prot · GD09125 · 1989-12-31 00:00:00 — Närdet gäller socialförsäkringsutskottels betänkaride 17 vill jag yrka bifall tillde reservationer som miljöpartiefs representant i utskottet står bakom.Dessutom vill jag yrka bifall till vpk;s reservation nr 2 om representationen iinvandrarverkets styrelse. Def är viktigt att åtminstone alla riksdagspartierär representerade i styrelsen för statliga verk vars verksamhet berör en stordel av vår befolkning, både gamla och nya svenskar Betänkandethandlar mycket om en ökning av flyktingkvoten. Det finns i läger runt om i världenflyktingar som har elt stort behov av att komma därifrån. Antalet sådanaflyktingar uppgår lill 15 miljoner. Vi kan här dra vårt strå till slackeri. Ivår motiori föreslår vi eri större ökniug än som föreslås i den reservationsom vi har gemerisaml med moderata samlingspartiet och . Vi haremellertid anslutit oss till den reservationen för att ge större kraft åt dettakrav. Viktigt är att vi öppnar möjlighelerria för en större kvotflyktinginvandring. Nufinns planer på en samlad flykting- och arbetskraftsinvandring. Man skall intei första hand tänka på atl få arbetskraft från flyktinglägren, utan man skallfrämst tänka på dem som har behov av att komma därifrån. Att det är ett mycketstort antal människor och atf vi inte kan uppnå en lösning på det problemet äralla medvetna om. Vi tänker särskilt på de irakiska kurder som är i lägren iTurkiel. Deras situation är mycket svår försöker på alla sätt alt få demtillbaka till landet. Vad som händer dem om de kommer tillbaka, vågar jag intetänka på. I övrigt yrkar jag bifall till propositionen. Socialförsäkringsutskotfetsbetänkande 18 handlar om etnisk diskriminering. Här gäller det alt främsttänka på barnen och ge dem undervisning i ämnen som svenska, historia,samhällskunskap och religion. På låg- och mellanstadiet har dessa ämnen andrarubriker Det är lättast att påverka barnen i frågor som rör mänskligarättigheter. Man kan få barnen att rent instinktivt förstå vad det handlar om.De allra flesta har dessutom klasskamrater eller i varje fall skolkamrater somkommer från andra länder. Naturligtvis kan man också ha temadagar ochstudiebesök på olika ställen, men det viktigaste är alt diskutera frågor omdiskriminering i den normala undervisningen i sambaud med olika situationer somuppkommer i skolan. Jag har själv varit SFI-lärare för invandrarbarri och vuxuai alla former av grundutbildning och vet vad det handlar om. Denökande invandrarfientligheten måste motverkas på alla sätt. Det räcker inte medatt låta barn komma in i - fast det är inte så bara, utan vi måsteockså ge dem en framtid. Både svenska barn och invandrarbarn kan påverka sinaföräldrar och bidra till en bättre stämning. Gott omdöme och föredöme hos demänniskor som insett vikten av defta är oerhört viktigt. Det kau vara lärare,personal på daghem och fritidshem samt förstås politiker det är inte allaav oss politiker som kommer i daglig kontakt med dessa problem, utan ofta ärproblemen mer teoretiska för oss. 1989/90:125 18maj 1990 3Riksdagens protokoU 1989/90:125 Prot..1989/90:125 bör ändå försökaupprätthålla de kontakter vi har med invandrare och invandrarorganisatiorierJag vet också atf många, åtminstone i socialförsäk-ririgsulskottet där jagirigår, gör det. Vimåsle också arivärida oss av lagar de gröna vill förbjudasammanslutnirigar som ägriar sig åt atl förfölja persorier eller grupper avviss ras, hudfärg eller visst etniskt ursprung, dvs. rasistiska organisatioriereller grupper Elt förbud skulle inte bara gälla mot orgariisationer med egnastadgar och annat ulan mot alla grupper som ägnar sig åt sådant. Dellagande isådana sammanslutningar anser vi skall kriminaliseras. Om vi inte lar avståndfrån dessa organisationer och sammanslutningar tillåter vi dem faktiskt. Vikommer i så fall att ge dem föreningsslöd och hjälpa dem med lokaler Det somiute är förbjudet enhgf svensk lag blir ju tillåtet. Handlingarna är redanförbjudna, men det är enligt min mening viktigt att också förbjuda dessaorganisationer och grupper I de länder där rasismen är som värst - jag behöverinte nämna dessa länder vid namn - har det irite funnits förbud mot sådanaorgariisationer och sammarislutuingar, utau de har fåll verka fritt. Gruridlagsmässigtfirins inget hirider för eri sådan lag. Många faktorer väger tungt för dessstiftande. 