prot · GD0962 · 1989-12-31 00:00:00 — En garanti kan vara att ingen nomineras till ettförtroendeuppdrag utan att först ha förklarat sig vilja hundraprocentigt följagällande lagar och förordningar och inte sko sig på det allmännas bekostnad. Kanske behöver den enskilde riksdagsledamoten stöd fördenna sin strävan. Jag tänker på att vi kunde komplettera vår matsedel med enlista på fyra krav på etik, som vi borde följa , som ett etisktminimum för det vardagliga arbetet i politiken. Jag erinrar mig de fyraabsoluter som Oxford-grupprörelsen formulerade; absolutärlighet, osjälviskhet, kärlek och renhet. Renhet skulle jag då vilja tolka ibetydelsen att inte låta sig dras in i smutsiga affärer Jag skulle dock inte vilja formulera något av dessa krav iabsolut form. Det är exempelvis inte något uttryck för absolut kärlek till USAatt vi tjänar på Absolut vodka. AnL 40BARBRO (): Vikten av att vi i kammaren diskuterardemokratifrågor och etikfrågor kan inte nog understrykas. fram etiken i partiledardebatten . Även statsministern visadeintresse för detta i sitt svar, och detsamma gjorde nu moderaten . Det finns oroande signaler om politikerförakt och politikermisstrosamt nu senast om väljarvilsenhet. Att av de tillfrågade i helgensSIFO-undersökning inte vet vilket parti de vill rösta på är en signal som vimåste ta på största allvar. Historien har lärt oss - om vi nu lär oss avhistorien - att 5 protokoll 1989/90:62 Prot.1989/90:62 det i ett sådant läge finns riskför att opportunistiska krafter, partier med 7 februari1990 karismatiska ledare och med mindrerespekt för demokratiskt statsskick, Varför då denna vilsenhet och misstro? Det finns fleraorsaker, men en viktig sådan som jag vill lyfta fram och som också HugoHegeland pekade på är politikers eget uppträdande och egna etiska förhållningssätt. I min första valrörelse 1988 slogs jag av likheternamellan att marknadsföra varor som läkemedel och medicinska behandlingsmetoder,viktiga för människors hälsa och välbefinnande, och marknadsföring av politiskabudskap, som också är viktiga för människors välfärd, välbefinnande och hälsa.Det var bara det att för läkemedel och medicinska behandlingsmetoder finnsetiska principer för marknadsföring som, även om de kanske inte följs till100%, ändå har en sanerande effekt på reklamen. Jag har själv varit med ochutarbetat sådana riktlinjer. Men sådana riktlinjer finns inte för marknadsföringav politiska program och löften, och när väljarna upptäcker bristerna är detinte så underligt att politikerförakt uppträder Läkemedelsinformationen skall enligt riktlinjerna varasaklig och inte innehålla vilseledande eller obekräftade påståenden ellerutelämnanden som kan leda till missförstånd och beslut på felaktiga grunderJämförelser mellan olika preparat skall vara sakliga och möjliga att sakligtbelysa. Samma principer tycker jag bör gälla för mer abstraktavaror, för vilka det är väl så viktigt att marknadsföringen motsvarar varansverkliga innehåll. Då tänker jag på politiska löften, inte minst på dem sommarknadsförts i syfte att vinna eller behålla en maktposition. Men i denna minförsta valrörelse mötte jag åtskilliga prov på falsk varudeklaration ochmissvisande eller överdriven marknadsföring. Turerna kring skattepolitiken ochmiljöpolitiken innehåller exempel på sådana övertramp, oviljan att lyfta frami dagen nödvändiga prioriteringar ett annat. belyste det och talade med rätta om hyckleri. Människorna ute i samhället genomskådar det här, och detär det som leder till misstro mot oss politiker. Här skiljer man inte på vemsom är vem. Man drar oss alla över en kam. Vad gör vi då åt detta som jag tycker mycket allvarligahot mot vår demokrati? Andra yrkesgrupper som har befunnit sig i sammasituation har självkritiskt granskat sig själva och sitt arbete och vidtagitåtgärder Läkarkåren gjorde det före , då man formuleradeHippokrates ed, som ålägger läkarkåren att utifrån tillgänglig kunskap ocherfarenhet göra allt för att ge patienten