prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — När det gäller de s.k. utlandssvenskarna är rösträtten fortfarandeenbart reglerad i vallagen. Del innebär att man kan ändra de bestämmelserna medett enda riksdagsbeslut, med ett vanligt majoritetsbeslut. Vihar från år efler år haft en motion med ett konkret lagförslag,ett konkret grundlagsförslag, som kan anta. Jag har inte hört ellenda ord av invändningar eller kritik mot förslagels utformning. Men den, omjag får använda uttrycket, socialistiska majoriteten i vill inte varamed på all föra in denna bestämmelse i grundlagen, eUer rättare sagt ändragrundlagsbestämmelsen så att den omfattar alla svenska medborgare. Moderaternaoch har slutit upp kring vårt förslag. Det är glädjande, men delskulle vara ännu mer glädjande om vi kunde få enighet omkring detta. Nuvill jag fråga socialdemokraternas företrädare i den här debatten: Vad 104 är det för fel i det förslag som ligger, eller vadär del för fel i tanken att alla svenska medborgaresrösträtt skall vara garanterad på samma sätt? Vad finns det över huvud lagetför principiella eller praktiska invändningar emot en sådan ordning? Närdet gäller ren och klar grundlag tycker jag, om jag får ägna mig litet grand ålsjälvskryl, all del som kortfattat anges i reservation 9 av ochmig är det väsentligaste som sägs i detta betänkande. Det är ett klanställningstagande i principfrågan om hur vår grundlag skall se ut för atl varatillämpbar och oomtvistad. Jagmåste säga alt jag blev litet förvånad när jag hörde atl , somnu återinträder i kammaren, öste lovord över de tankegångar som vi har framförtfrån sida i den här frågan men att hon inle avslutade med attannonsera åtminstone folkpartiels uppslutning kring denna reservation. I detsärskilda ytirande som har avgett - nu muckar jag naturUgtvislilet gräl här - säger man atl "resonemangen kring lagprövningsrälten ochförfattningsdomstolen i moderat- och centermotionerna gör dock atl vi nu avstårfrån att bifalla motionerna". På vad sätt gäller det centermotionen, ochpå vad sätt gäller det den reservation som finns i betänkandel? Jagutgår ifrån all har ungefär samma grundläggande syn som vi i självaprincipfrågan, även om jag blev litet orolig när nu annonseradeatt har tillsatt något slags kommission för all se över dessafrågor. Man vet ju aldrig vad som kommer ut av det. Annars tycker jag all detresonemang som förde var helt korrekt. Om vi tillåter atlgrundlagen försumpas, då kommer som ett brev på posten allt starkare krav på enaktiv användning av lagprövningsrätten och en författningsdomstol. Då överförsbestämmandet av vad som egentligen skall vara grundlagens innehåll till ickepolitiska instanser, dvs. till juristerna i en domstol, vilket moderaternatill min förvåning med liv och lust går in för. Jag kan ställa denna fråga lillmoderaternas företrädare här i debatten: Vad är del för finess med della? Ärdet inle bättre alt ha en grundlag som vi alla är överens om? År del inlebättre att ha en grundlag som vi aktivt arbetar på skall vara så aktuell och såtillämpbar som möjligt än all vi skall låta oklarheter kvarstå i grundlagen,för all sedan överlåta lill jurister att bestämma vad grundlagen egentiigeninnebär? Detär ju den vägen man har gått i en rad andra länder - det är jag medveten om,men jag tycker inte atl del är något atl ta efler. Nej, del är sannerligeningenting all la efter. Vadvi menar i vår motion och i vår reservation är all vi på de områden där vi harvarit oense här i kammaren - det har vi ju varit när det gällergrundlagens utformning - skall göra en översyn i lugn och ro och efter bästaförmåga för att bestämma hur grundlagsparagraferna på de omtvistade punkternaskall vara utformade, så alt vi är ense om vad de innehåller. Därigenomslipper vi sådana här formslrider, som egentUgen är ett otyg i det politiskaarbetet, där man skall slåss om idéer, åsikter och sakförslag. Jaghar nalurliglvis all anledning alt i mitt frågeställande här innesluta ävensocialdemokraterna och vpk. Varför