prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — På grund av att socialdemokraternasskatteuppgörelse med inte innebär någon samtidig sänkning avskattetrycket skulle än fler människor än tvingas bli beroende avbostadsbidrag. En redan illa fungerande bostadsmarknad skulle bli än sämre.Från moderat sida kommer vi att motarbeta en sådan utveckling. Moderata samlingspartiet har i flera motioner utförligt redo- visat hurnuvarande lånesystem bör förändras i grunden. Därför avstår jag nu ifrån attbelysa detta utan hänvisar till reservation 1. I avvaktan på den proposition som vi alltså inte vetomeller när den kommer behandlar vi nu den återkommande propositionen omengångs-upptrappning av den garanterade räntan. 1 våra motioner har viföreslagit att räntebidragen bör avskaffas för hus byggda . Så gör viäven . Skälet är att dessa hus har subventionerats och attkvarvarande subventioner är förhållandevis små. Den garanterade räntan i hyres- och bostadsrättssmåhusökar jämfört för egnahem. Den storaskillnaden i upp-trappningstakt går inte alt motivera. Vi föreslår därför attden garanterade räntan för hyres- eller bostadsrättshus höjs med 0,. Det leder till att subventionerna avvecklas snabbare än utan att förden skull medföra annat än måttliga höjningar av boendekostnaderna. Det är vidare så att hyres- och bostadsrättssmåhus har eningående garanterad ränta på 2,. Enligt propositionen skall denna nu höjastill 3,. Det skall dock jämföras med att den ingående räntan för småhus medäganderätt uppgår till . Enligt vår uppfattning skall alla småhus hasamma ingående ränta oavsett upplåtelseform. Motivet för våra förslag är vår grundsyn att det skallråda neutralitet mellan de olika upplåtelseformerna. Ett slående bevis för att så är fallet är att flertalet av allasmåhus som byggs upplåts med hyres- eller bostadsrätt. När det gällergruppbyggda småhus har äganderättens andel sjunkit till ett par procent. En rad olika undersökningar visar att människorna helstvill äga sin bostad. Att hyres- och bostadsrätten kommit att bli dominant ävenpå småhusmarknaden beror inte på att konsumenterna så önskar utan helt på attsocialdemokraterna genom att snedvrida konkurrensförutsättningarna omöjliggjortför allt fler människor att välja den upplåtelseform de vill ha, nämligenäganderätt. Vi moderater avvisar regeringens förslag vadgäller bostadsbidragen. Det är förvisso så att de inkomstprövade bostadsbidragenhar en viss betydelse för i ekonomiskt hänseende hårt drabbade familjer.Regeringens förslag innebär dock att det blir svårare för de flestabarnfamiljer att själva förbättra sin ekonomi. Det beror pä de marginaleffektersom finns inbyggda i systemet. Enligt vår uppfattning bör en plan utarbetasför hur bostadsbidragen för merparten av bidragstagarna gradvis skall ersättasmed andra åtgärder, så att barnfamiljer som betalar skatt normalt inte skall behövauppbära inkomstprövade bostadsbidrag. Att regeringen föreslår utökadebostadsbidrag och att bidragen skall nå fler grupper är naturiigtvis ingetannat än ett bevis för att socialdemokraterna inser att deras skatte- ochfamiljepolitik tvingar fram ett ökat bidragsberoende. Moderata samlingspartiets uppfattning i defrågor i betänkandet som jag inte har tagit upp i detta inlägg framgår av våraolika reservationer. Dessa ligger naturligtvis fast. För att förenkla kommandevotering nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation nr 1. Jag vill dockredan nu framhålla att om andra talare kommer att yrka bifall tillreservationer under 1989/90:137 9 juni1990 Räntebidrag och bostadsbidrag för , tn.m. Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. mom. 5,12, 17 och 39 avser jag att återkomma med bifallsyrkande även till vårareservationer 10, 20, 29 och 54. AnL 53 (): Det har framförts önskemål om att vieventuellt skulle försöka korta ned våra anföranden. Jag gör ett litet försök,men jag lovar inte att så blir fallet. har av regeringen tidigare lovats en propositionunder våren med förslag om ett nytt bostadsfinansieringsförslag. Senast slogsdetta fast i den reviderade propositionsförteckningen daterad den 1 mars 1990.Nu har dock ingen sådan proposition kommit till banda, vilket delvisändrar förutsättningarna för den debatt som ursprungligen planerades för . Några motioner har dock väckts, de flesta under denallmänna motionstiden, där förslag tas upp som borde innefattas i ett nyttbostadsfinansieringsförslag. Jag vill inledningsvis lyfta fram en viktig frågasom har tagit upp i motioner om bostadspolitiken, nu senast i enkommittémotion . Det gäller det sätt på vilketlänsbostadsnämnderna arbetar med den s.k. kostnadskontrollen. Det låga bostadsbyggandet beror till viss del på attlänsbostadsnämnderna inte beviljar bidrag till bostäder om byggkostnadernaanses för höga. Motivet är att denna priskontroll anses medverka till attkostnaderna hålls nere. Vi i tror inte att det med administrativaregleringar är möjUgt, annat än möjligen på mycket kort sikt, att hållabyggkostnaderna nere. Den främsta effekten av kostnadskontrollen är sannoliktatt bostadsbyggandet blir lägre än vad det annars skulle ha blivit. Kostnadskontrollen tvingar också fram ändrade byggplaner,vilket är fördyrande. Den är stelbent och förhindrar lösningar som kan varabilligare . Sannolikt hindras också kreativa och spännande lösningar ochinte minst kvaliteten, genom det sätt på vilket länsbostadsnämnderna nu stryperbyggandet. Kostnadskontrollen bör därför enligt vår mening avskaffas.Räntebidragen skall dock kunna vara begränsade, genom att de utgår från ettschablonmässigt framräknat belopp. Det är upp till byggherren själv att på denöppna marknaden finansiera kostnader som överstiger schablonbeloppet. Staten kanalltså på detta sätt deklarera till hur stor del man är beredd att finansierabyggande. I och med förslaget till ett nyttskattesystem förändras räntebidragen 1991 för ny- och ombyggnad, genom att dengaranterade räntan höjs. står som bekant bakom detta förslag, somär en del i genomförandet av en viktig reform för sänkandet avmarginalskatterna i vårt land. Detsamma gäller förslaget om bostadsbidrag tillbarnfamiljerna . Jag vill nu passa på att yrka bifall till utskottsmajoritetenshemställan i betänkandet. Jag går över till att kommentera de reservationer somfolkpartiet står bakom. I reservation 37, som är gemensam för ochmoderaterna, tas frågan om fortsatt förvärvslagstiftning upp. De invändningar som riktades mot de s.k. förvärvslånenfrån företrädare från och redan i samband med att låneninfördes våren 1987kan enligt mening i allt väsentligt fortfarande resas. Långivningenär dels prisdrivande, dels behäftad med marginaleffekter Vad som behövs för attge alla barnfamiljer möjlighet att välja en bostad efter sina behov är därför istället mer generella insat.ser, som kommer alla barnfamiljer till del.Folkpartiet har också lagt fram sådana förslag även på områden som liggerutanför bostadsutskottet. Det finns också en reservation om avveckling avhyresrabatter, återflyttningsbidrag och nybyggnadsbidrag. Denna reservation ärgemensam för , och . När förslag om införande av såväl hyresrabatterna somåterflyttningsbidragen och nybyggnadsbidragen förelades riktadesstarka invändningar mot detta i motioner, inte minst från . Vad somi dessa motioner anförts gäller även . Det finns inga påtagliga tecken påatt de aktuella stödformerna på något avgörande sätt skulle ha påverkat deobalanser som finns på dagens bostadsmarknad. Vad som behövs för att komma tillrätta med dessa problem är inte nya typer av subventioner utan åtgärder av ettbetydligt mera grundläggande slag. Subventionerna är enligt min mening dessutompådrivande för att höja kostnaderna och minska priskänsligheten påbostadsmarknaden. I reservation 42, som också är gemensam för ,och , tas avvecklingen av ungdomsbostadsstödet upp. Enligtvår mening är ungdomsbostadsstödet ännu ett exempel på hur regeringen genomstimulanser och punktinsatser försöker komma till rätta med grundläggande obalanserpå bostadsmarknaden. Ungdomsbostadsstödet