bot, lindring och tröst och att genomsin behandling inte skada. Den eden har utvecklats till dagens läkarregler, därman lyfter fram att läkaren i sin gärning skall låta sig ledas avmänniskokärlekens och hederns bud och att hans främsta mål skall varapatientens bästa. Det finns likartade etiska regler för andra yrkesgrupper.Hos statistikerna kan man läsa att de är beroende av allmänhetens förtroendeoch skall försöka främja och bevara ett sådant förtroende. Civilingenjörernaframhåller att de enskilt och i offentligt tal och skrift skall sträva efterett sakligt framställningsätt och undvika felaktiga, missvisande ochöverdrivna påståenden. De får inte heller använda illojala metoder i tävlan omanställning, uppdrag 66 ellerbeställningar och inte skada sina kollegers anseende genom obefogadebeskyllningar. Jag kan exemplifiera det här från en rad yrkesgrupperSjälvfallet skall det gälla också för oss politiker att vi skall redovisafakta, inte undanhålla fakta, klargöra vad som är visioner, skilja påförhoppningar löften och realiteter Det är viktigt för trovärdigheten. Att välja vilka politiker vi vill ha i riksdag, landstingoch kommuner är en medborgerlig rättighet och skyldighet. Det är i självaverket den viktigaste medborgerliga uppgiften vi har och som människor i mångaländer kämpar för att få. Men då måste vi också som politiker svara upp mot dethär förtroendet. Människor måste kunna lita på sina politiker Som ni förstår, efterlyser jag någon form av etiskariktlinjer eller principer eller etisk grundval att stå på för det politiskaarbetet. beklagar jag att det behövs, men för vår demokrati och föralla de människor vars framtid avgörs av de politiska beslut som vi är med omatt fatta är det nödvändigt att det politiska handlandet utgår från en etiskgrundsyn. Man kanske skulle kunna formulera de inledandeportalparagraferna, om vi skall kalla det så, ungefär så här: Människorsvälbefinnande, hälsa och välstånd skall vara min första plikt. Mitt politiskahandlande skall bygga på kunskap och sanning, och jag skall värna om människorsintegritet och valfrihet. I en artikel som jag skrev dagarna före valet lovade jagatt om jag kom in i skulle jag vilja medverka till skapandet avetiska principer för politiskt arbete. Det är ett vallöfte, och det vill jaghålla. Det är därför jag står här och talar om detta och deltar i den härdebatten. anordnade ett seminarium om etik ipolitiken, och det rönte ett mycket stort intresse. På basis av vad som framkomdär och alla de reaktioner, alla brev och publikationer som jag har fått efterde artiklar jag skrivit om etik i politiken arbetar vi i vidare meddenna för oss alla så viktiga fråga. Men alla partier måste samverka här, annarsvinner vi inte allmänhetens förtroende. 41 () replik; Jag vill bara tackaBarbro för inlägget och lovar allt möjligt stöd i hennes fortsattaarbete på en etisk kod för riksdagsledamöter och andra politiker. 42KARL (): Under den här debatten har visats på mångapositiva tecken i världen: den konstlade gränsen genom som håller på attförsvinna, frigörelsen i , förbättrad demokrati, en positiv utvecklingi med chans att bli av med apartheidpolitiken. Men det finns också många negativa tendenser i vår värld.Det mänskliga våldet mellan individer tenderar att öka. Egendomsbrotten ökar Iu-län-derna fortsätter hungern på många håll. dignar under skuldkrisen.När man strävar efter att öka livsmedelsproduktionen för hungrande människor ide här länderna ökar också de ekologiska problemen. Öknarna breder ut sig. föratt ta några exempel. Vi får rapporter om ökade miljöproblem. I hargifter och naturfrämmande ämnen spritts i biosfären och förstör åkerjord ochvatten. Drivhuseffekten är en realitet. Försurningen dödar skogar och sjöar. Det är klart att man frågar sig; Varför kommer inteförslaget om avgifter på utsläpp av klor och svavel? Och varför börjar inte ettaktivt arbete på omställning mot mindre utsläpp av koldioxid, alltså enomställning till andra bränslen? Överlevnadsfrågorna