prot · GD09125 · 1989-12-31 00:00:00 — Som turist kau det accepteras atf man infekäririer fill alla oskrivria lagar som svensk eller boende i ärdet oerhört viktigt att man känner till dessa oskrivna lagar Det motverkarockså invandrarfienflighet om invandrarna känner till hur mau skall uppföra sigi olika situationer Det är häpnadsväckande aff tanken har kommit upp atf dömainvaridrare efter aridra kriterier äri vad som gäller för sveriskar Vitycker att sfi-uudervisuing skall ges åf alla dem som behöver förlängdundervisning enligt de särskilda regler som finns. Vi lycker atf den nuvarandetvåårsregeln är felakfig. Def finns flyktingar som kau lära sig svenska mycketsnabbare, och de skall naturligtvis uppmuntras fill det. Men det finns ocksåflyktingar som har så stora problem atl de först måste komma över dem, innan deorkar att ta ell rikligt grepp över siu framtid. Det kan vara fråga omtortyrskador och psykiska skador - även psykiska skador som de har ådragit signär de har vistals länge i flyktirigförläggriingarna. Bland de vanligastförekommande patienterna på psyket i de kommuner som harflyktingförläggriirigar är flyktingar som av årigest och oro för siri framfidbehöver slöd och hjälp. En del psykiska skador har de ådragit sig tidigare,men de blir förvärrade av osäkerheten som råder Dessa frågor skall vi återkommatill. Den individuella plaueri för eri irivaridrare måste fas upp tillom-prövning så fort def framgår att situationen inte stämmer med de planer somgjordes upp från början. Iövrigt yrkar jag bifall till de punkter som gäller sfi-undervisuirigeri. Vi sermed stor tillfredsställelse på stora delar av detta. Ibetänkandet behandlas även frågan om syskon lill hörselskadade barn. Vi hävdarall de skall beredas möjlighel att få betald vistelse för att kunna lära sigteckenspråk, såsom fallet är beträffande föräldrarna. De hörselskadade är eneftersatt grupp när det gäller stöd till språkundervisning. Detta beror lillstor del på att de hörselskadades språk, dvs. teckenspråket, under decennierhar varit förbjudet. Man har ännu inte täckt det behov som finns. Situationenär komplicerad, eftersom det iute finns tillräckligt med utbildare när del gällerteckenspråk. Det måsle alltså utbildas utbildare, men del finns intetillräckligt många sådana som kau utbilda teckenspråkslärare ochteck-enspråkslolkar Men vi menar att när föräldrar vistas på folkhögskolaoch går på kurs i teckenspråk bör även syskon kuuna få delta utan alt detkomplicerar situationen alltför mycket. År de små får mau la det hela mer pålek, är de äldre kan de della i föräldrarnas grupper Jagyrkar bifall till alla reservationer med namn och även lill vpk;sreservation nr 9. Vi hade också en motiori arigående della, meri den har pånågot säll blivit förbigången. 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare 10 (): Jagskulle vilja börja med att läsa ur regeringens proposition om samordnatflyktingmotlagande. Där skrivs all målen för den svenska iu-varidrarpolilikeri,som sammarifaltas i begrepperi jämlikhet, valfrihet och samverkari, inriebäratl irivaridrare i förhållande lill övriga invånare i skall halikvärdiga förutsätluingar alt bo, leva och verka här 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare Förall vi skall kuuna leva upp lill dessa högt ställda mål är det utomordenlligtviktigt alt alla invandrare får lära sig svenska . Det ärheft avgörande för invandrarnas möjligheter att göra sig bekanta medmänniskorna, kulturen och samhällslivet i och ta till vara sina rättigheteroch fullgöra sina skyldigheter och komma till siu rätt i arbetslivet. Vivet också atf oförmåga att tala med och förstå varandra kan skapa irritationoch motsättningar 1 utskottets betänkande anför vi också att det är ytterstangelägel alt t.ex. kvinnor med barn eller äldre kvinnor infe ställs utanförFör kommunerna gäller det aff nå invandrarkvinnorria med erbjudande omsvenskuridervisriirig och att skapa möjligheter till deltagande med hjälp