prot · GD0984 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag vill genast uttrycka förhoppningenatl de svar som finansministern i fortsättningen kommer all ge på frågor som viställer här i riksdagenblir litet mer positiva än detta svar. I svaret sägs all det tydligt anges pätabellernas första sida hur stor skatten är och alt den skatlskyldige själv kanräkna fram det preliminära sparbeloppet. Men jag tycker all del är ganskanonchalant mot oss skattebetalare. Det är ungefär som att säga att det är denskaltskyldiges problem all räkna ut hur mycket staten tar frän denskatlskyldige. Men det är väl inte den skaltskyldiges problem, utan del är välden som lar detta sparbelopp från den enskilde som borde vara skyldig atl talaom hur rnycket han - i detta fall staten - tar? Det tycker jag är ellminimikrav. Och det hade väl inte varit någol problem alt parallellt i en särskildkolumn i skattetabellerna ange hur stort sparandet är Del tycker jag myckel välkunde ha gjorts. Delta svar reser en annan fråga. Föregående årsIvångssparande var preliminärt. Det är rätt intressant, eftersomriksskatteverket gick ut och sade alt man inte behövde la upp detta viddeklarationen av förmögenheten utan atl man kunde bortse från del. Mennästa gäng man deklarerar , skall detta tas upp. Finansministern sägeratt han räknar med all riksskalte-\ erket kommer att lämna tydlig informationom sparandet när det är dags att deklarera , och då slipper denenskilde räkna fram beloppet. Då skall man alltså ta upp delta vidförmögenhetsbeskattningen, dvs. om man har mer än , men inte i år.Det kan naturligtvis konfundera mer än en skattebetalare. Och vad säger delokala taxeringsmyndigheterna? De kan plötsligt säga atl de bör eftertaxeranågon eftersom han eller hon hade preliminärt sparande . Och förpersoner med mycket stora inkomster kan det ju bli betydande belopp. År intedelta mycket inkonsekvent, herr finansminister? 1989/90:8413 mars 1990 Tack för välkomsthälsningen, och lack försynpunkterna på mitt svar. Det finns skäl för och emot när man väljer pä vilketsätt informationen skall lämnas. Jag har gått igenom detta från minautgångspunkter Jag tycker att vi sorn skattebetalare har möjlighet atl få entillfredsställande information om sparandet på det preliminära stadium som detbefinner sig i, och vi får del definitiva beskedet på skattsedeln för denslutliga skatten. Detta tycker jag är en tillfredsställande ordning. AnL 24 (); Jag tycker att det är en mycketotillfredsställande ordning. Det är nonchalant alt man inte klart kan tala omhur mycket som tas i tillfälligt sparande, eller tvångssparande, som denpopulära och adekvata benämningen är. Jag tycker alt det är ett minimikrav atlså sker I stället hänförs det till den enskilde att själv räkna ut detta. Detär väl ändå otillfredsställande? Jag kan tala om, atl det faktiskt finns myndigheter somhar en litet annorlunda syn och som delar min uppfattning, och det ärförvånansvärt nog inte någon annan myndighet än , ellerGöteborgs stad som den nu kallas. är faktiskt så tillmötesgåendeall man på lönebeskedet till alla sina anställda anger hur stortIvångssparandet är Det visar alt om den goda viljan finns är delta möjligt. Prot.1989/90:84 visat att detta är möjligt, dåtycker jag atl staten kunde ta efter, eller hur, Svar pa frågor Anf. Del sorn man kan geinformation om är, som jag redan har sagt, de preliminära förutsättningarna.Med den utformning som skattetabellerna har fått kan rnan förhållandevisenkelt själv fä en bild av hur tillståndet är Sedan kan del definitivabeskedet ges . AriL26 (): Jag har en tilläggsfråga. när delpreliminära sparandel, Ivångssparandet, blir definitivt, oroas människor föratl det i realiteten kanske är lika ined skatt. Människor börjar bli mer ochmer oroade för alt de inte skall få tillbaka dessa tvängssparade pengar. Kanfinansministern säga att det inte råder någon som helst tvekan omalt människor skall få tillbaka dessa tvångssparade pengar den dag som tidigarehar ullovals? 