är de stora frågorna för framtiden. Icenterpartiet håller vi därför just nu på med en kampanj som vi har rubriceratRespekt för livet. diskuterade man med viss skepsisgenmanipulationen. diskuterar vi bioteknik, men från många utgångspunkterser man på detta som ett löfte om nya möjligheter Man tror att det skall lösaproblemen inom medicinen. Man tror att det skall lösa problemen inom jordbruketoch livsmedelsförsörjningen med ökade skördar och ökad produktion från husdjuren,att det skall kunna lösa miljöproblemen med att rena avlopp och avfall. Jag tror att man skall ta vara på de här möjligheterna,men vi måste också fråga oss; Får vi göra allt vi kan? Det här är kanske mer ännågon gång tidigare en fråga om kunskapens frukt på gott och ont. Vi måstesätta gränser för vad vi får göra - etiska, sociala och miljömässiga gränserSverige är ännu ett laglöst land på bioteknikens område. har längekrävt en heltäckande lagstiftning som tar hänsyn till människors integritet,som förhindrar felanvändning, som begränsar miljöriskerna och som förbjuderpatent på liv. Biotekniken ger som jag sade, många möjligheter inför framtiden.Dessa måste vi ta till vara. Men när påstår, vilket han gör i entidningsartikel , ätt har en lagstiftning som klarar detta, visarhan att regeringen saknar en etisk grund. Om man hade haft en sådan, skulle maninte ha låtit gå utan att sätta gränser för tillämpningen av bioteknikeni - på mikroorganismer, på växter, på djur och på människor Den debatt som vi för här om demokratinsväsen och om etik och moral vill jag gärna välkomna. Även om jag kräverlagstiftning för biotekniken, är jag medveten om att vi inte klarar allting medlagar Vi måste ha gemensamma etiska regler och normer för mänsklig verksamhet,både i förhållande till varandra och i förhållande till naturen. Det råder en bred samstämmighet om att vi inte skalltillåta mord. Varför gäller då inte samma regler för miljömord? Etiken kräveregentligen samma straff för sådana mord. Biotekniken ger oss möjlighet attimitera skapelsens herre. Frågan är vilka etiska regler som skall gälla. SkallVolvo tillåtas äga liv? Skall någon kunna äga livets byggstenar? Skall viinföra ett modernt slaveri? Här krävs en etisk debatt. På samma sätt sommänskligheten nått fram till att fördöma mord och förhindra slaveri i vårtsamhälle måste vi hitta rätt i bioteknikens värld. Vi har under mänsklighetens framväxt ackumulerat tekniskoch ekonomisk kunskap, som vi mycket ambitiöst förmedlar till kommandegenerationer till våra barn. Men livserfarenheter på etikens och humanismensområde har vi tyvärr alltför ofta glömt att förmedla på samma sätt. Det harlett till en moderna vilsenhet, en brist på gemensamma grundregler grundregler som mångaav oss känner igen från ; Allt vad ni vill att människorna skallgöra er, det skall ni göra dem. Vi står inför många stora och avgörande frågor när detgäller samhällets utveckling, till synes utan rättesnöre. Vi har under alltförmånga år tillåtit oss att glömma diskussionen om vad som är rätt och fel. Jag välkomnar också inlägg om etiskaregler för olika yrkesgrupper när det gäller umgänget människor emellan. Dagenstal om politikerförakt är naturligtvis någonting allvarligt. Det kan ju inte fåvara så, att människor visar förakt för dem som de själva i val har gett sittförtroende. Frågan är da; Hur skall vi öka förtroendet för politiker? Hur skallvi förändra politikerrollen? Jag tror att den här frågan och dagens samhällsutvecklingmed bioteknikens möjligheter och risker aktualiserar en ny etisk debatt. Vi icentern har länge krävt mer av miljö- och ekologiundervisning i skolan. Nukräver vi också mer av etikundervisning. Vi politiker måste själva delta idebatten om politikerrollen. Vi måste ställa etiska krav på oss själva, görafärre personangrepp, hellre diskutera helheten än detaljerna. Då kan vi blitagna på allvar och vända förakt för politiker till förtroende. Det ärnödvändigt för att vi i demokratisk ordning skall