vill ni inte vara med på det här? Vill niockså att grundlagen skall glida in i ungefär grundlagsslalus, så alttill slut ingen vet vare sig ul eller in eller vad som egentUgen är gällande 1989/90:36 30november 1990 1989/90:36 30november 1990 För min delstämmer del inte överens med del som jag inledningsvis angav såsom viktigt,nämligen alt grundlagen är porlande ren och klar och nyttig för sitt ändamål. Somjag sade inledningsvis finns del myckel i della betänkande som skulle varaintressant alt diskutera länge här. Del är vikliga frågor som tas upp - i varjefall många av dem. slåndpunklstagande i en lång rad fall framgårav de reservationer som är med på tillsammans med andra partier och somi stor utsträckning grundar sig på bl,a, centerpartimo-lioner. Baraelt par saker till, talade om familjerätten, Atl grundlagsfästafamiljerätten låter bra, Alla tycker väl atl del är fint alt slå vakt omfamiljerna. Men vad är tanken i förlängningen? Är del att man skall ökaföräldrarnas bestämmanderätt över barnen även i de fall där barnen far illa?Varför inte lika gärna ha en paragraf i grundlagen om barnens rätt? Familjernaklarar nog sin rätt gentemot barnen. Det är ju barnen som råkar illa ut idåliga familjer. Där måste samhället, tyvärr, gripa in i barnens inlresse. Såtill frågan om antalet ledamöter i . Här finns del krav frånmoderaterna på att del skall vara färre riksdagsledamöter är U-letförsiktigare i sina ställningstaganden och vill tänka på saken. Jagfäste mig vid vad som slår i och gemensammareservation: "skulle en minskning av antalet ledamöter i vissa avseenden kunnavara till fördel med tanke på arbetsförhåUandena i ," Såvilljag kan se är del inle någon besvärande trängsel i kammaren just nu i varjefall. Jag skulle vilja fråga: På vilket säll kan en minskning av antaletriksdagsledamöter förbättra arbetsförhållandena i ? Jagför min del tycker atl det är bra att det finns ganska många riksdagsledamöter.Vi är ändå folkels representanter. Ju fler vi är, desto bättre är det och destoslörre möjligheter har folk atl komma i kontakt med oss. Och desto lättare ärdel då också all dela upp uppdragen, så atl vi inle blir så beroende avtjänstemännen. Del är bättre all vi själva kan läsa in olika frågor. I deförsamlingar där det är ett litet anlal representanter måste ju dessa omge sigmed en väldigt stor ijänstemannaslab som i realiteten kommer att betyda väldiglmyckel för beslutens utformning. Jag tycker nog att vi även ur andra synpunkter- t,ex, ur represenlationssynpunkl - skall behålla det anlal ledamöter som vinu har. Men för all det inle skall bli så alt säga en kantring i mitt anförandevill jag säga att i flertalet av de frågor där vi i har reserverat ossär vi ense med och . Det gäller egendomsrätten. DetgäUer närings- och yttrandefriheten. Det gäller den viktiga frågan om enfyraårig mandatperiod och skilda val. Meddelta någol rapsodiska anförande där jag hoppat litet från sak till sak berjag, fru talman, alt få yrka bifall till de reservationer till konstilutionsutskotlelsbelänkande som ledamöter står bakom. ()replik: vill mucka gräl så här på kvällskvisten. Jag tänkte alljag skulle ta upp den kastade handsken. Det är väl lika bra att vi försöker roaoss så gott vi kan, när vi nu ändå är här och kvällen är förstörd. Jagville visa litet öppenhet i mitt anförande. Den öppenheten återfinns också idel särskilda yttrandet nr 1, där vi säger alt vi delar den uppfattning somkommer till uttryck i motion. Vii har ju en egen reservation om beskallningsmakten. I dennareservation säger vi alt man bör se över beskattningsrätten och den retroaktivalagstiftningen. I den meningen sammanfaller alltså ochfolkpartiets reservationer. Detfinns ytterligare några frågor där ni i vill ha preciseringar, och detär väl bra. Men problemet är att vi aldrig, i varje fall inte på kort sikt,kommer atl få igenom våra förslag. Vi kommer alltså all leva med oklarheter pådenna punkt. Det är bra alt debatten, frän olika utgångspunkter och med olikariktlinjer, fortgår. Del