27 Finansminister ; Herr talman! AnL 28 (); Herr talman! Jag tackar försvaret. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1989/90:434 om avdraget förräntekostnader i det nya skatteförslaget AnL 29 Finansminister : har frågat rnig om jag, motbakgrund av den kraftiga ränteuppgången, avser att avstå från alt föreslå enavdragsbegränsning för ränteutgifter eller i andra hand ta initiativ till enhöjning av beloppsgränsen. I del förslag till reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning som regeringen remitterade lilllagrådet finns bestämmelser om en avdragsbegränsning för ränteutgifter i detnya inkomstslaget kapital. Förslaget går ut på atl ränteutgifter först ochfrämst skall fä kvittas mot ränteinkomster Om ränteutgifterna är större änränteinkomsterna får skillnaden dras av i sin helhet upp till ett belopp på . För barn och ungdomar är beloppsgränsen 10 000 krRänteutgifter över denna gräns år avdragsgilla till . Uppkommer det eltunderskott i inkomstslaget beaktas det genom en 30-procentig skattereduktion. Engrundtanke i förslaget till nytt skattesystem är alt reglerna inte skall främja lånefinansierad konsumtion. Reglerna skall också motverka skatte planering genom bl.a. upplåning. skall reglerna utformas så, att boendekostnaderna inte blir alltför stora. 12 Bakom förslaget tillränteavdragsbegränsning ligger således en avvägning mellan delsönskemålet alt motverka lånefinansierad konsumtion och skalleplanering, delsbehovet atl medge skattelättnader för boendet. Jag anser alt den avvägning somgjorts är rimlig. Denna bedömning förändras inte av den senaste lidensräntehöjningar. Avdragsbegränsningen påverkar inte ett normalt boende. Bestämmelserna om avdragsbegränsning är självfallet inteavsedda all justeras i takt med ränteförändringarna. Jag avser alltså inte atlföreslå någon annan utformning av reglerna. 1989/90:84 13 mars1990 30KNUT (): Jag tackar för svaret och hälsar samtidigtstatsrådet välkommen i ämbetet. I inkomslskatteutredningen anges atl avdragstaket 100 000kr. motsvarar tvä makars gemensamma upplåning exempelvis till en egen villa på1,8 milj. kr. vid en ränta på . Med den nuvarande räntan på blirdel fria lånebeloppet ingalunda 1,8 milj. kr ulan litet drygt 1,3 milj. kr.,alltså nära en halv miljon lägre. Redan före ränteuppgängen påpekade i sittremissvar alt 100 000-kronorstakel borde höjas. De andra lungaremissinstanserna - och kammarrätterna i ochGöteborg - avstyrkte förslaget. ansåg atl förslaget innehöll mångaölägenheter, och ifrågasatte behovet av ettavdragstak, eftersom ränteutgifternas skattemässiga värde begränsas till . Efler remissomgången har den ändringen skett atl beloppöver blir avdragsgilla lill - vilket statsrådet angav.Inkomslskatteutredningen hade inte tänkt sig någon avdragsrält alls. 1lagrådsrernissen heter del; "Det är särskilt angelägel alt avdragsbegränsningenutformas så atl ränteutgifter för boende och liknande ändamål kan finansieraspå ett rimligt sätt." En naturlig följdfråga är dä hur högt finansministernanser atl räntan kan stiga innan ett ingrepp är motiverat. Förslaget i lagrådsremissen är en modifieringav utredningens förslag. I det har synpunkter tillgodosetts, och det innebär,som jag sade, en avvägning mellan olika intressen. Del är viktigt attskattesystemet är utformat på ett sådant sätt att det främjar arbete ochsparande. Jag tycker alt den avvägning som har skelt är rimlig. AnL 32 (): Jag kan förslå alt man tyckte del på regeringshåll närräntan var . är den väsentligt högre. Som jag sade innebär del alldel blir en halv miljon lägre fritt belopp för två makar som skall låna på envilla. Jag beklagar all jag inte kan få svar på hur mycket finansministernanser att räntan bör stiga, innan elt ingrepp är motiverat. Jag vill gärna påpeka en annan nackdel med avdragstaket:det begränsar tillgången lill riskvilligt kapital i näringslivet. Det animerarinte en villaägare Prot.1989/90:84 att belåna sin villa för atlanvända dessa pengar för investeringar. nackdel som jag tycker att finansministern