prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag länker inteminst på de fjällnära skogarna, där man måste ha den uppfattningen atl det ärde människor som har levt och verkai i dessa bygder i generationer som bäst vethur skogen skall även för framtiden. Jag är hell övertygad om atl vi harräll på den punkten. Det var nog elt olyckligt valt exempel av detta sammanhang, ANDERSCASTBERGER (fp) replik; Hur kan slå här och närmast säga atl det är enframgångsrik politik för moderata samlingspartiet alt stödja socialdemokraternai miljöfrågor? Erkänner alt det är ett nederlag förmiljövården? Visst är det så all tog ställning redan för ell ochför , men skulle man inte kunna vara bättre karl för sin hatt änalt man ändrar sig när det visar sig alt politiken leder åt fel håll? Atlmoderaterna ensamma släller upp för socialdemokraterna leder mig till tankarnapå den blå-röda koaUlion som jag tidigare ordade om. Fråganom de fjällnära skogarna är inte del enda exemplet, utan jag kan gärna nämna flerexempel; nej till förslaget om större resurser till länsstyrelsernasmiljövårdsenheter för den gröna naturvården, nej till en informationskampanjom hastighetsgränserna , nej till kraven på skydd för all rädda sexälvar. På punkt efler punkt när del gäller miljövården slår moderaternaensamma och stöttar en dålig regeringspolitik. Talmannen anmälde atl anhållit atltill protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt lill ytterligare replik. 18§ Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt kl, 17,53 all ajourneraförhandlingarna lill kl, 19,00 för middagsuppehåll. Förhandlingarnaåterupptogs kl, 19,00 under ledning av tredje vice talmannen. 20 § Vattenvård m.m. (forts,jordbruksutskottets betänkande JoU6) KARINSTARRIN (c): Naturen bluffar inle, naturen reagerar. Naturen reagerar våldsamt justnu. Den protesterar, den vill egentligen absolut inte vara med längre. Varför?Jo, naturligtvis på grund av den oerhört allvarliga utveckUng vi nu är inne i,när vi människor blint lurar naturen därför att vi tror att vi har rätt tilldel. Vi har ej rätt till det. Låt oss nu verkligen ta alla de olika rop påhjälp som vi nu hör och ser runt omkring oss på allvar Engång var något av en symbol för friskhet. liksom mångaandra skalder hämtade ofta sin inspiration från . harvarit så stort att utsläpp och avlopp inle har haft någon som helst betydelse.Det är heller ingen överdrift att säga att är påverkad av olikamiljögifter. Delär viktigt atl vi förstår dimensionen av del beslut vi nu skall fatta medanledning av della betänkande om vattenvård. Vi har av tidigare talare hört hurmånga olika beslut det är fråga om och också hur många oUka reservationer delär fråga om. Ävenjag vill betona vikten av tillkännagivandel i betänkandet, att Sverigekraftfullt driver kraven på miljöförbättrande åtgärder beträffande miljösituationeni de svensk-norska gränsvattnen. Men visst är det beklagligt att vårmiljöminister accepterar att den norska regeringen nu har gått ifrån del löftevi en gång har fått om att det måste vidtas omedelbara åtgärder. Det blir nufråga om en fördröjning . Jag ställer precis den fråga somvi har hört ställa: Varför handlar vår regering på deltasätt? Är delta agerande verkligen trovärdigt, med tanke på de bilder vi harsett på våra miljöministrar när de står vid havsbandet och deklarerar att detverkligen är viktigt med snabba åtgärder nu? Kan socialdemokraterna förklaradetta? Vii anser inte att de i betänkandet föreslagna åtgärderna är tillräckliga.Vi vill på flera olika områden gå litet längre. har tolv olikareservationer fogade till belänkandet, vilka jag vill yrka bifaU till. Förstvill jag kommentera den fråga stäUde tiU oss i centerpartietom varför vi inte är med och stödjer reservation 1 om en övergripande plan motföroreningar i sjöar och vattendrag. Vi är, , väldigtangelägna om att vi får kontroll över föroreningar i våra sjöar och vattendrag.Visst hade vi kunnat vara med på reservationen. Men i detta läge anser vi ändåatt har