prot · GD09131 · 1989-12-31 00:00:00 — Omköparen av någon anledning inte längre vill ha den vara som han har beställtmen som inte har levererats, skall säljaren inte kunna tvinga på köparenleverans och kräva betalning, så länge leverans inte har skett. 1989/90:131 30 maj1990 Nyköplag och ny konsumentköplag, m.m. skall dock kompenserasgenom rätt till ersättning för kostnaderna och en skälig andel av den uteblivnavinsten. citerade tidigare en gammal regel från handelsbalken om principen attavtal skall hållas. Det är en mycket bra regel. Den säger också vad som händerom man av någon anledning inte håller avtalet. Om man läser regeln noga ochöverväger vad den innehåller ser man att den förutsätter att ett avtal i vissalägen skall kunna frånträdas, men då får man räkna med att ersätta motpartenför hans förluster Detta är en rimlig avvägning av säljarens och köparensintressen. Min erfarenhet från konsumentarbete säger mig att denna principstår i god överensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandet och har sä gjortsedan 1734. För ganska precis hade att ta ställning tillförslaget om en ny konsumenttjänstlag. Det fanns då många som ville avslålagförslaget och som bl.a. hänvisade till att man borde avvakta arbetet på enny köplag och en ny konsumentköplag innan man bestämde vilka regler som skullegälla för konsumenttjänster Resultatet blev som bekant att konsumenttjänstlagenantogs, och jag tror att man nu kan konstatera att det inte kom att leda Ullnågra olägenheter är vi i alla fall framme då vi kanfullfölja reformarbetet på det här området, och det är glädjande att vi på deflesta väsentliga punkter är eniga om vilket beslut som bör fattas. Enighetengäller dock inte moderata samlingspartiet. har på ett antal punkteryrkat att konsumentköplagen skall utformas på ett sätt som ger konsumenternaett sämre skydd än enligt regeringens förslag. Genomgående för moderaternasolika förslag i den delen är att inte har beaktat att konsumententypiskt sett befinner sig i en underlägsen situation i förhållande tillnäringsidkaren när köpeavtalet ingås. synes också vilja bortse frånatt det vid kontraktsbrott från säljarens sida faktiskt förhåller sig så attdet är säljaren och inte konsumenten som har brustit i sin skyldighet att hållaavtalet. Moderaternaanser t.ex., som framgick av inlägg, att en konsument som blivittvungen att ta ledigt från arbetet för att få åtgärdat ett fel på en köpt varainte skall få full ersättning av säljaren för den förlorade arbetsförtjänsten.Jag har svårt att förstå den inställningen. Konsumenten har ju inte gjort någotfel. Det är näringsidkaren som har felat. Varför skall dä konsumenten få bäraen del av den ekonomiska förlust som uppstår på grund av säljarens avtalsbrott?Det enda rimliga är att den felande parten betalar hela förlusten. Dettasynsätt är viktigt, inte minst för att den fria konkurrensen, med kvalitet ochpris som vapen, inte skall påverkas på ett menligt sätt. Menmoderaterna nöjer sig inte med att föreslå försämringar i det nu framlagdaförslaget till konsumentköplag. De föreslår att det också skall göras ändringari den redan gällande konsumenttjänstlagen, så att konsumenternas rätt tillersättning vid näringsidkarens avtalsbrott försämras, t.ex. när det gällerrätten till ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Någotsakligt skäl för det ändringsförslaget framförs inte, och det är kanske inteså konstigt. Det lär nämligen vara svårt att finna några sakliga skäl för ensådan försämring av det konsumentskydd som gäller . talar erfarenheterna fråntillämpningen av nuvarande ersättningsregler i konsumenttjänstlagen starkt föratt den lagens ersättningssystem är lämpligt avvägt och fungerar väl. Vad jag nu har framhållit utgör bara exempel på den inställning sommoderaterna har visat upp i samband med behandlingen av dettalagstiftningsärende. Andra exempel kan hämtas från de moderata reservationerna,bl.a. när det gäller reglerna om avbeställning och reglerna om s.k. direkttalanmot bakre säljled. Jagär emellertid glad över att i allt väsentligt är ensamma om ennärmast konsumentfientlig attityd. Även om också andra partier har framförtförslag om ändringar i regeringsförslaget, präglas dessa partiers agerande avsamma önskan att åstadkomma ett väl avvägt konsumentskydd som har legat bakomregeringens proposition. Det är enligt min mening mycket tillfredsställande attdet i , med undantag för , tycks finnas en bred enighetkring behovet att stärka konsumentskyddet i . 