kunde kommentera. Svar på frågor Finansminister ; Jag vill inte ge migin i några räntespekulationer Jag tror atl Wachtmeisier har förståelse för del.När del gäller atl fä tillgång lill riskvilligt kapital iir det av största viktatl sparandet ökar Del är min bedömning alt vi rned del nya skattesystemet fården stimulans lill arbete och sparande som är så utomordentligt viktig för altfå vår ekonomi i bättre balans. AnL -34 (); Självfallet har jag förståelse för alt finansministerninte vill gä in i en diskussion om räntespekulalioner även om det idagspressen slår angivet all finansministern inte anser alt elt högt räntelägeär bra för anpassningen av vår ekonomi. Jag tycker ändå att det hade varit braom finansministern hade kunnat trösta de många villaägare som kan få svårighetergenom all säga atl finansministern är beredd att se över förslaget, om detvisar sig att det får alltför orimliga konsekvenser. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1989/90:439 om vinningsrekvisitet imiljöskyddslagen AnL 35 Miljöminister ; har frågat mig om det intefinns skäl att agera snabbare och redan nu ta bort vinningsrekvisitet urmiljöskyddslagen. Utredningen orn miljövårdens organisation gjorde engrundlig genomgång av vilka sanklionsmöjligheter som finns motrniljöbrottslighet och andra åsi-dosältanden av miljöskyddslagen. Utredningenkonstaterade att de problem sorn finns inte beror pä att det råder brist påsanktionsbestämmelser i lagstiftningen rnen förordade ändå en genomgripandeöversyn av den svenska miljöstraffrätten bl.a. av del skälet att bestämmelsernalappar över varandra. Regeringen tillsatte därefter enutredning med syfte alt åstadkomma skärpningar av miljöskyddslagstiflningen. Avutredningsuppdraget framgår att en av de viktigaste uppgifterna för kommitténär atl överväga hur samspelet bör vara mellan de miljörätlsliga reglerna ochsank-lionsreglerna för alt insatserna mot överträdelser skall kunna görasbättre. Kommittén skall lägga fram ett principbetänkande senast den 1 februari1991. Mot den nu angivna bakgrunden anser jag atl ingenting ståratt vinna med atl forcera fram ett ställningstagande i fråga om vilka reglersom skall gälla som förutsättning för påförande av miljöskyddsavgifl ellerannan sanktionsavgift. Tvärtom ligger det i allas intresse att kommittén färgöra en samlad bedömning av hur de framtida reglerna bör vara för atlåstadkomma att sanktionsmöjlighelerna blir effektivare. Därigenom skapar viockså goda 14 förulsiittriingarför att få ett sanklionssystem sorn håller för det miljöarbete som vi harframför oss. 36 (); Jag tackar statsrådet för att hon tagit sig tid att kommaoch svara på dagens enda fråga på miljöområdet. Svaret var det jag var oroadför alt få, nämligen alt statsrådet hänvisar till pågående utredningar. Medandetta utredningsarbete pågår händer det ena efter det andra. Jag har i minfråga tagit upp vad sorn hänt nere i med Scandust. Företaget gårfritt trots atl företagel bevisligen släpper ut cyanid. Från har vi sagt så hiir; Det går att jämföraöverträdelse av miljöskyddslagen med fortkörning. Orn man åker bil och kör förfort, får man bota oavsett oiii man orsakar skada eller inte. Är del interimligt att ha samma synsätt på miljöskyddsområdet? hänvisar som sagt statsrådet lill en ny utredning. Denskall komma, och det skall bli ett principbetänkande. Sedan kommerremissförfarandet och detaljutredningar Detta tar lid. Är det ändå inte,statsrådet, rimligt atl bryta ut den här delen? Är det möjligen så allstatsrådet fortfarande känner den förkärlek för vinningsrekvisitet som jagtycker mig ha märkt vid flera tidigare diskussioner kring denna fråga? Del ärju inte första gången som vi debatterar vinningsrekvisitet. AnL 37 Miljöminister ; År del inte tvärtom sä atl del finns andramöjligheter som tillämpas just idet här fallet, ? Bakgrunden ärju att begärde hos koncessionsnämnden att Scandust skullebetala miljöskyddsavgifter, därför att företagel hade överträtt sina villkorKoncessionsnämndens beslut grundar sig pä