fått ett klart uppdrag. håller nutillsammans med länsstyrelserna runt om i landet på att kartlägga situationen.Vi avvaktar den kartläggningen, och sedan får vi se vilka åtgärder vi ärberedda all vidta och vilka konsekvenser de olika beskeden får. Vi kan mycketväl tänka oss att komma igen med elt motionsyrkande just kring dessa frågor,såvida vi inte bedömer att denna åtgärd räcker Det gäller att på ett mycket tydligare sätt markera att vi är bereddaatl ta itu med havsföroreningarna som tas upp i reservationerna 3, 6, 9 och 11.Alla stabila organiska ämnen som tillverkas av människan och släpps ul i miljönkan ge upphov till miljöproblem. Därför är det viktigt att 1989/90:36 30 november1989 enaktionsplan lar upp konsekvenserna i hela kedjan, alla föroreningars direktabetydelse för inverkan på den och faunan. Det program som vi icentern kräver måste omfatta en omställning av energisystemet, en begränsningav kväve- och klorutsläpp, en minskning av närsaltläckaget, ökade resurser lillPMK och inte minst ökade forskningsanslag. Ett program för en begränsning avmetallhalterna måste också tas fram. En internationell räddningsplan för måste tasfram, och i detta sammanhang måste la klara initiativ. Låt oss börjamed en bred och ta lill vara den öppna attityd somöststaterna nu har visat. har också uttalat all man i ärberedd atl för sin del la sill ansvar. Lål oss verkligen ta fasta på dessaolika uttalanden och utforma någol konkret - och det . Del nordiska samarbetet har nått slora framgångar. Isamband med den s.k. nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning inrättades en särskild låneordning i den Nordiskainvesteringsbanken. Denna låneordning är främst avsedd för investeringar ivägar och järnvägar. Men vi i vill markera atl denna låneordning ävenmåste gälla miljöinvesteringar. Detta har vi slagit fast i reservation 12, somjag yrkar bifall till. Trots atl del existerar ett klart förbud mot utsläpp av oljaså förekommer del i alltför stor utsträckning atl fartyg förorenar havet medoljespill. måste få till stånd skärpningar av klassificeringar ochklart angivna regler på detta område. Man kan tvinga fartyg lill exempelvisolika tömningar och sköljningar av tankar. Man kan kräva all della sker vidhamnen, så alt man får kontroll över dessa restprodukter. Jag förslår atl manpå fartygen inte vill vara med om del här, eftersom del lar tid och lid kostarpengar. Men vi måste bli tydligare i även dessa krav. Denna fråga tas upp avcentern i reservation 13. Skogsindustrin är en av hörnpelarna i det svenskasamhället. Den svarar för en mycket stor andel av vår export. Nalurliglvis harslora framsteg skett på teknikens område inom l.ex, pappersmassainduslrin. Ochdet är bra att kunna konstatera della. Man kan fråga sig om detta beror på attvi har ställt luffare krav eller om industrin själv har börjat se på dessafrågor med en slörre och bättre miljömedvetenhet. Jag vill påslå alt smartaföretagsledare förslår alt investeringar på miljösidan av den här typen på siktär verkUgl vinstgivande. Tyvärr får vi nu ständigt in nya rapporter om hurförorenade våra hav är. Senast fick vi höra hur höga halterna av PVC och DDT äri . Klorblekningen är alltså fortfarande elt stort miljöproblem.Vi måste sälta lydliga gränser. Förbud mol utsläpp av klorerade organiskaföreningar från massainduslrin måste kunna sällas in senast fr,o,m, 1995. Deltatar vi i upp i vår reservation 18. Tidsgränserna på detta område ärlitet olika i de olika reservationerna. Vi har vall 1995, vilket är hell ienlighet med förslag. Man bedömer där all del ärmöjligt alt åsladkomma ell sådanl förbud fram lill 1995. Till den motiveringen vill vi också lägga att del ärangelägel all vela hur kloreringen av kylvallnel vid kärnkraftverken går lill.Regeringen måste vidta åtgärder för atl klorulsläppen frånkärnkraftverken skall upphöra. Vi kan inle nöja oss med del beskedsom vi har fått från ener- giministern och sommajoriteten i utskottet anslutit sig lill, nämligen alt riksdag och