prot · GD09124 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:124 Förhandlingarnaleddes lill en början av förste vice talmanneri. 1§ Justering av protokoll Justeradesprotokollet för deu . () hade arisökt om forlsatl ledighetpå grurid av sjukdom fro.m, t.o.m. slut. Kammarenbiföll denna framställning. Förste vice talmannen anmälde atl ()även skulle tjänstgöra som ersättare för . Föredrogs men bordlades återSocialförsäkriugsulskotiets betänkanden /90;SfU 17, SfU18, SfU21 och SfU22Ulbildningsulskotlels betänkande 1989/90;UbU27 4§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs lill avgörande juslilieufskotfetsbetänkande 1989/90:JuU30, trafikutskottets betänkande 1989/90:TU23,finansutskottets betänkande 1989/90;FiU26, lagutskottets betärikarideri1989/90;LU32 och LU33 saml näririgsulskottets betänkande 1989/90:NU43(beträffande debatten i dessa äreriden, se prot. 1 protokoU 1989/90:124 1989/90:124 betänkande JuU30 Mom. I och 2 Mom. 3 (fängelse för eget bruk vid ringanarkotikabrolt) Ulskotlets hemställan bifölls med 184 röster mol 130 förreservation 1 av m.fl. () anmäldeall hon avsett all rösla nej men markerats ha Mom.4 (gränsen för ringa narkotikabrolt) Utskottelshemställan bifölls med 222 röster mot 96 för reservation 2 av . Mom.5 (slraffmaximum för grovt narkotikabrott m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - biföllsmed acklamatiori. Mom.6 (smugglirig av svald riarkolika m.m.) Ulskoltelsheriislällari - som slälldes mol reservation 4 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. I (utökning avuridersökriirigsskyldigheten av miljöhärisyri) Utskottelshemsfällari - som ställdes mot reservatiori I av och - bifölls med acklamation. Mom.4 (statens haverikoriimissions orgaoisatiori) Ulskotlels hemställan - som ställdes mol reservation 2 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (en effektivarefastighetsförvaltning) Utskottetshemslällari bifölls med 183 röster riiot 135 för reservaliorieri av AririeWibble m.fl. Utskottetshemställan bifölls med 224 röster mot 96 för reservationen av Per Westerbergm.fl. 5§ Meddelande om samlad votering Förste vice talmannen meddelade attsocialutskottets betänkanden SoU21, SoU23, SoU20, SoU18 och SoU22,kulturutskottets betänkanden KrU25, KrU24, KrU26, KrU27 och KrU28 samtkonstitutionsutskoftefs betänkande KU35 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt. 1989/90:124 17 maj1990 1989/90;SoU21 Ny myndighetför kontrollen och tillsynen på läkemedelsområdet m,m. 1989/90:100delvis och 1989/90:99) samt 1989/90;SoU23 Tobak. Förstevice talmannen konstaterade att inga talare var anmälda. (Beslut fanades under148.) 7§ Gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar Föredrogs socialutskottets betänkande 1989/90;SoU20Gymriasieutbilduirig för svårt rörelsehiridrade ungdomar 1989/90:92). AriL1 (): Det här är eri glädjens dag för alla oss som har kämpat för att ävengravt rörelsehindrade ungdomar skall ges möjligheter till gymnasiestudier Delvar något av en chock när jag upptäckte i budgetpropositioueri i jariuari 1987att regeringen uuder pågående budgetår hade föreslagit att statsbidraget föromvårdnaden av de handikappade eleverna vid gymnasium skulle dras in.Sparbeloppet var 10 milj. kr, och dessa pengar fanns ju redan anslagna iföregående års budgetbehandling. Defsom är positivt med betänkandet är att utskottet faktiskt har gått påmotionärernas förslag om representation för handikapporganisationerria iirifagningsnämnden. Tilldagens betänkande är fogat ett särskilt yttrande av folkpartisterna iutskottet, och del lar upp motionskrav om all länsrätten bör varaförsta överklagandeinstans. Jag finner def något märkligt atf utskottet intehar följt del förslaget, all den stund domstolsutredningens direktiv faktisktgår på samma linje som förslag. Vårt motiv att föreslå länsrätteni slället för kammarrätten som första överklagandeinsfans är all ett 1989/90:124 17 maj1990 eventuellt överklagandeskulle kunna behandlas snabbare och den unge slippa fä