gäller ju alt skapa en opinion för en förbällring pådelta område. inle har stött cenlermotionen beror på atl man så kraftfullt avvisar varjeform av diskussion om en vidgad lagprövningsrält. Vi är alltså inte bereddaatt göra det . Även om del blir preciseringar i grundlagen utesluterdel inle alt man vill ha ytterligare säkerhetsventiler. De två frågorna behöverinle vara motstridiga. Närdel gäller frågan om begränsningen av antalet ledamöter vill jag säga följande.Atl del inle är någon trängsel just nu här i kammaren beror kanske just på atlvi är så många och ingen riktigt känner ansvar för att vara här. Alla litar påalt någon annan är här och lyssnar på debatten. Detvore bra om man kunde få fram elt bättre underlag och om del kunde bli litetmer av tankeverksamhet i dessa frågor. Del gäller ju att stimulera till debatt.Frågan om förhållandena här i kammaren är elt samtalsämne som man stöter pårunt om i landet. Kanske skulle det bU bättre om vi blev färre och om vi fickstörre resurser. Då kunde vi bli effektivare i vårt arbete, och då skulle viinle behöva sitta på våra rum och klistra frimärken. Det är kanske vad deledamöter just nu gör som inte är här i kammaren. Men man behöver inte bindasig. Ändå måste man stimulera till debatl. Det är bakgrunden till värlställningslagande. 1989/90:36 30november 1990 HANS NYHAGE (m) replik: Det var för väl att tredje vice talmannen avslutade sitt anförande pådet säll som han gjorde. Annars hade man kunnat få en helt annan uppfattning omvar han egentligen slår i del politiska spelet. Detär alltså inle alls fråga om all låta oklarheter i grundlagen kvarstå. Det kanväl inte råda några skilda meningar om all vi skall en så klar grundlag som detöver huvud tagel går all åsladkomma, sade atl grundlagen skallporla av klarhet - jag tror all orden föll så. Ja, det är alldeles självklart.Men det gäller ju alt undersöka om vi ändå inle kan skapa ytterligare engaranti för all de i grundlagen förankrade fri- och rättigheterna inte kränks,atl del alltså ges möjligheter att av en särskild författningsdomstol få dessafrågor prövade. Del är alltså för alt stärka den enskildes rättigheter som vivill all denna fråga skall utredas. Vibetonar mycket nogsamt atl del skall bli fråga om en utredning. Det kan jufinnas starka skäl som lalar mol. Men del får utredningen i så fall komma lillklarhet om. 1989/90:36 30november 1990 Vimenar alltså all vi, för all det skall råda klarhet om behovet av en författningsdomstol,vill att en utredning skall komma tiU stånd. Närdet gäller del familjerällsliga området behöver man kanske inte måla upp devärsta avigsidorna. Vad motion går ut på är ju att manskulle få prövat hur det förhåller sig med möjligheterna att stärka familjensroll i samhället. Vi moderater har ställt upp bakom den reservationen,eftersom vi också i det sammanhanget vill alt en uiredning skall undersökamöjligheterna just när det gäller att stärka familjens roll och dess ansvar.Inte minst handlar del om familjens roll när det gäller barnen. Detta är intealls delsamma som alt utelämna de barn som lever under särskilt besvärligaförhållanden lill någon form av lagrättslöshet. Närdet slutligen gäller antalet ledamöter i kammaren, tror vi på fullt allvar atleffektiviteten i riksdagsarbelel skulle öka om ledamöterna vore något färre änför närvarande. Vi tror också alt kontakten mellan väljare och riksdagsledamöterskulle vinna på delta. Risken är hell uppenbar att den enskilderiksdagsledamoten kan bU ganska anonym för många människor när antaletledamöter är stort. Ett mindre anlal ledamöter skulle kunna motverka ettsådant förhållande. Del finns säkert många fler skäl som går att anföra för atlantalet ledamöter bör minska. Tredje vice talman () replik: Jag skall bara ta upp några få saker. Del är riktigt atl folkpartiethar en reservation där man vill ha en undersökning om oklarheterna iskaltebegreppel. Men vi tar med aUt i vår reservation, därför att vi tycker attdel är lika vikligl all se på alla oklarheter som man