regeringinle skall göra bedömningar i enskilda ärenden. Delta är, herr talman, ennationell angelägenhet! Skall vi politiker bli trovärdiga när vi ställermotsvarande tuffa krav på industrin måste vi naturligtvis själva gå före medvåra verk. Halveringenav kväveutsläppen från reningsverken måste fullföljas. Eftersom vi i dagdiskuterar havsmiljö och vallenvård vill jag säga all del är mycket viktigt alldel betonas i kustområdena. Den fortsatta ulvecklingen har visat att problemenmed utsläpp av närsalter ökar. Regeringen måste ta tydligare initiativ ochskärpa kraven på kvävereduktion. Del berör vi i reservationerna 26 och 31.1reservation 31 berör vi det industriella avloppsvattnet och säger all vimåsteavskilja det i våra kommunala reningsverk, så alt inle hela processen förstörs. Frihel,herr talman, är atl kunna instämma i sången eller sången brygga: Frihel är all kunna fiska i rent och atl kunna bada ihavet. Jagyrkar bifall till reservationer och i övrigt till utskottets hemställan. 1989/90:36 30november 1990 (vpk): Vårt samhälle har del senaste århundradet utvecklats i en rasande fart,och faslän det nog har funnits många som har varit tveksamma till vart detskulle bära hän är det först ganska som vi har nått en gemensamförståelse för de problem som industrialiseringen har fört med sig: det enormaresursslöseriet, som har lett till en utarmning av vår planet, förödelsen avnaturen genom utsläpp av gifter lill luft, mark och vatten, problemen medavfallshanteringen. Viär överens om miljöproblemens oerhörda omfattning, men när det gälleråtgärder har vi ännu inte hunnit så långt, särskilt inte om vi ser del i ettinternationellt perspektiv. Vi befinner oss ännu bara i början av bromssträckan,och vi har långl ifrån slagit in på någon ny väg. Ändå är det det som vi måstegöra. Vi kommer i längden inte att kunna klara av miljöproblemen genom attbegränsa och rena utsläpp - vi måste förändra de grundläggande strukturerna, vimåste basera produktion och verksamheter i samhället på fungerande kretslopp.Det hjälper inle atl vi lägger hårda krav på utsläppen genom avloppstunnlar ochskorstenar om vi inte förmår ställa samma krav på produkterna som går ut genomhuvudingången. Närskall vi t.ex. på allvar börja diskutera en hell annan hantering av avloppet,både del industriella och det kommunala? Del är en gigantisk omställning sombehövs, men ännu så länge fortsätter vi slentrianmässigt att använda hav ochsjöar som mottagare av avlopp. Jag vill yrka bifall lill reservation nr 35,där vi lar upp nödvändigheten av all ulveckla alternativ lill den kommunalaavloppshanteringen, nödvändigheten av atl satsa på andra syslem än devallenloalelter som är del huvudsakliga sättet atl ta hand om vårtavlopp. Ommiljön kunde räddas med hjälp av stora ord, om det räckte atl anta planer ochsälta upp ambitionsnivåer, skulle vi förmodligen inte ha några problem.Men tyvärr är del inle så enkelt. Jag tror alt vi när vi diskule- 1989/90:36 30november 1990 rar miljöfrågor här iriksdagen kanske borde lägga ned mer av vår tid på att diskutera vad som harblivit effekterna av våra tidigare beslut. Jagtror också, herr talman, atl det skulle vara välgörande för miljödebatten, omvi ägnade mer tid åt att diskutera hur vi i grunden skall förändra samhälletoch hur vi kan della i del internationella arbetet så att denna strävanfrämjas. Hur kan vi delge utvecklingsländerna våra erfarenheter, så att de kanundvika industriländernas katastrofala misstag? Detkan inte hjälpas all jag ibland får en känsla av atl de stora orden italarstolarna - l.ex, i kammarens talarstol - döljer en grundläggande oförmågaeller ovilja atl hantera de grundläggande problemen, att produktionen ochsamhällslivet inle organiseras utifrån människors behov ulan utifrån förelagensbehov av vinster. Jag vill inle göra anspråk på att lia några färdiga svar påde svåra frågorna, men jag tycker all det är en dimension som alltför oftasaknas i miljödebatten. Delinternationella miljöarbetet är just ett sådanl område