prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag kan inte inse atldet är fråga om någon omfattande satsning på masslurism. Turisterna i åker bil, vilket jag påpekade i millinledningsanförande. Orsaken lill delta är faktiskt ganska enkel.Familjeboendet inom svensk turism är i stor utsträckning anordnad i privatastugor eller slugbyar. Det är då så vist ordnat att boendet i dessa stugorbryts , dvs. I vårt land har vi det minstakollektiva trafikulbudel Jag vill påslå att det på de flesta orter i landet där delfinns stugor att hyra är helt hopplöst atl la sig kollektivt till och frånstugan den dag man skall komma dit och den dag som man skall åka därifrån.Dessutom anordnas i ringa omfattning den lyp av utflykter och pakelarrangemangsom jag efterlyste. Orsaken till delta är alt det är en mycket låg lönsamhetför sådant. Del måsle faktiskt finnas en lönsamhet i turistnäringen. Inom de sektorer där det finns lönsamhet kommer ocksåserviceutbudet att öka. Det vore intressant all höra svar påföljande fråga; Är villig att satsa mer medel på de allmännakommunikationerna, eller vill införa begränsningar i rätten förturister atl la sig fram med eget fortskaffningsmedel i vårt land? Det skullevara intressant att få ett svar på della. Något av dessa alternativ torde detbli om man skall uppfylla det som sägs i reservationen. 114KAJ () replik: de gröna svarar obetingat ja påfrågan om vi är beredda all salsa pä allmänna kommunikationer Det har viredovisat åtskilliga gånger i den här kammaren. Alt allmänna kommunikationerinte kan passa för alla former av turism kan vi förstå. Vår huvudkritik ligger intedär, utan frågan är om staten skall engagera sig i den här verksamheten. Vårt förslag om en minskning av anslaget med 12 milj. krär en markering till staten all minska sitt engagemang i turistrådet. Det ärdel yttersta syftet. Vi är ganska förvånade över att framför alll de borgerligapartierna väljer atl stödja denna lyp av verksamhet. Ni talar ju väldigt myckelför marknadsekonomin och alt den skall agera på sina egna villkor Det är däförbryllande att ni som är anhängare av marknadsekonomin okritiskt accepteraratt marknaden skall bearbetas med ca 100 milj. kr friska statliga pengar. Ja,vill ju t.o.m. öka den summan. Men delta riktar sig i lika mån motdensocialdemokratiska sidan som stödjer den statliga verksamheten. Det hela ärkonstigt, och det finns ingen klar motivering för att man bidrar till en sådan Som jag nämnde tidigare vill man kanske minskaunderskottet i bytesbalansen. Det råder här en kollision mellan olika synpunkter -statens principlösa hållning och de kommersiella intressena. Del är väl för betraktar staten som ett slags företag, AB . Då är det ännukonstigare när man med en skattereform lar ifrån näringen del man vill ge denpå annal sätt. VD:n i har tydligt markerat vad del får förkonsekvenser Om skattereformen genomförs blir den svenska turistnäririgen enav de stora förlorarna, säger . Skaltereformen skulle motverkasamtliga de av uppsatta målen för den svenska turistpolitiken. Jagtycker alt detta är en oerhört förvirrad situation. Del finns ingen logik iden. Från båda hållen stödjer man saker som man inte annars är beredd altstödja. Den breddade momsen drabbar just denna näring kraftigt. Anslag till turism och rekreation AnL 115 () replik; Jag kan hålla med om altregeringens politik inte verkar till alla delar logisk när det gällerturistnäringen. Som mycket riktigt påpekade, vill vi i ökasatsningarna på luristsektorn. Men vi är överens med ochprotesterar mot de negativa konsekvenser som en skalleomläggning naturligtvisfår Precis som påpekar tar man tillbaka mer än vad man ger i slöd. Vid alla jämförelser med andraländer är det svenska stödet till turistnäringen ganska blygsamt. inte varit ledamot av kulturutskottet så . harfaktiskt varit ute och studerat delta. Vi var senast i . Alla länder gerstort stöd lill marknadsföringsinsatser för all locka utländska turister tillsitt land. Varför är det sä? Staten får