prot · GD09119 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:119 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Svar på Interpellation 1989/90:158 om enbättre kriminalvård har frågat mig vilka ålgärderregeringeri ämriar vidta för alt förbättra krimirialvården, särskiltbeträffande allmänhetens krav på säkerhet. Frågan, som har ett enskilt fall somutgångspunkt, rör bl.a. farliga brottslingars rätt till permissioner Jag vill inledningsvis erinra om atl lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt innehåller regler som syftar lill alt tillgodoseallmäriheleris skyddsintresse. 1 sammanhanget kan det finnas skäl atl särskiltnämna reglerna i 7 8 tredje stycket i den lagen. Bestämmelserna, som gällervissa intagna som har dömts lill längre fängelsestraff, innebär bl.a.begränsriingar i fråga om permissioner och andra vistelser ulanför anstalt.Intagna som omfattas av den bestämmelsen kan endast få bevakade s.k. särskildapermissioner och då endast om det föreligger synnerliga skäl. Restriktionernafår tillämpas på intagna som bedöms vara särskilt benägna att rymma ellerbeträffande vilka det finns risk för återfall i allvarlig brottslighet. Deregler det här är fråga om skärptes genom lagändringar som trädde i kraft den 1juli 1988. Vidare bör nämnas att i december1988 utfärdade allmänna råd i syfte att förbättra skyddet för den som utsattsför våldsbrott eller hot om våld. Enligt dessa skall styresmannen för anstaltenge den målsägande som så önskar information bl.a. om gärningsmanriensvistelser ulanför anstalten, tidpunkt för frigivning, rymning och uteblivandeefter permission. I fall som det tar upp i sin interpellationgäller bestämmelserna i lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatriskvård i vissa fall, nämligen om en inlagen i kriminalvårdsanstalt förs över tillsjukhus för psykiatrisk tvångsvård. Av 14 8 i den lagen framgår atl patienteninfe skall I protokoll 1989/90:119 1989/90:119 K) maj1990 kunna fåpermission om det medför fara för någon annans personliga säkerhet. Regeringen har lill lagrådet överlämnat förslag ny lag om psykiatrisk tvångsvård och en särskild lag om tvångsvården förlagöverträdare, s.k. rällspsykiatrisk vård. Förslaget i lagrådsremissen syftar bl.a. till atl stärkasamhällsskyddet vid behandlingen av psykiskt störda lagöverträdare. När det gäller personer som är intagna ikriminalvårdsanstall och som förs över till ett sjukhus för psykiatrisktvångsvård innebär förslaget bl.a. att beslut om utevistelser skall fattas avkriminalvårdsstyrelsen. Om den intagne förs över för frivillig psykiatriskvård. kan utevistelser medges endast med stöd av regleringen i lagen omkriminalvård i anstalt. Förslaget innebär också bl.a. alt en domstol, som i ettbrottmål dömer riågon till rättspsykiatrisk vård. skall kunna besluta omsärskild utskrivnings-prövning när del finns risk för all personen i fråga pänytt begår allvarliga brott. Den särskilda ulskrivningsprövningen innebär att det iförsta instans är länsrätten som skall besluta när utskrivning ellerutevistelse skall få ske. Utskrivning skall inte få ske så länge del finns enäterfallsrisk. Åklagaren skall få tillfälle att yttra sig före utevistelser ochutskrivning och skall också få överklaga elt utskrivningsbeslut. För allförbättra brottsoffrens slällning får dessutom hålso- och sjukvården en skyldighetall i dessa fall ge den målsägande som så önskar information om patientensutevistelser och utskrivning. Förslaget innebär enligt min uppfattning allskyddsaspekterna blir tillgodosedda i sådana fall som de hartagit upp i sin interpellation. 