prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Utredningen är huvudsakligen inriktad påvuxensludieslöden och har till uppgift att analysera behovet av förändringar idet nuvarande studiesociala systemet och lägga fram därav föranledda förslag. Utredningsuppdraget rymmer samtliga de ämnesområden somlyfts fram i reservationerna som är fogade lill socialförsäkringsutskottelsbetänkande nr 14 och som berör vuxensludieslödsområdel. Sålunda vill med slöd från ireservation nr 18 att pensionärsorganisationernas rätt alt kollektivt ansöka ominiernalbidrag skall upphöra - detta med hänvisning till alt "de relativtbegränsade ekonomiska resurser som står till förfogande bör användas inom förvuxenstudieslödet gällande åldersgränser", som det står i motionen. För det första finns del inga åldersgränser förvuxenstudieslödet. Pensionärer är således berättigade att söka. Det somupplevs som ell faktiskt problem är atl del finns så litet pengar atl fördelatill de här grupperna. Det finns angelägna utbildningsbehov och frågan är välnärmasl hur dessa skall tillgodoses. Och just detta är eft uppdrag förutredningen. 1989/90:10418 april 1990 denna böralltså ett definitivt ställningslagande anstå, och den pågående försöksverksamhetenbör alltså få bedrivas till utgången av 1991. Frågan om kollektiv ansökan från företagsorganisationerförs fram i reservation nr 19. Reservanterna vill alltså ytterligare vidga denkrets som skall kunna söka kollektivt. Utskottsmajorileten är inte heller härberedd att göra en sådan stor förändring av syfte och inrikining vidfördelningen av stöden, ulan avvaktar det ställningslagande utredningen kommeratl göra. De två därpå följande reservationerna skjuter in sig påreformens hjärterot, den uppsökande verksamheten och de korta stöden. Moderata samlingspartiet låter påskina all om man bara görstrykningar när det gäller de korta stöden och uppsökeri kan man plussa påpengar på särskilt vuxensludiestöd. Man vill öka detta med \ Det skallske genom alt man hell skär bort uppsökeriel och krafiigt skär i de kortastöden. Syftet är att stöden på detta sätt skall komma fler till godo. Genom utvärderingar av reformen har man - vilket jagtidigare också sagt - konstaterat att måluppfyllelsen är god, men alt detfortfarande finns en grupp vuxna som del är mycket svårt alt nå. Del verktygsom vuxenstudieslödet utrustades med för all nå denna grupp är just denuppsökande verksamheten och de korta stöden. Jag uppfattar det som en dödskyssgentemot hela reformen alt ta dessa medel för all därigenom säga sigmöjliggöra för fler att få vuxensludiestöd. Jag vill mycket kraftfullt yrka avslag pådenna reservation från moderata samlingspartiet. Med ett beklagande noterar jag alt även folkpartietanammat dessa tankegångar Även i deras reservation nr 21 skjuter man in sig påden uppsökande verksamheten. Man vill skära ner anslaget från 66 milj. kr. till8 milj. kr och i samma andetag utvidga uppsökeriverksamheten till alt gällaäven bostadsområden. Jag yrkar avslag pä den reservationen. Med det anförda vill jag yrka bifall lillutskottets betänkande i den del som berör vuxensludieslöden. 138BARBRO (); säger att vuxenstudiestödetinte har någon åldersgräns. man har kanske inte satt någon åldersgräns,men socialdemokraterna säger alllid att stödet differentieras genom att densom är medlem i arbetslöshetskassa skall ha ett större stöd än den som inte ärdel. Jag utgår ifrån att när man gör en sådan prioritering så menar man ocksåatt det är människor i yrkesakiiv ålder som skall ha vuxensludiestöd.