1 den FN-konventiori som vi har skrivit under står inskrivet ett avskaffandeav alla former av rasdiskrimineririg. Många juridiskt tunga iristariser hartillstyrkt tillkomsten av en lag på detta område, exempelvis ,, Landstingsförbuudet, BRÅ, rikspolisstyrelseri, domstolsverketoch . Folkrörelser och kviriuoförbund har uttryckt tveksamhet elleravstyrkt. Det är alltså fråga om ganska många lunga remissinstanser Jag anserdet viktigt att en lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet stiftas och affregeringen snabbt återkommer till med sådant förslag. Vidbrottet hets mot folkgrupp är det viktigt att rätt till skadestånd införs förden sorii utsätts. Jagyrkar bifall lill de reservatiorier som antingen står ensamt bakomeller som vi har tillsammans med andra partier i socialförsäkringsutskottetsbetänkande 18. Jag yrkar vidare bifall till hemställau i SfU22 omtilläggsbudgeten. Dessutom yrkar jag bifall till hemställan i SfU21. Trots attmiljöpartiet har avgett fyra reservationer till detta senare belänkande, ser vipositivt på att ett helhetsgrepp tas i fråga om flyktingmottagandet. Introduktionsplanernaär oerhört viktiga. Om jag har förstått saken rätt kommer dessa planer affgöras upp infe bara för dem som skall ut i arbetslivet utau även för hustrur ifamiljer med måriga barn. Äveri kvinnor skall således finnas med i dessaplaner och kunna lära sig svenska språket. Vi vet att männen i många äldreinvandrarfamiljer klarar sig ganska bra språkligt sett. Kvinnorna däremot talarfortfarande inte svenska särskilt bra. Det gör alt deras kontakt med omvärldenär dålig. Även kontakten med barnen kan bli dålig. Jag förutsätter därför aftdet upprättas irilroduktionsplaner för varje flyktirig. Viariser också att det är viktigt atf allmänheteri gör en insats förflyktirig-arria uuder deras aripassriirigstid i landet. Frivilliga åtagandensom fadderfamilj förekommer redan på många orter Man kan också vara hyresvärdåf en flyktingfamilj. Def ser vi som en viktig del i strävan atf snabbt anpassaflyktingar fill förhållandena i det nya landet. också vara en anriariirivaridrarfamilj som bott i . Det måste alltså inte varaursvenskar som ställer upp på detta sätt. Altkuuna tillhandahålla flyktingar bostäder är en mycket viktig sak. Här har mångakommuner mycket stora svårigheter att klara vad de har åtagit sig. Vi ser dockpositivt på det förslag som innebär en öppning till en större rörlighet ibostadsfrågan. Det ges bidrag till tillfälliga bostäder, genomgångs-bosläderosv. Vi har lagt till att flyktingar också kan vara inneboende hos familjer ordning skulle förbilliga för kommunerna. Denstrikta tidsgränsen i vad gäller ersättning för ariknytriirigsirivandring villvi irite hålla på. Vi anser aff den kan få gälla än två årÄveri språkutbildningen anser vi kau utsträckas i fiden, en fråga som vi redanhar behandlat här Vivill också aff det nya ersättningssystemet skall följas upp, speciellt i dekommuner där det är ont om arbete. eller kommunen i fråga börha möjlighet aff omförhandla de olika planerna, så att inte systemet blirstelbent. Det gäller att fullfölja de avsikter som kommit till uttryck ibetänkandet. SÖ och länsskolnämnderna bör vidare se till att undervisningen avflyktingar fungerar på elt tillfredsställande sätt. Jagyrkar bifall lill de reservationer som har skrivit under och iövrigt bifall till hemsfällan i betänkandet. Underdetta anförande överfog andre vice falmannen ledningen av kammarensförhandlingar Anf.28 (): Socialförsäkringsutskotfets betänkande 17 behandlar budgetanslagetfill statens invaridrarverk, fill kvofflyktingar och statsbidraget tillStiftelsen . Delär mindre än elt år sedan invandrarverket genomförde sin stora