1989/90:131 30 maj1990 Nyköplag och ny konsumentköplag, m.m. Anf.53 (): Jag har redan i mitt anförande utvecklat syn påkonsumentpolitiken och sagt att vi anser att det är viktigt att arbeta för konsumentensbästa. Det har vi gjort med våra förslag. Närnu justitieministern går in i debatten, som sist anmälde talare, vill jagställa några frågor med anledning av vad hon har sagt. LailaFreivalds säger att hon är mycket tillfredsställd med att köplagändras. Men varför är inte lösöresköpsförordning med i den häromgången då det gäller att förbättra konsumentskyddet? Vilka tankegångar ochöverväganden har förekommit inom departementet i denna viktiga fråga, som vihar pekat på i både en motion och en reservation? Dådet gäller konsumentköplagen som är tvingande, vilket justitieministernframhåller, tycker jag att justitieministern helt förbigår konsekvenserna avjust den tvingande lagstiftningen. Många av de remissinstanser som har yttratsig tycker att det går för långt, för de inser att detta måste betalas avkonsumenterna. Vi i är måna om att det skall vara en balans mellankonsument och producent. Jag vill fråga justitieministern; Hur serjustitieministern på frågan om priserna och på konkurrenssituationen påmarknaden? Beträffande specialreglerna för förskott vill jag fråga: Varförskall de bara gälla vid båtköp och inte vid annat köp, t.ex. vid husvagnsköp?Här har vice ordföranden i lagutskottet talat om att sakernas tillstånd skulleses över då man antog en ny konsumentköplag. Varför kommer detta inte med nu? 54 (); Jag hade inte avsett att förlänga den här debatten. Men eftersomjustitieministern nämnde mitt namn och det jag citerade ur en gammallagstiftning vill jag säga några ord. Sombakgrund till den hävdvunna regeln att avtal skall hållas hade jag slagit upp1734 års lag för att se vad som stod där Det är en missuppfattning omjusfitieministern menar att det står ungefär detsamma där som vi nu ge- 1989/90:131 30 maj1990 A'>'köplag och ny konsumentköplag, m.m. nomför Det som står, om viöversätter det till modern svenska, är att när man har slutit ett avtal om köpskall det hållas. Det skall stånda, står det, ej återgånga. Det är huvudregeln.Det skall hållas, det skall inte gå tillbaka. 1 ny mening står det att den somvill bryta avtalet . "Gällde skadan" kan något motsvaras av 41 § i förslaget fillkonsumentköplag. Regeln var alltså att avtal skulle hållas, och det var straffbartatt bryta det. Man fick bota och dessutom stå för den skada som den andra partenhade drabbats av. Visstär detta förslag en uppluckring av hävdvunna principer 1 det lagförslag somjustitieministern har lagt fram står det egentligen ingen uppmaning tillköparen att han eller hon skall stå fast vid avtalet. Det enda jag kan se är i 37 § säger att köparen kan avbeställa varan innan den har avlämnats. Dettaville jag ha sagt. Någon ytterligare debatt om konsumentpolitikens inriktningavser jag inte att driva här I mitt första anförande tog jag upp de synpunktersom vi från har på föreliggande förslag, som vi i huvudsak harbiträtt. Men på några punkter har vi velat ha annan lydelse. Det gäller bl.a.det som jag senast har angett, att avtal skall hållas. 