prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — Del ekonomiska slödel åt asylsökande är lägre än delbistånd som i allmänhet finns ute i kommunerna - helt naturligt, eftersom deasylsökande har bostad och har allt del som hör bostaden till. Del gör i de allra flesta fall socialbidraget överflödigt.Men socialutskottet har sagt och säger i del här betänkandet, vilketockså är den praxis som tillämpas, att detta inte innebär någon begränsning avsocialtjänstlagens tillämpningsområde. Kommunerna har fortfarande det ytterstaansvaret för alla de invånare som finns i kommunen. Del gäller också deasylsökande. Man har atl göra en individuell bedömning i del fall en enskildsöker bistånd. Sedan är också biståndet i socialtjänstlagen betydligt vidare ändet ekonomiska biståndet. Del kan ju i många fall vara annat bistånd som kankomma ifråga. skall jag kommentera motionen om sexuellaövergrepp mot barn -huvudsakligen rör motionerna dem. Vi hade ju en liknandedebatt . Då menar jag all vi var i huvudsak överens,även om det fanns ett antal reservationer som ville ge regeringen till kännaolika saker. Jag anser ändå att vi vid del tillfället i sak var överens,egentligen. Jag menar all vi i sak är överens vid del här tillfället också, omvi ser på sakfrågorna. Vad är vi då överens om? Till atl börja med är del ju ettallvarligt problem. Därom är vi alla ense. Vi är överens om atl det fordrasåtgärder, genomtänkta och så snabba åtgärder som möjligt. Vilka åtgärder fordras då? Jo, framför allt enkunskapsspridning hos de handläggare som finns hos olika myndigheter som harhand om de här frågorna. Man skall få la del av de kunskaper som finns iSverige rörande handläggning av de här fallen. En annan sak som måste förbättras är sambandet mellanolika myndigheter, och här är olika myndigheter berörda. Det ärsocialtjänsten, polisen, barnpsykialrin, sjukvården i övrigt och kanske iblandännu fler. Dessutom är del kanske så alt lagarna på del här området måsteskärpas. På alla de här områdena pågår saker och kommer åtgärderatt vidtas med del allra snaraste. Del pågår ett samarbete runt om i landet. Ibetänkandet finns nämnt två stycken modeller. Eskilstunamodellen ochÖstgötamodellen, men del pågår mer av samarbete runt om i än i just dehär områdena. En annan arbetsgrupp inom BRÅ följer arbetet på det härområdet och har när del gäller forskning och karlläggning redan gett ul tvådelrapporter. kommer man atl framlägga förslag om bl.a.formerna för samarbete mellan olika myndigheter. har sagt sigskola utfärda allmäna råd rörande handläggningen av dessa ärenden grundat pådetta förslag från BRÅ, Detta kommer då att bidra till en kunskapsspridningöver landet när del gäller handläggningen av de här ärendena. Del kommersannolikt också alt beröra de samarbetsfrågor som jag var inne på tidigare. Prot,1989/90:26 BRÅ kommeralt fortsätta sitt arbete och utvidga sitt projekt till barnmisshandel iallmänhet och brott inom familjerna. Inom justiliedeparlemenlel har del utarbetatsen promemoria med förslag om ändringar i . Del är fråga omskärpningar. Promemorian har varit ule på remiss och är nu föremål förberedning. Dessutom har man beställt en karlläggning av våldtäktsbrottensomfattning. Jag menar egentligen alt allt detta visar all saker är pågång, förutom alla dé saker som pågår ute i kommunerna, t.ex. kvinnojourernasarbete och annat som ju verkligen är mångfaselleral och omfattande. Därför ärdet egentligen överflödigt atl ge regeringen detta till känna i det häravseendet. Vi är överens i sak. Regeringen och en del andramyndigheter har saker på gång, och det kommer förslag. Jag yrkar bifall till socialutskottets hemställan ibelänkande nr 5 med undanlag av nom. Där yrkar jag bifall till reservationnr 3. GUDRUNSCHYMAN (vpk); Jag skall börja med alt yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 i betänkandet, som alltså handlar om rättvisasocialbidrag och ekonomiskt stöd till asylsökande. I övrigt yrkar jag bifalltill utskotlsmajoritetens skrivningar. Det kan tyckas märkligt