prot · GD0954 · 1989-12-31 00:00:00 — Men den viktiga frågan är: Avser regeringen och genomföra den stora kärnkraftsavvecklingen, även om det blir i strid medde restriktioner som hade uppställts på valsedlarna för linje 1 och linje 2 i1980 års folkomröstning? Om det är så innebär energipolitik likastora risker för den svenska välfärden och miljön som energipolitik.Därför är det inte ointressant att få veta var och regeringen ståri den frågan - det är tvärtom ett mycket rimligt krav från . Det är inte energipolitik somhar förelagts från regeringens sida. Det är inte heller som kommer att föreläggas . Det är regeringens politiksom kommer att föreläggas . Den politik som är fastlagd för Sverigehar fastlagts av . Den innebär att kärnkraften skall avvecklas tillår 2010. Det är den tolkning som gjordes efter folkomröstningen , och detär den tolkningen som gäller. Sedan kan det uppstå problem för sysselsättning, välfärdoch miljö. Det kan uppstå konflikter mellan målen på de områdena. Arbete pågårnu för att utreda om det föreligger sådana konflikter. Jag kommer ipropositionen att redovisa min och regeringens uppfattning om hur de problemenskall lösas. Inriktningen kommer att vara att vi skall fullföljafolkomröstningsbeslutet /80 som tolkade det. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 103 (): Han gjorde det bl.a på en debatt med iMalmö, där kampanjgeneralerna för de olika linjerna i folkomröstningen varnärvarande. Han konstaterade att den politik som gick ut på en avveckling1995-1996 stred mot folkomröstningen. Därför är det inte ointressant att veta hur den nyeindustriministern uppfattar energipolitiken i perspektiv av den storaavvecklingen. Om den förtida avvecklingen av två reaktorer inte kan förenas medkravet på hänsyn till välfärd och sysselsättning och behovet av att avvaktaframväxten av förnybara bränslen, så innebär ju inte en avveckling somrimligtvis måste starta kanske två och omfatta tolv reaktorer ettmindre hot mot välfärd och sysselsättning. har i en rapport till långtidsutredningenpåvisat att den totala avvecklingen kommer att innebära att ATP-systemet kanfå betydande problem. Kommer den typen av problem att accepteras? Jag deltog i folkomröstningskampanjen 1980,och jag förklarade upprepade gånger att det kommer att innebära utomordentligapåfrest- Prot.1989/90:54 ningar på politiken att ställa omSveriges energisystem och ta bort kärnkraf- 23 januari1990 ten. Jag harsamma uppfattning . Det är fråga om en utomordentligt kom- M'ar paJragor plicerad och svår politik. Jagskulle inte på nuvarande grundval vilja dra någraslutsatser om hur den politiken definitivt skall utformas. Vad jag säger är attvi med all kraft skall försöka fullfölja det beslut som har fattat omavvecklingen. Vi behöver emellertid ett bättre underlag för att kunna taslutgiltig ställning till hur vi skall kunna göra detta. Det underlaget skallvi ha , och då kan vi fortsätta denna debatt. Anf, 105 (); har vid ett antal olikatillfällen hävdat att hon kunde tänka sig mycket betydande uppoffringar försvenskarna när det gäller det framtida konsumtionsutrymmet. Vi skulle tvingasavstå kanske av det framtida konsumtiohsutrymmet och2000-talets första årtionden. Det är inte ointressant för svenska folket att veta om dennuvarande energipolitiken är densamma eller om man nu tar en större hänsyntill välfärden än vad uppenbarligen gjorde. Det är inte ointressant för de framtida ATP-pensionärernaatt veta om regeringen avser att fullfölja en politik som kommer att geSverige en mindre tillväxt än den som ATP-systemet förutsätter. Är regeringen beredd att ta dessa konsekvenser? Svenskafolket bör få upplysning om detta, oavsett hur dessa konsekvenser ser ut.Svenska folket bör också få veta om är beredd att göra 1990 årskontrollstation till en kontrollstation för över huvud taget. Anf, 106 Industriminister : Jag har sagt att det är oerhört svårt attfinna de åtgärder som kan klara av denna omställning. Det är fråga omekonomiska, miljömässiga och andra påfrestningar Jag tror emellertid att det går att genomföra avvecklingentill . Och vi skall redovisa vilka vägar vi har att välja mellan.Jag kan dess värre inte ge underlaget för denna fråga i denna debatt, utan vifår vänta . Då kan vi också få en debatt som kanske blir litet merintressant för allmänheten än den debatt vi kan föra på grundval av detmaterial vi har . 