vänta så länge på ettsvar och få reda på om han får gå i skolan eller inte. Desenasle dagarna har del också ryktats om att statens förhandlingsnämndeventuellt gör en annan tolkning än handikapputredningen av vem som skall ståför investeringskoslnadérna för dessa gymnasier meningär hell klar: staten skall också slå för de här kostnaderna. Jag hoppas att detnu inte i sista stund skall uppstå några problem när håller på att komma igång med sin verksamhet lill hösten, även om den kommer all bedrivas i någotbegränsad omfattning. Tillsist, fru talman, kan jag också berätta all vi riksdagsledamöter som harengagerat oss i denna fråga var inbjudna till gymnasiumpå studiebesök. Jag skulle verkligen önska all många fler fick upplevadetsamma. Alt få möta de gravt handikappade ungdomarna, se och höra deras enormaentusiasm för skolarbetet och framtiden var verkligen en riklig lön för denmöda och del arbele vi riksdagsledamöter har lagt ned för att dessahandikappade ungdomar skall få sin utbildning. 1 detta anförande instämde (),(), (), (),(), (), (), MargaretaFogelberg (fp), () och (). Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 8-) 1989/90;SoU18 Gallringenligt socialtjänstlagen (prop. 1989/90:93) och 1989/90;SoU22 Tilläggsbudget IItill statsbudgeten för /90 (prop. 1989/90; 125 delvis). Förstevice talmannen konstaterade all inga talare var anmälda. (Beslut fattades under14 8.) 9§ Radio och television Föredrogs kullurulskotlets betänkande 1989/90;KrU25Radio och television (prop. 1989/90:100 delvis). AnL2 (); Del är dåvarande Radiotjänst fick ensamrätt påradiosändnirigar i . , riär TV iritroducerades i vårt laud,gällde också ensamrätt för alt sända TV-program. puuklenför ensamrätten utgjorde de begränsade tekniska förutsällningar förelersändningar som då fanns. Föreningssända närradiosäudningar och TV-sändningar översatellit har tillkommit, men fortfarande gäller Radiosmonopol för markbundna sändningar Moderata samlingspartiet har haft eu klarlinje; yttrande- och informatiorisfrihelen skall gälla alla media, också radiooch TV. Endast tekniska begränsningar skall kunna inskränkaelableringsfriheten. Monopolet måste upphävas. Några tekniska hinder för ökadmångfald föreligger inte . har i betänkande nr 25 om radio ochtelevision - innehållande bl.a. förslag om anslag till - utgått från det förhållande som gäller Den s.k. visar all koncernen över en period behöverresursförstärkningar på ca 500 milj.kr i 1987/prisnivå.Utbildningsministern nöjer sig emellertid för del här året med eriindexuppräkning. Kostnaderna för kommer trots del altmed all sannolikhet uppgå till Jag skall här nämna attutskottet har gjort något ganska ovanligt. Vi har i förhållande tillregeringens förslag höjt TV-avgiflen med Delta har vi gjort därföratt man nu skall kunna betala TV-avgiflen , och då bör summan avavgiften vara jämt delbar tolv. I propositionen har förslagils ,och ulskotlel förslår vilket tillsammans innebär en höjning avanslaget med 13 milj.kr I reservation nr 7 har utskottets moderata ledamöter tagitupp frågau om organisation. har delskett en enastående snabb utveckling när def gäller TV. Konkurrensen omtittarna har ökat i accelerande fart i takt med utbyggnaden av kabel-TV och medmöjligheten all se satellilsända kanaler Också videomarknaden har naturligtvispåverkat titlarnas vilja, eller ovilja, all se program från . Kostnaderna för programproduktionen har också stigit isnabb takt. Samlidigl blir del än viktigare i den rådande konkurrensen allgöra bra program. På s. 13 i utskottels belänkande redovisas del myckelslora antal utredningar som färdigställts eller som pågårfortfarande. Del rör sig om ell femlontal utredningar plus Radiosegna, så visst är frågan om verksamhet föremål för utredningarTill della kommer dessutom del inlernationella arbele som pågår Vi moderater anser all det med de nya förutsättningar somnu gäller bör tillsättas en parlamentarisk utredning för att se över SverigesRadios nuvarande orgauisatiorisform och ge förslag