55 ROLFDAHLBERG (m): Jag hade intetänkt begära ordet när jag lyssnade till justie-ministern. Men när hon kom tillavslutningen förstod jag att den uppmaning som utgår från regeringen är attmoderaterna nu skall anfallas på bred front. Med alla tänkbara medel skall viangripas. Vi var konsumentfientliga, var innebörden i det hela. Detär inte alldeles säkert att det är på det viset. När vi föreslår att man skallförsöka hitta ett system med skälig ersättning, som inte gör att man driverupp priserna och som underlättar för parterna att komma överens, så attersättningen blir rimlig när ett köp på ett eller annat sätt har blivitfelaktigt, har vi följt en rad remissinstanser som förordar detta, i ställetför den beräkningsgrund för ersättning som en köpare skall få av säljarenenligt det förslag som föreligger Ett sådant system kan vara till gagn förkonsumenterna genom att man inte belastar priserna med alltför höga kostnaderför stora ersättningar Det gäller även i andra sammanhang som vi har berört . Detta kan självfallet inbegripa förlorad arbetsförtjänst och andra kostnadersom köparen har haft. Ändock får man fram en skälig ersättning. Onekligenkan det nuvarande förslaget fill lag komma att ställa till stora bekymmer närdet gäller att mäta ut vad det är man skall få ersättning för och hur storersättningen skall bli. Det är inte konsumentfientligt, utan vi har pekat på enrealistisk politik på de punkter där vi har avvikande mening. Men som sagt,herr talman, vi skall inte förlänga den här debatten ytterligare, utan jagslutar med detta. Anf.56 (): Om jag kommer ihåg rätt sade ministern att den nya lagen skall svaramot de krav som framtiden kan ställa. Vi tycker att det nya lagförslaget harmånga förtjänster, men det har också stora brister Det är därför vi har sagt att vi vill hadet omarbetat. Vi tycker inte att det tar upp de krav som framtiden kan ställa. Vihar, vilket jag nämnde i mitt inledningsanförande, stora problem med vår miljö.Att få fram kunniga och aktiva konsumenter kan ge en väldig kraft åtförändringsarbetet för en bättre miljö. Därför tycker vi att det är mycketviktigt att man i lagen för in bestämmelser om varors skadeverkningar vidanvändning. Det är faktiskt något som drabbar konsumenterna i allra högsta gradi deras vardag. Vi har därmed en mer utvidgad syn på de ansvarsfrågor somkommer fram i lagförslaget. Jagskulle vilja fråga ministern om man inom regeringen har för avsikt attfortsätta att arbeta med denna lag så att den får en mer utvidgad form ochverkligen tar hänsyn till de ekologiska aspekterna. Behov finns av att verkligenarbeta med konsumentfrågorna på sådant sätt att farten blir intensiv när detgäller att komma till rätta med våra gemensamma miljöproblem. Nyköplag och ny konsumentköplag, m.m. tar upp frågan om det sakrättsliga skyddet vidkonsumentköp. Jag vill gärna upplysa om att justitiedepartementetförra våren hade en hearing där bl.a. det sakrättsliga skyddet vid konsumentköpbehandlades. I den hearingen deltog bl.a. företrädare för såväl näringslivetsom konsumentintressena. Det uttrycktes från flera håll tveksamhet inför tankenatt släppa avtalsprincipen fri i kommersiella sammanhang. Det sades att riskenför svåröverskådliga transaktioner och i förlängningen även formlösasäkerhetsöverlåtelser var alltför stor Det är mot den bakgrunden och med hänsynfill att traditionsprincipen är fast förankrad i svensk rätt som regeringen harkommit till den slutsatsen att vi bör behålla traditionsprincipen i svensk rättäven på konsumenträttsområdet. Medanledning av tveksamhet inför tvångslagstiftning, med hänvisningtill att det innebär att man vältrar över kostnader på konsumentkollektivet,vill jag säga att konsumenterna står för de ekonomiskakonsekvenserna av säljarnas kontraktsbrott. J stället för att den enskildekonsumenten skall ta konsekvenserna av säljarens kontraktsbrott försöker viåstadkomma att de skall kunna tas av hela konsumentkollektivet. Det är intefråga om att på konsumenterna lyfta över konsekvenser som de inte redan tar FörMartin vill jag bara understryka att jag har precis samma uppfattningsom han. Vi skall ha kvar principen om att avtal skall hållas som huvudregel.Det är också innebörden av det lagsfiftningsarbete som vi håller på med. TillRolf vill jag ge ett exempel på vad jag menar med moderaternaskonsumentfientliga