det faktum att det inte var Scandustutan ett annat förelag, nämligen SKF, som hade haft ekonomisk fördel av vad somhänt. Då kunde man inte med tillämpande av lagen ingripa. Del här harnaturvårdsverket inte överklagat. Men - detta är det vikliga - det pågår nu enrättegång där åklagaren har yrkat alt Scandust skall betala förelagsböter försina villkorsbrott. Det här är elt relativt nytt institut som påföljd och stora fördelen jämfört med rniljöskyddsavgifter alt del inte behöverföreligga någon ekonomisk fördel för alt företagsböter skall kunna utdömas,dvs. just det sorn säger sig vilja uppnå. Jag skall naturligtvis inte kommentera den pågåenderättegången, men jag vill påpeka alt del alltså finns möjligheter att ingripapå ell sätt som skulle var mera effektivt. är Scandustärendel väldigtkomplicerat och bekymmersamt på många sätt. Det är eft elände, om jag fåranvända del ordet. Det förekommer olika rättegångar därför att de gärningar somdel är fråga om avser olika lider och olika ansvariga personer. Allra sist - och del vill jag understryka; Avsikten är lag vi kommer att få skall vara betydligt effektivare än den som vi harhaft i det förflutna. AnL 38LARS (): Jag delar i och för sig statsrådetsuppfattning all miljölagstiftningen över huvud taget är komplicerad och överlappande.Statsrådets Prot.1989/90:84 redovisning här visar hur problemenmänga gånger ligger Men jag har den 13 mars1990 uppfallningenatt justvinningsrekvisitet är en bit som man ändå skulle kunna Del vore rimligt här Jagtror atl väldigt många människor tycker, P' ' ° all om ell förelag släpper ut merän del har rätt till, skall företagel ta ansvar för det.Det behöver man inte göra . Då tycker jag faktiskt atl den här biten,oavsett vilken lag vi kommer atl få, redan nu skulle kunna bytas ut ochredovisas som en förändring i miljöskyddslagen. AnL .39 Miljöminister : Detta är inte en korrekt beskrivning avverkligheten. Min beskrivning av del åtal som pågår visar alt det finns andramöjligheter att ingripa ulan alt någon skall kunna utnyttja vinningsrekvisitet.Riksdagen har ju pä regeringens förslag skärpt lagstiftningenoch tillämpningen av lagen påett flertal punkter bl.a. så att man nu när detgäller allvarliga brott måste döma till fängelse. Vi har under den lid som harförflutit fäll uppleva all kontrollen har blivit strängare, all åtalhar blivit vanligare och atl domar har blivit strängare. Men vi har en restpostfrän det förflutna sorn det är väldigt besvärligt att hanlera. Del är justdärför som lagstiftningen nu skall skärpas. AnL 40 (); Jag kan ändå konstatera alt av statsrådetsredogörelse framgår att del är ganska komplicerat att ställa ett företagtill ansvar. Hade det funnits klara och enkla regler, hade det varit mycketenklare - det är fortfarande min uppfattning. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1989/90:448 om besiktning av vilt somöverlåtes av jakträttsinnehavare har frågat mig om jag är bereddatt medverka lill att föreskrifterna för költkonlroll får en sådan utformningatt en jakträttsinnehavare har möjlighet alt utan påföljd överlåta obesiktigatkött från eget jaktområde till utomstående. beslöt att lagen om költbesiklningskall upphävas per . Denna ersätts med föreskrifter för költkonlroll som med delas med stöd av livsmedelslagen. Enligt 28 § denna lag får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om köttbe siktning för kött från olika djurslag i den utsträckning som det behövs från hälso- eller näringssynpunkt. Regeringen kommer atl lämna bemyndigande lill atl meddela närmare före skrifter om költbesiklning. Jag vill understryka alt detaljföreskrifierna. lik som tidigare, måste utformas så, att hälsosynpunkterna vägs mot det ingrepp som föreskrifter kan innebära för den enskilde. Regeringen häri sin proposi- 16 tion om livsmedelskontroll våren1989 uttalat atl reglerna om költkonlroll inte fårmotverka en positiv utveckling av költhanleringen i glesbygdsområden. Nya reglerbör leda till förenklingar och inte till en ökad byråkralise-ring. Jag