atl vi håller på och tjatar om delhär med socialbidrag. Del är ju inte längre så "inne" all göra det -märkligt nog. vair det braskande rubriker på tidningarnasförsta sidor; Över en halv miljon människor i är beroende avsocialbidrag i någon form, dessutom . Då talade man omnyfalligdom, man tillsatte krisgrupper och det var ett väldigt ståhej - somdet ofta kan bli i del här landet i en fråga i tagel. talar man inte allsom detta, trots att del är mer än en halv miljon människor som ärberoende av socialbidraget. Del är därför som del är viktigt att se till alldel socialbidrag som alla är berättigade till också utbetalas på ett rättvistsätt. säger alt skillnaderna ärotillfredsställande. Det är vi överens om. Jag vet atl man iutskoitsmajoriteten tycker atl skillnaderna skall rättas till av sig självt,atl utvecklingen går åt det hållet osv. så alt det skall klara sig ändå. ärdet emellertid inte så. Om man studerar hur siffrorna fördelar sig med olikaprocentsatser osv. - del är inte meningen atl hålla någon längre sifferexercishär - så finner man all bedömningen av vad som är skälig levnadsstandardfaktiskt varierar ganska kraftigt mellan kommunerna. Även bedömningen av vadsom skall ingå i begreppet skälig levnadsstandard varierar. En del kommunerskor sig verkligen, på bekostnad av socialbidragslagarna, genom atl räkna insaker i normbeloppen som inte rätteligen hör dit. Man räknar in resor,handikappersättningar osv., man använder kortlidsnormer när man borde haanvänt långlidsnormer - det finns en flora av medvetna eller omedvetnafelräkningar. Del är viktigt alt undvika sådant. Jag tror att vi är överens i sak, , om altdel vore bra om det inte såg ut på det här sättet. Motiveringen för att inte göra någonting åt del tycker jagär litet väl krystad, nämligen atl detta skulle innebära ett brott motsocialtjänstlagen och försvåra en individuellbedömning. Så kan inte vara fallet. Finns del en grundnorm som man måste hållasig till så är man fullt fri att göra en individuell bedömning och fylla påuppåt - om del är det man vill. Det vi är ute efter är atl få en grundnorm somman absolut inte kan undersliga, så all denna rättvisa finns i botten. Någotsådant finns inte - därav vår motion. Inteheller asylsökandes rätt blir tyvärr i praktiken tillgodosedd i alla kommuner.Det finns fortfarande kommuner som avslår ulan någon som helst individuellbedömning, med hänvisning till atl de bidrag som utgår ändå skall läcka behovenoch atl del handlar om människor som inte har räll till någon individuellbedömning enligt socialtjänstlagen. Så ser det ul i praktiken i en del fall,och därav denna motion. Jag menar alt den är mycket berättigad. Såtill frågan om våld mot kvinnor och barn. En ulskoltsmajorilet har valt atlbegära all regeringen skall förelägga ett samlat förslag, ett åtgärdsprogram.Vi tycker också det är befogat med en utvärdering av socialtjänstlagenshandläggning av anmälda fall av misstänkta övergrepp mot barn och kvinnor. säger att vi är i huvudsak överens om delta också. Ja, det är ju säatl vi är överens i långa stycken i socialulskollel, men del som skiljer ulutskotlsmajoriteten i det här fallet är alt vi tycker atl situationen ärotillfredsställande och vill skynda på del som redan görs och all vi vill ha ensamlad bedömning. Jaghar själv lång erfarenhet av socialt arbete med just den här typen av frågoroch vet vilka oerhörda insatser som faktiskt behövs för all få till delnödvändiga samarbetet mellan olika myndigheter, mellan ,barnpsykialrin, barnläkare, åklagare, advokater osv. Del är ett nödvändigtarbete, om man skall få snabba, effektiva och professionella rutiner, som behövsjust i dessa mycket komplicerade och myckel känsliga ärenden. Det är ettjättearbete som måste göras men som tyvärr inte görs ute i kommunerna ,där man dessutom har allt mindre resurser för all göra del. Detta är junågonting som tar tid och kräver människors arbetsinsats och alltså kostarmycket pengar. I takt med den utveckling av kommunernas ekonomi som jag tvingastjata om ständigt är del här ett arbete som eftersatts ute i kommunerna ochlandstingen. Tyvärr är detta en utveckling som pågår på många håll. Av denanledningen är det viktigt atl vi från socialutskottet säger ifrån alt del härär en verksamhet som inte får drabbas av försämringar. Tvärtom är delta ettutvecklingsarbete som måste påskyndas på alla sätt. Jag tycker del är viktigtall vi gör den markeringen från utskottets sida, även om det pågår en delarbete. Risken är annars atl delta arbete avstannar. 