Ålderspensionärer är bevisligen inte i behov av att få vidareutbildning föratt komma ut pä arbelsmarknaden igen. Vidare säger alt den pågåendeförsöksverksamheten bör få fortgå tills man har gjort en utvärdering. Dettaförslag har socialdemokraterna kommit med i denna kammare. Manskjuter således upp beslutet all ta bort kollektivansökan förpensionärsorganisationerna, på så sätt all man skall utvärdera . Mankritiserar all vi vill vidga kretsen. Löntagarorganisationerna har rättatl ansöka kollektivt för sina medlemmar Vi tycker då att del år naturligt altäven dessa småföretagsorganisalio-ner skall ha rätt att söka kollektivt. ArneMellqvisl kritiserar vår minskning av vuxenstudiestödet när del gäl- Prot.1989/90:104 ler uppsökande verksamhet. Vi lägger således dessa pengar på annatom- rade. Vi tycker att fackförbunden redan har en uppsökandeverksamhet inom ramen för sin egen bedrivna verksamhet på arbetsplatsen.Därför tycker vi alt den verksamheten också kan komma de här människorna tillgodo på arbetsplatsen. Det kanske är viktigare att man på annal sätt kan stödjadem som bor i bostadsområdena. Anf.139 HANS (); inledde med att säga att i huvuddrag nås de som stödetär avsett för Jag delar inte alls den uppfattningen, och vi har en reservationfrån moderat sida. Närman talar med dem som handlägger detta uttrycker vissa - i eurum, de kanskeinte vill säga det offentligt - hur oerhört korltidsstudieslödel missbrukas.Arbetsdomstolen gjorde t.ex. ett skarpt uttalande när det gäller hur manfördelar stödet. Jag vill inte hålla med om atl det är en dödskyss attomfördela pengar från uppsökeri och korttidsstudiestöd till annat. Mankan framför allt ifrågasätta uppsökeriet, eftersom man vet-det säger ochdet står i propositionen - att av dem som söker särskiltvuxenstudiestöd kau tilldelas det. Det finns helt enkelt inte medel. har,som jag sade i mitt huvudauförande, regeririgen plussat på CSN;s pengar,eflersom man inser atl det är så här Vi vill plussa på dem ytterligare och taav de medel som både arbetsdomstolen och aridra anser vara ett missbruk i vissafall. Utvecklingenpå arbetsmarknaden är sådan atl det behövs särskilda studier för att vuxnaskall kuuna fortsätta i sina yrken och för att de skall kunna komma in i nyayrken. Detta har vi anledning alt uppmuntra och inte någon hobbyverksamhet,framför allt inte någon verksamhet som enbart är lill för att understödjafackliga och andra liknande organisationers verksamhet. Anf.140 (): En av strategierna bakom 1975 ärs stora reform var all genom uppsökandeverksamhet och korttidsstudieslöd rekrytera korttidsutbildade lill mindreomfattande studier för att sedan med hjälp av del särskilda vuxenstudieslödetbereda vägen för mer omfattande studier Detta är en strategi som i dagfortfarande äger väldigt hög tillämpning. Del är del fåtalet som är svåra attfinna. Manmåste lägga ner väldigt mycket tid och arbete för atl förmå dessa mäririiskoratl la sig lill Komvux, folkhögskolor och studieförbuud. Det gäller irite demsom är motiverade, som vet vägarria och som själva kan söka sig fram. Detgäller de som sitter i kläm och som finns på arbetsplatser där man inte nås aven allmän information, behöver ett kamratstöd för att våga bryta upp och föratt våga la det här stegel. För denna grupp behöver vi ha uppsökandemöjligheter och den stödform som de korta stöden innebär Fördessa människor och för alla andra yrkesakliva eller icke yrkesaktiva har utbildningen ett värde i sig. Jag tycker att det är lilel dubbeltydigt att som både och säga att den uppsökande verk samheten kan behövas men att andra i sådana fall får bekosta den. 8Riksdagens protokoU 1989/90:104 inte altdet har framkommit något som ändrar motiven för det ställningslagande somulskottsmajoriteten har gjort i detta avseende. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 4 (studiehjälp vid utlandsstudier och anslag lillStudiehjälp m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 56 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (ulredning om bälire villkor för gymnasieeleverm.fl.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 6 (nytt studiemedelssystem) Först biträddes reservation 5 av Margö med 23röster mol 18 för reservation 6 av Ragrihild Pohanka. 