in slora inkomster på utlandslurismen.Gavs inte detta stöd och utan insatserna för marknadsföring skulle underskotteti turistnetlot vara vida högre och situationen skulle vara ännu sämre - om delinte är tillräckligt illa med 18 miljarder Tittar man på den enskilda kronanfinner man atl vi tar in dubbelt av del som satsas. Turismen är en slor näring,och det är många som är sysselsatta inom luristsektorn. Framför alll är dessaarbetstillfällen i hög grad spridda till orter och regioner där det för övrigtär ganska blygsamt med sysselsättningen. Vi hävdar att denna del måste utökasännu mer Framför allt måste man med hjälp av olika kombinalionssysselsältningarse till all människor kan vara helårssysselsatla. är svårt ,eftersom det förekommer mycket säsongsarbete och myckel deltidsarbete inomluristsektorn. AnL 116KAJ () replik: Jag vill tydligt understryka att det inte ärmin mening som jag framför här och som inte heller har med min tid ikulturutskottet att göra. Det är naturligtvis mening jag framför.Vi har följande syn på frågorna; Vi är förvirrade över den politik som förs. Det är enluristpolilik som man försöker ge 100 milj. kr finns del ettmomsförslag som gör atl priser osv. på turisttjänster ökar . Detgår inte ihop för oss. Vi ifrågasätter statens roll här Vi är alltså förvånadeöver den borgerliga medverkan i en sådan verksamhet. Anslag till turism och rekreation Vi är naturligtvis positiva till de enstaka bra förslagsom finns. Men vi tror atl näringen skulle klara sig själv i störreutsträckning än den gör . vice talmanneri arimälde attJan Hyttring anhållit atl lill protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. AnL 117MAJA (); I kulturutskottets betänkande om anslag lillturism och rekreation behandlar ulskotlel förslag i budgetpropositionen om detstatliga stödet till turism och rekreation samt motioner med anknytning tillden angivna delen i propositionen. I motionerna tar man bl.a. upp frågan om storleken av delstatliga stödet till turism och rekreation, inriktningen av pågående översyn avTuristrådels verksamhet, regionalpolitiska frågor i struklurplanearbelet samtTuristrådets insatser för kullurism. Vidare behandlas förslag om statligt stödtill upprustning av . Låt mig få yrka bifall lill utskottets hemställanoch avslag på de sex reservationer som är fogade till betänkandet. De talare som varit här i talarstolen före mig i dettaärende har talat för sina reservaliorier Iririari jag riågot kommerilerar dessafinns det anledning att med tillfredsställelse notera industriministerns starkaunderstrykande i propositionen av att del sociala målet för turist- ochrekreationspoliliken även skall ha slor tyngd i arbetemed alt utveckla svensk turism. Det är också glädjande alt självt numera lycksengagera sig mer i dessa frågor Ett mål som mer och mer lanserarför arbetet är "en nöjd gäst". Säkert kan vi också lolka det inledda samarbetet med LO,de ökade bidragen till försöksverksamheten tillsammans med STF och andraorganisationer saml utarbetandet av ett debattunderlag för atl skapa opinionute bland kommuner och organisationer för rekrealionsfrågorna, som attTuristrådet nu på allvar vill engagera sig i de här uppgifterna. Med hjälp av den avdelning som enligt propositionen kanbildas inom för de s.k. rekrealionsfrågorna, ges också möjlighetertill en angelägen förstärkning, inte minst personellt, på detta område. Propositionen pekar också på möjligheten atl göraomprioriteringar av resurser inom vid budgelårsskiflel till förmånför sektorsfrågorna. Här finns alltså reella möjligheter till en angelägenresursförstärkning för att aktivera kring de frågor som länge haftsvårt att få gehör inom organisationen. Det har sagts , men del förtjänar attupprepas; Turism är en viktig sektor bestående av en mängd olika branscherTuristnäringen har stor betydelse för ekonomi, sysselsättning och regionalutveckling, och hela turist- och rekreationssektorn fyller en viktigvälfärdspolitisk uppgift. Märk väl all det är ett expansivt