1989/90:26 15november 1989 () rephk; Jag tycker inte all ett tillkännagivande i det stycket i sig hjälpertill egentligen, utan del är ju innehållet som avgör. Jag har svårt atl seskillnaderna mellan del innehållet i tillkännagivandet och i den reservationsom vi har skrivit i sakfrågorna. Vi tycker atl det här är allvarligt, allarbetet bör påskyndas, alt kunskapsspridning är angelägen och all samabetel börutökas. Vi tycker egentligen lika. Motionen om asylsökande äregentligen helt tillfredsställd i och med so- Prot.1989/90:26 cialutskoitets yttrande. Både praxis och alla yttranden somsocialutskottet 15november 1989 har gjort tillfredsställer del som motionen önskar. När del gäller socialbidragsnorninivån i olika delar avlandet delar jag ' egentligen . Jag vei också atl del är hemskt 1' ° ' olika vad man räknar in isocialbidragsnormen. De beslut som regeringsrät- ten hartagit och de allmänna råd som därefter har kommit har faktiskt gjort detmöjligt lör den enskilde alt pröva sin räll. Ju fler sådana prövningar somgörs, desto mer kommer utvecklingen atl gå mot enhetliga normer, både när delgäller den ekonomiska nivån och när det gäller vad som skall inräknas isocialbidraget. Den utvecklingen är påtaglig, och jag är övertygad om all denkommer alt fortsätta. (vpk) replik: Om del är lönt eller inte all göratillkännagivanden är ju en fråga om de parlamentariska formerna,parlamentarismens effektivitet och i vilken mån regeringen lar till sig vad somsägs. Om del skulle vi kunna hålla en lång debatt, tror jag. Jag är inteövertygad om att del alllid är så effektivt och alt öronen är så öppna hosregeringen. Det är i alla fall de regler som vi har, och vi får väl hoppas alldel händer någonting när vi gör ett tillkännagivande. Visst har socialbidragstagarna möjligheter atl överklaga,men det är ett ganska trist sätt all få utvecklingen atl gå mot störrerättvisa. är säkert lika väl medveten som jag om alt den grupp avmänniskor som det här berör inte är så där oerhört benägna alt driva juridiskaprocesser, överklaganden osv. Av olika skäl är detta en grupp människor som imycket liten utsträckning har ork, kraft och kunskaper all hålla på med sådanajuridiska finesser. Därför menar jag all delta är fel väg atl gå. Dä är detbättre att vi fattar beslut här om atl del skall vara rättvisa, Av del våld som förekommer i samhället är nogdel våld och de sexuella övergrepp som riktas mot barn och kvinnor deallvarligaste. Delta är det mest svårhanterliga, både all förebygga och vadgäller konsekvenserna - dels därför att det mesta av den här typen av våldsker inom familjen och i hemmets insynsskyddade värld, dels därför atl det idessa fall handlar om människor med nära känslomässiga relationer tillvarandra. Det psykiska lidande som barn som utsatts för denna typ avvåld och över grepp, liksom kvinnor i samma situation, drabbas av är nog väldigt svårt alt förslå. Del märks pä myckel av del som händer efter del atl någon har blivit utsatt för sådant våld. Inte nog med alt man drabbas av det lidande som själva övergreppet som sådant innebär utan sedan detta har hänt kommer också hela processen med efterföljande polisförhör, rättegång och mycket annat, som i sig är ett psykiskt lidande. Det är inte ovanligt - del känner vi alla till - all kvinnor som har blivit utsatta för våld i efterhand lartillbaka sin anmälan, inte bara av rädsla för all del skall hända någonting ännu värre, utan ofta därför alt de drabbas av samvetsnöd gentemot den anhörige, som del ofta handlar om, vilken har