prot · GD0980 · 1989-12-31 00:00:00 — Det står också i regeringsförklaringen, och ni har framförtdel tidigare från regeringshåll, att finanspolitiken rnåste skiirpas. Det måvara att har en svag finanspolitik. Men del är ju heltointressant, eftersom del inte är utan socialdemokraterna som skallregera landet. Därför räcker det inte rned peka på alt moderaternasfinanspolitik är otillräcklig. Det allvarliga är all socialdemokraternasfinanspolitik är otillräcklig. När man nu har den principiella insikten atl vi har rådrned reformer bara orn vi inte behöver höja skatterna och ändå kan föra enstram finanspolitik, hur kan då försvara atl man nu genomför enutökning av föräldraförsäkringen och för all del även semesterreformen, vilkaju båda verkar i fel riktning. Reformerna kostar pengar och tvingar framskaltehöjningar; de går på tvärs rnot de principer sorn ni talar om iregeringsförklaringen. Det var intressant alt höra atl läserfackförbundspressen. Orn vi läste denna tillsammans kanske vi skulle kunna enasom en bra energipolitik. Del som skrivs om energipolitiken ifackförbundspressen ligger långt ifrån regeringens hittillsvarande riktlinjer Jagvill ändå fråga orn vi inte kan få elt besked;Diskuterar regeringen över huvud taget möjligheten att sätta ell pris påenergin som innebär subvenlionering av nyproducerad elektrisk energi och somdärmed kommer atl stimulera efterfrågan långt utöver vad vi har möjlighet atltillgodose? Överväger regeringen på allvar alt bygga ut älvar och ärregeringen, som också frågade, beredd att överge koldioxidmälet? bara några ord till Per Gahrton.När jag blickar ut över och ser atl arbetslösheten där ligger på 9 %blir inte min naturliga reaktion att vi nu skall isolera oss i för attförhindra alt arbetslösheten stiger även här Min reaktion blir i stället attnu måste vi liera oss med progressiva krafter i för atl få nedarbetslösheten där Det är tydligen en för helt främmande tanke. 16 () replik; Eftersom det tydligen är dags att redovisasina läsvanor vill jag också redovisa mina. Jag läser också fackförbundspressen.Jag har t.o.m. med mig elt urklipp ur nr 1990. Del måsle vara detta som rnan här på olika håll har läst. Det finns iartikeln också för en gångs skull en ganska vederhäftig redogörelse för hur mankommit fram 111 detta belopp. Dessutom är det bara att notera att under detstormiga 80-lalet. då eländets index bara steg och steg. har kärnkraftenintroducerats mer och mer. Det kanske t.o.m. finns elt samband här. Kärnkraftenär nämligen ingen vinslkälla, orn nu någon har trott del. förefaller detav debatten sorn om det skulle vara på det sättet, men sä är del alltså inte. Jag vill återkomma lill några saker iregeringsförklaringen. Jag tycker nog alt jag fick ett något undanglidande svarpå mina frågor om "århundradets skattereform" och den utvärdering somregeringen avser att göra av denna. Den intressanta frågan är naturligtvisvilken öppenhet det finns för förändringar och vilken påverkan del haft på deavialsslulande parterna alt räntenivån är en helt annan än då BengtWesterberg, , och andra gjorde upp omskattereformen. Det kan inte vara alldeles ointressant hur delta slår imänniskors vardagsekonorni. När så mycket som läggs påboendekostnaderna, märks del givetvis om räntan därutöver går upp tillrekordnivåer. En formulering iregeringsförklaringen vill jag ha något slags besked om. Jag instämmer helt iden åsyftade formuleringen - avsnittet är mycket välformulerat och skullekunna vara hämtat ur elt cenlerprograrn. Jag åsyftar formuleringen; "Högkvalitet och effektivitet kräver decentralisering som ger större möjligheteratt påverka för dem som använder tjänsterna och ökat inflytande förpersonalen." Del talas alltså om den offentliga verksamheten. Jag förstårhär inte dem som brukar säga atl det inte år bra med lönestopp, regleringaro.s.v. För kommunerna gäller tydligen inte detta, utan man är beredd atl sällaelt tak på hela den sektor man här talar om och därmed begränsadecentraliseringen och i stället få en stark centralisering. Hur går dettaihop? 