kunna lösa de stora frågornaom livets fortbestånd och människors överlevnad. AnL 43 () replik: Min replik gäller diskussionen ombiotekniken. Vi är överens om att biotekniken ger många möjligheter men attdet också finns vissa risker, som vi på olika sätt skall se till att vi intebehöver löpa, dvs. att biotekniken inte missbrukas. Men jag är inte med på attbiotekniken är fullt så oreglerad som inlägg kunde ge intryckav. Läkemedelsområdet är reglerat. Det är däremot inte utsläppen. Vi ifolkpartiet vill ha en lagstiftning på de områden som är oreglerade. Påde områden där myndigheter redan har ett ansvar skall de fortsätta att ha detansvaret inom ramen för den lagstiftning som finns . Men biotekniken reser andra etiskaproblem, som visar på svårigheterna att lagstifta om allt. Justfosterdiagnostiken är ett område där man försöker sig pä att bestämma vilkasjukdomar som skall få diagnostiseras med den metoden. Hur man än diskuterarlandar man i att ett visst beslut kan vara bra för en familj men av ondo för enannan. Som jag ser det måste den här typen av insatser inom hälso- ochsjukvården bygga på en etisk grundsyn och människors valfrihet samt tillgångtill stöd och hjälp, om man väljer att föda ett handikappat barn. Jag tror attdet ligger en fara i att politiker går in och detaljreglerar på områden somskulle må bäst av att inte vara reglerade men som ständigt skall varaunderkastade en etisk debatt. 44KARL () replik; Jag tror att det i grunden inte finns såstora åsiktsskillnader mellan mig och i den här frågan. Jagsade inledningsvis att biotekniken ger många positiva möjligheter, som vi börta till vara. Vad vi efterfrågar är en heltäckande lagstiftning. Det behöverinte innebära att man ändrar på allting och på områden där man har entillfredsstäl- I Emmervalls utredning, som presenterades ,talas dels om en lagstiftning, dels om enbart anmälningsplikt på vissa områden,på vilka jag inte tror att en anmälningsplikt är tillräcklig. Vi har i jordbruksutskottet fört enrätt intensiv debatt i denna fråga. Jag har upplevt det som mycket positivt attvi för den debatten. Vi har litet olika uppfattningar om hur långt man skallgå med lagstiftning. För vår del anser vi att det skall tillsättas enparlamentarisk utredning för att se över hela problemet. Annars klarar vi noginte den här saken. tog upp det intressanta exemplet medfosterdiagnostiken, som kan ge värdefull information men som också kan göraatt vi med bioteknikens hjälp kanske kan komma åt andra egenskaperhos fostret än nu och därmed välja på ett oetiskt sätt. Detta ger en ny dimension,som gör att vi måste föra en etisk debatt. Man kan diskutera hur närakopplingen är, men jag anser för min del att det är en mycket nära kopplingmellan denna etiska debatt och den etiska debatten om andra områden i umgängetmänniskor emellan, en debatt som också berör förtroendet för oss politiker. AnL 45 () replik; Jag tolkar denna debatt så att och jag är överens om målet. Det är vägen dit som vi kan ha litet olikauppfattningar om, men jag är övertygad om att framtiden ger oss möjlighet attdiskutera olika sätt att komma dithän, Jag välkomnar en parlamentarisk beredning för framför alltde etiska frågor som biotekniken inrymmer Det är etiska frågor involverade iväxt- och djurområdet samt människor i export. Det är många viktiga etiskafrågor att tackla hän Jag har tolkat det som att också är intresseradav dessa frågor. AnL 46 () repHk: Det diskuteras om det kantillsättas en parlamentarisk beredning inför vissa förslag till lagstiftning.Jag tror för min del att det behövs en parlamentarisk utredning som tar upphela det område som också här talar om, nämligen de etiskafrågorna. Från vissa håll har det anförts attdet tar . Då kan man naturligtvis fatta vissa beslut tidigare föratt förhindra en negativ utveckling. Ett sådant område är fortfarande denoreglerade frågan om frisläppande av manipulerade organismer i naturen, där vihar ett nytt stort miljöhot som vi inte riktigt kan bedöma