område. Turismen är världens snabbast växande näring. Etttecken på dess betydelse är del faktum att har utsetts att bli elleuropeiskt turistår Det ärEG;s turislministrar som har beslutat om detta, och de har inbjuditEFTA-länderna att delta. Inom ramen för detta turistår ordnas gemensammaeuropeiska projekt. deltar i ett projekt om turism för handikappade iförsta hand tillsammans med , och Storbritanrinieri. Ett annatexempel på del alltmer ökande inlernationella samarbetet är införandet av ettinternationellt ungdomsrabatikort som skall berättiga till rabatter på bl.a.resor Turistnäringens särskilda roll för samhälle och näringslivvisas också i de målsättningar för turist- och rekrealionspolitiken som derinariksdag och regeringen har ullalal, nämligen * all förbälira möjlighelerna förbreda folkgrupper lill turism och rekreation, * att stödja regional utveckling, * att öka sysselsättningen samt * att förbättra bytesbalansen. När det gäller turismen har riksdagoch regering valt att sammanföra mer kommersiella och sociala målsättningar Det här har kritiserats, bl.a. av , därman menar att samhällets insatser på turistområdet har blivit alltförsplittrade. Den rapport som har avlämnats är nu ute på remiss.Dessutom pågår det en förstudie hos revisorer detta avvaktarutskottsmajoritelen med alt la ställning i frågan. har härreserverat sig. har enligt beslut i uppdrag atl genomföraett treårigt marknadsföringsprogram. För alt genomföra detta program har 25milj. kr anvisats till turistrådet. Här vill plussa på med 10 milj. kr, medanmiljöpartiet vill minska med 12 milj. kr och därmed reserverar de signaturligtvis för sina förslag. Utskottsmajoritelen däremot står fast vid 1988års beslut. I frågan om regionalpolitiska frågor istruklurplanearbelet föreligger reservationer från moderater ochcenterpartister i utskottet. Struklurplanen, som turistrådet utarbetar, syftarlill att presentera målen för svensk turism och rekreation. Ylleriigare ellsyfte med strukturplanen är att samordna åtgärderna inom turist- ochrekreationssektorn med samhällets närings och regionalpolitik. En utgångspunktför arbetel har varit alt insatserna för alt främja turismen måsle anpassastill konsumenternas dokumenterade önskemål samt inriktas på att ta till vara deförutsättningar som ur turistisk synpunkl är unika för . Strukturplanenär alltså elt instrument som alla intressenter inom turistnäririgen kan användaoch torde vara en bra grund för de prioriteringar som måsle göras på olikabeslutsnivåer i arbetet på all främja och bygga ut turismen i . Jag har redan nämnt målen för ulvecklingen av turism ochrekreation och vill jag åter peka på punkterna öka sysselsättningen ochstödja regional ulveckling. De avstatsmakterna angivna målen för turistrådets verksamhet ligger fast. Utskottsmajoritelen ser del därför som självklart attturistrådet i enlighet med sitt uppdrag kommer atl ta upp och diskutera olikaåtgärder för att åstadkomma en regional utveckling. Anslag till turism och rekreation Anslag tdl turism och rekreation Som jag nämnde inledningsvis behandlar utskottet ocksåförslag som rör . Kanalen, som endast används förturistlrafik, har slor betydelse för båt- och friluftslivet och därmed även förturismen, främst i och i vissa delar av . Utskottetkonstaterar att kanalen betyder mycket för turismen, inte bara inom regionenutan även i ett riksperspektiv. För driften av kanalen, som ett särskilt bolagsvarar för, har kommuner och landsting inom området lämnat avsevärda bidrag. Problemet är alt det krävs avsevärda ekonomiska insatserför atl klara nödvändiga upprustnings- och underhållsarbeten på kanalen.Hittills har sådana åtgärder kunnat geomföras med statliga medel viaberedskapsarbeten. Även om utskottet är medvetet om atl kanalen inte bara är enviktig turist-led, utan även ett värdefullt kulturminne, anserutskotlsmajoriteten alt det inte finns tillräckliga skäl för atl prioriterainsatser för framför andra angelägna åtgärder påturistområdet. Säkert kunde mycket