2 (): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation.Jag lycker förslås alt svaret egenlligen bara är en uppräkning av lagbestämmelseroch lagförslag. Pä del sättet har ministern undvikit alt ta slällning lill defrågor som berörs i interpellationen om t.ex. frivårdens utformning och omallmänhetens behov av säkerhet. Jag hade dessutom i min interpellation noterat detoacceptabla i alt narkotika förekommer pä fängelser och anstalter Jag hadeväntat mig atl få några synpunkter även på frågan om hur man skall kunnaförhindra atl narkotika och andra droger förs in på fängelser och andraanstalter Det behövs enligt min mening klara markeringar frånstatsrådet om hur hon ser på dessa frågor och hur man skall finna en lösning påfrågor som bl.a. rör återfall i brott. Reglerna om permissioner för utrikesresor är oacceptabla, och likaså kan reglerna om rätten att förfoga över passdiskuteras. fanns en färdig utredning i fråga om lagen omsluten psykiatrisk vård i vissa fall. har det gått utan attnågonting har hänt. Det är klarl att del är bra alt man äntligen harpresenterat en lagrådsremiss. Just nu är det kanske för tidigt alt yttra sig ominnehållel i denna. Debatten kommer väl senare när vi får en proposition påvårt bord. Del finns dock en särskild fråga som redan nu kan tas upp,nämligeri överföringen av permissions- och utskrivningsfrågor frånutskrivningsnämnderna Jag tycker alt delta är litet grand av kejsarens nya kläder-manlägger ned utskrivningsnämnderna och överför dessa ärenden till länsrätterna.Förslaget är, som jag ser det, inte i speciellt hög grad ägnat all öka tilltrontill regeringens avsikt att vidta genomtänkta åtgärder Justitieministern kan väl ändå inte på allvar mena attskyddsaspekterna är tillgodosedda pä lämpligt säll. Gång på gång läser man juom farliga förbrytare som rymmer senast gällde del , somefler sexuellt övergrepp, mord och styckning är dömd lill sluten psykiatriskvård. Del väsentliga och upprörande i sådana här sammanhang ärhur dessa förbrytare lyckas fiy och vad man kan göra för alt förhindra detta.De ansvariga i sjukhusledningen på det sjukhus där var intagensäger i en tidningsartikel "att han inte är farlig för vanlig allmänhet,dock möjligen för pojkar och ynglingar". En annan rymling är den s.k. HIV-mannen, som fickpermission därför alt "han lovade komma tillbaka". Så uttrycker sigden ansvarige smiltskyddsläkaren. Del kan väl inte vara meningen all vårkriminalvård skall grunda sig på den inslällning som kommer lill ullryck isådana uttalanden. I i går fanns ell hell uppslag som beskriverflera fall där farliga förbrytare misskött sina permissioner och begått nyabrott i samband med den självpåtagna friheten. En slor grupp interner lyckadesrymma, och vi kunde läsa om atl del är mer än 200 interner pårymmen. fanns för övrigt också eft par artiklar om sammaämne. Jag håller med rikspolischefen, som i en intervjuuttrycker sin ilska över att sådana här saker kan få förekomma. Jag lyckerockså att del är bra all rikspolischefen i samma intervju säger att han ärtacksam för och lycker atl del är bra alt del skrivs myckel om dessa saker Delhar en preventiv verkan. Sedan har jag en fråga i direkt anslutning lill delskrivna svaret från justitieministern. Följande står i tredje stycket avinterpellationssvaret och handlar om information till den målsägande;"Enligt dessa skall styresmannen för anstalten ge den målsägande som såönskar iriformatiori bl.a. om gärnirigs-mannens vistelser utanför anstalten,tidpunkt för frigivning, rymning och uteblivande efler permission." Vad ärtanken bakom formuleringen "som så önskar"? Hur får offret kännedomom all man faktiskt har räll alt anmäla att man vill ha reda på om internenrymmer eller har permission? AnL 3 Justitieminister : Jag skall gå in på några av de mer preciseradefrågeställningar som lar upp. Först ville velahur man bekämpar förekomsten av narkotika i fängelserna, och jag antar att detbetyder hur man över huvud laget bekämpar narkotikamissbruket bland dem som ärintagna på våra anstalter Den statistik som förs av visaratt andelen narkotikamissbrukare bland intagna är mycket hög. Del är skäletlill alt del bedrivs ell ambitiöst och mycketmedvetet arbele mot narkotika inom krimirialvården. På riksanstalterna finns det stora möjligheter attdifferentiera när man placerar ut personer, och det gör att man kan hållavissa avdelningar och anstalter hell narkotikafria. Även