259 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter biträddes reservation 4 av ochRune med 34 röster mot 17 för reservation 5 av Margö . 249ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 3 av m.fl. med73 röster mot 37 för reservation 4 av och . 190ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls ulskoltels hemställan med 176 röster mot74 för reservation 3 av m.fl. 50 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 8 (höjning av bidragsdelen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m.fl., dels reservation 8 av - biföllsmed acklamation 9 (inkomstprövning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (inkomstbegreppet) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 10 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. II (barntillägg) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 11 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 12 (avskrivning av studielån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (bankernas medverkan) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 13 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (studiemedel vid viss utbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. //(samordnad administration) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. 19 (kollekliv ansökan från pensionärsorganisationerm.m.) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avSigge Godin m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (kollektiv ansökan frånegenförelagarorganisationer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avSigge Godin m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (anslag till Vuxensludiestöd m.m.) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot dels reservation20 av m.fl., dels reservation 21 av och BarbroSandberg-bifölls med acklamation. Mom. 24 (huvudmannaskapet för studerandehälsovården) Ulskoltels hemställan - som ställdes mol reservation 22 avMargö - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 19 § Beslut om uppskjuten votering av återståendeärende På förslag av förste vice talmannenmedgav kammaren att del på föredragningslistan återstående ärendet,socialförsäkringsutskollels belänkande SfU15, skulle företas lill avgörande ibörjan av morgondagens arbetsplenum. Föredrogs socialförsäkringsutskoltets betänkande1989/90;SfU15 Arbelsskadeförsäkringen (förs. 1989/90:8). 1989/90:104 18 april1990 Kammaren biföll utskottets hemställan om attbetänkandet skulle avgöras efler endasl en bordläggning. Anf.141 (): Droppen urholkar sleuen, heter det ju. Del talesättet visar nu singiltighet när det gäller den återkommande debatten om arbetsskadeförsäkringenoch dess utformning, nu senast i anledning av ett förslag från riksdagensrevisorer och förslag i motiorier avgivna under den allmänna motionstiden. Redanunder började enskilda moderata motioriärer ifrågasättaarbelsskadeförsäkririgens utformning, och i moderata reservationer har vi följtupp olika förslag, t.ex. om längre samordningslider mellan sjukförsäkringenoch arbetsskadeförsäkringen. Vi har varit skarpt kritiska tillkostnadsexplosionen, till den tungrodda och myckel kostnadskrävande administrationenav försäkringen i förhållande till vad försäkringen ger deri eriskilde ochtill försäkririgeris direkt negativa inverkan vad gäller tidiga rehabiliteringsinsatserSedan några år tillbaka har vi moderater ifrågasatt om inte försäkringen bordelyftas ul ur den allmänna försäkringen och ersättas med en obligatoriskansvarighetsförsäkring tecknad i försäkringsbolag. Vi har också krävt enutredning om detta. Jaghar själv fört debatten i denna fråga , och jag har med erfarerihetfrån praktiskt arbete med försäkringen framfört myckel kritiskaåsikter mot den - en kritik som mina värderade