17LARS (vpk) replik; Eflersom man här får svar på en del frågor,skall jag drista mig all ställa en till. Den gäller socialförsäkringssystemet.Vi vet att det vilar någol slags orosmoln över vårt socialförsäkringssystem.Kostnaderna har ökat med miljardbelopp. Kostnadsökningenoch det ökade antalet sjukdagar har riktat intresset just på sjukförsäkringen.I debatten sägs det ibland alt vi sjukskriver oss i onödan - all vi fuskar osstill De borgerliga gör vad de kan för att blåsa under den debatten, främstkanske för atl få stöd för införandet av karensdagar och för att kunnaslakta delar av den generella sjukföi'säkringen. Den främsta anledningen lill de borgerliga angreppen påvårt socialförsäkringssystem tror jag är all socialförsäkringarna är ell avvåra viktigaste fördelningspoliliska instrument och att de har en klartinkomslfördelande funktion. Ökningen av antalet sjukdagar från 18 lill 25 sedan år1983 betyder inte alt vi nu i genomsnitt är sjuka mer per år.Ökningen beror delvis på ändrade regler för sjukersättningen under utbildningoch rehabilitering. I antalet sjukpenningförsäkrade ingår också de 300 000personer som inte är sysselsatta - de är arbetslösa eller står ulanförarbetsmarknaden. I den gruppen ökar sjuktalen snabbi, precis sorn bland demsom är långtidssjukskrivna. Men även om del inte är sant alt det förekommer ettallmänt fusk med sjukförsäkringen och även om en del av kostnadsökningen berorpå ändrade regler anser vi atl det kan finnas skäl till förändringarFörsäkringskassorna får lägga ned oerhört mycket arbete på administration medjust de korta sjukskrivningarna, och det förekommer både över- ochunderkompensation i systemet. Därför anser vi alt rnan bör prövaförutsättningarna för ett system, där arbetsgivarna sköter rapporteringen avde korta sjukfallen till och betalar sjuklön underför'slagsvis samt all eventuell ersättning från försäkringskassanbetalas i efterhand lill arbetsgivarna i förhållande till den faktiska lönen.Under förutsättning att försäkringskassorna svarar för kontroll och tillsyn avförsäkringen, anser vi att arbetsgivarna kan ansvara för administrationen. Jagvill därför fråga statsministern orn han är beredd alt såga någonting omregeringens tankegångar i denna fråga och diirigenom kanske skingra mycket avden misstänksamhet sorn finns hos löntagarna mot att arbetsgivarna skallfå ta över de första 14 daszarna. 18PER () replik; En fråga till : Om BengtWesterbergs intresse för atl ansluta till en europeisk supermaktenbart beror på solidaritet och osjälvisk vilja alt hjälpa, varför föreslårhan dä inte alt vi skall begära inträde i ? Där behöver man ossmyckel bättre, och där skulle t.o.m. kunna framstå somprogressiv. Jag uppskattar att gav sigtid att försöka svara, men svaret blev knappast helt tillfredsställande. Faktumär ju atl EG närdet gäller socialpolitik, miljöpolitik, konsumentpolitik ochallt del andra betyder väldiga försämringar av den svenska nivån. När delgäller exportföretagens arbetsförutsättningar blir förändringarna på sin höjdmarginella. Det framhålles också i den debatt som pågår bl.a. i tidskriftenEkonomisk Debatt. Det beror bl.a. på att vi har elt frihandelsavtal som ingenvill bryta upp: vi vill inte ha någon järnridå. Delta beror på allstorföretagen redan är inne i EG med sina dotterföretag. är det senasteexemplet. Jag undrar om man i regeringen inte borde pröva följande hypotes. Ärdel kanske sä alt alla dessa entusiaster för EG inom storföretagen, vilka ärdesamma som vill ha ökad arbetslöshet och som vill privatiserasocialförsäkringarna och sänka miljöskyddet,egentligen inte är intresserade av alt skall komma in i EG. eftersom desjälva redan är där? Är del kanske så att de vill ha hit EG, EG;s lagstiftningoch EG;s sociala system, ett system som de försöker genomdriva i allmänna val.Där hårde misslyckats, och därför går de en omväg via EG. Pröva denhypotesen ! Även vi läser fackförbundspressen. När det gällersysselsättningen är det nästan