lill föräridririgar ochförbättririgar Ägarkoristellaliorien där bl.a ägarna, trots aktiebolagsformen,inte förutsätts utöva någol aktivt inflytande över hur verksamheten bedrivsmåste också ses över En ny organisation bör övervägas. Det är inte längre självklart atl radio och TV skalltillhöra samma bolag. Den utveckling som pågår talar i stället för eudelning. Lokalradio bör enligt vår uppfallning inte tillhöra enkoncern som uu. Lokala sändningar bör kuriria ske från antingen ellsjälvständigt eller kanske från 25 friståendelokalradiobolag. Det finns myckel all utreda 1989/90:124 17 maj1990 och se över Inte miristdet internatioriella samarbetet som är fokuserat på TV-området skulle fuugerasmidigare om TV-bolaget var eft eget bolag. Vimoderater är naturligtvis inte emot som sådant. Vi är emotmonopolet och anser i övrigt att skall ha ett reklamfrilt publicservice-företag. Dennuvarande avtalsperioden mellan staten och löper ut deri 30jurii 1992, dvs. om litet mer äri Utskottet ställer sig imajoritets-skrivningen inte helt negativ till att frågan om koncernensorganisafion förbereds noga inför den kommande avtalsperioden. Men vi vill attde synpunkter vi har framfört skall ges regeringen fill känna. Fråganom reklam i svensk television är dragen så länge i långbänk att det inte längreär roligt att tala om den. Uppfatfningama bland socialdemokraterna löper berg-och dalbana och slänger också i sidled. Detär inte bara det aft positioner långsamt har förflyttats motökad reklamvänlighet i takt med sfigaride produkfiouspriser och ökadkorikurreris. Alla socialdemokrater förflyttar sig inte i samma takt, och detär svårt att uppfatta någon klar inställning. Från moderat sida har vi sagt,säger, och kommer atf säga, att reklam är en bra finansieringsmetod för de nyafria markburna kanaler som vi vill se. bör däremot firiarisierasmed avgifter och stå fri fråri reklam. Ireservation nr 3 för vi fram våra syripurikter i deu frågan. Tillåtelse tillreklam i kanaler skulle bara förslärka monopolet ochurholka fria företags finansieringsmöjligheter för sin produktion. Deundersökningar som görs av svenska folkets TV-tittande är i ett avseende litetolycksbådande för svensk programproduklion. Jag syftar då påpublikundersökriirigarna, vilka bl.a. visar alt barn och ungdom i ökad utsträckningsöker sig bort från svenska program om de har tillgång lill kabel-TV. Jagtycker detta är beklagligt. ser de lika mycket på program över kabelnätetsom på program. Om man därtill lägger vi-deotitlandel,huvudsakligen utländska filmer, pekar alll på att svenska program utgör enminoritet. Vadmenar jag då med olycksbådande? Man kan infe tyda det på annat sätt än attsvenska program inte är bra nog. Själv vill jag gärna tillägga att del finnsmycket alt kritisera vad gäller programuppläggningen, och jag har med intressetagit del av alt man inom i Projekt 5 skall se påkoordineririgen av programutbudet. Vi moderater lar också i en reservation tillbetänkandet upp frågan om kulfuransvar Jaghar tidigare här i kammaren fört fram önskemål om musikprogram på lördags- ochsöndagseftermiddagarna och gläder mig ål atl de har förverkligats. Vi kan på en lördags- eller uppleva sänd-riirigarsom ofta ärutomordentligt fina. Men fortfarande har man infe lyckats genomföraförhandlingar i syfte att kunna visa nyare svenska filmer på . Vi som serdansk TV kan se nya svenska filmer på . ser jag aftutbild-riirigsministerri har kommit till kammaren, och jag vore tacksam om haneller utskottets vice ordförande kunde svara på frågan varför man inte harlyckats lösa det här problemet och om vi kan se någon ljusning . Ireservation nr 12 har vi moderater tagit upp frågan om kulturbevakningen.Radio och TV är de främsta medierna för att förmedla kultur. grammen måste ge enallsidig täckriing av problem och händelser på det kulturella området. Medallsidighel menar vi också all bra kulturprogram iute bara skall kuuria ses påkvällarna av nattugglor En ökad reprisverksamhel skulle ge många människortillgång