utskottskolleger från majoriteteninte bara avfärdat ulan ansett vara "angrepp på försäkringen". Minaåsikter har enligt gamla protokoll ansetts "häpnadsväckande". Någraåtgärder av belydelse har naturligtvis inte - höll jag på atl säga -vidtagits.1985 års arbelsskadeulredning fick inte ens lägga fram ett förslag om förlängdsamordningslid för dåvarande socialministern. Arbelsskadeförsäkringen harvarit någol slags helig ko, som vårdals ömt av LO. Då har regeringen förståshukat sig och höljt problemen i dunkel, bl.a. genom att tillsättaarbetsmiljökommissionen. var del arbetslivsfonderna som skulleåstadkomma underverk med arbetsmiljöerna. Själva försäkringen har inte kunnatifrågasättas trots att miljarderna rullat! Nuär jag i goll sällskap, fru talman. har tidigare riklatstark kritik mot försäkririgen och ansett all regeringen måsle göra något. Nuhar revisorer gjort detsamma och enhälligt föreslagit en rad åtgärderRevisorerna har granskat försäkringen med inriktning mot sex områden, nämligenarbetsskadornas omfattning, försäkringens kostnader,arbels-skadeförsäkringslagens tillämpning, den ekonomiska kompensationen, försäkringensförebyggande betydelse och arbetsskadeförsäkringen från rehabiliteringssynpunkt.Det är en svidande kritik som avges gentemot försäkringen. Lagenanses inte kunna tillämpas på ett rättvist sätt. Det är svårt atl värdera detmedicinska inslaget i försäkringen, sägs det vidare. Del har överlåtits åt detillämpande organen, främst försäkringsöverdomslolen, alt utforma praxis.Revisorerna är för sin del övertygade om alt det bakom många arbetsskador finns enkombination av psykiska och psykosociala faktorer såväl inom som ulanför arbetsmiljön,ett förhållande som jag har påpekat i flera sammanhang, bl.a. i den hearing somutskottet anordnade för sedan. Del har bl.a. genom enkäter ochundersökningar - bl.a. av och experter pårehabiliteringsfrågor - klarlagts all arbelsskadeförsäkringen harrehabiliteringshindrande effekter Arbetsskadeförsäkringen fyller inte sinfunktion när det gäller arbetsskadestalisliken, och försäkringen har intebidragit till några bälire arbetsmiljöer eller lill elt bättre förebyggandearbete. Revisorerna ifrågasätter om inte försäkringen helt kan avvecklasförutsatt att vissa frågor, t.ex. livräntefrågan, internationellaöverenskommelser och skadeslåndsrättsliga frågor kan lösas. Jag kan notera att jag i tidigare debatter framfört samtliga depåståenden och satt samtliga de frågetecken som revisorer nu hargjort. Jag är nalurliglvis glad över att jag nu känner ell starkt stöd i fråganfråri auktoritativt håll, men är jag rätt förtvivlad över all deltagit så lårig lid att få gehör för väl underbyggda argument. Hur myckel pengarhade inte sparats om riksdagsmajoriteten och regeringen lyssnat ? Den 25november 1987 - för att ta ett exempel - debatterades ärendet i kammaren. Jagnoterade då alt arbetsskadefonden var tom och all del fattades ca 600 milj. kri den trots att höjt deri s.k. arbelsskadeavgifien. , fru talman,fattas del 8,5 miljarder i forideri. Om inget görs med försäkringen kommer viskattebetalare atl ha fått punga ut med lill enligtrevisorernas bedömning. Detligger nu verkligen makt uppå regeringen atl med det snaraste vidla åtgärdernär del gäller försäkringen. Utskottsmajoriteten har sannerligen inte visatnågon större engagemang för riksdagsrevisorernas konstruktiva förslag. Jagskulle vilja fråga utskottsmajoriletens företrädare om han ariser atl det ärviktigt atl man nu verkligen vidtar åtgärder när det gällerarbets-skadeförsäkririgen. Därefterövergår jag till själva utskottsbehandlingen och de moderata reservationerna. Utskottetfastslår att en skada som åsamkats i arbetet, i vart fall efter det akutasjukdomsstadiet, skall kompenseras med högre ersättning än annan skada. I ellsärskilt yttrande lill betänkandet har vi moderater angetl de