omorganisation.Avsikten med den nya organisationen var att förkorta de långahaudläggniugstiderna och få ett bättre flyktingmottagande. Vi känner alla tillhur verkligheten blev. Den stora tillströmningen av asylsökande har skapatproblem och gjort det nästan omöjligt alt få den korta väntetid som avsågs medden nya organisationen. Bristen på kommunplatser för dem som har fåttuppehålls- och arbetstillståud har också skapat problem oeh ett starkt tryck påförläggniugsverksamheten. Del finns ca 7000 människor på förläggriirigarna somhar uppehålls- och arbetstillstånd men ingen kommun-plats. Dessa 7000 människorskulle fylla ca 35 förläggningar Ireservation 1 från vpk begärs att invandrarverket skall tillföras 25 milj.kr.så att verket kan bevaka och fullfölja invandrarpolitikens praktiskatillämpning. Varifrån dessa 25 milj.kr skall tas anges inte. Vpk:ssveparide krifik mot irivandrarverkefs verksamhet är infe på något sättunderbyggd. Man anger inte heller vad pengarna skall användas till. Dessutomöverstiger beloppet kraftigt det belopp som verket självt begärt i sinanslagsframställning. Jag vill påminna om att regeringen har eff bemyndigandeatt besluta om de tillfälliga förstärkningar som behövs för aft handläggaasylärenden och för att fa emot asylsökande och flyktingar. 1989/90:125 18maj 1990 gärder skall därefteranmälas för . Jag yrkar avslag på den reservafionen från vpk. Trereservationer berör flykfiugkvoteu, 1 eu gemensam motion begär ,och aff flykfingkvoten bör öka till 2000 personer Debegär också, i händelse av bifall, ökade anslag. Vpkhar en egen reservation i vilken man begär all flyklingkvoten skall höjas lill3 000 personer , men man begär inga medel för att finansiera ökningen, Flykfingkvotenhar varit 1250 personer Det råder egentligen inga delademeningar om alt denna kvot bör höjas. Det tycker vi alla, men frågan är baratidpunkten för del. situatiou som råder är det knappast möjligt atf höja flyktingkvoten.Våra slussar och flyktingförläggningar, både de fasta och de tillfälliga, ärfullbelagda till följd av den stora spontautillsfrömningeri av asylsökande ochbrisfen på kommunplatser Men, som utskottet fått eu redogörelse för, pågår inomregeringskansliet ett arbete som går ut på eu sammanhållen flykting- ochimmigratiouspolitik. Mau diskuterar också en kraftig höjning av flyktingkvoten. Samtidigtsäger man atf utslussningen till kommunerna då måste fungera snabbare än i dag.Många av de människor som kommer hit på flykfingkvoten har tillbringat långtid i flyktingläger Därför är ytterligare en lång för-lägguiugsvistelse svårareoch mer oacceptabel än för audra flyktingar Jag yrkar bifall till utskottels hemställan och avslag på samtligareservationer Utskottetbehandlar i sitt betänkande 18 propositionen om åtgärder mot etniskdiskriminering. Propositionen grundar sig främst på def betänkande kallat"Mångfald mot enfald" som kommissionen mot rasism och främlingsfientlighetavgett. Jagtror att den här propositionen kom i rätt tid. Vi behöver en diskussion omrasism, främlingsfientlighet eller invandrarfieutlighet. Ipropositioneri redovisas många värdefulla synpunkter på orsaker till etniskakonflikter och hur sådana kau förebyggas eller motarbetas. Opinionsbildningoch altitydpåverkan är av slor betydelse. Opinionen kan påverkas geuomförmedling av kunskaper eller goda exempel. betyder torra fakta mycketför att rätta till missförstånd och missuppfatfuirigar I def opiriionsarbefetär det inte bara myndigheterna och deras informationsinsatser som behövs utanockså insatser från alla enskilda samt inte minst från vårt orgauisationslivoch våra folkrörelser Vi har eu fin tradition inom svensk folkrörelse attarbeta med solidaritetsfrågor på ett kunnigt och ansvarskännande sätt. Skolanhar också ett stort ansvar för att unga människor får en tolerant inställning tillinvandrare och flyktingar I eu skola där de flesta elever har kamratersom kommit som flyktingar eller invandrare finns förrriodligen de bästaförutsättningarna för en större insikt i och