prot · GD09128 · 1989-12-31 00:00:00 — I utskottets betänkande, på s, 8, står det: "Det bör dock framhållasatt de svenska åtgärderna endast utgick från faktiskt rådandeförhållanden och inte innebar något politiskt godtagande av införlivandet. "Också där far alltså Per med osanning. Tillråga på allt får vi nu höra att utskottsmajoriteten egentligen inte vill att debaltiska staterna skall bli självständiga, trots att det vid upprepade tillfälleni detta betänkande sägs att vi stöder de balfiska folkens rätt till självbestämmande.Ytteriigare en osanning från Per sida. Detär detta som sammantaget blir en målmedveten desinformation för att ge intryckav att den svenska inte stöder de baltiska folkens rätt tillsjälvbestämmande och inte stöder processen till självbestämmande. Därmed, detvill jag hävda igen, står Per Gahrton- uppenbarligen av något slagsinrikespolitiska skäl - för en linje som skadar de baltiska folkens intresse. Detär viktigt att den svenska stöd till de baltiska folkens självständighetsprocessständigt kommer fram. Det är viktigt för utvecklingen i . Därför är detallvarligt när en polifiker som Per försöker sabotera den processengenom en medveten desinformation, vice talmannen anmälde att Per Gahrtonanhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik, Anf.25 (); i ofrihet och förtryck hållgr de baltiska folken påatt återerövra sin frihet och sitt självbestämmande. Det är ett resultat iförsta hand av deras egen uthålliga och hängivna kamp mot förtryck från olikahåll. Det får, herr talman, inte råda något som helst tvivel om var vi i 1989/90:128 23 maj1990 1989/90:128 23 maj1990 riksdag och detsvenska folket står i denna kamp. Politiskt, mora-lisktoch ekonomiskt skall vistödja de baltiska folkens rätt till självbestämmande och självständighet. Nuhar man kunnat hålla demokrafiska val. Den viktigaste frågan har varitsjälvständigheten. Först ut på plan att begära sin självständighet har Litauenvarit. Det har av och till i debatten framförts kritik mot litauernas sätt attdriva sitt krav; man har haft för bråttom, drivit det odiplomatiskt och otaktiskt.Jag tyckeratt det finns anledning att säga att det nog inte ankommer på oss attdöma i den frågan. Vi skall endast klart och entydigt uttala vårt stöd förlitauernas rättmätiga krav.- Attkräva respekt.för ett folks rätt till självständighet är inte inblandning i ettannat lands inre angelägenheter. Det får tvärtom anses följa av folkrättensgrundsatser att ett land har rätt till sitt eget självbestämmande och sin egensjälvständighet. Litauenspremiärminister kräver politiskt stöd, betonar Per . Det är alldelesriktigt, och ett sådant skall vi ge. Det stödet skall hon och andra litauer få.Det kan ges på många olika sätt. Det kan ges i form av ekonomiskt stöd. Vi harhär i beslutat att ge ett sådant, och jag känner otåligheten stigamed tanke på att det går så trögt att materialisera detta ekonomiska stöd ifaktiska projekt och överenskommelser med litauerna och de andra baltiskafolken. Vidarekan vi utvidga kontakterna på polifisk nivå - personkontakter i olikariktningar och på olika nivåer Folkparfiet har därför skrivit till vår egentalman och föreslagit att de baltiska parlamentens talmän skall inbjudas fillSverige och att en delegation från riksdag skall bege sig på resa i debaltiska länderna. Det är därför med mycket stor tillfredsställelse som vi nukan hälsa ledningen, för de baltiska parlamenten välkomna hit under de närmastedagarna. Utskottethar i sitt betänkande understrukit två andra sidor av detta politiska stöd.Den ena är det klara uttalandet för Helsingforsdokumentet som den legalagrunden för att lösa den här konflikten. Vad utskottet säger är att det fåranses strida mot Helsingforsdokumentet att utöva det hot och de ekonomiskapåtryckningar mot som gjort sig skyldigt till. Därmed harutrikesutskottet - och riksdag - medverkat till att detviktiga "mottryck" mot och mot Moskvaledningen, somPer har talat om, kommer till stånd. och har redan