utsatt dem för våldet, 62 Del är inte heller ovanligt allbarn som har drabbats av denna typ av våld gömmer siginom sig själva eller i en fantasivärld och inte vägar krypa ur den ens när defår kontakt med människor som väl förslår all hanlera detta slag av problem. Del är därför, herr talman, ytterst angelägel all desamhällsinstanser, , rättsväsendet m.fl,, som har alt handläggadenna speciella form av vald, skaffar sig goda kunskaper om de bakomliggandefaktorerna och om hur de skall kunna närma sig de människor som har drabbats avdetta våld och dem som har utövat våldet. Det är också angelägel atl resurserna samordnas för bästamöjliga insatser och stöd på delta område av alla berörda instanser. Alt skärpa lagbestämmelserna för bestraffning av dem somutför detta våld är naturligtvis ingen lösning pä problemet. Inte heller räckerden rapport som BRÅ har tagit fram inför ställningslagandetill för atl läcka hela problematiken. Mot denna bakgrund anser socialulskollelalt del är befogat med en utvärdering av handläggning av anmäldafall och misstänkta övergrepp på barn och kvinnor. Utskottet föreslår också atlett samlat förslag till åtgärdsprogram föreläggs samt hemställer alldelta skall ges regeringen till känna. Utskottet har ställt sig avvisande till förslaget om enriksnorm för socialbidrag. Skälet till del är just det nämnde,nämligen all vi har gett kommunerna del yttersta ansvaret för socialt biståndoch arbete. Därför vore det fel atl avhända kommunerna deltaansvar. Skall kommunerna ges del fulla ansvaret måste de också själva få avgöranormerna för socialbidrag. Det är naturligtvis mycket viktigt atl arbeta hårt för attkommunerna inte på något sätt skall smila undan sill ansvar. Som gammalkommunalman vågar jag dock påslå att det hör till de verkliga undantagen. Jag yrkar bifall till socialutskottetshemställan i samtliga delar. Prot,1989/90:26 ANITASTENBERG (mp); Jag ber först alt få yrka bifall tillreservation 2 om ekonomiskt stöd ål asylsökande. Reservationen bygger påmotion So236, har redan agerat i denna fråga, och jag kanbara instämma i det hon har sagt. Jag hoppas nu all snåla kommuner skärper sigoch ställer sig bakom den enighet som säger finns i utskottet. För övrigt vill jag särskilt påpeka vikten av altsamhället, press, TV och radio framhåller atl det är oacceptabelt atl våld ochsexuella övergrepp mot kvinnor och barn över huvud tagel sker. Del måste gällaöverallt i , Vi kan absolut inte tillåla alt människor med annan etniskbakgrund, på grund av annorlunda uppväxtförhållanden skall ha rättighet atlbehandla kvinnor och barn efter andra normer än dem som gäller i svensktsamhällsliv. Den som lever i skall vara skyddad av svensk lag äveninnanför hemmets väggar. Eftersom mänga fall. rent av de flesta, av misshandel ochsexuellt våld sker i samband ined förtäring av alkohol och andra droger, mäsledrogmissbruket på alla sätt beivras. Det har vi redan talat om. Del handlarinte enbart om atl hjälpabrottsoffren, utan vi måste också förebygga våldsbrotten. Därför måste vi påalla sätt försöka stoppa drogmissbruket. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till hemställan isocialutskottets belänkande 5 utom i mom. 2. Det här är ett belänkande som vifolkpartister känner stor glädje över. Utskottets majoritet har hörsammat dekrav som vi lagt fram i partimolion om utsatta barns livsvillkor och i vårkommittémotion om våld mot kvinnor och barn. Del rör sig om exempelvis ökad kunskap hos dem som möterbrottsoffren, inte minst hos de kvinnor och barn som dyker upp som s,k,olycksfall på våra akutmottagningar med skador som orsakals av våld. Sådanafall är myckel vanliga på läkarmottagningarna, av de knappt 13 000kvinnor som sökt akut vård i hade bevisligen skador orsakade avvåldsbrott, allt enligt en artikel i . Författarnapåpekar att man alltför ofta missar orsaken till den diagnos som görs, ochoffren blir därför kvar i sill elände. Det krävs ett förbättrat samarbetemellan sjukvård, socialvård, polis och kvinnohus, och akutmottagningarnabehöver