107 (); Helt ointressant är denna fråga inte heller . När det gäller miljökonsekvenserna avkärnkraftsavvecklingen vill jag ha svar på frågan om regeringen avser att vidtaåtgärder för att dessa konsekvenser skall redovisas i samband medkontrollstationen. Vidare uppskattar jag att industriministern nu säger atthan tror att det går att ställa om energisystemet. Det innebär en öppenhet för en saklig diskus sion som är nyttig och viktig. Jag tycker emellertid att det vore bra om vi kunde fä klarhet i om regeringen är beredd att se till att kontrollstationen 40 1990 inte bara blir enkontrollstation när det gäller frågan om den förtida avvecklingenutan även en kontrollstation i vad gäller om vi skall hålla Prot.1989/90:54 fast vidårtalet 2010, detta mot bakgrund av vad vi vet om vad 23januari 1990 dennatotala avveckling kommer att ge för konsekvenser i fråga om ekonomi [ ] , ,,. Det är min ambition att ta fram allt detmaterial vi behöver för att bedöma konsekvenserna för såväl miljö som sysselsättningoch välfärd. Detta kommer att redovisas i propositionen , och vi kan dådiskutera dessa frågon Min första tid som industriminister har inneburit en mängdfrågor från massmedia och andra om skillnaden mellan mig och . Viarbetar nu i samma grupp för att försöka finna en linje som kan förena deolika målsättningar som vi har för politiken i stort. Jag är fullständigtövertygad om att vi kommer att kunna redovisa detsocialdemokratiska partiets politik i detta avseende, vårt alternativ. Det skulle vara mycket intressant att höra vad GunnarHökmark har att säga om det borgerliga alternativet. Innebär detta alternativavveckling , eller i någon avlägsen framtid? 109 (); Som svar på den frågan vill jag bara säga attden enda skillnaden mellan socialdemokraterna och moderata samlingspartiet äratt vi är ett parti som vet vad vi har för energipolitik. Socialdemokraternaär, liksom , ett minoritetsparti i denna riksdag, men de vet intevad de själva vill och inte heller vilka de över huvud taget skallförsöka kompromissa med eller om vad. Jag tror alltså att jag bör varnaindustriministern för att använda sig av den typen av argumentation. Den fallernämligen dräp-ligen tillbaka på ett förvirrat parti. En viktig sakfråga är emellertid: På vilket sätt avserregeringen att utreda miljökonsekvenserna av kärnkraftsavvecklingen? Detta gårinte att läsa sig till i budgetpropositionen, och har tidigareundvikit att ta fram utredningsmaterial när det gäller denna fråga. En annan fråga som jag återkommer till med viss envisheteftersom det gäller något viktigt, är följande; Är regeringen beredd att låta1990 års kontrollstation vara en förutsättningslös kontrollstation för om vi,med den kunskap vi har , skall genomföra en avveckling fram ? Socialdemokraterna har, under sinregeringsperiod , lagt fram ett flertal energipolitiskapropositioner, vilka har vunnit majoritet i denna kammare. Jag vill påpeka attde borgerliga regeringarna hade besvärligheter i detta avseende och att de föllpå energifrågan. I den diskussion vi har haft , bl.a. när detgällde den förra energipropositionen, så fanns det ju en djup splittring ifråga om detta alternativ. Det var med anledning av detta som jag ställde denfrågan. Vad gäller frågan om kontrollstationen 1990 skall vi tafram ett material och redovisa de problem som finns och hur vi skall klara av att lösa dem. fåravvakta tills det materialet är framtaget. 