inomlokalanstallsorganisationen pågår en utbyggnad av vad man kallar motivationsavdelningar, där man bedriver ett sär- Prot.1989/90:119 K) skillbehandlirigsprogram för intagna som är motiverade att bearbeta sinanarkotikaproblem. Vi har genomfört en omfattande översyn av kriminalvårdensverksamhetsformer Jag redogjorde närmare för det i årets budgetproposition.Det innebär bl.a. att kriminalvården nu arbetar mycket aktivt med all förbättrainnehållel i verkställigheten i fängelsestraff. Det riktar sig både mot narkotikamissbrukare,där man tar fram lokala handlingsprogram för hur man skall gå vidare på varjeenskild anstalt, och mot andra grupper av intagna, t.ex. män som är dömda förövergrepp mot kvinnor och barn. Misskötta permissioner - nämnde särskiltfrågan om återfall i brott - är givetvis en omständighet som påverkaranstaltens bedömning huruvida någon skall kunna få permission. Återfaller man ibrottslig verksamhet under en beviljad permission, har man inte rätt att underen avsevärd tid därefter få rätt till permission igen. När det gäller alt under permission vistas utomlands delarjag den uppfattning som jag uppfattade att har; Del skallverkligen inte fä förekomma att man får vistas utomlands manavtjänar ett fängelsestraff i . Jag delar JOs uppfattning i den frågan.JO har haft anledning att la ställning lill detta ganska , och han haruttalat att det skall krävas myckel starka skäl för atl man i undantagsfallskall medge alt en person som är inlagen på fångvårdsanstalt får göra enutlandsresa. Det skall vara i mycket ömmande situationer. När det giiller psykiskt störda som är intagna påmentalsjukhus har den uppfattningen alt det inte är entillräcklig åtgärd att man överför beslutet om vem som skall kunna fåpermission och när utskrivning skall kunna ske från ulskrivningsnämnden lilllänsrätten. Jag vill nog anse alt den åtgärden är en mycket tydlig markering avvikten av att tillmäta skyddsfrågorna en stor betydelse när vederbörandemyndigheter har atl ta ställning i den här frågan. Genom alt föra in åklagarensom en särskild part som kan agera i sammanhanget tror jag atl vi också harmöjlighet alt få skyddsaspekterna beaktade på ett annat säll än vad somhillills har kunnat ske i det nuvarande systemet. Jag kan inte gä in på de bedömningar som enskildamyndigheler och tjänstemän har gjort i de enskilda fall som är aktuella ochuppmärksammade av pressen och som också pekar på. säkert medveten om att jag enligt grundlagen är förhindrad alt på någolsätt gå in och kommentera självständiga myndigheters agerande i enskilda fall. Jag delar helt rikspolischefens uppfattning att del ärmycket viktigt atl man uppmärksammar de fall som är oacceptabla ur en ellerannan synvinkel. Det får alla de tjänstemän som år engagerade i dessa frågoratt skärpa sin uppmärksamhet och vara vaksamma i sitt beslutsfattande. Men jagvill understryka atl della inte är några lätta frågor atl taställning till för de enskilda tjänstemännen. Det är svåra avvägningar ochbedömningar som skall göras. lycker jag atl vi skall vara angelägnaom alt hysa tilltro till atl våra tjänstemän av olika slag bedriver dettaarbete med höga ambitioner och. i fiertalel fall. med hög kompetens. Anf.4 (); Det är sant och riktigt, som justitieministern säger, attdetta inte är några lätta frågor Och våra tjänstemän har inte någon lättuppgift heller. Jag tror att det är bra för våra tjänstemän i verk och andramyndigheter om regering och riksdag hjälper till alt göra gränserna skarpareoch lagarna tydligare och att tillämpningsreglerna blir enklare och inte såsvajiga, om jag får anviinda det uttrycket. När det sedan gäller förslaget om att ulskrivningsbeslutenskall fattas av utskrivningsnämnderna i stället för länsrätterna sägerjustitieministern att detta är en uppstramning. Det var detta som jag kalladeför litet grand av kejsarens nya kläder. Också i utskrivningsnämnderna finns juhög juridisk kompetens. Utskrivningsnämnderna består av en domare, enläkare med speciell kompetens