fungerande krislag. Det är viktigt att bl.a. vårdpersonalen känner igenskadorna vid misshandel och tar initiativ till atl den onda cirkeln bryts.Därför måste personalen våga ställa frågor. En förutsättning för del är alt manhar rutiner för och kunskaper om hur situationen skall hanteras. Det är ocksåviktigt atl skadorna noggrant dokumenteras så att dokumentationen duger för etträtlsintyg den dag del kan bli aktuellt. Därvidlag råder del storabrister, och det gör alt våldsmännen ofta går fria. Det är också viktigt atl vi får del åtgärdsprogram motkvinno- och barnmisshandel som vi efterlyser i vår motion och som utskottetsmajoritet har ställt sig bakom. Här rör det sig om alt lyfta fram verkligheteni ljuset, så att kvinnor och barn som lider i tysthet vågar berätta att de ärutsatta för övergrepp. Alldeles för många lider i tysthet och bär på skam,skuld och förnedring. Del handlar om stöd till den misshandlande mannen, omstöd till kvinno- och mansjourer, om ökade möjligheter all byta personnummer,om rik-lade insatser för invandrarkvinnor, som ofta är mer utsatta än svenskakvinnor, och del handlar om regler och rutiner för handläggning och samarbetevid våldsbrott och sexuella övergrepp. Sådana exempel tar vi upp i motionen,och allt delta har utskottets majoritet ställt sig bakom, medan socialdemokraternasagt nej. Jag blev oerhört överraskad och illa berörd när jag lästesocialdemokraternas reservation. Nästan hela reservationen handlar om att detredan är tillräckligt mycket på gång när del gäller åtgärder mot sexuellaövergrepp mot barn. Där är det bara atl acceptera att socialdemokraternatycker att det görs tillräckligt, medan utskottets majoritet inte tycker det.Men allt annat som berörs i motionerna om misshandel och övergrepp mot kvinnoroch barn avfärdas i reservationen med en enda mening: "Våren 1989uttalade utskottet vidare atl förekomsten av våld inom familjen, som lar siguttryck i misshan- del och sexuella övergreppmot kvinnor och barn, är ett stort och brännande problem." Med hänsyndärtill skulle syftet med de aktuella motionerna vara tillgodosett. Ärdet verkligen den enda kommentar som socialdemokraterna kan prestera angåendede oerhört skrämmande problem som tas upp i de här motionerna och som liggertill grund för de förslag som framförs? Del intressanta är ju inte altutskottet har uttalat sill avståndstagande mot att man slår ochförnedrar kvinnor och barn. Det intressanta är vad socialdemokraterna villgöra eller en motivering varför de inte vill göra något utan säger nej tillallt det som utskottets majoritet ställt sig bakom och som majoriteten vill geregeringen till känna. Jag yrkar bifall tillreservation 3 och i övrigt till utskottets hemställan. 1989/90:26 15november 1989 - jag tror atl del var -hade kammaren att behandla ett ganska fylligt yttrande i ett belänkande överde saker vi nu diskuterar. Del finns den här gången i stort sett likalydandemotioner, och den majoritet som fanns vid det tillfället, bestående av vpk ochsocialdemokraterna, har inte ändrat uppfattning. Vi tycker att frågorna ärprecis lika vikliga . BRÅ;sarbete och del projekt som BRÅ i fortsättningen skall arbeta med rör ocksåmisshandelsfrågorna i stort. Så visst är här saker på gång. Verklighetenbestäms ju inte heller av hur många meningar vi lyckas formulera iutskottsbetänkanden. Detpågår en hel del, inte minst runt om i kommunerna. Dessutom avgav vi som sagtett fylligt yttrande , och de ställningstagandena kvarstårgivetvis. säger all del avgavs ett fylligt yttrande för ett årsedan. Men det vi är intresserade av är ju vad som gäller . Attyrkandena skulle ha funnits är faktiskt inte riktigt. Motionenom kvinnor och våld är t.ex, en helt ny motion , med förslag omåtgärdsprogram och hela raden av exemplifieringar som jag tog upp. Delskulle vara intressant all höra vad socialdemokraterna anser , eftersomdet inte framgår på något sätt av betänkandet. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut fattades under 11 §,) Föredrogs socialutskottets betänkande 1989/90:SoU6Vissa läkemedelsfrågor. 