har från livsmedelsverket fått vela att innehållet ide nya kötlkontroll-reglerna skall kunna tillgodose önskemål.Eftersom reglerna håller på att utarbetas kan jag inte i detalj redovisa derasinnehåll. AnL 42 (); Jag ber atl få lacka statsrådet för ett myckel positivt svar Jag framställde min fråga efter att ha erfarit attlivsmedelsverket avsåg att skärpa de regler sorn gäller för hanteringen avälgkölt. Det handlar då om regler som är helt orimliga. Det är ju i första hand jägaren själv som tar hand om sittälgkölt för att använda delta i det egna hushållet. Därför framstår del för denenskilde som helt orimligt - det strider mot del allmänna rättsmedvetandet -att det skulle betecknas som en straffLiar handling om man råkar sälja ellerskänka bort en bit obesikligat älgkölt lill en god vän eller till släktingar.Det är ju t.ex. fullt acceptabelt all skänka bort en rådjursstek, en hare ellervad del nu kan vara. Men sådana är de regler som gäller . Däremot kan jag - jag är alltså själv älgjägare - bjudahem vänner och släktingar på obesikligat älgkött. Dessa bestämmelser ärnaturligtvis helt orimliga. Under mina som älgjägare har jag gjort mig skyldigtill åtminstone en brottslig handling varje är. För mig har det nämligen varitnaturligt atl exempelvis ge mina barn, min mor eller min svärmor litet älgkölt.Jag vet dock att jag är i synnerligen gott sällskap. Jag tänker då på övrigaälgjägare i vårt land. Del är ju omkring 250 000 jägare som varje är sitter påpass ute i skogen. Alla får inte skjuta älg. Men del gäller i varje fall många.De flesta skänker bort ell eller flera kilo kött till goda vänner och bekanta. Självfallet skall man ha respekt för lagstiftningen. Mensamtidigt skall lagstiftningen övervakas på elt rimligt sätt. Den möjlighetenär mikroskopisk i det här fallet. Jag - och jag tror alt jag också kan tala för övrigaälgjägare i vårt land -är således mycket tillfredsställd med svaret. Jag utgårfrån alt reglerna i fort-siitiningen tillämpas på elt sådant sätt all mankänner att man kan leva upp till dem och atl de upplevs som tillfredsställande. Ännu engång lackar jag för svaret. AnL 43 Jordbruksminister ; Jag har förståelse för den reaktion som OlleÖstrand här har gett uttryck för Av ett inslag i radion vet jag att det ärflera som har reagerat på liknande sätt. Under hand har jag tagit del avlivsmedelsverkels synpunkter. Dessa går icke i den riktning som man skullekunna tro efler alt ha lyssnat till del här radioinslaget. Det skall tvärtombli förenklingar i förhållande lill daizens situation. AnL 44OLLE ÖSTRAND (s); vill jag uttrycka mintillfredsställelse över svaret. Det är få frågor som upprör så myckel, somväcker sä starka känslor. Prot.1989/90:84 som just frågor som gäller jakt.Del märker jag varje gång som det kommer tillkännagivanden som retar jägare. Då går telefonen varm - så även idet Jag är alltså myckellacksam för det positiva svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1989/90:449 om kompensation tillmjölkproducenter inom stödområdet har frågat mig om producenternainom stödområdet kommer att få någon kompensation för den sänkning avproducentpriset på mjölk inom stödområdet som har skett sedan tvåprissystemetpå mjölk avskaffades. hävdar i sinfråga atl mjölkprissänkningen inomstödområdet är ca /liter. följer utvecklingen avmjölkproduktionen och mjölkpriserna i landet. Detta sker i syfte att se omavskaffandet av tvåprissystemet får negativa effekter för de mindreproducenterna och producenterna i norra och om det är nödvändigt attvidta särskilda åtgärder för atl stödja dessa grupper harjordbruksnämnden inte konstaterat några anmärkningsvärda förändringar vare sigi prisutvecklingen eller när det gäller de mindre producenternas situation. Detgenomsnittliga avräk-ningspriset på mjölk har under liden sista kvartalet1988-sisla kvartalet 1989 minskat med ca /kg i genomsnitt för helalandet. Inom mejeriföreningarna i norra har priserna under sammaperiod minskal med i genomsnitt /kg. Prissänkningarna beror