111GUNNAR (): Det är beklagligt att människor som kommer ini politiken utifrån ibland blir "politikens politiker", både i svaroch i formuleringar Jag betvivlar inte att socialdemokraterna har lagt frammånga propositioner i denna riksdag, men det är ju inte detta som förändrarverkligheten. Det avgörande, det som förändrar verkligheten, är när manfaktiskt med konsekvens genomför någonting i dessa propositioner I den delenhar den socialdemokratiska energipolitiken än så länge bara skapat osäkerhet. Den avgörande frågan är om socialdemokraterna kommer attfullfölja planerna pä den förtida avvecklingen, och om de kommer att genomföraden totala avvecklingen med dess mycket omfattande konsekvenser för det svenskavälfärdssamhället. I denna fråga är socialdemokraterna uppenbarligen heltsvarslösa. Vad jag skulle vilja veta är om industriministern är beredd att låta1990 års kontrollstation vara en förutsättningslös kontrollstation i vad gällerom det går att förena kärnkraftsavvecklingen med omsorgen om svensk ekonomi ochmiljö. Jag har svarat på den frågan. Jag tror inteatt vi kommer särskilt mycket längre i debatten . Vi bör kunna ta enordentlig debatt när det sakmaterial som vi väntar på, ett tjugotalutredningar, föreligger. 113 (); Jag kan medge att det verkar som att vi intekommer att få fler svar i denna fråga. Jag skall därför inte försöka förlängadebatten. Jag vill endast ge en uppmaning. Jag förväntarmig emellertid inget svar på denna uppmaning, eftersom jag har respekt för attindustriministern är ny i sitt ämbete. Ta tag i utredningsarbetet kringfrågorna om kärnkraftsavvecklingens miljökonsekvenser! Det material som än sälänge har kommit fram beaktar inte dessa konsekvenser och försöker inte fångaupp dem. och svenska folket har emellertid, oavsett vad vi anser omkärnkraftsavvecklingen, rätt att få besked om vad denna avveckling kommer attkosta i form av miljökonsekvenser. Med detta, fru talman, vill jag bara säga att jag iavvaktan på kommande svar ser fram emot debatter i detta ämne. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1989/90:364 om återföring av vattenkraftens övervinster har frågat om regeringen avseratt förelägga något förslag om återföring av /kWh avvattenkraftens övervinster till de vattenkraftsproducerande regionerna. Bakgrunden till frågan är bl,a. att regionalpolitiskakommittén (REK 87) föreslagit att /kWh av vattenkraftens övervinster skallåterföras till vat- tenkraftsregionerna, dvs.ca 600 milj. kr. Förslaget utgör därmed enligt frå- Prot. 1989/90:54geställaren en väsentlig del av det resurstillskott som kommittén ansettskall tillföras utsatta regioner Närdet gäller de olika förslag som den regionalpolitiska kommittén fram- varpa Jragor lagt vill jag erinra om att dessa bereds inomregeringskansliet och att kommitténs förslag utgör ett av de underlag somkommer att ligga till grund för den regionalpolitiska proposition somregeringen avser att förelägga . Vadgäller kraftföretagens vinster så har regeringen bemyndigat chefen förfinansdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredafrågan om kraftföretagens vinster (dir 1989:63). Enligt utredningsdirektivenskall de förslag som denna utredning kan väntas leda fram till utformas medhänsyn till att vinster från äldre vattenkraft skall kunna återföras till deregioner där de genereras. Syftet med en sådan återföring skall enligtdirektiven vara att finansiera olika samhällsinsatser, som kan bidra till denregionala utvecklingen i vattenkraftsregionerna. Utredaren väntas redovisaresultatet av sitt arbete före utgången av . Innanresultatet av detta utredningsarbete föreligger, är jag inte beredd attkommentera frågan närmare. Anf.115 (): Jag tackar industriminister för svaret, men jag beklagarverkligen dess innehåll. Närdet gäller regionalpolitiska frågor är det en mycket klar tendens att de läggsi långbänk. Vi kan jämföra den här lilla frågan med t.ex. den storaskattereformen. När det gällde skattereformen var man beredd att lägga fram detstora förslaget för innan remissvaren hade kommit in. Här talar vi nuom en liten fråga, som är viktig för de mest utsatta kommunerna och länen ilandet. Den har diskuterats och utretts på olika sätt under