käririedom om orsakerria tillirivaridringen. Deffiriris visserligen undersöknirigar som visar att vi har en positiv inställningtill invandrare och flyktingar, men frågan är just nu om deu allmänna opinionenhåller på att svänga till invandrarnas och flyktingarnas nackdel eller om det bara är ettfåtal som plötsligt blivit mer högljudda eller fått större utrymme i massmedia.Det finns emellertid all anledning att vara uppmärksam på olika händelser ochklart markera att sådant som korsbränning, vandalisering påflyktingförläggningar och trakasserier av invandrare och flyktingar ibostadområden inte tolereras i vårt svenska samhälle. Detfinns heller ingen anledning aft inte bemöta det flygblad frånSverige-demokrateroa som riu cirkulerar på arbetsplatser och på audra ställenruut om i laridet. Budskapet är där att våra skattemedel förskirigras genom aftflyktingarna går till och får stora bidrag och därmed lever bättreän svenskarna. Deustora inströmningen av asylsökande, def ökade antalet flyklirigar, skaparosäkerhet, oro och också rädsla hos måriga. det är inte bara svenskar somkänner sig rädda och osäkra. Det gör också invandrare, även de som bott iSverige De anser att klimatet har blivit hårdare ,och de är oroade över de tendenser fill främlingsfientlighet som de anser atfde allt oftare möter Föralt inte förlänga debatten, och eflersom jag vet alt invandrarministern gärnavill tala om opinionsfrågor, övergår jag till att kommentera några av de 18reservationer som finns fogade till befäukandef. 1reservatiori rir 7 yrkar vpk och på eft förbud mot rasistiskaorganisationer. Förbudet skulle emellertid endast avse sammanslutningar somägnar sig åt att förfölja personer på gruud av deras ras, hudfärg eller etniskaursprung. I propositionen finns en lång beskrivning till varför en lagstiftriinginte föreslås. Utskottet delar statsrådets uppfattning att rasistiska attityderfrämst skall motarbetas med kuuskap och upplysning. Frågan är om man bästkommer till rätta med rasistisk verksamhet genom att förbjuda den. Enlagstiftning skulle dessutom innebära ett ingrepp i föreningsfriheten.Utskottet anser att man i stället bör utreda om man infe på aririat sätt kariförsvåra en rasistisk verksamhet. Fyrareservationer handlar om eu lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet.Reservationerna har dock litet olika utgångspunkter I propositionen sägs atl enlagreglering mot etnisk diskriminering i arbetslivet bör övervägas och att denutredning som skall överväga åtgärder mot rasistisk verksamhet också kan arbetamed dessa frågor. Moderaternaanser alt etniska minoriteter har ett tillräckligt skydd och att enlag därför irite behövs. Avcenterns reservation framgår att mau delar regeringens uppfattnirig om att erilagstiftriing bör övervägas, meu centerri vill också atf utreduirigeu skallanalysera etnisk diskriminering på grund av myridigheters beslut. Vpkoch anser atf regeringen bör återkomma till medett lagförslag och att en utrednirig irite behövs. Utskottetdelar uppfattniugeri att lagstiftriirigen bör övervägas och atl arbetel skallgöras av deu utredning som skall överväga åtgärder mot rasistisk verksamhet. Med detta yrkar jag avslag på samtliga reservationer fogade tillbetänkandet och bifall lill utskottets hemställan. betänkande nr 21 behandlas regeringens propositionom ett samordnat flyktingmottagande och ett nytt system för ersätt- 1989/90:125 18 maj1990 riirig till kommurierna. Ipropositiorieri föreslås också vissa äridririgar i lagen om bistånd åfasylsökaude. Detersätr.riingssystem som firiris för kommunernas flyktingmottagandeinnebär atl kommunerna får ersättning för socialbidragskostnaderna.Ersättningen ges under det år uppehållstillstånd beviljas och sedau . Kommunerna får också elt schablonbidrag för varje mottagen flykting somkommunen har avtal med invandrarverket om. Dessutom utgår statsbidrag från SÖför grund-SFI. Kommunen kan också få särskilda projektbidrag. Invandrarverketersätter även kommunernas kostnad för ge-riomgårigsbosfäder Kommunerna