till sådana program. Delär också sorgligt att det kanske viktigaste nordiska samarbetsprojektel påkulturområdet. Nordsal, aldrig lyckades bli förverkligat. Med anledning av KajNilssons reservation kan jag riämria alt elt utriyttjaride avTele-X-salelliteri aldrig kari åstadkomma att vi obehiridrat kari se aridranordiska länders TV-program, vilket hade varit möjligt geriom Nordsaf. har uyligen deltagit i internationella överläggningar förframtagande av en standard för HDTV, och tydligen deltagit med den äran.Kulturutskottet fick vid siu studieresa till lära en del om den utvecklingsom TV-mediel står inför Utvecklingeri går fort, och def måste här, liksom påmåoga andra tekniska områden, vara angeläget att infe kommer på efterkälken.Av alla tänkbara argument mot monopol-TV -utom yflrandefrihelsaspeklen - tordeinget väga så tungt som vetskapen om att den monopoliserade svenskafelevisioneri aldrig kommer all få de ekoriomiska resurser som möjliggör altvi kau hålla jämn takt med övriga europeiska industriländer Det gäller för dendelen också andra länder, eftersom provsändningar med HDTV tydligen skall börjai . Jag yrkar bifall fill de reservationer där mitt namn finns med. GöranÅstrand kommer senare att beröra några av dem. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. 1989/90:124 17 maj1990 AnL3 (); I kulturutskotlels belänkande ur 25 tar man upp viktiga frågor när detgäller /TV. Dessa frågor behandlas i budgetpropositionen ochdärtill väckta motioner Dellabelänkande behandlar egentligen inte den gamla och mycket diskuterade fråganom reklamfinansiering av /TV. Men det finns inslag av della äveni det här betänkandet. Det beror på att vissa motioner barden karaktären alt debehandlas av kulturutskottet, medan andra motioner, i vilka man far uppfinansieringsfrågorna, kommer att behandlas av konstilulionsutskotlet. Del hargjort att vi centerledamöler har fått foga ett särskilt yttrande lillbetänkandet, där vi markerar alt vi i motioner även till årets riksmöteföreslagit att man delvis skall finansiera verksamhet genomreklam. Jagskall för fullständighetens skull hell kort upprepa huvuddelarna i detförslaget. Vi i föreslår aft man sänder reklam i en av TV-kanalerna.Dessa reklaminkomsfer skall gå till hela . Def skall vara efffristående bolag som skall sälja reklamlid för att garantera alt iute någon avde nuvarande delarna av /TV skall få någoo särskild fördel av attdel firiris reklamsäridriirigar Fördelriirigar av arislag skall beharidlasprecis på samma sätt som mari gör vid fördelningeri av de pengarsom anslås från Rundradiofondeu. Omman ser på de olika förslag som framförs i detta betänkande, och då inkluderarjag också vissa förslag som firiris i reservatiorier, ser mari aft moderatasamlirigspartief, , värislerparliet kommunisterna och mil- 1989/90:124 17 maj1990 jöpartiet har funnitvarandra - utifrån helt olika utgångspunkter, förmodar jag. Men resultatettorde bli detsamma. Man avvisar kategoriskt reklam inom /TV. Vifrån och socialdemokraterna, som utgör utskoltsmajoriteten, avvisarför vår del inte denna lanke. Ettproblem är naturligtvis att socialdemokraterna har visat slorobeslulsamhet när del gäller hur de egenlligen vill ha det medSveriges Radio/TV, Jag kan erinra om den skrift som heter /TVinför 90-talet, i vilken man har gått igenom de olika resursfrågorna. Man hardär tagit upp de olika utvecklingar som man skulle vilja se, men som mao i dagicke har råd till. Jaglyssnade med intresse på anförande. Man avvisarre-klaminkomster från /TV, och sedan önskar man sig ganska myckelsom man anser fattas . Men man är över huvud taget icke villig atltillskjuta resurser till dessa önskemål. Förcenterns del har vi tagit upp dessa resursfrågor, och vi har kopplat dem lillmöjligheten med kompletterande finansiering som behandlas av elt annat utskott.Det är allmänt känt att det finns brister inom /TV när del gällerresurser Jag vill här nämna all för lokalradion är det uppenbart alt med detökade programutbudet som har åstadkommits