är i stort sett enig, och remissinstanserna har istort sett stött förslaget. Frågan borde nu kunna beredas i regeringskanslietoch en proposition föreläggas utan nya utredningar Detär litet olyckligt att jag skall behöva diskutera frågan med jag förstår hade man redan gjort det här ställningstagandet innan RuneMolin gick in i regeringen. Jag upplever dock att det är något av denobotfärdiges förhinder så fort regeringen skall tala om regionalpolitik ochregional utveckling. Jag beklagar det. Frågan om beskattning av energi och särskilt vattenkraft är inte heltokomplicerad. Jag föreställer mig att när vi skall diskutera bl.a. sysselsättningskonsekvensernaav avvecklingen blir prispolitiken för elkraften en av de väsentligastefrågorna. Jag tror att vi behöver ett bättre underlag för den diskussionen änvi har . Vi bör också veta mer om hur prispolitiken för el skall varabeskaffad och vilka konsekvenser en politik, som innebär överföring tillvattenkraftsregionerna skattevägen, medför. 117BÖRJE HORNLUND (c); Jag vill ställa en följdfråga tillindustriministern. Är industriministern som person positiv till attprincipiellt /kWh återgår till dessa regioner, sedanindustrimininstern har hittat de goda, eller skall vi säga byråkratiska ellertekniska, lösningarna? Jag hade en bakgrund innan jag kom tillregeringen. Jag har lett inom LO en utredning, som bl.a. föreslog att 1 eller 2öre skulle avsättas för det ändamålet. Det var dock ingen djupgående utredning.Jag tycker att det är klokt att vi nu får det här materialet så att vi får ettbättre underlag för ett ställningstagande. Vi får då se vad den sakligaprövningen i det sammanhanget leder fram till. 119 (); Jag tackar försvaret. Jag har mycket noga lästLO;s utredning tidigare. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1989/90:365 om den framtida tillgångenpå elenergi har frågat mig hur tillgångentill elenergi till konkurrenskraftiga priser skall säkras andrahälft. Regeringen har energipolitiska propositionredovisat sin syn på den framtida energipolitiken. Huvuduppgiften är att skapagoda förutsättningar för den omställning av energiförsörjningssystemet somskall genomföras under de närmaste decennierna. Kärnkraftsavvecklingen är enviktig del i denna omställningsprocess. Avvecklingen skall kunna genomförasutan att landets elförsörjning äventyras och utan att samhällsekonomiska,sociala eller miljöpolitiska mål hotas. Regeringen avser att i en energipolitisk propositionhösten 1990 redovisa de åtgärder som bör vidtas för att kärnkraftsavvecklingeninte skall resultera i t,ex. elbrist eller osäker eltillförsel under1990-talet. Förberedelser för denna proposition pågår inom . Ettstort antal utredningsuppdrag har lagts ut. Resultaten av utredningsarbetetkommer att ingå i underlaget för propositionen och vara underlag förriksdagens behandling av denna. Med anledning av fråga vill jag nämnautredningen 90 som har till uppdrag att undersöka hurkonkurrensförhållandena för den elintensiva industrin påverkas underkärnkraftsavvecklingen. Utredningen skall bl.a. redovisa förslag till åtgärdersom leder till rimliga konkurrensvillkor och värnar långsiktiga överlevnadsmöjligheterför den elintensiva industrin. Utredningen skall redovisa resultatet av sittarbete 121 (): Industriministern håller uppenbarligen fast ivid beslutet om kärnkraftsavvecklingen. Många inom industrin knöt mycket starkaförhoppningar till att man förflyttade energifrågorna tillindustridepartementet. Det är emellertid uppenbart att regeringensenergipolitik inte blir bättre bara för att man byter ministrar utan det är denfelaktiga politiken och de förödande energibesluten om kärnkraftsavvecklingensom måste bytas ut. Regeringens energipolitik har redan åstadkommit enormskada. Den elintensiva industrin har avstått från investeringar eller flyttatverksamheter utomlands. Industrins oro för de stigande energipriserna är stark,och den måste rimligen landets industriminsiter ta på allra största allvar. Jag upplever situationen