fåralltså bidrag från olika håll, och det uppstår ofta glapp mellan insatser pågrund av atf ansvaret ligger på flera myndigheter Ipropositionen om ett nytt system för ersättning till kommunerna föreslås nu attsocialbidragskostnaderna och huvuddelen av övriga bidrag till kommunerna läggsihop till en schablonersättuing. Ersättningen är för flyktingar somfyllt oeh för barn Beloppen är beräknade efter denprisnivå som gällde . Kommunersom har ett avtal med invandrarverket om flyktingmottagande får, för afforganisera sitt mottagande, en gruridersäftuing som är tre gårigerschablonbidraget för vuxna. Irivaridrar/erketbeviljar bidrag till olika projekt som kommurierna vill genomföra.Enligt def nya förslaget kommer kommunerna själva att kunna finarisiera en delprojekt inom ramen för schabloribidragef. Men är def viktigt aftkommunerna har möjlighet atf få ersättning för särskilt kostnadskrävandeinsatser som de gjort vid flyktingmottagandet. Det kan t.ex. vara extraålgärder för att få fram bostäder eller att man tagit emot en ny storflyktinggrupp där stora folkinsatser behövs eller familjer med många små barn. Utgårigspunkteriför det nya ersättningssystemet har varit att det inte skall bli dyrare förkommunerna. Ersättniugssystemet har arbetats fram tillsammans medKommunförbundet. Ersättningsnivån kommer också att fastställas genomöverläggningar mellan regeringen och . Det nya systemet föreslåsträda i kraft . Utskottetpåpekar också att det är mycket vikfigt atf regeringen redan från början nogaföljer hur det nya systemet påverkar kommunernas ekonomi och även derasmöjligheter att ta emot flyktingar som har svårt att få ett arbete. Utskottetförutsätter att regeringen snabbt ingriper om det visar sig att det nyaersättningssystemet inte fungerar Def här nya systemet bör göra det möjligt förkommunerna att på ett mera flexibelt sätt, utifrån flyktingarnas egna förutsättningar,hjälpa dem till en bra start i vårt svenska samhälle. Enligtpropositionen skall en individuell plan utarbetas så suart flyktingen kommitfill en kommun. Planen skall utarbetas i samråd med flyktingen och innehållaintroduktion som bl.a. gäller bosättning, utbildning och arbete. Avsikten medintroduktionsplanen är atf på ett så bra sätt som möjligt ge flyktingenförutsätlniugar att leva, bo och arbeta i vårt samhälle. Trotsatt det råder brist på arbetskraft vet vi att många invandrare och flyktingarhar svårt att få ett lämpligt arbete. Arbetslösheten är hög jämfört med den somgäller för befolkningen i övrigt, och många har blivit beroende av socialbidrag under långtid. Det nya ersättningssystemet är ett sätt atl stimulera kommunerna attsatsa på aktiva åtgärder för att flyktingen skall komma i arbete. Åven ominvandrarnas och flyktingarnas problem skall lösas inom ramen för de befintligaarbetsmarknadspolifiska resurserna, har AMS också extra resurserArbetsförmedlingarna har fått förstärkning för attkunna arbeta aktivt med flyktingarna. Arbetsgivarna har också möjlighet att fåförhöjt rekryteringsstöd om de anställer invandrare. De flyktirigbarn som kommer till utan vårdnadshavare finns somregel i kommunala grupphem eller i familjehem. får kommunerna ersättningför vård som ges med stöd av socialtjänstlagen eller med stöd av lagen omsärskilda bestämmelser för vård av unga. Kostnaderna är ofta höga i defenskilda fallet, och därför är det svårt aff ha denna ersättning inräknad ischablonersätfningen. Detföreslås i propositionen att ersättning skall lämnas för hela den fakfiskavårdkostnaden. Dessutom bör schablonersättniugen lämns enligt de regler somgäller för andra flyktingar för att täcka övriga kostnader Närdet gäller flyktingens bosättning, får flyktingen socialbidrag förhemutrusfuing, någol som ofta diskuterats och som också kan bidra till attskapa en negaliv inslällning till flyktingarna. föreslås i propositionen aftflykfirigarna i stället skall erbjudas lån. Låuef skall kunna ges till dem somfyllt vilka kommunerria får ersättriirig för Närdet gäller handikappade och äldre flyktingar