grundläggandeprinciperna för försäkringen. Vi har studerat de utredningar som legal lillgrund för tidigare yrkesskadeförsäkring och nuvarande arbels-skadeförsäkringochfinner att den omvända bevisregeln, nämligen alt skada skall godkännas somarbetsskada om inte betydligt starkare skäl lalar emot ett samband, börifrågasättas. En starkare bevisprövning bör enligt vår - och tidigareutredningars - uppfattning övervägas när det gäller framför alll besvär i detmuskelo-skelettala syslemel saml psykiska och psykosomatiska sjukdomar. Myckettalar för att en viss skärpning av bevisreglerna skulle skapa mindre orättvisorän en sänkning av själva ersättningsnivåerna inom försäkringen. Ireservation 1 vidhåller vi vårt tidigare förslag om att eri obligatorisk ansvarighetsförsäkringför arbetsgivare bör utredas. En utgångspunkt för denna ulredning bör vara attden allmäriria försäkringen skall täcka alla vård-koslriader och i princip 90 %av inkomstbortfallet 1989/90:104 18 april1990 oavsettorsaken till skadan eller sjukdomen. Utredningen bör främst undersökamöjligheten alt skapa ell goll skydd för dem som får sin arbetsförmågabestående nedsatt, de s.k. livräntefallen, genom en obligatoriskansvarig-helsförsäkring för arbetsgivare. En sådan försäkring kan tecknas i eltförsäkringsbolag, och i avtal mellan arbetsmarknadens parler kan det närmareanges hur försäkringen skall vara uppbyggd. Försäkringspremierna för arbetsgivarnabör kunna relateras till skadeutfallet. Detta skulle utgöra elt incitament förarbetsgivaren atl ta ell större ansvar för arbetsmiljön. Den personal vidförsäkringskassorna som på detta sätt kan frigöras kan i stället ägna sig ålden viktigare rehabiliteringen av långtidssjukskrivna och handikappadepersoner. I reservation 5 framhåller vi tillsammans med folkpartietatl samordnings-liden fro.m. detta år bör förlängas från 90 lill 180dagar. förslag har vi framfört Detta skulle omgående ge enminskning av antalet ärenden med och möjliggöra en snabbarebehandling av övriga ärenden. I reservation 7 framhåller vi tillsammans med folkpartietoch att AMF bör betala den service som ges av försäkringskassorna.Arbetsskadeutredningen förordade att regeringen skulle förordna atlkassorna gav denna ulredningsservice men alt AMF också skulle slå för kostnadenhärför Vi anser alt regeringen bör vidla denna åtgärd. , fru talman, vill jag säga följande. Vi harnyljgen här i kammaren diskuterat sjukförsäkringen, som ju hänger nära sammanmed arbelsskadeförsäkringen. Under den allmänna motionstiden väckte vimoderater ett förslag om en s.k. arbetsgivareperiod inom sjukförsäkringen -ett då förkättrat men lill vishet upphöjt förslag som snarl lär läggas framav regeringen. Vi har med vårt särskilda yttrande nr 2 velat understryka alt viinte kan godkänna den finansiering som har presenterats och somskulle innebära en mycket stor kostnadsövervällring på företagen och alls intege det incitament lill förbättrade arbetsmiljöer och rehabiliteringsåtgärdersom är avsikten med vårt förslag. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reservationerna1, 5 och 7 och i övrigt lill hemställan i utskoltsbetänkandel. 142SIGGE GODIN (fp); År efler år har vi i med stortengagemang försökt övertyga socialdemokraterna om att arbetsskadeförsäkringenmåsle reformeras. Vi redovisade följande skäl för vårt ställningstagande -dels de enorma kostnaderna för systemet, dels vilka konsekvenser nuvarande obalanserfår. Vi har varje gång försökt få socialdemokraterna alt inse atl de somdrabbas är de arbetsskadade, de som på grund av systemets förfall får vänta iår på rehabilitering och möjlighel alt komma tillbaka till arbetslivet. Under en följd av är har det blivit alltmer uppenbart attarbelsskadeförsäkringen har slora brister. Långa handläggriingslider,svårigheter alt avgöra vad som skall räknas som arbetsskada och