som absurd. Industrin känner sighotad av inhemsk elfientlig energipolitik, .som vi vet att svenskkärnkraftsteknologi är bland de främsta i världen. Svenska kärnkraftsreaktorerhar en säkerhetsnivå som är unikt hög. Svensk kärnkraftsteknologi utnyttjasför att höja säkerheten i kärnkraftverk utomlands. Det är min förhoppning att industriministern, som har detyttersta ansvaret, informerar sig väl om den svenska kärnkraftsteknologinsfina läge och sedan kanske medverkar till att sprida denna kunskap. Jag undrarom industriministern kommer att försöka medverka till att vi i får ensaklig debatt kring kärnkraften. Det är i allra högsta grad min ambition att viskall kunna föra diskussionen på ett sakligt sätt och med allt underlag som vibehöver Jag uppfattar så att hon inte vill avskaffakärnkraften. Hon vill fortsätta att använda de reaktorer som finns så länge somdet över huvud taget är möjligt. Jag förmodaratt vill bygga ut kärnkraften med nya reaktorer för att klara vårframtida elförsörjning. Den politiken kan jag inte ställa upp på. Jag tror inte påden. Min uppfattning är att vi i inte kan. lika litet som i någotannat land, bygga en elpolitik på ett produktionssystem som människor är räddaför och som skapar oro. Det leder till en osäkerhet för hela samhället av detslag som vi upplevt . Olyckor inträffar i reaktorerutomlands och skapar en våldsam diskussion och osäkerhet här hemma med krav påomläggning av energipolitiken. Det går inte att föra en kortsiktigenergipolitik, utan vi måste ha en långsiktig energipolitik för att industrinskall kunna planera. Vi måste också ha en energiproduktion som grundar sig påförnybara energislag. Kärnkraften är inte ett sådant energislag. Den kräverändliga resurser i form av t.ex. uran. Vi har bara få förnybara energislag , och det var därför vi ville ha denna kärnkraftsparentes för att hinna fåfram den nya teknik som skall hjälpa oss att klara vår energiförsörjning. Jag tror att vi av miljöskäl och många andra skälmåste komma över till förnybara energislag, som också gör en trygg planeringmöjlig för vår industri. Det är en långsiktig politik, och det är en svårpolitik, men vi måste genomföra den. 123KARIN FALKMER (m); Jag håller med industriministern om att detråder oro ute bland det svenska folket för kärnkraften. Det är bl.a. därför jagefterlyser en saklig debatt. Vi har i en kärnkraftsteknologi som ärbland de främsta i världen. Fram till 1995-1996 har vi ingen ersättningsenergi.Det är därför som våra industriföretag, särskilt de som är starkt beroende avelenergi, är så oroliga. Jag upplever väldigt starkt hur absurd situationen är,eftersom jag bor i , där vi i och harelintensiva industrier, som mycket starkt påtalar denna oro. har vi iVästerås , som är ett av de mest elkraftsintensiva företagen ivärlden. Vi vet att den eltunga industrinskonkurrenssituation baseras på elpriser som är ganska låga ochkonkurrenskraftiga. De nya elproduktionsanläggningar som vi kan få till ståndi dag kommer att medföra en väsentlig höjning av produktionskostnaderna iförhållandena till produktionskostnaderna i våra gamlavattenkraftsanläggningar och i kärnkraftverken. Detta är ett problem som vimåste lösa, och jag tror att det går att lösa det. För mig är det fråga om atthitta ett energisystem, som klarar omställningen från kärnkraften,miljöfrågan, ekonomin, sysselsättningen och välfärden. Detta är, som jagtidigare sade, en svår ekvation, men jag tror att det går att förena allt dettamed en avveckling av kärnkraften. Vi skall redovisa vilken politik vi anseratt man i det avseendet bör bedriva. 125 (): För sedan lyssnade jag debatt på Cirkus mellan och representanter förskogsindustrin. ställde sig då på sida vadbeträffar en förtida avveckling av kärnkraften. Han sade också att dettakommer att kosta och att det kommer att svida. Då undrar jag; Finns det någongräns för hur mycket det får svida för svenska folket och för den svenskaelintensiva industrin? Var i så fall går den gränsen? Det är min ambition att redovisa alla desmärtsamma fakta som kan komma fram och som vi tvingas att ta ställning till.Men det sker först , och då kan vi fortsätta debatten. 