kan det vara svårtför dem aff få en kommuuplafs, och de riskerar atf bli kvar alltför lärige påförläggningarna. I det ersättningssystem som vi nu har får kommunernaersättning för sina socialbidragskostnader Den treårsgräns som finns förkommunernas bidrag gäller inte här Samma system kommer aft gälla även iforfsäftnirigeri meri med det tillägget att kommunerria i det riya systemetfår ersättning även för social hemtjänst och för färdtjänst för äldre ochhandikappade flyktingar Ipropositionen sägs att kommunen får de här ersätlningarna för de flyktingarsom pä grund av handikapp eller hög ålder inte kan stå till arbetsmarknadensförfogande. anser i sin reservation nr 8 att det är omöjligt attpå eft så tidigt stadium som vid hälsoundersökriingen på förläggningen avgöraom en handikappad kan rehabiliteras så att han kan fa eft arbete. Jagdelar naturligtvis uppfattningen att rehabilitering är viktig och att handikappadeflyktingar skall ha möjlighet att komma ut i arbetslivet på samma villkor somsvenska handikappade. Meu i propositionen står faktiskt atf bedömningen kangöras i vissa fall i hälsoundersökningen vid förläggningen. I annat fall börunderlag för bedömnirig riormalt komma fram i samband med planeririg avflyktirigens introduktion. Jag anser också, vilket utskottet skriver ibefäukandef, att det finns en fara i att tvinga fram rehabiliteringsinsatsergenom atf, som föreslår, kommunerna skall få ersättning för sinakostnader först när en flykting är omöjlig att rehabilitera. Jag yrkar avslagpå reservafionen. Folkpartietsäger i sin reservation att ett särskilt bidrag för handikappade bör ges somextra påslag på schablonbidraget. säger inget omhur stort det eventuella påslaget skulle vara och om det skall vara lika föralla. Def kan ju fakfiskt vara ganska stora skillnader i kostnad för olikahandikappgrupper Jag'tror iute att förslag gör kommunerna meravilliga att ta emot handikappade flyktingar Jag yrkar därför avslag påreservationen. Reservationernanr 6 från vpk och rir 7 fråri tar upp ersätt-riirigen vidanknytriirigsirivaridring. Vpk vill att tidsgränseri för schablonbidrag tillanhörig skall vara från det alt flyktingen tagits emot i en kommuri.Miljöpartiet anger ingen lidsgräns, utan säger att ersättriirig bör ges tillanhöriga som anländer . gäller olika regler för ufläririirigar som får uppehållstillstånd beroendepå vilken anknytning de har till flyktingen. För make/maka eller barn både schablonbidrag och ersättningen för socialbidrag.Schablonbidraget förutsätter att maken eller makan betraktas som flykting elleratt ansökan gjorts från det att den som kom först fickuppehållstillstånd. För andra anhöriga lämnas ingen ersättning fill kommunerna. Dethär har ofta kritiserats, och föreslås i propositiorieri, attschablori-ersättning enligt def nya förslaget skall lämrias till alla som fåruppehållstillstånd på grund av anknytning lill flykting. Men man sätter eritidsgräns för hur länge bidrag kan erhållas, och den gäller lika för allaanhöriga. Utgångspunkten är den tid som det beräknas ta för en flykting alletablera sig i landet. Tidsgränsen är , dvs. den anhöriga skall ha ansöktom uppehållstillstånd från del all deu först anlände logs emot ien kommun. Utskottet anser att det är en rimlig tidsgräns. Jag yrkar därföravslag på reservationerna. Tvåreservationer, en från miljöparliet och en från , tar upp frågan ombostäder till flyktingar Bostadsbristen i landets kommuner är onekligen eltproblem, inte bara för flyktingar utau äveu för flera grupper villha fler stimulansinsatser och informationskampanjer för att få fram flerbostäder vill irite atl flyktingarna skall ha förtur i bostadskön.Bostadsutskottet har lämnat ett utförligt yttrande över flyktingarnasbostadssituation med anlednirig av ett arital motioner Socialförsäkringsutskottetinstämmer i dess yttrande, och med hänvisning till detta yrkar jag avslag påreservationerna nr 16 och 17. Jag yrkar härmed avslag på samtliga reservationer till betänkande nr21 och bifall till utskottets hemställau.