer vi sätter för varandra och för våra unga. Jaganförde i den debatten alt jag anser atl vi alla sitter på de anklagades bänk.Jag skulle vilja se vilka som inte medvetet har trampat för hårt på gasennågon gång - omedvetet kan man naturhglvis göra del . Som IngbrittIrhammar sade finns det många förare som ligger över hastighetsgränsen- en del har t.o.m. gjort sig lill experter på atl ligga över gränsen.Del kan man med lugnt samvete göra, i den fasta förvissningen att risken förupptäckt är försvinnande liten. Även om vi höjer straffen och drar inkörkorlen, så är del därför inte effektivt nog, så länge vi inte samtidigtsätter in resurser som gör risken för upptäckt mycket större. Detfinns nalurliglvis många ohka sätt att få fram resurser. Elt sätt är atl ökapolisens egna resurser, elt annal sätt är atl låta andra, kompetenta, myndigheterla över delar av jobbet. Del samarbete som övervägs mellan polisen ochSvensk när det gäller fordonskontroll tycker jag är ett steg, värtall välsigna, i den riktningen. Ettannal sätt är naturligtvis alt i slörre utsträckning låta de lokala förutsättningarna,de lokala premisserna, slå igenom utan att behöva lyssna alltför ivrigt uppåt.Det finns polisdistrikt som har litet mindre narkotikaproblem men som kanskeändå prioriterar på den sidan, därför att det sägs till uppifrån. Jag tycker altvi bör börja fundera på kommunalisering även av polisen, inte bara av lärarna,så all den får slörre frihel att sätta in sina egna resurser där de bästbehövs, anpassat efter den trakt, den region och det samhälle man verkar i justdär. En annan positiv sak ärall polisen sänkt toleransgränsen för hastighets- 1989/90:31 22november 1989 Vi imiljöpartiet är väldigt medvetna om atl så fort man sänker toleransgränsenkrävs också mer resurser, eftersom varje poliskonlroll då suger upp merfordon. Risken är då alt sådana som kör och mer för fort slipperförbi, eftersom det redan står fordon i kö vid kontrollen. Del krävs alltsåfler kontroller när man sänker toleransgränserna. Men det är ändå ell steg irätt riktning alt markera att vi inte ser på dessa med blida ögon, ulan tvärtomvill beivra dem på bästa möjliga sätt. Det har också gjorts uttalanden om atlman vill sänka ännu mera. Manvill börja prova automatisk hastighelsövervakning. Man har då, som BrittaBjelle påpekade, en del funderingar kring rättssäkerhetsaspekten. Jag anser atlman vid bedömning av brott man har registrerat via automatisk haslighetsövervakningunder en försöksperiod måste handla därefter, kort sagt, man måste vara väldiglsäker på alt det blir rätt när man använder ett sådanl instrument. Men dettaingår i utvärderingen, atl se vad det blir för effekter. Tillsist vill jag säga atl vi i ser oerhört allvarligt på de följdverkningartrafiken har. Denskapar många trafikolyckor, enorma samhällskostnader och enormt mänskligtlidande. Vi mister anhöriga och människor blir skadade för livet. Vikan mäta trafikens följdverkningar på trafiksäkerhetsområdet och trafikolyckornaganska väl om vi anstränger oss. Däremot är det mycket svårare alt mätaeffekten av den miljöförstöring trafiken innebär. Och ännu svårare är del altmäta den förstöring och de skador som uppstår på grund av överhaslighel iförhållande lill lagstadgad fart. Vihar väl därför av och till övervägt sådana saker som förverkande av fordon. Mendå finns ägandeaspekter som är svåra. Del är svårt att lägga beslag på en busseller en ullandsregistrerad långtradare, en spårvagn eller ett tåg närhastighetsgränserna inte hållits. Av den anledningen vill vi avvakta de försöksom görs med automatisk haslighetskontroll och med sänkta toleransgränser ochresultatet av bilprovningsverksamheten. Vi hoppas dessutom atl man ibudgetarbetet ser lill alt resurserna kan ökas och mer krafter avsällas tilltrafikpolitisk verksamhel. Låt mig först säga atl det råder stor enighet inom utskottet om detbelänkande vi nu behandlar. De flesia motioner som behandlas i betänkandet rörproblemen med alt komma till rälla med den bristande regelefterlevnaden påtrafikens område, framför allt när del gäller den bristandehastighetsanpassningen, Eftersom både bakgrund och utskottets överväganden finns så välbeskrivna i betänkandel nöjer jag med att endast kommentera de reservationersom finns i anslutning till belänkandet. Reservationennr 1 berör polisens trafikövervakning. Utskottet ansluter sig till denuppfattning som framförs i motionerna, atl del för atl minska trafikolyckornaoch för alt värna om miljön är angelägel atl komma lill rätta medhastighelsöverlrädelserna. Det var bl.a, därför som regeringen inför delinnevarande budgetåret uttalade all inom verksamhetsramen för polisenstrafikövervakning skall kontrollen av fordonshastigheten ges en framskjutenplats och för planeringen bör som riktmärke gälla atl minst hälften av resur- serna används förhaslighetsövervakning. Del innebär en ökning av den ge- Prot. 1989/90:31 nomsnililiga resursanvändningen för detta, som ligger på . Till detta kan ocksåläggas all begärt all regeringen ger ] ] den i uppdrag altutreda trafikpolisens organisation. Den frågan övervägs nu '' ' ' inom regeringskanshet,varför del arbetet inte bör föregripas av . Denhär kommentaren får också utgöra svar på reservation 2 - om ökad synlighet frånpolisens sida - även om det skulle ha varit intressant atl kommentera huruvidatrafikpolisen är synlig eller inle. 1reservation 3 las frågan om automatisk hastighelsövervakning upp. Det var molbakgrund av del stora antalet hastighelsöverträdelser med motorfordon somregeringen gav i uppdrag att utreda förutsättningarna föralt införa automatiserade hastighetsövervakningar. redovisadesuppdraget, och man kom fram till att detta inte borde införas. I ställetförespråkades andra åtgärder. Trotsdetta så påbörjas den försöksverksamhet som vid förrariksmötet anslog 5 milj. kr. Delfinns, som civilministern anfört, mycket som talar för all automatiskhastighetsövervakning kan utgöra ell intressant komplement till de metoder somanvänds .