avbl.a. tillgång på barnomsorg. sedari fastställde vi här i riksdageri de riu gällande målen för sfi. 1propositionen föreslår regeringen atf dessa mål bör gälla oförändrade, vilketockså tillstyrks av utskottets majoritet. Ivad gäller regeringens förslag i övrigt tillstyrks de i allt väsentligt, ochutskottet är också enigt beträffande reformens viktigaste delar. Jag tycker atldet är tillfredsställande atl utskollet helt enigt tillstyrker att dengrund-och påbyggnads-sfi som finns skall läggas samman lill en utbildningför vilken kommunen skall ha ansvar Utskottet skriver också helt enigt attsam-hällsuudervisniugeu bör stärkas inom sfi. Det är en viktig fråga. Förslageni propositionen innebär atf positionerna uu flyttas fram och att en egeutiigenganska bra svenskuudervisniug förbättras ytterligare. Jag vill gärna säga altden svenskundervisning som getts först inom ramen för försöksverksamheten ochsedan efter reformen 1986, har betytt väldigt mycket för våra invandrare. Mångacirkelledare, lärare och andra deltog tidigt i ett erigagerat piorijärarbeteoch möjliggjorde därmed eu positiv ulveckling av sfi-verksamheteu. Meriäven om, som jag sade tidigare, vi är överens om mycket så har det på någraområden avlämnats reservationer, vilka jag något vill bemöta. Fördef första har vi tvåårsgräuseri. Alla talare som kritiserar gränsen har glömtatt lala om att det i vissa fall finns en möjlighet till elt tredje år När detgäller de fall då det enhgl de exempel som har getts infe borde finnas enlidsgräns, skulle sannolikt det tredje året kunna komma i fråga. Utskottetanser således att gränsen är väl avvägd. Det avgörande skälet för att ha entidsgräns är enligt utskottets mening aff deu bidrar till att påskynda atfsvenskundervisningen kommer till stånd. Det är också viktigt att påpeka attliden för kommunens skyldighet nu skall räknas från den dag då invandrarenkyrkobokförs. Fördet andra beträffande de asylsökande som vistas på statlig förläggning,tillstyrker utskottet också regeringens förslag. Inriktningen måste vara attirivaridrama möjligt skall kunua flytta ut i en kommun och få singrund-sfi där. Kommunen skall därför inte åläggas ansvar för svenskundervisningvid de statliga förläggningarna. Del är ett ansvar som tillkommer invandrarverket.Men utskottet framhåller aft det är angeläget att svenskundervisning av godkvalitet anordnas även på flyktingförläggningarna. Fördet tredje beträffande anordriare av sfi anser utskottet, till skillnad frånmoderalerna, att regeringens förslag ger tillräckligt utrymme för val avanordnare. Utskottet anser också att kommunerna själva bör få bestämma på vilket sätt de väljeranordnare i de fall då de inte väljer all själva anordna undervisningen. Ulskotlelanser vidare att det inte är motiverat att, som vpk föreslår, begära förslagom lagstadgad svenskuridervisriirig vid flyklirigförlägguirigarna. Som jagnämnde skriver utskottet om vikten av god kvalitet på uridervis-riirigen vidflyktirigförläggnirigarna. Därmed anser jag att de krav som framförde är tillgodosedda. Fördet fjärde tillstyrker utskottet regeringens förslag beträffandeuuder-visuingeus orgariisatiori. Eftersom den statliga detaljregleringen skallupphöra kan kommunerna själva anpassa undervisningen med hänsyn till vad sombäst passar en viss grupp. Därför avstyrker utskottet de motioner somiririehåller förslag om att införa nya defaljregler Frågor om ersättning mellankommuneri är en fråga för berörda myndigheter och inte för . Fördel femte tillstyrker utskottet att statsbidraget för flyktingar skall rymmasinom ramen för den nya schablonersäftningeri. Likaså tillstyrker utskottetförslaget om statsbidrag för övriga invandrare. Utskottet tillstyrker också allstatsbidraget för sfi skall gälla även dem som är berättigade lill grundvuxeller särvux. Fördet sjätte tillstyrker utskottet i enlighet med socialförsäkririgsutskotlelsyltraride vad som föreslagits i propositioneri beträffaride ersättning tilldeltagarna. De