tydligt strukit under attutskottsmajoriteten ingalunda erkänner lagar för utträde urunionen. Det regelsystemet är snarare fill för att förhindra ett utträde, ochdet är därför självklart att vi inte kan godta det vare sig tyst eller aktivt.Tvärtom måste vi aktivt motverka att det läggs till grund för den här diskussionen. Vilkenordning skall då gälla? Därregleras hur gränser erkänns och hur gränser kan ändras. Det kallar Per Gahrtonför maktspel. I min tolkning är det tvärtom ett skydd för de små nationernassjälvständighet och rätt att kräva sitt självbestämmande. PerGahrton säger att det i den här konflikten finns bara två alternativ; densovjetiska lagen eller det litauiska kravet. Om det skulle vara riktigt är detalldeles klart att utrikesutskottet entydigt ställer sig på litauernas sida,när vi kräver ätt förhandlingarna skall ske på basis av det litauiska folketsrätt till självbestämmande. Den andra viktiga markering som utrikesutskottet gör förpolitiskt stöd är att man klart och entydigt uttalar att parlamentet i Litauenutgör den legitima företrädaren för detta folk. Det är viktigt att det sägs avSveriges riksdag, och klarare och mer entydigt kan man knappast uttala sittpolitiska stöd. De här olika markeringarna - tillsammans med det uttalandesom gjorts av regeringen efter hörande av utrikesnämnden och i vilket Sverigekraftigt protesterat mot agerande mot - är ett entydigare ochklarare ställningstagande för rätt än något annat lands regering ochparlament har gjort. Det låter på Per i den här debatten som om Litauenskulle vara självständigt, om bara gjorde en annan juridisk tolkning avläget och av folkrätten. har ju förklarat varför det inteförhåller sig på det viset. Per skulle vilja svinga något slagstrollspö, som förverkligade det läge som vi alla önskar vore för handen. Mentrollspön ingår nu dessvärre inte bland de utrikespolitiska instrumenten, ochdärför får vi hålla oss till vad som faktiskt är läget. Lät mig summera: Politiskt stöder vi . Diplomatisktbör vi erkänna som självständig stat, sedan vårt och andra nafionerspolitiska, ekonomiska och moraliska stöd har hjälpt det litauiska folket idess kamp för självständighet och detta har gett effekt, dvs. när litauerna kontroll över territorium och över samhällsfunktioner som vi enligtfolkrätten menar skall föreligga för att ett diplomatiskt erkännande skallutfärdas. Vi befinner oss i en pi-ocess, och det är alldeles klartatt det finns bara en utgång av den processen, nämligen att och deandra baltiska staterna får sin självständighet. Frågan är inte omutan när också det diplomatiska erkännandet skall komma. 26PER (): tar avstånd från den kritiksom riktats mot litauernas sätt att driva den här frågan. Det tycker jag ärbra. Men ni dömer ju själva ut deras sätt att driva frågan, eftersom niunderkänner deras beslut att betrakta som en självständig stat. När jag sade detta uttalade jag enligt talaren föreIngemar Eliåsson en lögn. Exakt sä har inte uttryckt sig, utandet är jag som drar en slutsats av vad sagt. Det måste väländå vara tillåtet i en debatt. Att man trots vädjan inte erkännerLitauen som en självständig stat måste väl ändå innebära en kritik mot Litauen.Det innebär att man underkänner litauernas egen uppfattning att är ensjälvständig stat . Det ansvaret kan man väl ändå inte smita ifrån.Man kan inte både äta upp kakan och ha den kvar och det är ju vad ni försökergöra i det här fallet. Inte i någon annan fråga har jag varit såolycklig över att mitt parti har stått ensamt. Det kan förekomma fall - detgäller alla partier - då man tycker att det är ganska bra att vara ensam och fåprofilera sig. Det har inte varit vår önskan i denna fråga. Dessutom blev jaghelt överrumplad - jag hade aldrig kunnat anaatt det skulle bli så. Framför allt gäller det . Jag kan inte fattaatt ett parti med så många aktiva förespråkare för de baltiska folken, ettparti som långt innan de flesta av oss andra förstod vad det egentligenhandlade om stödde balternas