med hjälp av kanal P 4 har storaresurser gått ål. Man har iute fått resursförstärkningar, och man har med gottmod forlsatl atl producera alltmer Men gränsen är nu nådd för vad man orkar ochförmår Därför är del viktigt atl snabbt ta ställning till resursfrågorna. Härfinns inte heller några delade meningar inom koncernen, utan man är beredd altse till atl Lokalradion kan få en ökad resurstilldelning. Atljag nämnde de fyra partiernas reservationer beror på, att om man här i kammarenbeslutar atl inte hell avvisa tanken på reklamfinausiering inom SverigesRadio/TV, kommer ensamrätten på denna typ av finansieririg att ges till andraintressenter Det är inte så lätl att endasl stå här och säga alt detta blir braoch att del kommer alt bli mångfald och konkurrens. Ser man pä det markbundnanätet, finner man all där råder mycket begränsade utbyggnadsmöjligheter Detsom närmast slår lill buds är en utbyggnad av eu tredje kanal som ärmarkbunden. Det är den möjlighel som uu finns. Där kommer det inte atl blinågon konkurrens. Där kommer del närmast all bli en monopolställning för detförelag som skulle få förmånen alt ha mark-bundna sändriirigar medreklamirislag. Det skulle alltså i praktiken bli en kanal som skulle få deuförmånen i vårt land. Del är en hell annan situation än vad man låter påskina ireservationerna. Det blir alltså infe den frihet man förespråkar Del är myckelsiarka restriktioner på det här området. Vi från sida menar, atl omman åtminstone i en kanal inom /TV har deriria möjlighet, skulleman få bättre finansieringsmöjligheter, som det också skulle skapa enbalans. Det handlar alltså inte om eri moriopolsiluation. Ominte socialdemokraterna hade varit så obeslutsamma hade det funnits möjligheterall komma fram till elt beslut i finansieringsfrågorna när detgäller /TV. Jag har respekt för kongressbeslut, och jag harrespekt för att man i det här lägel avvaktar kommande partikongress i höst.Men jag har också kunnat notera att det finns ett ökat intresse hos ledandesocialdemokrater för atl försöka åstadkomma eu bred lösning som gör atl detfinns kompletterande fiuarisieririgsmöjligheter till Radio-koricernen.Jag noterade med intresse för inte alltför länge sedan att statsmiriisterrifaktiskt gjorde eft sådaut uttalande som öppnade vissa möjligheter tillfortsatta diskussioner och förhoppningsvis ett bra beslut inom inte alltförlång framlid. Jag vill något kommeritera deri beredriingsprocess som måste sältas igång för all man skall kunna klara upp frågau om ett nytt avtal mellan statenoch . Som nämnde finns det en reservation frånmoderaterna där frågan om eri pariameritarisk berednirig tas upp. Vi iutskottsmajorileteri har förutsatt atl eu sådan beredning skall tillsältas.Det har förekommit tydliga signaler i debatten aft en parlamentarisktsammansatt kommitté kommer atl bereda dessa frågor Vi från sida utgårifrån all så kommer atl ske - annars hade även vi reserverat oss. Men vi harsett atl det finns betydande intresse bland de olika politiska partierna atldel borde vara helt klarl alt def tillsätts eu parlamentarisk beredning. Det ärviktigt att den kommer i gång snabbi. Jag skall något beröra de reservationer som har avgivits avcenterpartiet. När del gäller resursfördelningen mellau de två TV-kanalerna harvi gjort en markering i reservation nr 9. Vi menar atl som har den mestdecentraliserade produktionen, regionalt baserad produktion, borde få en ökaddel av de anslag som finns inom , Kanal får avresurserna, och , som har den decentraliserade produktionen, fär . Vilycker atl detta är bakvänt, och vi vill alltså utjämna skillnaderna. Detborde i slutändan vara så alt får den större delen av resurserna. Jag har tidigare berörtutbyggnaden av lokalradion. Jagskulle också vilja beröra frågan om samarbetet mellan och påTV-området. Vi har en tidsbestämd lagstiftning som , om jag minnsrätt, har fått förlänga i princip i laget. Vi menarfrån sida atl del finns ingen anledning att ha en sådan lagstiftning,utan vi förordar i en