har knappast inneburit att några nyalägenheter tillkommit. Vad som behövs i stället är också här genomgripandeåtgärder som ger verkliga förbättringar och som innebär att grunden läggs fören bostadspolitik med en helt ny inriktning, där man också skapar flerbostäder. Jag vill också kommentera riksdagensrevisorers granskning av ROT-lånen. Den kritik som framförs av revisorerna avseenderyckigheten i genomförandet av bostadsförbättringsprogrammet finner vi ifolkpartiet i huvudsak vara berättigad och välmotiverad.Bostadsförbättringsprogrammet led från början av en rad allvarliga svagheter.Programmet saknade samband med andra stadsförnyande åtgärder Utformningen avstödvillkor m.m. har ofta medfört mycket mer genomgripande ombyggnader änexempelvis hyresgästen har efterfrågat. Ofta har de betecknats somlyxsaneringar. Kraven på bostadssubventioner har ökat och utvidgats tillatt även gälla det löpande underhållet. Vidare har inriktningen på programmetvid flera tillfällen inneburit att regeringen sett sig tvungen att drastisktändra stödvillkoren och införa olika former av rambegränsningar m.m. Somrevisorerna framhåller har en sådan kortsiktig och inkonsekvent politikgivetvis inneburit problem för de olika aktörerna på bostadsmarknaden. Som framhållits i en motion från , Bo55, bordebostadsförbättringsprogrammet redan från början ha givits en annan inriktning.Bostadsförnyelsen skulle ha skett efter en mer långsiktig och hållbar strategioch inte styras av olika administrativa begränsningar. Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. 1989/90:137 9 juni1990 Räntebidrag och bostadsbidrag för är 1991, m.m. searbetetborde därför vara att ombyggnader skall ske men med varsamhet och med störrehänsyn till de boendes önskemål. 1 reservation nr 53, som bygger på en motion som ärgemensam för och , föreslår vi införandet av s.k.skattebefriade reparationsfonder. Man kan här göra en kort historisktillbakablick och se på den s.k. tapetreformen, som infördes under borgerligregering. I och med den fick många hyresgäster utöva ett praktiskt inflytandepå underhållet av den egna lägenheten. Som påpekas i reservation 53 har detta iprincip gällt för de hyresgäster som bor i de allmännyttiga bostäderna. Pägrund av reglerna för beskattning av privatägda hyresfastigheter finns där inteden möjligheten. Vi i anser att alla hyresgäster som så önskarbör få möjlighet att utöva ett inflytande över sitt boende genom s.k.hyresgäststyrt lägenhetsunderhåll. En förutsättning för detta är sannolikt attlagstiftningen förändras för de privata hyresfastigheterna. Vi föreslår ireservationen att en sådan förändring skall ske. Jag vill också ta upp formerna förbostadsförbättringsprogrammet. I en reservation, nr 49, som harfogat till betänkandet tar vi upp formerna för bostadsförbättringsprogrammet.Det har också tagits upp i den motion, Bo55, som jag tidigare nämnde. I dennautvecklas frågan om stödet för bostadsförbättringsprogrammet. Bostadsförnyelsen bör ske med stor varsamhet och medhänsyn till de boendes önskemål, som vi här har slagit fast. För attge berörda hyresgäster större möjlighet att påverka omfattningen av enombyggnad bör därför hyresgästintyg utfärdas av de boende och inte avhyresgästorganisationen. Ombyggnader inne i en lägenhet förutsätter normaltatt lägenhetsinnehavaren ger tillstånd. Jag vill också yrka bifall till förslaget i reservation nr49 om att räntestöd för underhåll av miljonprogrammets årgångar skall avskaffasoch att rambegränsningar fortsättningsvis inte skall användas för att styraombyggnadsverksamheten. Det bör därför ankomma på regeringen att återkommatill med förslag om förändringar i denna riktning. står självfallet bakom samtligareservationer som vi har fogat till detta betänkande, men jag kommer enbart attbegära rösträkning på reservationerna nr 53 och 49. Jag vill slutligen något kommentera . Jag tycker att i sitt anförande på ett oerhört sättsvartmålade de förslag som skattereformen innebär för de boende. Det förefallernästan som