inställning. I reservation nr 15 anger bl.a.:"Det bör också framhållas att det inte kan vara något konsumentskyddsintresseatt köparen skall besparas de ekonomiska konsekvenserna av ettavtalsbrott." Konsumenten skall alltså enligt i alla lägenersätta säljaren fullt ut, inte bara för kostnader och utgifter som säljarenhar haft utan också för beräknad vinst, och detta även om säljaren därigenomskulle bli överkompenserad. inställningtill köparens ersättningsskyldighet skall jäm- Nyköplag och ny konsumentköplag, m.m. föras med deras inställningfill säljarens ersättningsskyldighet. Den finner man återgiven i reservation nr8. Där heter det att det "finns starka skäl att begränsa säljarensskadeståndsskyldighet". Bl.a. bör köparen enligt inte fåersättning fullt ut för förlorad arbetsförtjänst och följdförluster Här gällertydligen att säljaren skall besparas de ekonomiska konsekvenserna av sittavtalsbrott. Enkonsument skall alltid fullt ut ta konsekvensen av sitt avtalsbrott; en säljareskall däremot inte behöva göra det. Det råder en total brist på balans i detresonemanget. Jag kan inte se att det, som hävdar, kan vara tillgagn för konsumenterna. Anf.58 (): Justitieministern har här förklarat varför man inte nu tar upp fråganom en ny lösöresköpsförordning. Från sida godtar vi inte denförklaringen. Mansäger att man har haft en hearing med företrädare för konsumentintresset. Jagundrar var det konsumentintresset egenfligen finns. Är det alltidkonsumentverket som företräder konsumentintresset, eller finns det någraorganisationer utom KF som gör det? Folkpartietanser att man skall behålla traditionsprincipen men att man ändå skall se överlagstiftningen. Då vi nu diskuterar sakrätten skulle jag vilja ha ett svar frånjustitieministern på frågan, varför man vid förskottsinbetalning har rätt attfå tillbaka sina pengar bara när det är fråga om båtbyggnad men inte när detär fråga om t.ex. ett husvagnsinköp. Det tycker jag är ologiskt. Det visar attlösöresköpsförordningen måste ses över, och det måste göras snabbt. vill jag säga några ord när det gällerfrågan om öppet köp. Justitieministern har ju själv varit chef förkonsumentverket och fört förhandlingar med branschorganisationerna angåendeöppet köp. Hon vet därför att det inte vid alla tillfällen är möjligt förkonsumenten att få till stånd ett öppet köp. kommer att fattabeslut om avbeställningsrätt. Här behövs då en lagsfiftning för att minskarisken för en övervältring av kostnaderna vid avbeställning. Det skulle blibilligare för samhället och för konsumenterna om man hade en förordning omöppet köp. Jag måste ge ett svar i fråga om öppet köp kontraersättningsskyldighet vid avbeställning. Detär alldeles riktigt att jag i mitt tidigare arbete som konsumentombudsmanförsökte förhandla fram en rätt för konsumenten att avtala om öppet köp. Delvislyckades jag väl i det uppsåtet men inte fullt ut. Menjag måste säga att jag är något förvånad över att förespråkar enlagstiftning om öppet köp - en tvingande sådan, enligt vad jag förstår UllaOrring förespråkar alltså en mycket långtgående reglering, som innebär attkonsumenten skall ha rätt att lämna tillbaka varan och få tillbaka allt det somhan har betalat, i stället för den mer begränsade möjlighet som vi vill öppna,nämligen att i vissa lägen göra en avbeställning och därvid ersätta säljarenför de kostnader han har haft. Jagmåste säga att är mycket radikal i sitt ställningstagande tillförmån för konsumenterna. Jag ser inte någon möjlighet att hänga med sä långt ikonsumentskyddet. Anf.60 (); Om vårt förslag om lagstiftning om öppet köp går igenom vet bådesäljaren och konsumenten vad som gäller En tvingande lagstiftning om rätt tillavbeställning och rätt för säljaren att kompensera sig för sina kostnader medförstor osäkerhet. Jag tycker, som jag har sagt, att klara och enkla regler skallråda. Det är uppfattning när det gäller konsumentfrågorna. Jag har också mycket stora ambitioner när det gäller att åstadkommaenkla 'och klara regler Det är