vidden av. Till dessvi vet tillräckligt och har en möjlighet att kontrollera vad som sker borde viha ett förbud på detta område. AnL 47GUNNAR (): Man kan konstatera att det i den här allmänpolitiskadebatten inte finns - när det gäller denna fråga, liksom när det gäller deövriga frågorna efter förmiddagens runda - någon företrädare för den regeringsom är ansvarig inför denna riksdag med i debatten. Det är betecknande fördenna regering att liksom i den ekonomiska politiken, som så klart markeradesi förmiddags, har man ingen vilja och inget svar att ge på de frågor som ställs.Det gäller i fråga om den ekonomiska politiken och i allra högsta grad i frågaom energipolitiken. Vi har en regering som inte kan redovisa vilken politik denvill föra. Det är allvarligt, herr talman. Ett modernt samhälle som vill kunna möta framtidensutmaningar behöver en god tillgång på elkraft. Det är viktigt för att manskall kunna hantera de angelägna miljöproblemen, rena utsläpp och ävenmöjliggöra nya och renare industriprocesser. Det är viktigt för att man skallkunna ta vara på de möjligheter som finns till en modern energianvändning genomelkraften och också en effektiv och hushållande användning. Det gäller attkunna möta välfärdens olika krav på en tillgång till energi som oftast tar siguttryck i behovet av en ökad elanvändning. Det handlar om den framtidautformningen av våra arbetsplatser som kommer att kräva en ökad tillgång på elliksom det handlar om människornas boende. Kampen mot en av våra nya folksjukdomar,t.ex. allergierna, förutsätter en god tillgång på elkraft för den ventilationsom är nödvändig. Vår basindustri, vår kvalificerade teknologiska industrismöjligheter att bärkraftigt kunna hävda sig konkurrenskraftigt iett nytt och den naturliga omvandlingen av vår industri kräver en godtillgång på el liksom omvandlingen av våra olika kommunikationssystem i miljövänligareriktning. Det är mot denna bakgrund beklagligt att vilever i ett ener-gipolitiskt vakuum där det inte finns någon som kan - ochingen som vill -presentera vilken politik som avser att förainom delta oerhört centrala välfärdsområde. Det är beklagligt att det spridsen uppfattning och en föreställning om att den framtida elförsörjningen avnaturliga skäl är problematisk att klara. Därmed blir frågan omkärnkraftsavvecklingen en fråga om avveckling av en stor del av elanvändningeni det svenska samhället. Det är fel, eftersom den framtida energiförsörjningenoch möjligheten att möta det framtida behovet av el inte alls behöver varanågot problem. Det år ett politiskt konstruerat problem, men det är inte ettproblem om man behåller den kärnkraft som man genom folkomröstningen harbeslutat skall vara i drift och användas under sin livstid. Det behöver inte heller vara ettproblem om vi inför ett miljörelaterat energibeskattningssystem, som innebäratt de energiformer som vid förbränning släpper ut fler föroreningar,beskattas hårdare än de energiformer som släpper ut mindre. Vi moderater vill behålla kärnkraften, men vi villsamtidigt också införa ett energisystem, som gör det möjligt att möta deenergipolitiska utmaningarna. Det innebär att vi för vår del ser möjligheteratt kunna få ut något mer ur den nuvarande kärnkraften. Vi seren möjlighet att få en tillförsel av elenergi även från en utbyggnad avkraftvärme i landets olika kommuner Vi ser en möjlighet att olika typer avbiobränslen skall kunna bli konkurrenskraftiga när det gäller att ersättaoljeanvändningen och att naturgas skall kunna ersätta olja. Därigenom kan vianvända naturgas för att möta det nytillkommande elbehovet, som vikan klara den miljöpolitiska utmaning som vi ser i form av koldioxidtaket. Detär i detta sammanhang som regeringens långbänk när det gäller energifrågor ärfarlig. Den skapar en osäkerhet som leder till att företag flyttarinvesteringar utomlands och också till att de olika aktörerna påenergimarknaden inte investerar eller in- vesterar ienergiproduktion som långsiktigt inte kommer att