om de besparingsförslag som lägger fram knappast skulleberöra hushållen, utan detta är någonting som helt passerar förbi. Om jag ärvälunderrättad kommer man att ha en presskonferens påfinansdepartementet där man granskar de olika förslag som har lagts fram medanledning av skattereformen och då även förslag. Det skall bliintressant att se vad de beräkningarna går ut på. Om man genomför denna stora och omfattande skattereforminnebär det, , en skattesänkning i storleksordningen 86 miljarderkronor. Därtill kommer att man går in med stöd i form av bostadsbidrag,barnbidrag och KBT. De kostnader som genom skattereformen läggs på bostäderupp- går, omman räknar högt, till ca 27 miljarder. Då måste väl pengarna däremellan kommadet stora flertalet av hushållen till hända? Jag finner därför att denbeskrivning, som jag skulle vilja beteckna som en svartmålning, som AgneHansson här gav över hur skattereformen drabbar de boende, är fullständigtorealistisk. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 54 () replik: betonade att han skulle korta nedsitt anförande i debatten, och det ar naturligtvis vällovligt. Jag kan förståatt det kanske finns andra skäl än tidsmässiga att inte ta upp en längre debattnär det gäller agerande i skattefrågan. Även jag skall försökavara kortfattad och begränsa mig till en replik. Detta är inte någon svartmålning, en sådan här skattesänkning många till del. kommenteradeegentligen inte mina frågor på en enda punkt. Är det t.ex. liberalfolkpartipolitik att i det gap som beskrev lägga in ungefär 10miljarder i rundgång, med ökade indirekta skatter och ökade bidrag? Är detliberal politik? Det trodde inte jag. Känner ändå inte även ett ansvar för att detpå bord inte finns något finansieringssystem som rättar till devärsta snedsitsarna i fråga om bostadssektorn? Sedan denna skattekarusellbörjade - och den karusellen har ju ni från verkligen drivit på, ivarje fall när det gäller att se till att marginalskattesänkningarna blir såstora som möjligt - har nämligen bostadskostnaderna ökat . Känner då inte något ansvar för att nu iefterhand ändå försöka rätta till litet av detta? Eller är det kanske så att nii tycker att den nuvarande belastningen, utan ett nyttfinansieringssystem och utan ett investeringsbidrag som kompenserar byggmomsen,åren rätt avvägd belastning på bostadssektorn? Detta gör alltså att den40-procentiga ökningen blir ännu större. Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. 55ERLING () replik: Jag vill hävda att överdriversiffrorna, att det finns stora summor som flyttas över på hushållen viaskattereformen. Jag upprepar på nytt att om man sänker skatterna med 86miljarder och om man maximalt kan räkna med att bostäder drabbas av 27 miljarder,då kommer en stor del av detta att återgå till flertalet av hushållen. Det finns dock en grupp som kan ha det ganska besvärligt,nämligen de allra mest lågavlönade. Med hänsyn till dessa grupper är denrundgång som tog upp berättigad . Attbostadsbidragen nu höjs i samband med reformen är viktigt för de människor sominte ligger i sådana inkomstklasser att de tjänar lika mycket på skattereformensom de som har högre inkomster. Då har ändå bostadsbidragen den fördelen kan rikta dem till de människor som befinner sig i de lägre inkomst- Räntebidrag och bostadsbidrag för är 1991, m.m. grupperna.Därigenom kan man få ett stöd som kompletterar skattereformen i denövergångsfas som blir aktuell. Genomför man en sådan här stor marginalskatteförändring,dvs. en mycket stor och genomgripande reform, är det självklart att det blirfråga om en väldigt stor apparat. Det är då viktigt att man underövergångstiden försöker att vidta sådana åtgärder Det är därför viktigt attrundgången i den delen nu finns med. Sedan får man se över detta längre fram. Låt mig slå fast att grunden för det skattesystem somfolkpartiet har varit med att driva fram är den skattereform som kommer attfrämja arbete, sparande, nyföretagande, utbildning och en mer rättvisbeskattning. Många ekonomer har uttalat