mer sägas kring de härfrågorna, men del blir lätt upprepningar. Jag skall därför sluta med att anföraett citat av : "Turismen intar något av en särställning somnäringsgren. Den är förvisso en näring- en viktig sådan och dessutom i tillväxt- men turismen skall också svara upp mot de förväntningar och drömmar människanknyter till fritiden, den lediga liden. Semestern skall ge möjlighel till en social rekreation somberikar och det är en viktig uppgift för oss politiker, att så många sommöjligt har möjlighet till en berikande frilid och semester" 118 () replik: I Executive Report frånjanuari 1990 sägs att: "Turism blir världens främsta näringsgren ,och dess ekonomiska och sociala betydelse kommer alltmer att uppmärksammas ochanalyseras". Del är nalurliglvis delvis mol denna bakgrund somriksrevisionsverket hav studerat hur turistrådet organiserat sin verksamhetoch hur turistrådet på det mest ändamålsenliga sättet har använt sinaresurser. På har man konstaterat attturistrådets uppgift att förbättra sysselsättning och stödja regionalutveckling skapar problem i rådels verksamhet och gör att det uppstår oklarhetom vad som är turistrådets roll. Eftersom turistrådet, enligtriksrevisionsverkets mening, bör arbeta på nationell nivå för atl åstadkommaen ökad turism i , bör rådet inte ha som uppgift att skaparegional balans och sysselsällning. , det sociala måletuppnår man bäst genom att driva en ekonomisk politik som gör det möjligt förmänniskor all disponera mer av sina inkomster och därmed själva välja när, varoch hur de vill turista. AnL 119JAN HYTTRING (c) replik; berörde de sociala målen. Honmenade att turistrådet tidigare inte har prioriterat dessa mål tillräckligtstarkt, utau mari har ägnat sig för myckel ål den kommersiella delen. Det har förekommit en diskussion ommotsättningar mellan dessa två mål. Från sida lycker vi all det inteföreligger någon motsättning.Genom att göra olika turistanläggningar och olika turistaktivitetertillgängliga för besökare då besöksslrömmen inte är så stark, kansvenskar under dessa tider semestra relativt billigt. Om man inte gör de andrasatsningarna, får man inte heller till stånd möjlighelerna lill billigtsemestrande för svenskar Jag lycker att detta är värt att påpeka, eflersomdebatten om motsättningar mellan de här målen nog har överlevt sig själv. Vad sedan gäller struklurplanearbelet och deregionalpolitiska satsningarna vill jag säga att man när man framlade denförsta strukturplanen prioriterade tre områden. Det första var , ochalla kan konstatera att del mitt är fulll på västkusten.Säkerligen kan man bygga flera anläggningar, men det torde inte vara den typenav åtgärder som bör prioriteras på . Däremot bör man prioriteraåtgärder för all förlänga turistsäsongen pä . Det andra av de tre utpekade områdena var Golland. Gollandkan säkerligen la emot fler besökare även sommarlid, men i del sammanhangetbör man i konsekvensens namn efterlysa bälire möjligheter all resa lillGotland. Det är ganska trångt om möjligheterna att sommarlid komma lill ochfrån Golland. Jag har försökt att göra del själv och även vislatsdär Det är inte så lätt att komma till ön . Det tredje områdel var , och där finns rikligaregionalpolitiska skäl. Vi menar dock atl det finns också andra områden i vårtland som är värda satsningar, och därför får man inte prioritera ensidigt. Så några ord om . säger atlutskottet inte har kunnat prioritera den framför andra angelägna satsningar Detär inte fråga om någon prioriteringsdiskussion i det sammanhanget, för statsmakternahar redan en gång prioriterat . Man har bidragil med medel tillupprustning av , och det barman gjort med arbetsmarknadspolitiskamedel som inte föreligger Vad vi reservanter önskar är atl man fortsätteratt la ansvar för uppruslnirig. Anslag till turism och rekreation 120 () replik; Jag tycker atl det är väsentligt atl la uppnågra frågor. När det gäller riksrevisionsverkels rapport har vi inomutskoltsmajoriteten varit överens om alt vi får la slällning lill