där vi måste hitta nyavägar All lar initiativ till en internationell räddningsplan förÖstersjön är elt förslag som tyvärr inte har vunnit gehör hos utskottsmajoriteten.Man hänvisar i belänkandet lill det omfattande internationella arbete somredan bedrivs, t.ex. inom ramen för Helsingforskonventionen. Och visst pågårdet ett omfattande internationellt arbete. Det tråkiga är bara att delsamarbete som bedrivs på det traditionella sättet går så långsamt och är såsvårt all genomföra i praktiken. Gjorda åtaganden uppfylls ibland inte av deavialsslutande länderna. Del behövs alltså nya vägar. Det behövs ett merhandlingsinriklal arbete. Denulveckling som pågår i - den ökade öppenheten, omprövningen avden starka centralstyrningen, den ökade demokratiseringen -har lett lill ellmycket stort intresse från andra länder och från företag för att etablera sig iÖsteuropa. Den katastrofala situationen när det gäller miljön där har gjorlintresset för investeringar i miljöförbättrande syfte extra starkt. Enräddningsplan för är ett sätt att på ett mer konsekvent ochgenomtänkt vis hantera de miljösatsningarna. Tyvärr förs inte diskussionernakring investeringar i med miljöintressena som utgångspunkt ulanframför allt med de ekonomiska intressena som utgångspunkt. Det är följaktligeni första hand som funderar över fördelningen av delsvenska miljöbislåndet - det är inte miljö- och . Detförs inle heller en allmän politisk diskussion i vårt land om hur det svenskamiljöbiståndet till skall organiseras för att man skall få de förmiljön bästa långsiktiga effekterna. Inte heller har förslaget om enÖstersjökonferens, som ju hänger nära samman med en räddningsplan, fåttmajoritet i utskottet, vilket jag beklagar. Ett bra sätt att börja ett mer konkretarbete är, tror jag, alt inleda en sådan konferens och utifrån den formuleraen räddningsplan. Jag vill alltså yrka bifall till reservationerna 9 och 11,som handlar om , Enannan internationell fråga som kräver en ny hantering är frågan om oljeutsläppoch föroreningar till havs. Där pågår också ett inlernationeUt arbete, men detgår ack så långsamt. Olyckor till havs med oljeutsläpp som konsekvens är en delav problematiken, men mindre känt är nog alt havet får ta emot mer oljespill frånden alldeles normala trafiken. Här måste attityd i internationellasammanhang bli hårdare. Jag yrkar bifall till reservation nr 13. Jagyrkar också bifall till reservation nr 14, som berör ell annat problem somgäller olja, nämligen dumpningen av borrslam vid oljeborrning. Sådana utsläppbör förbjudas. Jagyrkar vidare bifall till reservation nr 19, där vi yrkar atl klorulsläppen förmassainduslrin skall upphöra . Anledningen till den skärpningen äratl den tekniska utvecklingen nu har gjort det möjligt alt upphöra medklorulsläppen. Eftersom klorulsläppen är så förödande för haven som får ta emotdem är det absolut nödvändigt att den avvecklingen görs så snabbt som möjligt. Delfinns fler motioner med Uknande krav, och för den händelse reservation 19 inteskulle bifallas av kammaren kommer vi alt rösta bifall för andra reservationermed liknande krav. Jagvill också yrka bifall till reservation nr 21, vilket tyvärr inle framgår avutskoltsbetänkandet. Det gäller alltså en avvecklingsplan för kloreradelösningsmedel. Del förekommer en hel del onödig användning - ja, detmesta är ju i ett långsiktigt perspektiv onödigt. En hel del hantering skulletämligen omgående kunna avskaffas. Det är helt nödvändigt atl ha en avvecklingsplanför klorerade lösningsmedel. Jagyrkar också bifall lill reservation nr 22 som även den handlar om onödigaprodukter, nämligen klorblekt hushålls- och toapapper. Det finns ingen rimliganledning atl upprätthålla en produktion som är förödande för naturen och somär hell onödig sett utifrån mänskliga behov. Jagyrkar också bifall till reservationerna 24 och 25 som handlar om klor-utsläppfrån annan verksamhet än från pappersmassaindustrin. Det är ju inte rimligt attlägga hårda krav på en verksamhet som ger upphov till