sig för att skattereformen i alltväsentligt är rätt och leder till de insatser som är viktiga för samhället. Jag har tidigare upplevt att det även bland de partier sominte har varit med hela vägen i arbetet med skattereformen har funnits en storvärdegemenskap när det gäller det som skattereformen för fram. Jag är ganska säker på att om vi står här omnågra år och debatterar skatte- och bostadsfrågor, kommer inte då förorda att vi skall gå tillbaka till det skattesystem som vi har -ett skattesystem som den avgångne finansministern betecknat som båderuttet och perverst. AnL 56 () replik: Det är alldeles riktigt att det är viktigt meden marginalskattesänkning. Den har vi inte sagt nej till. Det är tvärtomangeläget med ett nytt skattesystem. Men vad vi från säger är att detmåste finnas en rättvis finansiering av den, inte en finansiering som belastarnödvändighetsvaror, boende och mat, på ett sådant sätt att de som har lägstinkomster kommer att få det ekonomiskt väldigt mycket svårare. De måste ha dehär nyttighe-terna, och får då högre kostnader. Vi får se över detta litet längre fram, säger , när vi nu har satt den här rundgången i system. Jag vill då fråga: Hur,och på vilket sätt? Skall rundgången ökas ytterligare, eller skall man göra pånågot annat sätt? Är inte ändå detta, , ett misslyckande? Har niinte hamnat helt snett i finansieringen när ni tvingas att ta till bidrag ochöka dem med och dessutom kraftigt öka barnbidragen? Är intedetta bevis nog för att ni har misslyckats? När det sedan gäller ochskattereformen, , behöver vi i inte föriita oss påfinansdepartementet, vilket tydligen måste göra. Vi kan räknasjälva. Vårt förslag innebär lägre beskattning påbostadssektorn med samma marginalskattesänkning som i det nuvarande förslaget. 57ERLING () repUk: Det finns en skillnad mellan förslaget fråncenterpartiet och folkpartiförslaget, som ju regeringen står bakom, och det äratt vårt förslag kommer att bli verklighet. Det kommer att genomföras och dessfinansiering kommer också att prövas. Jag tycker att vill varamed litet grand när det gäller de positiva sakerna i reformen och gärna smiterifrån finansieringen.Det kan ju vara intressant att se hur andra parter beräknar finansieringen förcenterförslagen än . Det som betecknas som rundgång rör sig om 1,5 miljarderkronor. Jag tyckte att nämnde 2 miljarder, men det rör sig om 1,5miljarder kronor för bostadsbidragens höjning. Det är viktigt att höjabidragen för dem som har låga inkomster i ett övergångsskede. Därutöver har vii sagt, och säger , att vi vill se på andra former attstödja barnfamiljer. Det gäller vårdnadsbidrag, bostadsbidragen ochbarnbidragen. fattade också ett beslut om barnbidragen för tvåveckor sedan, om jag minns rätt. Det är också en viktig del i stödet tillbarnfamiljerna. Jag anser att det förslag som ligger är ett viktigtförslag. Det innebär att de allra flesta hushåll i detta land kommer att få merpengar att röra sig med. Det är ett förslag som har en avvägning med låglöneprofil. AnL 58 (): Det förslag till bostadsfinansiering som vihär har att behandla är ett för boendet och bostadsbyggandet ganska bedrövligtprovisorium för . Man kan se det som ett hängavtal till den skatteuppgörelsesom socialdemokraterna har träffat med . Detta hängavtal medverkartill att driva upp hyror och boendekostnader till en nivå som klart överskridersmärtgränsen och som också hotar den nödvändiga nyproduktionen av bostäder,särskilt i storstadsområdena. Den på många sätt våldsamma husockupation på Folkungagatansom vi nu kunnat bevittna och läsa om måste ses som en befogad protest motsituationen på bostadsmarknaden som den ser ut . Men man bör betänka attsituationen i och med dessa förslag hotar att bli än värre. Man kan då frågasig vad som kommer att hända i våra storstäder om vi inte får någon förbättringoch så att säga återgår litet mer till en social bostadspolitik. Från sida menar vi att de fördyringar avboendet som socialdemokraterna och snart åstadkommer genom allaindirekta skatter