enbart fackföreningarnas medlemmar som drabbas,medan vi alla drabbas när det gäller energin. Därför lyssnar vi inte enbarttill fackförbunden, där del finns olika meningar. Vi lyssnar också t.ex. på , sornsagt alt industriländerna måste halvera sin energiförbrukning. Vi lyssnar rapport från , Challenge of choices, som säger all man kanfördubbla effektiviteten i elanvändningen utan någraoöverstigliga problem. Det är alltså en fullt realistisk energipolitik som vistår för när vi vill alt man skall börja konkret avveckla kärnkraften. Jag -och jag tror mänga med mig -skulle vara tacksam om statsministern i sitt nästainlägg ville försöka besvara min andra fråga; När får vi det första konkretastegel mot kärnkraftsavvecklingen? Oppositionspartiernas fem företrädare är ommöjligt mer generösa ån vanligt när det gäller alt ställa frågor men tyvärrinte lika generösa när det gäller all ge mig lid att svara på frågorna. Jaghar nu på mig, vilket innebär alt jag kan ägna trettiofem sekunderper debattör Vi kom aldrig så långt när det gäller skattereformen, sadeBengt , och vägrar nu i den tredje debatten i följd allsvara på var står när det gäller ett samlat borgerligt alternativtill skattereformen. Jag konstaterar del självklara att man även på dennapunkt är djupt splittrad. 1 de två frågor, energin och skatterna, på vilka deborgerliga regeringarna föll . är de borgerliga partiernanu mer splittrade . Därmed har jag fåll förklaringen lill varför detinte kunde bli någon borgerlig trepartiregering. De borgerliga partierna varinte regeringsdugliga. Det är den enkla och raka sanningen. Snacka om triss iförlorande lag. apropå spelskandaler och annat! säger atl finanspolitiken är svag och allregeringen inte presenterat ett tillräckligt klart förslag. Vi skall läggafram våra förslag i komplette-ringsproposilionen, grundade på vad som händer isamtalet mellan parterna och den statliga förhandlaren. Får jag understryka, herr talman, att sedan vi övertogregeringsmakten har vi fått bort ett budgetunderskott på 80 ä 90 miljarderkronor och åstadkommit en balanserad budget eller t.o.m. ell överskott ibudgeten. Det är utslag av en stram finanspolitik. däremot är kvari stora budgetunderskott. Med en moderat finansminister skulle vi återigen fåjättelika budgetunderskott med inflation och annat elände som följd. klagade över att jag inte inkluderatmoderaterna i de breda lösningarna i nationens intresse. Det är riktigt, CarlBildt. Även min förmåga när det gäller atl skapa samlande lösningar har sinbegränsning. denborgerliga splittringen åtar jag mig inte, men atl träffa sakuppgörelser medfolkpartiet och tror jag är möjligt, och det tänker jag ägna minakrafter åt. Räntan har diskuterats av och . Orsakerna lill all vi fick en räntehöjning var all regeringenförlorade i omröstningen om det ekonomiska paketet och att landet gick ut i enpolitisk kris. Det ledde till en ökning av räntan frän . Vi har nufått en reducering med följden att räntan ligger på . Detta är inte såmärkligt om man tar hänsyn lill att vi har haft eninternationell rän-leslegring. Till slut vill jag än en gäng ta upp fråganom flyktingarna. bedriver en progressiv flyktingpolitik och lar emotbetydligt fler flyktingar än vad som är fallet i våra grannländer Men vi seralt del nu blir en sådan press på atl vi inte skulle kunna ta hand omflyktingarna på ett rimligt och bra sätt, och vi tvingas därför atl någolstrama ål flyktingpolitiken. Detta framställs då som en inhuman och okänsligpolitik, och jag tycker det är tråkigt. Den borgerliga regeringen, med - tror jag att det var - PerAhlmark som flyktingminisler, vidtog en del åtgärder med totalt sett en långtlägre grad av invandring som följd. Jag menar därför att nogskall dämpa tonen någol när del gäller flyktingpolitiken. 