den när vihar fått in remissvaren och fåll studera sammanställningen av dessa. Jag skalldärför inte lala sä mycket mer om det. När det gäller det sociala målet och den kommersiellainriktningen lycker jag inte atl man frän turistrådels sida har satsat förmycket på den kommersiella delen, men jag lycker i allra högsta grad att maninte har satsat tillräckligt mycket på den sociala delen. Jag har i en fidigare debatl använtbildspråk och talat om två båtar som skall gå jämsides med varandra. Det ärockså så som jag upplever situationen: den kommersiella delen av verksamhetenskall gå i takt med den sociala delen. Då är jag fullständigt nöjd. AnL 121STIG (): I den här sena kvällen och inför intresseradeåhörare i kammaren och på läktaren vill jag litet grand beröra Dalslandskanal. Anslag tdl turism och rekreation tetsbetänkaride om anslag lill turism och rekreation framgår alt ledamöterna äreniga om att är av stort intresse, såväl regionalt somnationellt. Också av ulskottsskrivningen framgår att samtliga partier anser attdet är lämpligt alt frågan om medel för upprustning av kanalen behandlas isamband med andra investeringskostnader, dvs. i utskottets kommande betänkandenr 17. har jag emellertid, herr lalman, inhämtat att fråganinte kommer atl avgöras heller i konstitutionsutskollets belänkande nr 17 ulanatl man från konstitulionsulskottet säger atl del bör ankomma påriksantikvarieämbetet att fördela pengar till upprustning. Delinnebär all dels Tom och jag, dels i Benglsfors och JanHyttring ännu inte har fått våra motionskrav tillgodosedda. Hyttring och i har i en motion yrkatatt hos regeringen begär förslag om upprustning av kanalen, ochHeyman och jag har yrkat all upprustningen skall igångsättas genom att5 milj. kr omfördelas under anslaget Slöd till turism och rekreation. Under utskottsbehandlingen har det visat sig att detanslaget inte använts till investeringar utan som drifismedel, och därför fårvi vänta något ytterligare på beslutet. Jag vågar emellertid tolka utskottetsenhälliga uttalande om belydelse för turismen som ettförhoppningsvis avgörande positivt underlag inför riksantikvariens kommandebehandling av in-vesleringsmedel lill . Del är nämligen, herrlalman, av myckel stor belydelse atl kanalen kan rustas upp. Den utgörtillsammans med del sjösystem som den sammanbinder en segelled medovanliga kvaliteter för båt- och friluftslivet, och den är av mycket stor belydelseför turismen. Ofta kallas ett av landels viktigastevallendrag för jusl turismen. Den har ett betydande kulturhistoriskt intresse,och den klassas som ett riksintresse för kullurmiljövården. Del är mol dennabakgrund betydelsefullt atl kanalen kan bevaras för framtiden. Lägel är del alt slussningsintäkter och bidrag frånkommuner och landsting klarar de löpande driftskostnaderna. Till för säkerhetenhelt nödvändiga invesleringar finns det emellertid inga pengar alls. Totaltskulle det behövas en upprustning i storleksordningen 20 milj. kr Av del härbedömer man alt en tredjedel bör av , om intesäkerheten skall eftersättas. Därför, herr talman, är det min förhoppning attriksantikvarieämbetet tar sådant intryck av alt såväl kulturutskottet somriksdagen i sin helhet uttalar sig för den stora betydelsen av kanalsom elt riksintresse för turismen och alt det leder lill att erforderligamedel därifrån anslås för upprustning av kanalen. I annat fall måste vi här iriksdagen återkomma i frågan. Jag måsle också avslutningsvis, herr lalman, säganågonting om reservation 6 vid dagens betänkande, och den reservationenhandlar om . Såvitt jag kan förslå när jag läser den villreservanterna inte gå ett enda steg längre än vad utskottsmajoritelen villgöra. Reservationen innehåller faktiskt ingenting alls konkret. Jag vet inte,herr talman, om det är lämpligt alt här i kammaren tala om okynnesreservation,men del är i alla fall i debanorna som mina tankar gär när jag jämför reservation 6 medut-skoltsmajoritetens skrivning. Jag tycker inte att man kan säga, som gjorde här, att han genom den reservationen visar alt han vill tanågol större ansvar för kanalen. 