stöter på undan för undanoch som ibland vållar stora stridigheter här i kammaren. Hade ni gått med påvår reservation hade ni fått med skatterna på köpet, då vi också nämner dem ireservationen. Ert förslag är alltså betydligt mer begränsat än vårt. BirgitFriggebo anför som ett argument för atl inte går med på vårreservation atl vi har en för kritisk syn på lagprövningsrätten. Nej, det harvi inte alls. Det är utmärkt alt lagprövningsrätten finns som ett sista instrument,om del skulle vara så alt med vett och vilja fattar beslut som står istrid med grundlagen. Menvad vi säger i vår motion och som är en del av själva finessen i vårtresonemang är att vi vill se lill atl grundlagen har en sådan klarhet och stringensatl lagprövningsrälten inte behöver användas annat än i absoluta undantagsfall. HansNyhage säger all han inte har någonting emot atl man ser över oklarheterna igrundlagen. Ja, men gå med oss då och sätt ytterligare press påsocialdemokrater och vpk-are, som inte är ett skvatt intresserade av den härfrågan, så kanske vi kan driva dem framför oss så att vi får en översyn! och hans parti inle har velat sluta upp kring den syn som vi har icentern på denna fråga bUr Hans Nyhages tal just bara tal. Jagskall inte orda mer om föräldrarnas rätt i grundlagen än att jag vill fråga hurman stärker sammanhåUningen i familjen och förbättrar möjUghe-terna lill godauppväxtmiljöer för barnen i bra familjer genom att föra in någonting som kallasföräldrarätt i grundlagen. I alla länder där man har något sådant visar detsig just att del är ett skydd för föräldrarna atl bära sig åt nästan hur som helst medbarnen. Det är för den skull jag har velat lyfta upp denna fråga, eftersom denså lätt bara glider förbi och man säger att det är klart att man skall skyddaföräldrarna och slå vakt om familjen - det är vi ju alla överens om. Del ärinte möjligt atl hitta någon grundlagsregel som ger föräldrarna en särskildställning, om man inle tar med barnen också. 1989/90:36 30november 1990 BO (vpk): Hans Nyhage säger atl vi skulle bli effektivare om vi vore färre. Menvi kan väl knappast bli mycket färre än vi är här . Det är möjligt altdel inte blir så stor rusning när föreställningen går i repris på sen kvällstidför femte eller tionde gången, KU:s egna sammanträden är nästan massmöten ijämförelse med delta plenarmöle. Jagtror inte atl del handlar så myckel om antalet riksdagsledamöter, om vi är 250eller 349, ulan det handlar mera om arbetsformer, om att vi fårförsöka hitta mer radikala grepp för alt förnya vårt sätt all arbeta. Jagvill redan från början, fru talman, yrka bifall till reservationerna 1,11, 15och 21, Iövrigi är del inle så mycket all säga , men jag vill gärna med anledning avtidigare debatter i frågan om egendomsrätten och de borgeriiga reservationernaställa några frågor till de borgerliga partierna. Gäller den slottsherren, som fick sin förlä-ning en gångi världen av drottning ? Eller gäller den torparen, som inte har någonäganderätt men vars familj i generation efler generation kanske har dikat,röjt, gödslat och försökt förbättra sitt lilla viste? Jag vill konkret ställafrågan lill er. Omni får in delta i grundlagen - vilket ni knappast kommer atl få - skulle nidäremot kunna förhindra det beslut som har fattat,nämligen att förbättra arrendatorernas villkor och deras möjligheter att fåtillgång lill vad de har brukat och skött i generationer, men som de formelltinle äger ulan som storherrar och adelsmän äger. Vad innebär detta medegendomsrätten i grundlagen konkret? Vadjag förstår, innebär det ell förbud för all t,ex, besluta om atlinföra löntagarfonder i avsikt atl bredda och demokratisera ägandet i dellaland. innebär det naturUgtvis också elt förbud för att gäin och göra några ingrepp i Wallenbergsfonden, dvs, Wallenbergsstif-lelsernasegendomar, också i samma avsikt att bredda och demokratisera ägandet. Vaddel handlar om är att ni vill förminska makt. Ni vill ta ifrån oss,som är folkels valda ombud, möjligheterna alt bestämma i vissa frågor