förändringar som framförs i reservationerna avstyrks med hänsynlill alt frågan om timersättningarna är föremål för utredning. Fördet sjunde avstyrker utskottet förslag om obligatoriskgrundutbildning för invandrare. Motionärens förslag skulle föra alltför långt. Med del anförda yrkar jag bifall lill ulskotlets hemställan och avslagpå samtliga reservationer 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare AriL 11 ULFMELIN (m) replik: inledde sill anförande med att framhålla vikten av skall lära sig svenska för atl man sedan skall kunnagå vidare ut i arbetslivet eller lill fortsalla studier Det är vi inom allapartier i utskottet överens om. Jag auser dock att deu springande punkten äratl man trots all beslutade om vissa förändrade regler - bl .a.möjligheten alt få ut invandrare från förläggningar - ändå kau konstatera attvistelsefidema på förläggningarna är oerhört långa. Det finns flyktingar somhar fåll uppehålls- och arbetstillstånd, vilka har suttit på förläggningar upptill och längre. Då menar jag att man inte är speciellt logisk när manförvägrar dessa mäririiskor gruud-sfi-undervisriing. Därigenom föriorar deoerhört mycket lid. När dessa människor väl kommer ul i en kommun tar delytterligare fid innan de kommer i gång med sveuskuudervisuingen. Därmed gör viflyktingarna och invandrarna en stor otjänst, vilket också sägs i den rapportfrån som också de föregående talarna berörde i sinaanföranden. Läserman tidningsartiklar som skrivits av människor som arbetar med dessa frågor -framför allt av människor som själva har invandrarbakgrund -firirier mari attde instämmer helt med aff vi i med vår flyktingpolitik 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare ser till alt flyktingaroch invandrare passiviseras, alt vi - förmodligen av välvillighet - inteställer så speciellt stora krav. Det är djupt olyckligt, auser jag. Jagvill också uågot kommentera tvåårsregeln. Där har vi moderater och socialdemokraternasamma uppfattning, nämligen att det är väldigt viktigt att man ställer krav påalt det infe går för lårig fid iririari undervisriirigeri kommer i gårig,utari aff kravet verkligeri skall gälla. Sedan firiris det ju, somIrigvar Johosson sade, möjlighet att förlänga tiden med , ochdet auser vi vara rikligt. Jagkau inte förstå varför man avstyrker vårt yrkande om att kommunerna skall harätt alt välja anordnare. Det viktigaste är ju trots allt att anordnaren harkompelerila lärare och atl man följer läroplanen. Då ser man också fill aftundervisningen blir av god kvalitet. Arif.12 i (c) replik: Herr talmari! Jag skulle vilja faupp frågau om svenskundervisningen på förläggningen. sade attvårt yrkande i vår reservation är tillgodosett. Men vi anser alt utskottetsskrivning är alldeles för vag i detta avseende. Den innehåller litet förmycket av "såvitt möjligt" och att det är "angeläget" altsvenskundervisning skall ske på förläggningen och vara av god kvalitet. Vianser att denna undervisning ovillkorligen skall vara av samma omfaftuiug ochav samma kvalitet som sfi-undervisningen för att väntetiden skall kuunaminskas innan flyktingarna kommer in i det svenska samhället. Del rör sig omen nyansskillnad, men den är faktiskt ganska viktig. AnL13 () replik: Jag vill först lill i säga att jagfortfarande hävdar att det egenfligen inte finns någon skillnad mellan synsätteti reservation och i det som utskottsmajoriteten har skrivit. UlfMelin talade om atl man på flyktingförläggningar förvägras sfi-undervisningoch all man då kommer längre efler äu vad man skulle behöva om man kunde kommai gång med undervisningen. Det låter som atl tycker att man inte lärsig någon svenska i den svenskundervisning som anordnas på förläggningarna.Jag tror också all om kommunerna fick ansvar för uudervisriingeri påflyktingförläggningarna, skulle det bära i väg ganska lårigl när det gälleransvaret för de kommuner som har en stor flyktingförläggning. Därför är denuppläggning som har valts bra. Närdet gäller diskussiouen