20CARL BILDT (m) replik; Tiden går snabbi, och replikerna är korta. Först till statsministerns fråga om skatten - jag ser atlstatsministern är inbegripen i ett samtal. Jag är ledsen om jag stör, men statsministernhar alltså ställt en fråga lill mig. Statsministern har i ett antal debatterställt denna fråga. Jag besvarade frågan i min andra replik, och jag vill ocksåhänvisa till protokollet från riksdagsdebatten . Det jag därsade överensstämmer med vad jag sade i mitt pressmeddelande ochdet överensstämmer för övrigt väl med vad sade här . Såvar det med den saken. Det avgörande är alt vi har en regering som icke förmårbedriva en ekonomisk politik,en regering som gör den ena u-svängen efler denandra och har hamnat i en situation som har fåll tidningen atti sitt senaste nummer skriva att den ekonomiska politiken i börjar attlikna ett skämt. Statsministern må berömma sig av atl han genom kraftigthöjda skatter under 1980-talel har fått bort budgetunderskottet. Det fick hanbort, men på fel sätt. Genom atl han fick bort budgetunderskottet på fel sätthar han skapat elt annat, ett större och ell värre underskott, nämligen vårtunderskott i förhållande till omvärlden. Det är den galopperande ökningstakteni fråga om underskott gentemot omvärlden, bylesbalansunderskotiet, somger krisen, som ger räntorna, som ger de höga boendekostnaderna, som ger inflationen,som dämpar investeringarna och som kommer all föra oss in i arbetslöshetensslålbad, för att använda ganska så målande formulering. Därkommer krisen, där ligger den tredje vägens ekonomiska politiks misslyckande. Regeringsföreträdarna står emellertid här och barastammar. De förmår inte svara på en enkel fråga om hur finanspolitiken skall seut. Hur skall regeringen någonsin få trovärdighet för den ekonomiska politikennär de enklaste frågor icke kan besvaras, när regeringen gör den ena u-svängenefter den andra och verkar sakna förmåga all diskutera de verkliga problemen iekonomin? Vi moderater har ett alternativ. Det lade vi fram den 25janauri. Alternativet är fullt ut finansierat. Statsministern har ett lagtjatat om de 20 miljarderna. Det var i debatten för någon vecka sedan fråga om20 miljarder, men det har blivit 25 miljarder . Del år väl ell resultat avinflationens härjningar; det har ju kommit fram rekordsiffror på den punkten.Dessa 20 miljarder eller 25 miljarder är en fiktion. Vi har förhört oss om vardessa beräkningar finns. finansutskott känner inte till dem, och vihar inte kunnat nå representanter för . Det måste vara någonpolitisk sekreterare i statsrådsberedningen som har lagt ihop sina enklareklossar i syfte atl få fram enklare retorik. Men med verkligheten har dettaingenting alt göra. Utan en sänkning av skatterna klarar icke sinaekonomiska problem på 90-talel.Med en sänkning av skatterna och gärna ocksålitet elektricitet skall vi nog klara krisen. Men med socialdemokratiskpolitik kommer det inte att gå. AnL 21 () replik; Låt mig först svara på Per Gahrlons frågavarför vi inte försöker gå in i . Anledningen är attSovjetunionen inte är en demokrati, och vi tror inte alt samverkan medicke-demokratiska stater kan ske pä samma villkor som samverkan meddemokratiska stater Men den dagen och de östeuropeiska ochcentraleuropeiska staterna har blivit demokratier ser vi gärna att vi samverkarockså med dem i överstatliga sammanhang av typen EG. har fortfarande inte givit något beskednär det gäller de frågor som jag har ställt om energin. Jag begär inte atlIngvar skall redovisa vilken energipolitik regeringen kommer att föreslåi höstens proposition. Jag förstår atl del inte är möjligt. Men det vore ändåintressant atl få veta om regeringen ens överväger möjligheten att bygga utnågra av de oreglerade älvarna, atl överge koldioxidmälet eller att ge sig inpå en pris-sältningsmelod som skulle stimulera användningen av elektricitet.Jag menar atl åtminstone på dessa punkter kunde ge elt klarlbesked . avfärdar möjligheten till samarbete medmoderaterna. Jag kan förstå den synpunkten med tanke på partiernas ideologiskagrunder Det är emellertid ett faktum alt socialdemokraterna, i konkreta frågorsom kommer upp här i kammaren, inte alls är främmande för att om det passarsöka stöd från . Just när det gäller flyktingpolitiken, som