klorutsläpp och inte hamotsvarande hårda krav på andra verksamheter. Därför är det helt nödvändigt attklorulsläppen från kylvatten vid kärnkraftverken upphör och alt man hittarandra system för fartygens kylsystem, så atl kloreringen inte behövs därheller. Iandra sammanhang har vi också diskuterat en avvecklingsplan för kloreratdricksvatten som är en hantering som dessutom har visat sig ha hälsopå-verkanpå människor. Dennya väg som jag har talat om som vi måste slå in på inbegriper också en sådansak som restaurering av våtmarker. Tyvärr har vi dikat utvåtmarkerna inom jordbruket, och återstår inte många våtmarker över huvudtaget i jordbruksbygder. Detär nödvändigt alt restaurera våtmarker, för de fungerar som kvävefällor,alltså som en sorts naturlig lever så att säga i naturen som tar hand ommiljöförstörande utsläpp som annars hamnar i vattendrag. Närdel gäller skogsbruket är situationen egentligen ännu mer katastrofal. Därpågår utdikning fortfarande. Den är i full gång, och vi måste hitta metoderatt begränsa den. Jagyrkar bifall lill reservationerna 29 och 27 som handlar om möjligheten att renade nu befintliga avloppsreningsverken. Det är möjligt att göra det myckelbättre än vad som görs , men det är också en stor förändring 1989/90:36 30november 1990 1989/90:36 30november 1990 som även är mycketkostsam. Denna stora kostnad anser vi inle skall drabba dem som äranslutna till de kommunala reningsverken. Kostnaden måste slås ut över enmycket . Därför är det nödvändigt att staten är med och skaparförmånUga finansieringsvillkor för denna angelägna förändring. Ivår reservation har vi uttryckt atl det är möjligt och givetvis nödvändigt attreducera kväveutsläppen från de kommunala reningsverken . Det är ocksåvår ambitionsnivå i den reservationen. Dethar tidigare talats om de bristfälliga norska åtgärderna när det gäUer attkomma till rätta med utsläppen till norsk-svenska gränsvatten. Från vpk:s sidadelar vi nalurliglvis den djupa besvikelsen över att man i har frångåttsina ursprungliga löften i detta sammanhang. Det är bra alt utskottet i betänkandelframhållit nödvändigheten av starka svenska aktiviteter för att se till atl mankommer till rätta med de här problemen. Vi har dock inte velat stämma in i denkör som i första hand vill lägga ansvaret på vår miljö- och energiministern. Vitycker atl kritiken skall riktas mot dem som bör få den, nämligen mol Norge.Från vår sida medverkar vi gärna till att ytterligare skärpa kritiken.Tillsammans med andra partier här i talar vi gärna om för norrmännen- om de inle skulle ha insett det redan - vad vi anser om deras sätt altförhala dessa reningsåtgärder som ju är nödvändiga. Dekunde ju ha bestämt sig för att i stället för att förbättrabefintliga anläggningar satsa på att bygga nya. Det hade de inte behövtfundera över . Jag har inle hunnit beröra alla reservationer som vpk står bakom. Jagyrkar bifall lill samtliga reservationer som vi slår bakom samt reservation nr21 och i övrigi till utskottets hemstäUan. Vatten är vårt absolut viktigaste livsmedel, det är dessutom i ettgloball perspektiv en bristvara. Ändå hanterar vi vattnet som enav-sljälpningsslation. Oändligt myckel skräp har vi tippat i havet eller i vårasjöar som om vi trodde alt de kunde gömma problemen åt oss. Naturskyddsföreningenhar givit ut en bok. Havet heter den, och det är sannerligen ingen uppmuntrandeläsning. av jordens yta täcks av hav. Dessa hav är hotade lilllivet; fisken dör och alla minns vi väl säldöden i förra sommaren.Några förbättringar är inte i sikte, ulan larmrapporterna fortsätter altströmma in. Omman studerar problemen på land och tar del av miljöanalysen för t.ex. milt egetlän, Ålvsborg, vilket gjort, bUr man inte precisgladare. Markförsurningenär myckel kraftig. I slora delar av länet är pH-värdet under 4,2. Dessa lågapH-värden avspeglar sig också i höga aluminiumhalter och ökad rörlighet avandra metaller, 5000-6000enskilda dricksvatlenbrunnar i länet har problem med surt vatten. Frågan omeventuella