inom psykiatrin och tre erfarna nämndemän, varaven skall vara särskilt insatt i sociala frågor. Men vi får väl tillfälle attdebattera detta mera när och om vi får en proposition. Jag lycker att rikspolischefen uttrycker det riktigt i enintervju där han säger så hiir; "När det gäller de sjuka våldsmännen fårvi hell enkelt inte ta så stora risker som . Det är rått att säga. men vifår inte ge dem chansen att bara gå iviig." Just så tycker jag också. Kanpolischefen och vi, den stora allmänheten, räkna med att få justitieministernsslöd när del gäller atl strama upp möjligheterna för farliga brottslingar attfå frigång och permission? Kan vi i räkna med att få ministerns stödnär del gäller atl inte frige en brottsling efter halva strafftiden, att intesänka straffen för egendomsbrott och att skärpa reglema för och tillämpningenav kontrollen av post. telefonsamtal och besök vid fängelserna för atlförhindra insmuggling av narkotika? 1989/90:119 10 maj1990 Jag förbisåg i min tidigare replik att svarapå den fråga som ställde om på vilkel sätt målsäganden fårinformation om sina möjligheter att hållas informerad om vad som händer med dendömde gärningsmannen. Där vill jag påpeka atl del är viktigt att informationennår fram. Det är naturligtvis de som arbetar i rättsväsendet och som kommer ikontakt med målsäganden. särskilt under själva rättegången, som har möjlighetatt vidarebefordra den här informationen. När det gäller det som sade om alt sättagränser håller jag riied om att det är lagstiftaren, dvs. regering och riksdag,som anger vilka regler som myndigheterna skall tillämpa. Vi har skyldighet attse till atl de reglerna är utformade på ett acceptabelt sätt och på ett sådantsätt att de är lätta att tillämpa. är skälet till de översyner som har genomförts avpermissionsregler och andra regler som är aktuella i del här sammanhanget. Imitt svar redogjorde jag för de senaste ändringarna som har gjorts därvidlag.Jag kan till-lägga att min ambition är mycket hög i detta avseende, dvs. att påolika sätt hjälpa de myndigheter som har att fatta dessa svåra beslut. Regeringen har på mitt förslag beslutat atl ge ettuppdrag till att överväga på vilkel sätt man kan göratillämpningen av permissionsreglerna bättre. Jag hoppas att det kan leda tillatt de beslut som varitoacceptabla, om de har berott på alt reglerna i något avseende har varitotydliga eller anvisningarna inte tillräckligt tydliga, kan undariröjas. När det gäller vilka risker vi skall ta vill jag säga altrisktagandet skall vara iriskrivet i reglerna. Om anser atldessa regler behöver ändras materiellt i någol avseende är jag mottaglig förinformation. Jag har redogjort för det lagstiftningsarbete som har bedrivitsoch som bedrivs på detta område. När del gäller att gå vidare och skärpa dessa regler finnsdel möjlighel för den enskilde riksdagsmannen att även motionera i dessa frågorJag är tacksam för alla iriitiativ i deri vägeri. För mig förefaller dock detviktigaste vara aft skapa förutsättningar för myndigheterna att fatta kloka ochbra beslul. I denna svåra uppgift är de knappast hjälpta av atl få hörasvävande påståenden, vare sig de kommer från debattörer i medierna eller frånriksdagsmännen. Anf.6 (); Vad beträffar svepande uttalanden och åsikter tror jag atlvi riksdagsmän och regeringsföreträdare kanske kan ta varandra i hand. Vi gårnog över gränsen litet till mans någon gäng då och då. Det är elt allvarligt ämne som jag har tagit upp.Allmänheten är oroad, och allmänheten fordrar en annan tingens ordning. Det ärdel som vi i regering och riksdag tillsammans skall försöka åstadkomma. De händelser som har inträffat inom kriminalvården underden seriaste tiden är allvarliga. Det måste räknas som försumligt att agera sålångsamt som man gjort. Vad som krävs är snara ålgärder eflersom delta rörså vitala rållssäkerhetsfrågor. Jag skall gärna komma med förslag i den riktning och inomdet område som justitieministern inbjuder mig lill. Jag kan börja med altrekommendera den stora partimotion