och skattehöjningar och försämrade finansieringsvillkorinnebär att man måste fråga sig hur mycket som finns kvar av den socialabostadspolitiken. Den har naturligtvis inte bara med ekonomin att göra, utandet handlar även i hög grad om trygghet och inflytande. Men ekonomin är enmycket viktig del. Vi hävdar fortfarande attbostadspolitiken måste utgå från att bostaden är en social rättighet som kanjämföras med rätten till utbildning, rätten till vård etc. I samband med skatteförslaget, vilket vi inte nubehandlar, har vi i lagt fram förslag till justeringar för atthålla bostadskostnaden på en rimlig nivå. I det ärende som vi nu behandlar,dvs. förändringarna av räntebidragen och stödet till förbättringar, ställer vioss särskilt kritiska till den räntebidragstrappa som redan slår hårt motbyggandet och hyrorna, inte minst i storstäderna. Skärpningen kommer att görasituafionen än värre. De stora organisationerna på bostadsmarknaden har beräknatatt den försämrade räntebidragstrappan kommer att motsvara en ökning påungefär . per kvadratmeter och år. Det är ungefär vad man betalade för enhel hyra . Detta belopp motsvarar fördyringarna på grund av de Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. Räntebidrag och bostadsbidrag för . höjdastegen i räntebidragstrappan. Att dessutom, som påstås i propositionen, dengaranterade räntan för byggande av hyresrättshus och bostadsrättshus måstehöjas av rättviseskäl anser inte vi i är logiskt. Det är intesant. Det går inte att på det viset direkt jämföra stödet till småhus medstödet till hyres- och bostadsrättshus. Stödet till småhus är till stor del enskattesubvention som är evig och som finns där så länge det finns ett lån.Däremot trappas subventionerna till hyres- och bostadsrättshus av och försvinnermycket tidigare än stödet via skattesystemet och -avdragen. Vi tycker också att den föreslagna försämringen tillstödet för underhåll och förbättringar är särskilt olycklig nu när det finns enbroms och begränsning när det gäller lån till ombyggnad. Där är det särskiltviktigt att man ger stöd till underhåll och reparationer av hus på goda villkorså att den verksamheten kan fortsätta. Då slipper vi se en ny våg av våldsammaoch onödigt stora ombyggnader som vi såg innan stoppet av de mycketfördelaktiga ombyggnadslånen sattes in. Jag yrkar bifall till våra viktigaste reservationer,nämligen reservationerna 5, 12 och 15 som rör bostadsfinansieringssystemet. I anslutning till det som tidigare talare har tagit upp, nämligenförhoppningen om att vi skall få se ett nytt bostadsfinansieringssystempresenterat är slut, vill jag säga att jag har också hyst deförhoppningarna. Jag tror att det är viktigt att vi får fram ett sådant nyttbostadsfinansieringssystem. Jag vill se det som nu skall fattabeslut om som ett kortvarigt provisorium . Det skall vara ettprovisorium som kanske inte skall behöva komma till användning annat än imycket ringa del. I betänkandet BoU 21 behandlas även en del gamlastödformer vill ju i vanlig ordning avveckla det mesta. Jag nöjermig med att ta upp en stödform som jag tycker är särskilt olycklig att den harförsvunnit. Vi har krävt att man skall hitta en ersättning. Det gällerboendemiljöbidragen som framför allt har varit till för att förbättra både denfysiska och den sociala miljön i miljonprogramområdena. Det var mycketolyckligt att den stödformen togs bort eftersom den hade börjat användas på ettmycket positivt sätt. Hyresgästerna i områdena mobiliserades i ett arbete föratt förbättra den egna bostadsmiljön. Detta avvecklades , och det finnsingen ersättning. har både storstadsutredning ochboverkets utvärdering av bostadsförbättringssystemen pekat på att det äroerhört viktigt att få till stånd ett sådant stöd särskilt till miljonprogramområdena. I reservation 45 har vi föreslagit att man skall geregeringen ett tillkännagivande om att snabbt få fram en ersättning för det"kvaddade" förnyelsebidraget. Revisorerna har avgivit ett förslag efter att ha granskatbostadsförbättringsverksamheten.