127 (); Jag tolkar det sistaindustriministern sade så, att det trots allt finns en öppning för att vi skallkunna komma fram till ett beslut om att den förtida kärnkraftsavvecklingen, somförorsakat så mycken oro, inte kommer att genomföras. Min ambition är att fullfölja den politik somriksdagen har fattat beslut om. Anf, 129 (): I sin nya funktion har en chans och ett enormt ansvar att setill att vi får en saklig debatt, som medverkar till att vi kommer fram tillbeslut som både och det svenska folket kan ställa sig bakom och somundanröjer den oro som uppstår och den onödiga försämring avkonkurrenssituationen som den svenska industrin hamnar i, om vi ställer tilldet så för oss att vi måste höja energipriserna. 1989/90:54 23januari 1990 Jag hade förmånen att tillhöra ledningen för linje 2, som fick fleströster i folkomröstningen . Jag tror att den framgången berodde påsakligheten i våra argument. Vi kommer att fortsätta efter den linjen. Överläggningenvar härmed avslutad. 21 § Svar på fråga1989/90:366 om energihushållning har frågat mig om jag avser att säkerställa en likaingående behandling av energihushållningens möjligheter som av tillförseln avenergi. Mitt svar på frågan är ja. Detär nödvändigt med fortsatta stora insatser för att åstadkomma en effektiv ochrationell användning av energi inom samhällets alla delarEner-gieffektivisering är därför ett prioriterat område enligt deenergipolitiska riktlinjerna. Genom att möjligheterna till lönsamenergihushållning tas till vara minskar belastningen på hushållens ochföretagens ekonomi. Kravet på hushållning gäller i särskilt hög gradanvändningen av el. Arbetetmed elhushållningsprogrammet fullföljs enligt de riktlinjer som riksdagengodkände är 1988. Elhushållningsprogrammet omfattar bl.a. stöd tillteknikupphandling av eleffektiva och elersättande produkter, processer ochsystem. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att statens energiverkunder nästa budgetår skall få göra åtaganden inom en ram på 50 milj. kr. utövertidigare anvisade medel (150 milj. kr). har inrättats vid statens energiverk med uppgift att åstadkommaspridning och upphandling av produkter och system för en effektivareelanvändning inom olika sektorer av samhället, samordnaeffekti-viseringsarbetet hos myndigheterna samt förmedla kunskap om energieffek-tivisering.Härutöver bedriver nu ett stort antal aktörer på marknaden aktiv verksamhet somsyftar till en effektivare energianvändning. En effektiviserad elanvändninggynnar både miljön och ekonomin genom att färre elproduktionsanläggningar behöverbyggas. Energihushållning är också en viktig komponent i arbetet att begränsaklimatpåverkan från energisystemet. Regeringen kommer i den energipolitiskapropositionen som föreläggs att redovisa de åtgärder försåväl energitillförsel som energianvändning som bör vidtas för att en säkertillförsel av elenergi skall tryggas , Regeringenkommer då att redovisa uppnådda resultatav de pågående hushållningsaktiviteterna och behovet av särskilda åtgärder föratt stimulera energihushållning. 132 (); Jag ber att få tacka energi- ochindustriministern för svaret på min fråga. Det gäller att lyssna till de personer som både kan ochvill avveckla kärnkraften, för att omställningen skall bli så litet smärtsamsom möjligt. Personligen tror jag inte att den behöver bli smärtsam alls.Tvärtom kommer det att bli nya framtidsmöjligheter för vår industri när viställer om vårt energisystem. Det finns ju andra energiformer, somhar svårt att komma ut på marknaden. I Brundtlandrapporten sägs att industriländerna börhalvera sin energianvändning för att skall få tillfälle att ökasin. Både svenska och internationella utredningar visar att detta kan skesamtidigt som tillväxten och välfärden i landet ökar Det är dessa möjlighetervi måste ta fasta på. Man måste se på hela energisystemet.