reservation , har gjort, att detskall finnas en permanent lagstiftning. Då slipper man osäkerheleri med om detskall bli eri förlärigning eller inte. Vi bedömer alt behovet är stort, och detär väl vitsordat. Jag noterar med intresse all , socialdemokrati kulturutskottet, för sin del markerat delta i ell särskilt yttrande. Iyttrandet lar han upp de tekniska svårigheterna och möjlighelerna och alt detegentligen är sä atl beslutanderätten och initiativet till stor del faller påsvensk sida. Då är det naturligtvis angeläget all följer centernsreservation i frågan. Då skulle vi få en permanent lagstiftning och möjlighetlill en utbyggnad av de finska TV-sändnirigarria i . Vi skulle också fåmöjlighet att sända svensk TV i för svensktalande finläri-dare på etthelt arinat säll. Avslulningsvisvill jag beröra eu reservation, nämligen reservation nr 22. Jag är där ensamreservant. Del pågår en diskussiou om försök med reklam i närradion i vårtparti. Jag har intagit ställuiugen atl jag gärna ser en begränsad försöksverksamhetför all vinna erfarenhet av vad del kan ge för uär-radioföreningarna eller förde grupper som sänder i uärradion. 1989/90:124 17 maj1990 1989/90:124 17 maj1990 vationer berör vi deproblem som finns med höga sändningskostnader och den kostnad man har som berörnärradioris och kabelriämrideris myridighefs-utövriirig. Vi tycker irite alt desäridaride föreriirigarna skall bekosta deri del som är myndighetsutövriirig,utau det skall bekostas via statsbudgeteu i vari-1ig ordriirig. Det skulle varaintressant att prova reklam och se vad del kan ge för atl uuderlättariärradiosäridriirigarria. utskollskollega från centem i kulturutskottet,, står sanriolikt ännu för den majoritet som finns inomparfiet. Men jag vill för min del yrka bifall till reservation nr 22. I övrigt yrkar jag bifall till samtiiga reservationer som äruu-derteckriade av centerris ledamöter i kulturutskottet. AriL4 () replik: Jag värider mig mot vad sade om aft ett väl furigeraridepublic service-företag iute skulle vara föreuligt med finarisiering utaureklam. Vår uppfaftuirig i moderata samlingspartiet är alt vi kan göra braprogram och ha bra program i , ett public service-förelag, utariatt ha reklamfiriarisieririg där Jag vill gärria tillägga alt jag myckel väl kanerinra mig ursprungliga inställriirig till reklam över huvudtaget, Glidniugen går i accelererande takt. AnL 5 ()replik; Jag vänder mig direkt mot def citat av vad jag skulle ha sagt somIngrid anförde. Jag uttryckte mig inte alls på det sättet. Däremotkan man dra slutsatsen av vad sade i sitt inlägg, atl det varen hel del som skulle vilja ha bättre tillgodosett inomSveriges Radio/TVs produkfion. Jag konstaterade då atf för defta krävs ytterligareresurser, resurser som infe har anvisats av moderata samlirigspar-tiet. Däremotfinns det möjlighet att åstadkomma detta genom det förslag som cerilerri harlagt fram och som irinebär all mau lar in eu del av finansieringen via reklam. Glidningeninom är naturligtvis i sig intressant. Av större intresse tordeden utveckling som har skett vara. Med eller utau partierrias medverkari haralll fler i lillgårig lill TV-säridriirigar som är reklam-firiarisierade.Dessa sändningar innehåller redan ganska myckel reklam som kommer alt öka iomfattnirig i framliden. Del är då intressant att moderata samlingspartietgärna vill vara med i den delen genom en fristående kanal som skall fåmöjlighet aff sända reklam. Men mari vill förvägra /TV deririakomplelteraride firiarisieririgsmöjlighet, vilket kommer att i slorulslräckriirig gå ut över liceusbetalarria. Defiriansieringsmöj ligheter som reklam ger har inte uriderlätlat för SverigesRadio/TV alt köpa bra program. De inkomster som andra företag förfogar överhar krafiigt drivit upp priserna. har också - vilkel är glädjande -bidragit till en ökad mångfald. Meu konkurrensmässigl har delta lett till attSveriges Radio har fått det mycket svårt alt hänga med i konkurrensen. Jag vill upprepa mittpåstående att uttalanderi iute går