om valet av anordnare, tycker jag att det är lilelmärkligt att anser atl kommunerna skall få välja precis vilkaanordnare de vill. Men när kommunerna sedan skall göra sitt urval bland dem somär intresserade, då vill plötsligt att skall utfärdadetaljregler Moderalernahar åtta reservationer Jag har tittat på dem och noterat att några innehållerfrågor av principiell art och om ekonomi. Men hälften av reservationerriaiririehåller förslag om atl riksdageri skall besluta i ganska små detaljer,såsom t.ex.: hur kommuner skall välja anordnare, hur grund-sfi skall varvas medarbete, hur en fortlöpande utvärdering skall gå till, hur kostnader skallfördelas när invandrare undervisas i flera kommuner måsle ha en myckellåg tilltro lill kommuner och myndigheter, eftersom han lycker atlvi i skall la ställning till så många små detaljer i den härverksamheten. 14 () replik; Jag - liksom - känner vältill atl det på förläggriirigarria förekommer sveoskuudervisning som statensinvandrarverk tillhandahåller Del sade jag också i milt anföraride. Hade IngvarJohnsson lyssnat, hade han också förstått detta. Den spririgaride punkten för atl vi vill förändra detta äralt denna förlägg-nirigssveriska sakriar såväl läroplari som krav pålärarkompeteris. Del visar sig också att kvaliteferi på derina undervisnirig äri hög grad skiftande. Jag har själv sysslat med kommunalpolitik innan jaghamnade i , och jag ser inget större hinder för alt kommunerna självaskulle la ansvaret för sfi-undervisningen. Jag ser inte att del skulle medföranågra större problem. Detsamma gäller ersättningsreglerna. I många audrasammanhang har vi inte heller kommuuala ersättningar Del är klart att manskulle kuuna lösa detta. När det sedau gäller de detaljer som vi skall peta i ärdet möjligt all iute har sett någon reservation där vi har eudetaljreglering. Del beror på alt vi måsle aridra i lagstiftriirigeri om vårtförslag skulle gå igenom. Frågan om all varva arbete och studier auser jag intevara någon lilen detalj. Det är exakt samma sak där har tidigarefaltal beslul om atl mau skall försöka få till stånd en värvning avsvenskundervisning och praktik eller arbele, av det enkla skälet atlinvandrarna inte skall bli isolerade. Det visar sig att vi inte har lyckats nådet målet. Då är det väl ganska rimligt atl ånyo tar upp dennafråga. Om ett sakförhållande inte furigerar, rör det sig kriappast om endetalj. AnL 15 () replik; Jag tycker att syslemel med värvning avstudier och arbele är bra och viktigt. Det skriver vi också i utskottetsbetänkande. Skillnaden mellan vad vi anser och vad auser är alt vitror all även om inte detaljreglerar defta så kommer man ute ikommunerna, där man har ansvar för verksamheten, atf försöka klara den på ettså bra sätt som möjligt. tycks tro all om inte föreskriveruågot, så blir det ingen bra verksamhet någonstans. Jag har tydligen ett annalförtroende för kommunalpolitiker äu vad har. När det gäller kvaliteten på förläggningssvenskau vill jagåter hänvisa till vad som har sagts om vad utskottet skriver i betänkandet omgod kvalitet och behöriga lärare. säger att vi inte har kommuuala ersättningar påandra områden heller Ja, men del är inte reglerat av , utanmyndigheterna har kommit överens om hur def skall vara. Det är precis delta visäger i utskottets belänkande. Del är ingen fråga för , ulan del ären fråga som myndigheterna skall komma överens om. Reformerad s vensk -undervisning för vuxna invandrare Tredje vice talmaririen anmälde atl anhållit atttill protokollet få antecknat alt hau inte ägde rätt lill ytterligare replik. 