som väckts av och som har rubrikenFörebygg, sätt gräriser och reagera mot våld och kriminalitet. I den finns över70 förslagspunkter atl välja mellan, och det är väl genomtänkta, konkreta ochmyckel bra förslag. Skyddet för allmänheten måsle stärkas. Människor ute i landetär upprörda över den, som man upplever det, slapphet som i många fall tillåtsråda när det gäller jusl farliga förbrytare. Människor undrar om det verkligenskall vara så all samhällsskyddet inte skall vara starkare än vad del är i dag.De vill ha eri anriari tingens ordning. Jag är uppmuntrad av att justitiemiriisiern på flerapunkter har sagl alt hon delar min uppfallning och också rikspolisstyrelsensuppfattning i många av dessa frågor Jag ställde en fråga om målsägande och utskrivningarna.Hur får offren, dvs. målsägandena, reda på sina rättigheter? De har sinarättigheter, men jag uppfattade inte att jag fick svar på frågan hur de skallfå reda på atl dessa rättigheter finns. Läget är plågsamt inte bara för målsägande och allmänhetutau också för de anhöriga till internerna. Där finns en slor grupp som liderDem skall mau också ha med i bedömningen när det gäller vår kriminalvård. De som i första hand kan bli aktuella somnaturliga informationsgivare lill målsägande under rättegången är givetvis iförsta hand åklagaren och. i del fall där det finns målsägandebiträde,advokaten. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1989/90:157 om villkoren förutbyte av utländskt körkort mot svenskt har frågat mig om jag anser attdel nuvarande syslemel för utbyte av utländskt körkort är tillfredsställande urtrafiksäkerhelssynpunkt. har vidare frågat om jag är beredd attskyndsamt vidla åtgärder för atl falska utländska körkort och äkta utländskakörkort, som inte erhållits efter att innehavaren genomgått förarutbildning isitt hemland, inte skall kunna bytas ul mol svenska körkort. Bakgrunden till frågorna är atl man kan byta ul sillutländska körkort från det alt man kyrkobokför sig här i landet.Rätten till utbyte av körkort har sin grund i internationella överenskommelser,men rätten gäller även personer från icke fördragsslulande stater Frågor om utbyte av körkort prövas av i dellän där sökanden är kyrkobokförd. har i många fall .svårt attavgöra om det körkort som åberopas är giltigt. Svårigheten kan bestå iosäkerhet om huruvida körkortet är giltigt i ulfärdandelandel ellerom körkortet är äkta. Atl inhämta uppgifter från utfärdandelandet är intealltid möjligt, exempelvis om den sökande är politisk flykting. Bl.a. mol bakgrund av de problem jag nu nämnt tillkalladejag efler regeringens bemyndigande en kommitté som bl.a. skallanalysera de problem som finns i fråga om utbyte av utländska körkort ochföreslå de ändringar av nuvarande syslem som kan behövas. Kommittén bör enligt sina direktiv (1989:55) överväga omdet för rätten lill ulbyte skall krävas förarprov eller annal test, särskiltnär det gäller körkort som har utfärdats i länder med vilka inte hanågon överenskommelse om ömsesidigt erkännande av varandras körkort. Kommitténbör vidare överväga vilken grad av bevisning som bör krävas av sökanden vidtvivel om del utländska körkortets äkthet eller giltighet. Kommittén skall beredadenna fråga skyndsamt och jag räknar med alt få ett förslag från kommitténinnan hösten. AnL 9 (); Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. Det finns en stor ambition hos både politiker ochmyndigheter att förbättra trafikmiljön på våra galor och vägar Som ett led iatl göra trafikmiljön säkrare har kraven på bilarnas funktionsduglighet skärptsundan för undan. Även kraven för erhållande av körkort har höjts väsentligt somett led i att minska trafikolyckorna. Vi har i en omfattande lagstiftning som det krävsatt man känner till och kan tillämpa innan man godkänns för erhållande avkörkort. Mot den bakgrunden är del svårl all förslå alt det byts uttusentals utländska körkort utan atl man förvissat sig om all vederbörande harnödvändiga körkunskaper och känner till trafikregler och övrig