sak, när det verkligen kommer till kritan kryperin bakom utrikesnämndens lyckta dörrar och gör upp med alla de andra. Det ärobegripligt, fullständigt obegripligt, och min besvikelse är verkligen djupoch äkta. Mankommer inte ifrån grundfrågan, och det här blir väl snart tjatigt: Ni måstebestämma er! Är en sovjetrepublik eller ej? Om den är det, skallni väl inte uppmana litauerna att bryta mot den sovjetiska lagen. Om Litaueninte är en sovjetisk republik, vad är litauerna då? Är de inte då ensjälvständig stat, såsom de själva hävdar? Om de är en självständig stat,varför skall ni då diskriminera dem och inte behandla dem som en självständigstat? Det är den värsta sortens diskriminering att just de inte skall blibehandlade som en självständig stat, vilket ni i så fall tycker att de är Dekan väl ändå inte vara något annat än antingen en självständig stat eller ensovjetrepublik. Om de är någonting annat, vad är de i så fall, ? Anf.27 (): Det är alldeles sant som Per säger att länge ochintensivt har upprätthållit kontakterna med de baltiska folken. Vi har önskatoch arbetat för att de skulle återfå sin självständighet. Vår glädje är äktaoch ogrumlad när vi nu ser att de är på väg mot denna självständighet ochfrihet. Vi dömer därför ingalunda ut deras beslut att kräva självständighet.Tvärtom; Vi stöder det. Det kan vi göra på många sätt, men jag skall inteupprepa dem. Vadvi nu är inne i är en process, som vi hoppas leder över i en förhandling, som isin tur bara kan ha en utgång, nämligen att man erkänner rätt, ocksåfrån sida, att utträda ur unionien och bli en självständig stat. Mendet är, Per , inte vi som är förhandlingsmotpart. Vi är tvärtom en delav litauernas supporterskara, som på olika sätt försöker skapa det politiskastöd runt om i världen som litauerna behöver för att bli framgångsrika i sinakrav i på rätten till självständighet. När litauerna varit tillräckligtframgångsrika, dvs. kan anses ha kontroll över sitt territorium och översamhällsfunktionerna, då kan vi konstatera detta faktum och utfärda detdiplomatiska erkännandet, som är en juridisk process. Den politiskaståndpunkten är redan klar; vi stöder . Den juridiska frågan kvarstår,och den arbetar vi med efter hand och hoppas snart kunna finna att vi ävendiplomatiskt kan erkänna . 28 PER (): Det här förloppet kan bara ha en Utgång, säger om ochom igen. Ja, tänk om det vore så enkelt! Tänk om man kunde vara säker på det!Det där är verkligen att två sina händer; "Det kan bara ha en utgång. Detspelar ingen roll vad vi gör här i . Svensk politik har inte tillgångtill något trollspö. Det är inte vi som kan fixa självständighet. Vadspelar det egentligen för roll vad vi gör i lilla ?" Nej, vi har inget trollspö. Men har en strategiskroll. Vi är det stora nordiska grannlandet dit många balter flydde. Vi fattadedet felaktiga beslutet att erkänna den sovjetiska ockupationen. Vi ligger näraLitauen, vi är ett neutralt land. Vad gör är av ovanligt stor betydelsei just detta sammanhang. Om vi hade erkänt att självständighetskravvar i enlighet med internationell rätt, så hade det haft stor betydelse; hurstor kan vi inte veta. Att vi kan veta att allting går bra i alla fall - detskulle jag däremot definitivt inte vilja skriva under pä. Här kommer att ske en lång och utdragen process, ochden medverkar ni till. ljuger jag enligt , eftersom jag drarkonklusioner av vad ni i praktiken gör trots att ni inte har sagt det. Detkommer alltså att bli en läng och utdragen process. Rödaarmén finns där skärmytslingar kommer att uppstå, det blir friktioner, det blirslagsmål osv. Detta skall pågå år . Det är ett underverk om inte denlitauiska situationen kommer att utvecklas till en armenisk eller georgisksituation - eller någonting ännu värre. Hur kan veta att det kommer att gå bra?Nu kommer han i och för sig inte att vara kvar här i för att stå tillsvars för den spådomen - sä snabbt går det väl ändå inte ät pipan. Jag tyckeratt det är väldigt magstarkt att ta på sig