bl.a. på all mejeriernaskostnadsökningar har tagits ut genom sänkningar av priset lill producent då dereglerade priserna på jordbruksprodukter, som en följd av GATT-överenskommelseni , är frysta. betalades en av riksdagenbeslutad kompensation till jordbruket, bl.a. i form av ett bidrag per djurtill mjölkproducenter I bidraget ingick även kompensation förförädlingsindustrins kostnadsökningar. I norra genomfördes även höjningarav del särskilda prisstödet genom ett bidrag per djur De båda höjningarna innebar sammanlagt allmjölkproducenlerna i norra fick ett bidrag på mellan 1 054 och 2 193 krper mjölkko beroende på i vilken del av området som företaget fanns. För de mindre producenterna kan denna ersättningsformdessutom innebära en större kompensation än vad som skulle ha blivit fallet omden hade utgått via produktpriset, eftersom avkastningen per djur i de mindreföretagen i många fall är lägre än genomsnittet. Sammanfattningsvis anser jag atl det inteär nödvändigt att vidta särskilda åtgärder för producenterna i norra jordbruksnämnd följer dock utvecklingen noga för att vid behov kunnaföreslå åtgärder 18 Anf.46 (): Jag ber atl fätacka jordbruksministern för svaret. När jag under del senaste halvåret besökt lantbrukare inomstödområdet har jag fått uppgifter orn alt del alltsedan tvåprissystemetavskaffades rör sig om en prissänkning orn runt /kg. Menjordbruksministern redovisar här all del i stället skulle röra sig om ungefär 5öre. Jag vet inte om denna skillnad beror på alt jämförelsen gäller olikakvartal. 1 varje fall är jag tillfredsställd medjordbruksministerns påpekande om att statens jordbruksnämnd noga följerutvecklingen. Vi vet ju, och det gäller samtliga partier, hur oerhörtbetydelsefull mjölkproduktionen är inom stödområdet och hur myckel jordbruketi allmänhet betyder ur regionalpolitisk synpunkt rnen också för beredskapen ochturismen i norra . 1 del belänkande frän jordbruksutskottet som låg tillgrund för beslut - det var då som beslut fattades omavskaffandet av tvåprissystemet - sägs det ätt målsättningen är att vi skallförsöka uppnå de produktionsvolymer som fanns inom stödområdet 1984. Vi vet juatt det har skett en rått kraftig reduktion. Jag vill passa på och fråga jordbruksministern om dennamålsättning fortfarande gäller för regeringen, dvs. att vi skall tillbaka lill1984 års nivå när det gäller mjölkproduktionen inom stödområdet. På den sista tilläggsfrågan svarar jag somjag har svarat; Självfallet är det regeringens målsättning alt strävaefler atl uppnå de mål som har satt upp. Det gäller även i dennafråga. Men understryker jag, liksom jag har gjort, att detinte gör saken enklare att det år som gällde för produktionsmål förnorra var del år då överskottet var som störst. Förvisso gör det atldet blir svårare atl uppnå det uppsatta målet. Vi arbetar ändå i denriktningen, väl medvetna orn all del inte är en lätt uppgift. Sorn kommentar till ursprungliga fråga villjag säga att det finns en säsongvariation på mjölkpriserna. Genom den s.k.säsongprissättningen finns det ett tillägg som varierar med - rnan kanjämställa kilo och liter; resultatet blir ungefär detsamma i det här fallet.Variationerna säsongvis kan alltså vara . Del är möjligt atlBengt Roséns exempel inkluderar en säsongvariation. Men på årsbasis blir delfråga om i norra . I någon förening-jag tror del var i Norrbottenslän - blev det l.o.rn. en ökning med . I Norrmejerier blev det enminskning med , i Värmlandsmejerier en minskning med , och igenomsnitt är det alltså en minskning med . Som jag nämnde i svaret skall man då komma ihåg följande.Mejerierna har här kompenserat sig genom att sänka producentpriset, menbönderna har fått en utbetalning av bidrag som i sig innesluter en kompensationför just mejeriernas kostnadsökningar Man kan alltså inte bara se på prissänkningen. Jag är överens med om att det finns goda skälför jordbruksnämnden alt som noga följa utvecklingen och att vidtaåtgärder, om en mer negaliv utvecklins än skulle komma till stånd. AnL 48BENGT ();