lagstiftning,vilket normall krävs av en svensk förare. Många av dem som byter ut sina körkort varken talar ellerförstår svenska. Det är därför orimligt atl kräva atl de skall ha tillräckligkännedom om våra trafikregler och övrig lagstiflning. Hur mänga av dessa känner t.ex. lill alkoholbestämmelserna?Lagarna är dessutom inte statiska utan förändras med nödvändighet med jämnamellanrum. Det är inte heller ovanligt atl körkort som byts ut ärförfalskade. Det är inte alltid så lätt alt avgöra om elt körkort är äkta ellerej. Många länsstyrelser anser sig inte ha råd att sända allaulbyteskörkort till statens kriminaltekniska laboratorium för äklhetsprövnirig,varför del måste arilas alt måriga svenska körkort erhållits med falska körkortsom underlag. För atl belägga mitt påstående citerar jag ur en skrivelse frånVärmlands läns landsting; "I en av länets kommuner var det endast 7 av 20flyktingar som körde bil som hade giltig behörighet. Av dessa hade 6 bytt sitthemlands körkort mot svenskt körkort. Endast 1 person hade tagit svenskt körkort.Denna beskrivning kan troligtvis appliceras pä förhållanden i många av landelskommuner" Dessutom kan man hell lagligt köpa körkort i många lånderutan att ens ha suttit i en bil. Man kan med fog fråga sig om det är rimligtatt dessa kari bytas ut mol sveuska körkort. Sveriskt körkort är dessutom enfullgod legitimation i ekonomiska sammanhang, och det är inte atl förglömmanär det gäller uibyteskörkorten. Många människor upplever det som stötande att kraven förerhållande av körkort är så olika mellan svenska medborgare och invandrare ochflyktingar. Vi är alla trafikanter på samma vägar och med samma ansvar för alttrafiksäkerheten upprälthålls. Del får inte heller vara så atl del upplevs som att vi haren lagstiftning för svenska medborgare och en annan för invandrare ochflyktingar Det är viktigt aff def klart framgår all vi alla lyder under sammalagar I annal fall kan det skapa oönskade motsättningar som är till nackdel föross alla. Statsrådet hänvisar lill en tillsatt kommitté som skall analyserade problem som finns i fråga om ulbyte av utländska körkort - och föreslåändringar om det behövs. Kommittén skall bereda frågan skyndsamt, ochstatsrådet räknar med ett förslag från kommittén . Jag har förståelse för att statsrådet vill avvaktakommitténs utlåtande. Men jag tycker alt det finns en viss tveksamhet hoskommunikationsministern vad gäller problemen och nödvändigheten av att kommatill rätta med problemen. Jag vill därför fråga om statsrådet är villig alt vidlaåtgärder, så att kraven för erhållande av körkort likställs för allakategorier, och atl internalionella konventioner och avtal ses över säall de överenstämmer med svenskakunskapskrav på körskicklighet och trafikregler för erhållande av svensktkörkort. 10 (): Jag dellog i en frågestund medkommunikationsmi-nistern angående just detta ärende. Jag fick dä besked atl delinom korl skulle tillsättas en utredning. Jag blev då bekymrad och tänkte altdenna fråga skulle begravas och atl det skulle ta ytterligare en hel del år Jagvet atl trafiksäkerhetsverkel har arbetat med denna fråga åtminstorie fem åroch all man där blev klar . Jag hoppas atl den utredningsom man arbetat med där verkligen las till vara. Den bygger på vad som harsagts från olika myndigheter, bl.a. och . Jaghoppas atl det verkligen kommer ett förslag . AnL 11 Kommunikationsminister : Om inläser tveksamhet i millsvar beträffande behovet av åtgårder har hon missuppfattat mig. Detförhållandel all vi tillsatte utredningen föranleddes av aft viupplevde behov på bl.a. del här området. Atl vi sedan bad utredningen atlbearbeta jusl denna fråga, bland alla de övriga frågorna, med störstaskyndsamhet och komma med förslag, viftriar också om att vi ikommuriikafiorisdepartemeritet och jag personligeri bedömer atf def på dettaområde är angeläget alt få till stånd förbättringar Precis som har vi höga ambitioner när det gäller att ordna en bra trafikmiljö ochall gararitera hög trafiksäkerhet.