ansvaret för en sådan spådom - attdet bara kan ha en utgång. Det kan det definitivt inte alls, det kan gå mycketilla. Vi ser ju vilket enormt tryck man lägger på litauerna, efter hand som mani upptäcker hur blygsamt stödet faktiskt ändå är i de avseenden somMoskva anser vara strategiskt viktiga, nämligen de politiska avseendena. Man tvingar det litauiska parlamentet, man pressarlitauerna att ta tillbaka lag efter lag. Tänk om de måste ta tillbaka självständighetsförklaringenockså! Vad gör då? Då blir ju allting mycket lugnare. Är ninöjda och glada då? Jag tycker att det skulle vara en stor tragedi, ocH jagskulle inte våga ta så stora ord i min mun som . Det kan gå åtpipan också. 29INGEMAR ELIÅSSON (fp): - sovjetledningen - måste inse att detbara finns en utgång, att det inte går att kväva och kväsa litauernasfrihetssträvan och rätt till självständighet. Det kan ta , det kaninnebära mycken kamp och kanske också mycken blodspillan. Men det finns bara enutgång i den meningen att varje folk måste ha rätt till sitt självbestämmande. Det är inte fråga om någon spådom, utan det är fråga omatt försöka inpränta denna internationella rätt och denna anständighet också iMoskva, på det sätt som vi kan förmå från ett litet land som är så beroende avatt denna internationella rätt respekteras. Får jag korrigera ett fundamentalt misstag som Per Gahrtongör, nämligen att vi inte skulle ha erkänt att krav på självständighetvilar på legal grund. Vi har tvärtom gång på gång betonat att litauernas kravpå självständighet står i överensstämmelse med internationell rätt. Och det ärjust på denna internationella rätts grund som förhandlingarna och samtalenmellan och måste föras. Jag trorockså att det nog spelar ganska stor roll vad gör i det här Utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar sammanhanget.Och det är just därför som vi skall uttala vårt politiska stöd, bedriva opinionför litauernas rätt, ge dem moraliskt och ekonomiskt stöd. Men det är ettmisstag att tro att detta skall och bör blandas samman med det diplomatiskaerkännandet. Det skall inte användas för att uttala politiska antipatier ochsympatier Det är en juridisk process där vi erkänner stater oberoende av om visympatiserar med staternas regeringar eller parlament eller ej. Här har vi enstat i blivande, vars folks kamp för självbestämmande vi i högsta gradsympatiserar med. Men det diplomatiska erkännandet kan inte komma förrän detenligt den folkrätt som vi tillämpar är alldeles klart att staten har kontrollöver sitt eget territorium och sina egna samhällsfunktioner Vi hoppas, ocharbetar för att detta läge snart skall vara för handen. 30 PER (); Jag skall inte förlänga debatten särskiltmycket. Jag vill bara ta tillfället i akt att fråga om haninte möjligen något mer kan precisera när detta berömda när skall inträffa. Närkan litauerna vänta sig att det svenska erkännandet kommer? Det var ändå ett ganska storslaget löfte som IngemarEliåsson gav när han i utrikesdebatten slog fast att det inte var fråga om omutan om när, ett löfte som skapat en hel del förväntningar Handlar det ommånader handlar det om år handlar det ? Finns det någonmöjlighet för att ge litauerna en liten vägledning om ungefärnär man skulle kunna tänka sig att detta svenska erkännande skall komma? 31 (); Nej, jag kan inte ge litauerna denvägledningen. Det vore verkligen övermaga. Jag kan bara lova att jag ochfolkpartiet - och jag hoppas hela riksdag - skall arbeta för att göraden väntan så kort som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 1989/90:FöU9Ändring av familjebidragslagen (prop. 1989/90:136). vice talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut skulle fattas .) 9§ Utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1989/90;SfU23 Utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar (prop.1989/90:133). 