hälsoeffekter är omdiskuterad, t,ex. inverkan av aluminium påcentrala nervsystemet. Minsta misstanke om effekter på hälsan borde följas avåtgärder. tycks dock inte våga börja arbeta medproblemet ulan vidhåller i släller alt surt brunnsvatten inte är alt betraktasom ell folkhälsoproblem. Denna myckel oroväckande situation är naturligtvis en avorsakerna till de många motionerna om vattenvård. Del är därför mycketoroväckande och rent av sorgligt alt behöva konstatera alt utskottets majoritetavstyrker samtliga motioner utom en, nämligen den motion som behandlar utsläppi mol den svenska gränsen. Vi kan visserligen påtala problemet, men vikan inte vidta åtgärder. Del är naturligtvis väldigl bra alt utskottet nu talar omall vi inle släller oss bakom miljöministerns agerande då hon skyndadelill hjälp och försvarade brist på åtgärder. Jag vill yrka bifall lill samtligareservationer som skrivit ensamma eller tillsammans med andrapartier. Jag hoppas få stöd i miljöåtgärderna av . Naturligtvis behöver vi en övergripande plan molföroreningar i luft och vatten. Vi måste minska utsläppen av kväve ochupprätta en aktionsplan mol havsföroreningar. För all klara av atl minska utsläppen lill havet bör viåterskapa våra våtmarker, är de flesta människor medvetna om regnskogensbetydelse för klimatet, men vi känner ofta inle till vår egen regnskog,nämligen våtmarkerna, som minskar med en yta som motsvarar sju fotbollsplaneri limmen. Under den lid som jag har talat här har våtmarkerna minskal med ytterligareen yla motsvarande en fotbollsplansslorlek - med statligl bidrag. I slällel förall ge bidrag lill atl förstöra våtmarkerna borde staten köpa upp mark,särskilt i kustområdena, och skydda den. Om man studerar vattenförsörjningen i ett globaltperspektiv kan man snabbt konstatera all det är osolidariskt alt spola ner enspann vatten på toaletten varje gång vi är där. Med tanke på all mångakommuner slår inför slora investeringar i avloppsnätet bör det vara självklarlatt leta efter alternativ. Mot bakgrund av den rådande miljösituationen är delytterst märkligt att utskotlsmajoriteten avstyrker samtliga motioner utom densom handlar om åtgärder i , Efter uttalande om allhavsmiljön inte var så viktig öppnades , I den regeringsförklaring somavgavs fick vi av statsministern höra atl han skulle sätta omsorgen om miljön ifrämsta rummet - tro't den som vill! I valrörelsen sade socialdemokraterna atl man tänkte blielt miljöparti. Del har vi heller inle setl så myckel av under del år vi harvarit här i . Vad är det då utskollel gör ål denna allvarliga situationvi står inför, med nya larmrapporter ? Utskotlsmajoriteten hänvisartill den plan som antogs 1988 och vill avvakta den reviderade aktionsplan somskall komma 1990. beslöt man om en plan som skulle leda lill envaraktig omläggning av samhället i miljövänlig riktning. År det någon som harsetl en sådan omläggning? År del inle vår skyldighet all vidta alla deåtgärder som vi kan komma på för all rädda vår miljö? Måste vi offramänniskoliv innan vi kom- 1989/90:36 30november 1990 mer till beslut - räckerdel inte med salarna och alla larmrapporter om allt fler sjuka i allergier ochcancer? 1morse hörde jag om en ny rapport angående oljeutsläppen från båtar. 250000 lonolja transporteras genom . När fartygen lämnat och kommitut i en mera osynlig tillvaro, rengör de sina tankar Följderna för bl.a.sjöfågel blir katastrofala. Detta talar ytterligare för att börbifalla reservation 15. Genom en isolopmärkning skulle utsläppen kunna spårasoch därmed ansvar utkrävas. Det kunde förhoppningsvis innebära all vi fickstopp på de här utsläppen. ,som ju vill framhålla sig som värnande om miljön och som också gör del i mångafall, nämner inte med ett ord klorulsläppen från kärnkraftverken. Detta är väl en fråga som även borde engagera sig i? Ja,vad är det som återstår? Jo, mycket av den blå-röda alliansen. Den blockpoliliksom det talades mycket om under valrörelsen har vi inte sett så värst myckel avhär i riksdagsarbetet.