5 protokoll 1989/90:26 Prot,1989/90:26 BARBROWESTERHOLM (fp): 1983 tillsattes en utredning mot bakgrund aven önskan atl minska läkemedelskostnaderna. Man hade prövat alt sänkaläkemedelskostnaderna genom en viss förändring i läkemedelsraballeringssystemetmen såg att det inte var ett tillräckligt effektivt verktyg. Man ville ocksåförvissa sig om ett riktigt val när det gäller läkemedel och en rikliganvändning av medlen. Ambitionen ined läkemedelsulredning. även om deltyvärr inte uttrycktes i skrift, var att utredningen skulle gå snabbi och atlman skulle presentera lesultaten före valet . Utredningen blev klar . Sedan reniissbehandladesdel hela. Remissvarens tvåårsdag närmar sig. Propositionen dröjer, men del görju inte behovet av åtgärder för att garantera att rätt patient fär rättläkemedel pä rätt indikation, i rätt dos. i rätt administrerad form under rättlid till rimlig kostnad och också med rimliga garantier för att läkemedlet inteförorsakar biverkningar. Tyvärr har utredningar en förmåga all lägga en kall handpå utvecklingen. Alla väntar på besked. Del är delta som händer här. Del är därför jag har skrivit en motion om rationellläkemedelsanvändning, vilket jag gjorde under allmänna motionstiden, och detär därför jag yrkar bifall till reservationerna 1,2.3 och 4, där vi harkonkreta förslag till åtgärder som kan genomföras utan dröjsmål, till gagn förpatienterna men också för samhällsekonomin. (vpk); Jag skall försöka prestera dagens kortasteinlägg. Jag har anmält mig för en minut och skall försöka all inte överskridaden liden. Jag yrkar bifall till reservation 5, som handlar omkvicksilver, och återkommer till varför i diskussionen om nästa belänkande. Jag yrkar bifall till hemställan isocialutskottets belänkande 6. utom beträffande moment 6. för kvicksilver börinte få förekomma som konserveringsmedel i imniunglobulinvacciner, i vissaögondroppar m.m. Det kan inte vara nödvändigt alt ha kvar just kvicksilveri läkemedel. får anstränga sig ännu merför att få fram alternativa konserveringsmedel. Den kvicksilverdebalt som pågårnär det gäller amalgam behöver inte förvärras genom att ytterligare späda påkvicksilverintaget via läkemedel. Jag yrkar bifall till reservation5, som vill förbjuda användning av kvicksilver som konserveringsmedel iläkemedel. INGRIDANDERSSON (s): 1 det här betänkandet behandlas motioner omläkemedelsfrågor och doping, har beskrivit vilka problem delrör sig om, och jag vill betona, ulan all upprepa i sak. att det är mycketvikliga och angelägna frågor som berör oss alla. Det gäller vår hälsa, möjligheternaall bota och lindra sjukdomar. Frågor om uppföljning av läkemedelseffekleroch biverkningar behandlas dels i riksrevisonsverkels rapport om den statligaläkemedelskontrollen, dels i ett betänkande års läkemedelsutredning.Läkemedel och hälsa. Sistnämnda utredning behandlar även frågor som rörläkemedelsinformation och utbildning, behovet av kliniska farmakologer ochfarmaceuter samt överförskrivning och felaktig användning av läkemedel, d.v.sjust de frågor som här har tagifs upp av och som finns ireservationerna som hon har undertecknat. Riksrevisonsverkels rapport och läkemedelsulredningensbelänkande behandlas nu i , och ulskottsmajoritelen avvaktardet pågående arbetet, innan vi lar ställning till åtgärder. Utskottet har också uttryckt atl det är angeläget all förslagläggs fram utan onödigt dröjsmål. Behovet av kliniska farmakologer ochfarmaceuter får naturligtvis också prövas i del ordinarie budgetarbetet. Två motioner angående åtgärder mot doping avstyrks även avutskottet. Anledningen är att det pågår ett arbete på det området. Så sent somden gav en utredning i uppdrag atl undersökamöjligheten atl minska tillgången på dopingpreparal genom atl ändraläke-medelslagsliftningen, Dopingpreparalen har blivit ett allt större hot motvår hälsa, och de orsakar stora problem, inte minst inom idrotten. ,, redovisades promemorian "Åtgärder mot doping".Den bereds nu och förslag kommer.