32BARBRO (): Dagens SfU-betänkande behandlarutbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar Hanteringen avdetta utbildningsarvode skall flyttas från UHÄ till studiestödsmyndigheternarDärvidlag finns inga meningsskiljaktigheter Att jag har begärt ordet beror på att jag i en motionberör uteblivet utbildningsarvode. Fram utgickutbildningsarvode till studerande vid handels- och kontorslärarlinjen och vidindustri- och hantverkslärarlinjen samt till vissa studerande påvårdlärarlinjen. Av besparingsskäl togs utbildningsarvodet bort vid dessautbildningar . Varningar höjdes för att detta skulle innebärarekryteringssvårigheter - och så blev ju också fallet. återinfördesutbildningsarvodet på industri- och hantverkslärarlinjen, och senareäven på de två andra linjerna. då utbildningsarvodet inte utgick, blevmånga studerande tvungna att finansiera sina studier med studielån. I dagmåste dessa lärare återbetala studieskulder som lärare som utbildade sig föreresp. efter perioden utan utbildningsarvode inte behövt ådra sig. Avrättviseskäl bör dessa lärare medges befrielse från återbetalningsskyldigheten.Vi har föreslagit att regeringen skall låta utreda hur det skall kunna ske. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1. Utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar 33 EVAGOES(mp): Jag vill yrka bifall till reservation 1 isocialförsäkringsutskottets betänkande 23. Frågan gäller antalet elever på vissa lärarutbildningarunder en period då inget utbildningsarvode utgick. Utbildningsarvodet till elever på vårdlärarlinjen,industri- och hantverkslärarlinjen och handels- och kontorslärarlinjenavskaffades . Elever som redan påbörjat utbildningen fick dockbehålla det. Rekryteringen till linjerna försämrades därefter, och man beslötåterinföra arvodet-pa industri- och hantverkslärarlinjen , päövriga två linjer . Enligt UHÄ var antaletårsstudieplatser ca 5 100. Av dessa platser var igenomsnitt belagda, dvs. drygt 3 800 elever blev utanutbildningsarvode. Vi i anser att de berörda lärarkategoriernabör kompenseras. Därför bör regeringen utreda hur en sådan kompensation skallutformas. 34LENA (); Som vi har hört behandlas i det härbetänkandet de utbildningsarvoden som utgår på vissa linjer I propositionenföreslås att utbildningsarvodena skall infogas bland de övriga studiestöden,att studiestödslagens bestämmelser skall gälla för dem och att hanteringenskall föras över till studiestödsmyndigheterna. Eftersom samma regler skallgälla för utbildningsarvodena som för andra studiestöd förbättrasutbildningsarvodet i viss mån: Man får behålla det under sjukdom, det blirpensions- och semesterlönegrundande, osv. I denreservation som har berörts föreslås att man skall kompensera för Sludiekampanj för invandrare inför valet , m.m. viss tidnär utbildningsarvode inte utgick. Utskottet menar att det är felaktigt attgöra på det sättet. Man har vissa bestämda regler vid vissa bestämda tidpunkteroch det kan få oanade konsekvenser om man i efterhand går in och kompenserarvarje gång man företar en förändring. Jag kan bara ställa en enkel fråga; Hurgör vi med dem som tidigare hade utbildningsarvode som inte var pensions- ochsemesterlönegrundande? 1 det här betänkandet föreslår vi ju en förbättring ochen förstärkning, men vi framlägger inget förslag om att vi skall kompensera demsom haft utbildningsarvode utan de nu föreslagna förbättringarna. Det skulle också uppstå andra problem inomstudiestödsområdet. Vad händer t.ex. med den som får avslag på en ansökan omvuxenstudiestöd när det totalt sett i landet blir pengar över? Skall denpersonen kompenseras? Den föreslagna principen skulle alltså få mycketomfattande konsekvenser Visserligen vill och enligt singemensamma reservation ha till stånd en utredning, men den utredningen skullebara gälla hur kompensationen skulle utformas, inte om någon kompensation skallutgå. Det står tydligen klart för och att kompensationskall utgå. Utskottet avstyrker motionerna i fråga, och jag yrkarbifall till utskottets hemställan och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 10 § Studiekampanj för invandrare inför valet , m.m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /90;UbU29 Anslag på tilläggsbudget II (prop. 1989/90:125 delvis). 