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare AnL 16 BARBROEVERMO PALMERLUND (s); Regeringens proposition om reformerad svenskundervisning för vuxnainvaridrare har på flera områden tagit fasta på den kritik som har framförts ombrister i sfi-systemet. Dess värre anser vi alt grundläggande och allvarligabrister kvarstår i förslaget. Dessa brister återupprepas nu i utbildningsutskottetsbelänkande. Engrundläggande förutsättning för våra invandrares anpassning i del svenskasamhället och arbetsHvet är förmågan att förstå och tala svenska. Godakunskaper i svenska språket är också en förutsättning för att invandrarenskall få ett arbele och ett så meningsfullt arbete som möjligt. Arbetslöshetenbland invandrare är dubbelt så stor som den svenska, och diskriminering avinvandrare vid anslällningslillfällel är alltför vanligt. Eristörre andel invandrare än svenskar utför de sämsta jobben. Invand-rarria ärockså mer utsatta för farliga arbetsmiljöer, eftersom information om riskerinfe alltid är tillgänglig på andra språk än svenska. Otillräckligakunskaper i svenska språket gör alltså invandrarna mera utsatta påarbelsmarknaden. Därförmåsle vi salsa ordentligt på eu förbättrad svenskundervisning. En brasvenskundervisning har ett egenvärde och utgör en god investering. LOhar gjort en enkät bland landefs 284 kommuner och har fått svar från 219 avdem. Av dessa hade inte gjort någon som helst ansträngning för attkartlägga och beräkna behovet av grund-sfi för gamla invandrare. enkät till 164 företag, som Metall har gjort, visar det sig att vid 119 avdem har språkkunskaperna testats hos 1854 invandrare. 1501 av dessa hade behovav utbildning, men för endast 302 av dem hade någon utbildning igångsatts. Detfinns också exempel på att utbildning har fått avbrytas på grund av atf kommunernainte har haft tillräckliga medel för att fortsätta deu påbörjade utbildningen.Av Metalls undersökning framgår vidare att vid merparten av de undersöktaförelagen har det inte skett någon uppsökande verksamhet. Det finns också iundersökningen de som säger sig iute ha råd atl utbilda sig på arbetstid.Företagen är tydligen inte beredda att betala utfyllnad till fullt förloradarbelsförljäust, trots den rekommendatiori som Sveriska arbetsgivareföreningengått ut med till siua medlemsföretag. AvMetalls enkät framgår att av företagen betalade skillnaden mellanfaktisk förlorad arbetsförtjänst och studiepenriirig. Av dem som betalade vardef rriiridre äu som betalade något för den restid som uppstod i sambandmed utbildningen. Arbetsgivarnatar tydligen inte sitt ansvar för att invandrarna skall få tillräckligakunskaper i svenska språket. Bildenär ännu tydligare inom servicebrauscheri. På gruud av förhållaudena inom dessabranscher förekommer ofta studier . Här visar sig stimulansbidragetha haft ett värde både för deltagandet i och fullföljandet avsvenskundervisningen. Godamöjligheter lill sveuskuridervisriirig är av avgöraride belydelse för atl viskall kuuria fullfölja våra iuvandrarpolitiska mål. Alla invandrare, oavsetttiden för ankomst till , skall ges möjligheter till undervisning i svenska språket.Undervisningens omfattning måste utgå fråu den enskildes behov och förutsätlniugar Motbakgrund av delta kräver vi motionärer för det första att skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av svenskundervisningtill invandrare, oberoende av tiden för ankomst till . Delsamma gällerför det audra behovet av full kompensation för förlorad arbetsförtjänst, inkl.ersättning för restid, och för del tredje behovet av stimulansbidrag förgenomförande av studier även utanför arbetstiden. För del fjärde hemställer viall som siu mening skall ge regeringen lill känna vad som anförts ombehovet av insatser för uppsökande verksamhet och speciellainformationsåtgärder Med det anförda skulle jag vilja yrka bifall lill motion Ubl9, förutomalt jag stöder reservation 1. 