122 (): De tre motioner som utskottet har behandlathar litet olika karaktär I motion begärs en omfördelning avdriftsmedel lill turistrådet sä att invesieringsmedel kan anslås till Dalslandskanal. Det har vi i varje fall från sida avvisat, av två enkla skäl.För det första vill vi inte all driftsstödet lill turistrådet skall minska ulanvi vill att det ökas. För del andra skall man inte ta av driftmedel för attgöra invesleringar I i Bengtfors och min motion föreslår viett tillkännagivande av innebörden att regeringen skall komma tillbaka medförslag om en satsning pä kanalen. Vi reserverar oss också till förmån fördella. Folkpartimotionen hamnar på en helt annan anslagspost,eflersom man i den lar upp sådant som handläggs av riksantikvarieämbetet.Utskottet kan alltså inte ta ställning lill den motionen på annat sätt än genomatl uttala sig positivt om kanalen. Del är en uppgift för riksantikvarieämbetetatl inom de ramar som slår till förfogande tilldela medel till della ändamål.Detta är orsaken lill alt del ser ut som det gör Man kan inte kritisera reservation nr 6. Den går faktisktlängre än vad utskottsmajoritelen gör Den går ju exempelvis så långt attmotionärens partikamrater i utskottet icke ställer upp bakom reservationen.Del hade kanske varit lämpligt atl han hade tagit ell snack, som man säger medmoderata samlingspartiels ledamöter i kulturutskottet. Då hade han kanske fållklart för sig atl reservationen går längre än ulskottsmajoriletens skrivning.Där stannade nämligen moderalerna. Det finns elt ordspråk som säger all man inte skall kastasten om man sitter i glashus. Del ordspråket har full tillämplighet i dennafråga. 123 i (c): Del var ju länge sedan kanalnämndes så i kammaren som . Men del är bra att den riämns såmånga gånger för då kanske man lill slut kommer till insikt om att del behövssärskilda medel för alt upprusta kanalen. Jag har tillsammans med , och också någon gångfillsammans med andra, sammanlagt åtta gåriger under 80-lalel mofionerat omDalslands kanal. har denna fråga avgjorts i trafikulskottet, och dåhar avslags-motiveringen varje gång varit all denna fråga skall lösas med beredskapsmedel.Del har ju visat sig att det inte funnits tillgång till beredskapsmedel, såfrågan har stått och stampat på samma ställe hela fiden. Därför är det bra attfrågan den här gången behandlats i kulturutskottet. Detta är ju nämligen bådeen turistisk fråga och en kulturfråga. Om man läser betänkandet, så finner man atl det finnsskillnader Jag avser främst inlägg tidigare. sade att man inte vill prioritera den härkanalen framför andra kanaler. Det står inte i utskottets skrivning atl maninte vill det. Anslag tid turism och rekreation 10 protokoH 1989/90:100 Anslag till turism och rekreation faktisktså som sade tidigare, nämligen atl man har prioriterat Dalslandskanal, eftersom man tidigare avsatt medel lill upprustning. Iutskottets skrivning står; "Otvivelaktigt är av stort intresseför turismen regionalt och i nationellt perspektiv. Kanalen är ocksåkulturhistoriskt intressant. Som framgår av det föregående är frågan ombevarande och upprustning av kanalen föremål för uppmärksamhet hos ansvarigamyndigheter. Med hänsyn härtill är utskottet inte berett atl föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av motion Kr513." vad ärdet utskottet framhåller? Man säger atl fråganhar uppmärksammals hos ansvariga myndigheler. Den ansvariga myridigheten är idet här fallet i som har skrivit lilldepartementet och äskat medel. Om menar del hon sade, kan manuppfatta utskottets skrivning på det sättet all läns länsstyrelsekan skriva samma sak till departementet men ministern behöver inte laupp frågan. Då blir det inga pengar till . Så kan det fortsättahela liden. Då vore det väl bättre att utskottet gjorde en mer kraftfullskrivning, alltså om idéer är de som gäller och som moderatasamlingspartiet slår bakom - de gör ju det i del här betänkandet.