35 ULFMELIN (m): Jag skall inleda mitt anförande med attcitera en socialdemokrat: är hämtat från statsministerns anförandeinför kammarens ledamöter . Statsministern sade då bl.a.följande: "ekonomi står införallvarliga problem. Inflationen är alltför snabb, medan tillväxten ochsparandet ligger pä en låg nivå. Dennautveckling innebär stora risker för framtiden. ---- Den nödvändiga stabiliseringen av ekonomin bör därföri ökad ut sträckning åstadkommas med finanspolitiska medel. ---- Dessutom krävs långsiktigt verkande insatser för attförbättra pro duktivitet och tillväxt. En stram ekonomisk politik är nödvändig för att underbyggade ansträngningar som görs i syfte att dämpa de nominellalöneökningarna. Uppgiften att föra en ansvarsfull ekonomisk politiköverordnas andra politiska krav." Det som jag nu har citerat kan vi moderater ställa ossbakom. Skillnaden mellan mitt parti och socialdemokraterna är att vi också gårfrån ord till handling. Nog måste det tyckas märkligt att regeringen samtidigtsom man gör dessa uttalanden i handling gör någonting helt annat: Man pytsar utnästan 21 milj.kr, och det på lösa grunder Man anslår 10,8 milj.kr till studieförbundenför att dessa skall anordna en särskild studiekampanj för invandrare införvalet . Vidare skall studieförbunden med studiecirkelns hjälp förnya denoffentliga sektorn till en kostnad av 10 milj.kr Det är viktigt att invandrare med rösträttfår så mycket information om vårt valsystem och om de politiska partiernasolika program att de finner det meningsfullt att delta i valen. Enligt vår uppfattning väljer regeringen fel metod för attstimulera till ett ökat valdeltagande. Vi anser att det är de politiskapartierna som skall informera om de olika alternativen inför allmänna val. Jagvill i det sammanhanget påpeka att de politiska partierna erhåller 12,4milj.kr. Inför valet lade regeringen fram ett förslag medliknande innehåll. Erfarenheten från verksamheten den gången är inte direktlysande. Och jag vill fråga : Vad är det som talar för att detstudieförbund som redovisat en hög andel studietimmar frånämnesgruppen "samhällkunskap, information" är bäst skickat attgenomföra en studiekampanj om vårt valsystem eller om den politik de olikapartierna företräder? Vi har, än så länge, begåvats med två civilministrar sedanvalet som har försökt att förnya den offentliga sektorn, ochBengt K Å . Det som dessa herrar har lyckats åstadkomma ärganska magert. Det enda som jag på rak arm kan komma på är att de har bytt namnpå den offentliga sektorn till den gemensamma sektorn. Det som inte de harklarat av skall nu studieförbunden tillsammans med brukarna och de anställda ioffentliga sektorn klara av. Det får kosta 10 milj.kr under tvä år Den offentliga sektorns problem måste lösas med andramedel än studiesatsningar i studiecirkelform. Skall den offentliga sektornförnyas, och det behövs, krävs det mer konkreta åtgärder, bl.a. genom attenskilda alternativ och konkurrens tillåts. Jag vill slutligen ställa ytterligare en fråga till IngvarJonsson. 1 propositionen med förslag om tilläggsbudget II för /90 står på s.31 följande att läsa: "Studierna skall främst vända sig till brukarna avsamhällets service och personal som arbetar på fältet inom barn- ochäldreomsorg, hälso- och sjukvård, skola, fritid, trafik, miljö, polisväsendem.fl. Studierna bör bedrivas lokalt och vara åtgärdsinriktade." Om det nu är så att brukarna och personalen vid enbarnstuga kommer fram till att den bästa lösningen för verksamheten är attförskollärare, barnskötare och övrig personal själva driver barnstugan, kommersocialdemokraterna då i ord och handling att acceptera detta och ge sammavillkor och förutsättningar för verksamheten som om den vore kommunalt driven? Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 3. Studiekampanj för invandrare inför valet , m.m. 36MARGITTA ():