och läggade frågorna på juristerna. Om del kommer ett förslag som på något säll kananses rubba ägandet är del någonting som är förbjudet och som också kan gå tilldomstolsprövning. Jag accepterar inte del sättet alt tolka demokratinsspelregler. Detär också räll intressant och anmärkningsvärt att det är den här frågan som niär engagerade i, dvs. frågan om lorparen skall kunna inkräkta på godsägarensäganderätt. Den frågan engagerar er mycket mer än en annan fråga, som verkligenhandlar om fri- och rättigheter, nämligen frågan om 1989/90:36 människori vårt land skall slippa registreras på grund av sina politiska åsik- Minbesvikelse gäller inle bara de borgerliga partierna utan också del so- issa gr g cialdemokraliska partiet, som inle har velattillmötesgå det förslag som har frågor lg i:.! om att förbudet mot åsiktsregistrering i grundlagen skall skärpas.Vi vet alt del fortfarande förekommer åsiktsregistrering. Man använder dennagummiparagraf, där det står atl man inle får registrera människor enbart pågrund av politisk åskådning, och så hittar man på en mängd andra skäl ochregistrerar dem ändå på grund av politisk åskådning. Del skulle vara enkell,och jag tror inle all det skulle skada vårt lands säkerhet eller våramöjhgheter att skydda oss mot bl.a. terrorism, all förändra dennagrundlagsparagraf. Vihar tagit upp denna fråga tidigare. Jag trodde all tiden var mogen , eflerallt vad som hänt, och att man skulle kunna bifalla vårt förslag. Så är tyvärrinle fallet. Jag upplever starkt kontrasten mellan engagemanget i en vissfråga, t,ex. egendomsrätten, och del bristande engagemanget för vad somverkligen är en demokratisk fri- och rättighet, nämligen åsiktsfriheten. Jag skall inte gå in på alla reservationer som finns och kommenteradem. Det är, som sagt var, många frågor som vi har diskuterat tidigare. Jagtror alt log upp frågan om rasistiska organisationer. Jagerkänner att del är en besvärlig fråga. säger att vi aldrig kanacceptera en lagstiftning som förbjuder sådana organisationer. Å andra sidanhar vi fakliskl skrivit under en som förbinder oss att genomföraett förbud mot denna typ av organisationer. Man får nog fundera ytterligare pådetta. Vi har väckt en motion om atl man skulle överväga ett sådanl förbud. Vimenar all del är viktigt all det då skall gälla organisationer som begårlerrorhandlingar, som gör sig skyldiga lill rasistisk förföljelse av människor.Man får inle ha en lagstiftning som innebär all allmänt primitiva,utlänningsfienlliga ståndpunkter kriminaliseras. Det tror jag vore olyckligt.Förbudet skulle gälla just kriminella handlingar. Då tror jag all man kan kommaförbi problemet atl vi inte gärna vill i lagstiftning förbjuda organisationerpå grund av att de har förgripliga åsikter eller en rasistisk ideologi. Jagvill också ytterligare en gång la upp invandrarnas rösträtt. Jag tycker all delär en viktig fråga all ge våra invandrare, som gör slora insatser i vårt landför vårt samhälles ulveckling, möjlighet alt vara med och påverka det politiskalivet. Jag tycker nog atl den är viktigare än frågan om all grundlagsfästautlandssvenskarnas, skalteschweizarnas, rösträtt i , BIRGITFRIGGEBO (fp) replik; Jag beklagar all jag får lov all begära replik på detta anförande. Motvem skall en lagstiftning om egendomsrätt riktas? Naturligtvis mot dem som äger. Del säger sig självt. Vi har skrivit på om de mänskliga rätlighelerna. Där finns äganderätten reglerad. Del belyder all våra svenska medborgare skall gå lill för all få dessa saker prövade. är inte särskilt konstigt. Där står också att egendomsrätten skall vägas mol allmänintresset. Det är vad del handlar om också här i Sve- 110 rige när vi skall reglera della. BoHammar får del att låta som atl småfolket i inte äger någonting i dag.Del gör de förvisso! Del här är ingen konflikt mellan slollsägare och lorpare.Del finns många bland småfolket i som äger och som behöver skyddas motoss klåfingriga politiker här i som ibland vill hoppa över skaklarna.Del handlar inle om att i första