vi nu harberört i ett par inlägg, är det och socialdemokraterna som slårbakom den politik som förs. När redovisade den nyapolitiken fick hon rejäla applåder bara från ell håll, nämligen frånmoderaterna. säger atl vi inte skall kritiseraregeringen för atl den lägger om politiken och för atl vi därmed inte kan tahand om lika många flyktingar som . Men vad det handlar om är attmänniskor som kommer hit i behov av skydd inte kan erbjudas delta skydd. Vi gerdem beskedet atl vi på grund av atl vi har en tung administration, en besvärligbyråkrati och brist på bostäder är beredda atl skicka tillbaka dem tillförföljelse och, i värsta fall, till tortyr Detta är en orimlig politik! Fråga flyktingarna själva omde vill åka tillbaka eller om de accepterar provisoriska bostäder i en övergångslid. Jag är alldeles säker på atl de sorn är flyktingarkommer atl föredra provisoriska bosläder framför att skickas tillbaka. Apropå del beslut som fattades 1977 vill jag bara säga attden borgerliga regeringen, när den införde vissa begränsningar i fråga ominvandringen av syrianer - och jag tycker nog att man kan vara kritisk motdenna åtgärd -ändå lät alla syrianer som redan fanns i få stanna härRegeringens beslut nu var däremot i praktiken retroaktivt; man hotade atl kastaut flera lusen Bulgarienlurkar Den strama finanspolitiken lyser med sin frånvaro.Regeringsdeklarationen är på den punkten innehållslös. När man talar omregeringsduglighel handlar det också om ödmjukhet. Om kraven på de borgerligapartierna inte hade varit större än de krav som ställs på socialdemokraternanär del gäller alt författa regeringsförklaringar, då hade också vi lyckats. AnL 22OLOF () replik; Jag har förståelse för att statsministerninte hinner svara på alla frågor. Jag skall ge ett bidrag till konkretiseringenav ett område, där jag tycker alt konkretiseringar saknas i alltför storutsträckning, nämligen miljöavsniltet. Det är viktigt atl vi nu inför miljöavgifter för klor,svavel och kvävedioxider. Det är också viktigt att arbetet med atl inrätta eninternationell luftvårdsfond, vilket vi för länge sedan har fattat beslut omhär i , intensifieras. Det är viktigt atl vi får se början lill en ny trafikpolitikmed en betydligt större satsning på järnvägarna; enligt SJ-chefen är delnödvändigt med en satsning i 40-miljardersklassen med tanke på de investeringarsom är nödvändiga och som vi har begärt. Vidare bör vi hålla fast vid beslut om ett takför koldioxidutsläppen. Delta borde vara en självklarhet. Det handlar endastom att välja rätt energisystem och rätt energiråvaror. Användningen avbiobränslen är det enda som kan minska nettoutsläppen av koldioxid. Vi har länge krävt en lagstiftning,men på detta område är elt i stort sett laglöst land. Kontrollen av miljöstörande verksamhet måste förbättras. Idetta ingår naturligtvis atl börja avveckla kärnkraften, nu efteråt. Desom vill börja ändra politiken som den förpliktande andrafasen av linje 2:s modell skall inledas drar på sig en svekdebatl. Jorden skall brukas, och man måsle se till att använda deförnyelsebara resurser som detta land har gott om. Det är litet illavarslande närdet i rege- ringsförklaringentalas utifrån helt andra utgångspunkter som om frågan om det svenska jordbruketvar en fråga om protektionism. Det handlar faktiskt om att alla länder ivärlden har skydd för sin livsmedelsförsörjning. Det borde då ha stått iregeringsförklaringen. Det här var dock bara en anmärkning i kanten. behöver en ny ekonomisk politik sorn gerlångsiktiga och stabila förutsättningar för utveckling och framtidstro i helalandet. Vi talar alltför mycket i genomsnittssiffror Överhettningen finnsverkligen inte överallt. Det är inte de som har fått betala under1980-talet som skall bära ytterligare bördor, ulan det är de som har vunnit påklippekonomin . För oss i är det naturligt altsäga atl det är dags för samling i del åsiktsmässiga mittfältet. Politiskpolarisering är ingen lösning. Del är dags för sakpolitik för landets bästa. AnL 23LARS (vpk) replik; Låt mig använda min sista replik i dennadebatt lill all avliva några myter. Det är möjligt att det hör till atl delunder regeringskriser sprids myter En av myterna skulle vara atl vpk inte harvarit förhandlingsvilligl. I en mening är det naturligtvis sant. Del är sant att vivarken förr eller senare är beredda atl t.ex. förhandla om lönestopp och om attupphäva strejkrätten. Om kravet på förhandlingsvilja är att man skall övergegrundläggande principer, handlar del inte om förhandling utan mer om kapitulationoch underkastelse. Vi kommer inte att kapitulera, oavsett vilka attacker ellervilket krypskytte som riktas mot oss. 1 övrigt tycker jag att resonemanget är felaktigt. Delvisar om inte annat all regeringen kan presentera en regeringsdeklaration. Del äremellertid också sant att den nygamla regeringen inte grundar sig pånågon formell överenskommelse mellan socialdemokraterna och vpk. Däremot kan viutlova atl om regeringen för en rättvis fördelningspolitik så skall den velaatt det finns stöd hos oss. Vi har tidigare redovisat konstruktiva förslag. Vi tycker att vi gjorde det när det gällde skattefrågan.Den gången tyckte inte regeringen alt vi gick den till mötes tillräckligtlångt. slår man naturligtvis för långt ifrån varandra. Det gjorde viuppenbarligen i skattefrågan. Regeringen valde då all i stället göra upp medfolkpartiet. Det skall vi naturligtvis inte lasta den för Det är dess rätt, menman skall inte skylla på oss. Vi har också framlagt andra förslag. Vi påtalade redan ijanuari all arbetsmarknaderna i storstäderna är överhettade. Vi föreslog dåhöjda arbetsgivaravgifter inom den privata tjänstesektorn, för all kunnabromsa den sektor som expanderar ojämförligt snabbast och för atl styra överarbetskraft till industri, vård och omsorg. Vi påtalade atlprisökningarna var för snabba. Vi föreslog atl förelag eller branscher som genomfördeoskäliga prisökningar skulle belastas med en extra skatt på sin vinst. Delskulle vara en effektiv prispress. Regeringen föreslog då ingenting. Det är riktigt att vi avvisade lönestoppet. Däremotdeklarerade vi både formellt och informellt atl vi kunde diskutera ett slagslönestopp för högavlönade. Jag vill erinra om vad jag sade i debatten den 15februari;"Det kan Ett alternativ kunde möjligen vara ett allmänt krontalspåslagför samtliga löntagare. En höglönebroms skulle möjligen kunna konstrueras somen avgift på lönehöjningarna." Samma ståndpunkt redovisades senare idebatten av . Med delta har jag velat säga några ord apropåtalet om förhandlingsvilja och om att man skall kunna lita på varandra. 24 PER () replik; Miljöpartiels uppfattning är i elt nötskalalt världen befinner sig i kris och alt befinner sig i kris. De faltigalider av underkonsumtion, och de rika lider av överkonsumtion. Vi måstesamarbeta för alt klara de enorma problemen. Vi måste samarbeta i världen, iEuropa och här i . Vi måste samarbeta, men inte underordna osscentrala maktcentra såsom supermakter EG eller något statsbärande parti. I är vi beredda atl samarbeta, och vi hargjort det. Vi har röstat med socialdemokraterna ensamma 8 gånger medmoderaterna ensamma 4 gånger med ensamma 19 gånger- bl.a. omflyktingpolitiken, där oberoende av allt annat gör enberömvärd insats -, ensamma med 24 gånger, med socialdemokraternaoch vpk 55 gånger och med och 18 gånger. Detta var baranågra exempel. Vi är beredda all samarbeta i sakfrågorna med dem som har enuppfattning som vi rimligen kan komma överens om. Vi riktar oss ändå här speciellt till socialdemokratin avdet enkla skälet att socialdemokratin är vågmästare i många av de stora,viktiga och trendbrytande frågorna och att det är allmänt känt allsocialdemokratin är kluven och måsle bestämma sig. Vi tror alt detfinns en majoritet bland folket och kanske t.o.m. här i för enlångsiktig ekologisk sparsam-hetspolitik. Jag har fortfarandemin dröm om att en svensk framtidsminister skall fä frågan om han tror atlhans intresse för filosofi och ideologi har spelat någon roll för hansutnämning.