kunna vara till fördel förSverige. Den här långbänken håller nu på att bli en Ijugarbänk avdet slag som man kan finna i olika fiskelägen runt om i landet, där man kansitta och fantisera och skrodera över vad man varit med om. Längst till vänstersitter och säger att avvecklingsbeslutet är oåterkalleligt. Sedankommer och säger att det utan några större problem är möjligtatt halvera elanvändningen. Efter honom kommer statsministern och säger attallt fler i anser det vanvettigt att avveckla kärnkraften - låt varaatt han säger detta på en presskonferens i . Så har vi somsäger att man skall bygga ut vattenkraften för att kunna lösa energiproblem.Vem skall man då få stöd av när det gäller den sista frågan? Det kan vara värtatt fråga inte en företrädare för regeringen, eftersom det inte finns någonsådan här - regeringen lyser med sin frånvaro i vad gäller både politik ochfysisk närvaro - utan en företrädare för regeringspartiet här i kammaren: Ärdet vattenkraften ni vill bygga ut? Hos vem avser ni att söka stöd för enutbyggnad av vattenkraften? Är det hos de partier som vill avvecklakärnkraften? Söker ni något slags samverkan med ? Eftertvångssparandet, blir det en tvångsutbyggnad av vattenkraften? Det voreintressant att få ett svar på dessa frågor Det vore intressant att också få en kommentar till det sombinder samman alla dem som sitter på Ijugarbänken, nämligen påståendet om attdet går att förena avvecklingen med de restriktioner som folkomröstningenbeslutade om. har publicerat siffror som visar attavveckling av de två reaktorerna kostar mellan och 50miljarder kronor En fullständig avveckling av alla tolv reaktorer kommer attkosta någonstans uppemot - kanske en bra bit över - 200 miljarder kronor.Professor vid i har i en bilaga till enrapport till långtidsutredningen visat att det blir omöjligt att nå upp tillden ekonomiska tillväxt som ATP-systemet förutsätter om man tillsammans med nugällande miljömål också avvecklar kärnkraften. Det måste kunna gå att få ett svar i dennakammare på frågan om ni socialdemokrater avser att bygga ut vattenkraften ochom ni avser att genomföra en avveckling av den svenska kärnkraften även om detstår i strid med folkomröstningskrav på hänsyn till välfärd ochsysselsättning och kravet att kärnkraften skall användas i avvaktan påframväxandet av förnybara bränslen. Denna fråga hade det varit naturligt attställa till en företrädare för den regering som i alla fall formellt skallanses kunna regera landet och därför också ha en uppfattning om hur landetskall styras. I avvaktan på att denna regering har genomfört sina internastudiecirklar kan det ha sitt intresse att i alla fall av en av kammarenssocialdemokratiska ledamöter få svar på denna fråga. Eftersom jag ser att ÅkeWictorsson sitter här, förväntar jag mig ett svar från honom. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar AnL 48HÄDAR (); Lät mig först säga att jag tycker att GunnarHökmark har rätt nar han efterlyser en energipolitik från regeringens sida. vet vi över huvud taget inte vad den regering vi nu har, det statsråd somansvarar för energifrågorna, kan komma att föreslå i den proposition somriksdagen skall behandla . Det förhållande att statsrådet lyser med sinfrånvaro - han har säkert uppfattningen att det är viktigare att sitta på Hagaän att debattera i - ger mig anledning att tro att vi inte kommer attfå ytterligare kunskap om regeringens intentioner vid denna överläggning ikammaren. Att använda energi har i i många sammanhang kommitatt betraktas som något ganska fult, och energiförbrukning har blivit ettslags fult ord. Ändå är det som skiljer människosläktet från djuren mångtmindre vår förmåga att gå upprätt än just vår förmåga att ta energin i vårtjänst. Det är så många som har refererat till de gamla grekerna så det får väljag också göra. får lida eviga straff för sitt okynne attföra elden, dvs. kunskapen om att använda energi, till människorna. Utveckling och energianvändning har ett nära samband.