skälet till att vi lägger fram ett förslag somskall reglera förhållandet mellan konsument och säljare när konsumenten ivissa lägen gör en avbeställning. Det är för att uppnå en sådan klarhet irättsläget som vi lägger fram förslag om den lagstiftningen. Ärligttalat förstår jag inte riktigt resonemang. På vilket sätt skulledet vara klarläggande men mindre långtgående att införa tvingande regler omrätt till öppet köp? Anf.62 (): Jag förmodar att justitieministern i sin egenskap av konsumentombudsmanförde förhandlingarna i den andan att man ville åstadkomma en rätt till öppetköp. Jag tycker fortfarande att den vägen är att föredra, både från säljarensoch från konsumentens synpunkt, framför den rätt till avbeställning som i dagkommer att röstas igenom. och jag är tydligen överens när det kommer till kritan! Jagdelar nämligen uppfattningen att den lämpligaste vägen att gå när det gällerfrågan om öppet köp är att förhandla med näringslivet och träffa frivilliga ochså långtgående överenskommelser som möjligt om öppet köp. Däremot anser jaginte att vi bör gå fram med tvingande lagstiftning som innebär att vi ger enabsolut rätt fill öppet köp utan att kompensera säljaren för de ekonomiskaförluster som det innebär för honom. Anf.64 (): Skillnaden mellan avbeställningsrätt och rätt till öppet köp är attkonsumenten i det senare fallet redan vid inköpstillfället signalerar fillsäljaren att han inte är säker utan vill ta varan på öppet köp. Det vetsäljaren däremot inte när den avbeställningsrätt som kommer attbesluta om har trätt i kraft. 1989/90:131 30 maj1990 Nyköplag och ny konsumentköplag, m.m. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 1989/90:131 9§Beslut Företogstill avgörande lagutskottets betänkanden /90;LU37, LU34, LU35 och LU36. Mom. 1 (avslag påproposifionen m.m.) Förstbiträddes reservafion 2 av med 21 röster mot 19 förreservation 3 av . 266 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 1 av och med 45 röstermot 34 för reservafion2 av . 227 ledamöter avstod från attrösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 230 röster mot 76 för reservation 1 av UllaOrring och . Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (avslag päproposition 89) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av - bifölls medacklamafion. Mom.2 (sakrättsligt skydd) Utskottetshemställan bifölls med 176 röster mot 132 för reservation 2 av . Mom.3 (förmedlarens ansvar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 3 av m.fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.4 (gränsdragningen mellan egenföretagäre och konsument) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 36 för reservation 4 av ochKarin . Mom.5 (fel i form av miljöskador m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 286 röster mot 22 för reservation 5 av . Mom.6 (vara som sålts i befintligt skick) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. /Wo/?!. 70(säljarens skadeståndsansvar) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation9 av ! 1990 m.fl., dels reservation 8 av . - bifölls med acklamafion. Mom. 11 (produktskadelag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avElisabet - bifölls med acklamation. Mom. 12 (produktansvaret i konsumentköplagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 11 avElisabet - bifölls med acklamation. Mom. 13 (rätt till avbeställning i konsumentköplagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation12 av m.f\.,dels reservation 13 av och , dels reservation 14 av och - bifölls medacklamation. Mom. 14 (ersättning vid avbeställning och hävning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avElisabeth - bifölls med acklamation. Mom. 16 (anspråk mot näringsidkare i tidigare säljled) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation24 av m.fl., dels reservation 23 av m.fl. -biföllsmed acklamation. Mom. 19 (avslag på proposition 77 såvitt avser ändring ikonsumenttjänstlagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avElisabet - bifölls med acklamation. Mom. 20 (avbeställningsrätt vid småhusentreprenader) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation27 av m.fl., dels reservation 26 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (avslag på regeringens förslag fill lag om ändringi jordabalken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avElisabet - bifölls med acklamafion. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. 5 protokoll 1989/90:131 1989/90:131 30 maj1990 10§ Meddelande om ceremoni i kammaren m.m. Anf.65 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammarenssammanträde kl. 9.00 inleds med en ceremoni i anslutningtill behandlingen av ärenden om flykting- och invandrarpolitik. Talmannenhåller ett anförande, som föregås och efterföljs av sång av en kör frånRinkebyskolan i . Efterceremonin inleds arbetsplenum med socialförsäkringsutskottets ärende Förläggningskostnader,m.m. Därefter företas votering i detta ärende och ärenden som slutdebatteratspå . I övrigt kan såsom tidigare meddelats voteringar förekommafram till . Andrevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar 11§ Meddelande om samlad votering vice talmannen meddelade attkonstitutionsutskottets betänkanden KU31 och KU36 samt finansutskottets betänkandeFiU39 skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt. 1989/90:KU31Reformerat presstöd (prop. 1989/90:78 och 1989/90:100 delvis). 66 HANS NYHAGE (m): Det beslut som kommer att fatta beträffande presstödetinnebär att detta i fortsättningen skall omfatta tre stödformer, nämligendriftsstöd, utvecklingsstöd och distributionsstöd. Driftsstödetskall kunna utgå till dagstidningar som har låg hushållstäckning påutgivningsorten och som därmed också har låg orderingång när det gällerannonser Stödet skall grundas på tidningens upplagestorlek och på hur oftatidningen kommer ut. Därmed frångås den nuvarande ordningen enligt vilkenstödet baseras på pappersförbrukning. Denna förändring anser vi moderater heltklart \ ara en förändring till det bättre. gällande bestämmelser har haftbetydande negativa effekter, eftersom en ökad pappersförbrukning har kunnatutnyttjas i syfte att komma åt presstöd. Regeringenoch utskottsmajoriteten föreslår att driftsstödet skall utgå med ca 434milj.kr. Detta innebär en kraftig höjning av bidraget i jämförelse med vaddagstidningskommittén föreslagit, nämligen 402 milj.kr Motiveringen härför äratt de ekonomiska förutsättningarna enligt propositionen har försämratsbeträffande såväl annonsintäkter som kostnadsutveckling. Därför föreslås engenerell uppräkning av bidragssatserna för hög- frekventastorstadstidningar och för lågfrekventa tidningar samt för övriga, ijämförelse med kommittéförslaget. I jämförelse med innevarande års anvisademedel för produktionsbidraget innebär regeringsförslaget en höjning av stödetmed . Vimoderater ställer oss bakom att ett driftsstöd av föreslagen karaktär skallutgå. Detta är uppenbarligen nödvändigt för att trygga att en öppen och friopinionsbildning skall kunna äga rum, vilket är av största värde och en absolutdemokratisk rättighet. Vi anser det däremot inte vara rimligt att i enansträngd samhällsekonomi öka kostnaderna för presstödet i enlighet medförslaget. Enligt vår mening är det nödvändigt att även på detta område visaåterhållsamhet när det gäller att bevilja medel. Vi har därför föreslagit attdet ifrågavarande anslaget skall reduceras av det av regeringenföreslagna beloppet och därmed utgå med 347 milj.kr Regeringen har föreslagit att ett nytt utvecklingsstöd skall kunna utgåtill tidningar med svag ekonomi för att investera i förpressledet ochtryckeriledet. Utvecklingsstödet skall kunna beviljas av presstödsnämnden, somockså skall medverka vid såväl planeringen som genomförandet av de skildainvesteringarna och organisationsförändringarna. Det föreslagna stödet skallersätta såväl de nuvarande formerna av samverkansstöd som möjligheterna tilllån ur pressens lånefond. Vimoderater yrkar avslag på förslaget om utvecklingsstöd.