hand ge juristerna större makt. BoHammar frågar om en grundlagsskyddad egendomsrätt skulle kunna möjliggöra enförbättring för arrendatorerna. Visst skulle den del. Vi har frånfolkpartiets sida röstat för förbättringar för arrendatorerna. Men enförbättring behöver inte bara ske genom alt man säkerställer möjligheten attexpropriera egendom. Den kan ske pä annat sätt. Närdel gäller politisk åsiktsregistrering vill jag bara framhäva atl vi i utskotlsmajoritetensskrivning hänvisar till säpokommiltén. Jag har för min del aktualiserat dennafråga i säpokommittén. Den kommer alltså inle framåt snabbare för att vibifaller vpk:s motion. Jobbet atl pröva den frågan är redan i gång. HANSNYHAGE (m) rephk: förknippar frågan om äganderätten med grevar, friherrar ochbaroner. Var och en med ell något mer vidgat synsätt vet alt del finns mångamänniskor som har ell ägande som för dem är av myckel stor betydelse. Del harskett allvarliga ingrepp i den enskildes äganderätt. Vi kan hänvisa tilllöntagarfonderna, beskattningen av pensionssparandet, vissa frågor när detgäller förvärv av jord, för all finna klara exempel på hur äganderätten på ellmyckel gravt säll har åsidosatts. Det är skälet lill alt vi anser atläganderätten skall grundlagsfästas. BOHAMMAR (vpk) replik: Vårt land är ett av de länder där makt- och ägandekoncenlra-lionen ärstörst i hela världen. Jag sitler här i bl.a. för all kämpa för ellmera spritt ägande, en demokratisering av makt och ägande. Detta är en politiskfråga. Om ni vill förmena oss atl i denna kammare diskutera och la ställninglill dessa frågor och säga atl delta är domslolsfrågor, att del är förbjudetall diskutera här, då berövar ni svenska folket en demokratisk rättighet, enmöjlighet all påverka ägandeförhållandena. Del handlar inle om bondens sista koeller all människor skall ha rätt all äga sina kostymer, sin bostad osv. Dethandlar om den oerhörda makt- och ägandekoncentratio-nen. T.o.m.chefredaktören för den största liberala tidningen i vårt land skrev häromåretapropå denna debatt, som ju inte är ny, att han tyckte atl det var hellfelaktigt av de borgerliga partierna alt ställa detta som ett slags grundlagsfråga.Han skrev all della är en politisk fråga. Den får man slåss om politiskt. Detär inte en fråga som ni skall springa till domstolarna med, om vi vill begränsaWallenbergimperiets makt och ägande. Del är della det handlar om. 1989/90:36 30november 1990 HANS NYHAGE (m) rephk: inbillar sig all äganderätten vidgas genom kolleklivaåtgärder, l.ex, löntagarfonderna. Jag skulle gärna vilja fråga Bo 1989/90:36 på vad sätt han upplever sitt personliga ägande genom någon av 30november 1990 löntagarfonderna. Vissagrundlags- gQ (vpk) replik: ' * Fru talman! Jag upplever inte det så väldigt starkt. Vi tycker inteheller att konstruktionen av dessalöntagarfonder är särskilt bra. Jag måste säga att jag ändå upplever en störredelaktighet i dessa fonder än i Wallenbergsfon-derna eller alla andra fondersom ni aldrig har någonting emot. Jag har aldrig hört atl ni har någonting emotkollektiva fonder, så länge de ägs privat, av storfinansen. Delär den lypen av restriktioner ni vill lägga på , att inteskall röra storfinansens fonder. Ni säger: Försök inte att rubba rådande makt-och ägarförhållanden! Och detta försöker ni göra till en demokrati-fråga! Niblir upprörda om vi säger atl det är politisk fråga, där vi har ohka poUtiskavärderingar. Vi får slåss i en öppen, fri poUtisk debatt om detta, och så fårvi se vem som vinner. Vi får respektera de beslut som fattas. Men det vill niinle göra. Ni vill förhindra folkets valda ombud från att ha något inflytandeöver detta. Förste vice talmannen anmälde atl att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. HANSLEGHAMMAR (mp): Jag trodde faktiskt att jag här skulle få höra ett Utel brandtal förfrågan om övergången till republik från representanten för det som åtminstonetidigare - man bråkar ju inom vpk om vad för ett slags parti manegentligen är - har varit ett kommunistiskt parti.