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare AnL 17 ERKKITAMMENOKSA (s); anföranderiktar jag lill utskottets representanter Jag vill konstatera atf i min motionUb743 om bättre ufbilduirigsmöjlighefer för irivandrare i grundvux föreslår jaginte - jag har i alla fall inte menat det -något obligatorium. Texten finns pås. 23 i betänkandet, om ui vill läsa den. Jag vill i stället atlskolöverstyrelsen skall se över bestämmelserna och riktlinjerna avseendegrundvux för atl de bättre skall motsvara de iuvandrarpolitiska målen.Uridervisriingeri skaU bedrivas på eleveris eget språk i vissa fall. Detta villjag alt ger regeringeri till käriria. Det haridlar om den verkligasituationen i grundvux och de invandrare som har de sämsta förut-sällningarnaalt tillgodogöra sig utbildnirigeri. Medtanke på alt det är som jag motionerar i denna fråga, herr talman,med samma resultat trots en ny genomgång av sakinnehållet avseendemolionsskrivandet, yrkar jag bifall på min motion 743. Denaudra motionen, där första namnet är , nr 808, handlar ominvandrarakademikernas svårigheter att få arbete som motsvarar derasyrkesutbildning. Denna fråga har behandlats här tidigare. Vikan inte förslå att motionens audra aff-safs har hamnat i defta utskott som ärså belastat med motioner Arbetsmarkuadsutskotlel hade varit det rätta utskottetall behandla frågan. Vianser alt ulskotlel nonchalerar vår motion. Jag frågar utskottets talesmanvarför man inte har behandlat motionen i fråga på ett sakligt sätt. Vi harfaktiskt arbetat seriöst med denna motion, och det är vi gör det.En ny arbetsfördelning mellan utskotten borde kanske utredas. Mångaläser ju betänkanden och uppfattar att irite ariser attiri-vandrarfrågor är vikfiga. Idessa dagar, när det behövs en debatt om s. k. vanliga, rikfigairivaridrar-frågor, är det dubbelt så viktigt atl äveu motioner som intetillhör flyklirigde-batten behandlas seriöst. Detta gäller, som sagt, inteminst när rasismen och främlingsfieuflighelen gör sig gällaude. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare Mom.1 (kornmuns skyldighet att uuder sammanlagt högst anordnasvenskundervisning för invandrare) Utskottetshemställan bifölls med 219 röster mol 69 för reservation 1 av . 2 ledamöter avstod från all rösla. Mom.2 (tidpunkt från vilken kommuns skyldighet att anordna svenskundervisning förinvandrare skall räknas) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 50 för reservation 2 av . Mom.6 (målet för svenskundervisningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamatiori. Mom.7 (anordnare av svenskuridervisriirig för irivaridrare) Ufskottetshemsfällari - som ställdes mot dels reservatiori 6 av m.fl.,dels reservation 7 av i och , delsreservafion 8 av - bifölls med acklamation. Mom.9 (deltidssfudier) Utskottetshemsfällan bifölls med 261 röster mot 33 för reservation 9 av . Mom.11 (värvning av grund-sfi och arbete) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.12 (undervisningens organisation i övrigt) Ulskotletshemställan - som ställdes mol reservation 11 av m.fl, - biföllsmed acklamation. Mom.15 (utbetalning av statsbidrag lill sfi för invandrare som undervisas i flerakommuner) Utskottetshemställan - som slälldes mol reservation 12 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.16 (förändring av statsbidragssystemet för grundläggande svenskundervisningför invandrare) Utskottets hemställan - som ställdes mot delsreservaliori 13 av Björri Samuelsori, dels reservatiori 14 av -bifölls med acklamation. Mom. 20 (liriiersättningm.m. vid vissa vuxenutbildningar) Ulskotletshemställan - som slälldes mol dels reservation 16 av m.fl.,dels reservation 15 av , dels utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion Ubl9 av BarbroEvermo Palmerlund m.fl. i motsvarande del - bifölls med äckla- Prot.1989/90:125 mation. Mom. 22 (anslaget Timersätlniugen vid vissavuxenutbildningar) *' Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 17 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (obligatorisk grundutbildning för invandrare) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 18 avClaes Roxbergh - bifölls med acklamation. Mom. 26 (hemspråkels roll i grundvux) Utskottels hemställan - som slälldes mot motion Ub743av - bifölls med acklamation. Övriga moment Ulskoltels hemställanbifölls. 2 § Meddelande om sammanträdet m.m. 18 TREDJE VICE TALMANNEN: sammanträder kammaren för frågestundkl. planerat arbetsplenum är inställt.