underskottet iarbetsskadefonden gör det faktiskt berättigat all lala om ett syslem i kris. I fjolårels debatt hänvisade jag lill den utfrågning somutskottet haft i frågan. Där sade chef . ; "Atl jag i detta sammanhang lar uppfrågor om en grundläggande omprövning får ses som en illustration till hurutomordentligt allvarlig jag anser situalionen för arbelsskadeförsäkringenär." Dettavar en del av den debatt som ulskotlel förde 1989. har positionernaflyttats fram ytterligare. revisorer har i ell belänkande framförtmyckel allvarliga erinringar mot arbelsskadeförsäkringen. Revisorernauttrycker allvarliga farhågor för atl försäkringen är elt betydanderehabilileringshinder, dels på grund av de ekonomiska förmåner som är knutnatill försäkringen, dels på grund av de långa handläggningsstiderna. Revisorernariktar också kritik mol att arbelsskadeförsäkringen lill slor del finansierasöver statsbudgeten. Arbetsskadeförsäkringen,som skall finarisieras genom de socialavgifter som tillförs arbelsskadefonden,har på grund av kostnadsutvecklingen hell förlorat aktualitet.Arbetsskadefonden visade 1987 elt underskott på 790 miljoner, och 1989 varunderskottet uppe i, som sade, 8478 milj. kr. Revisorernaskritik är helt befogad. Det finns elt samband mellan desocialavgifter som flyter in och de utgifter som arbelsskadeförsäkringenbetingar. Folkpartietskritik har därmed besannats. Vi har därför föreslagit atl en ulredning får tilluppdrag att överväga en sammanläggning av arbetsskadeförsäkringen ochsjukförsäkringen. Iavvaktan på denna utrednings resultat kräver vi också alt den s.k.sam-ordningsliden när det gäller sjukförsäkringen och arbelsskadeförsäkringenförlängs lill Delta bör minska ärendelillslrömningenoch möjliggöra en snabbare handläggning av återstående ärenden. Jag noterar med tillfredsställelse atl regeringen äntligen har insettalt den närmasl kaotiska situationen pä arbelsskadeområdei inte kan fortsätta.1 det åtstramningspakel som och regeringen presenterade för någonvecka sedan har såväl samordningsliden som utredningen av en eventuellsammanläggning av sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen aktualiserats.Tilläggas bör att den arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen som också finns medi överenskommelsen skall kompenseras fullt ut hos arbetsgivarna. Denna periodbör vara ett gott incitament för arbetsgivarna alt förbättra arbetsmiljön i förelagen. En annan fråga som också har funnits med är ersättningenfrån AMF till försäkringskassorna. Utredningar som kassorna utför åt bl.a. AMFskall självfallet ersättas. Flerainsatser och utredningar pågår för atl komma till rätta med arbetsskador ocharbetssjukdomar Det är av yttersta vikt all ingen möda sparas för alt snabbikomma ål de dåliga arbetsmiljöerna. Vi i folkparliel anser alt arbetsplatsersom har flera anmälda arbetsskador regelbundet måsle bli föremål för tillsynoch uppföljning från yrkesinspektionens sida. finns del lagtekniska möjligheter att fatta s.k.preliminära beslut om ersättning vid arbetsskada. Med hänsyn till vad som fleraanfört om att det är svårt all motivera en arbelsskadad att genomgårehabilitering innan han eller hon har besked om all skadan godkänts somarbetsskada, anser vi all försäkringskassorna i belydligl större utsträckningbör använda sig av möjligheten att falla preliminära beslut. 1989/90:104 18 april1990 Av erfarerihet vet vi atl del ärutomordentligt svårt atl rehabilitera skadade som gäll eller meri väntan på ett beslut. Atl rehabiliteringen kommer i gång snabbi är såviktigt atl administration inte får lägga hinder i vägen. Med dessa synpunkter, fru talman, vill jag yrka bifalltill de reservationer som har fogat lill belänkandet, (forts. 23 §) 21 § Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt kl. 17,53 altajournera förhandlingarna till kl, 19.00 för middagsuppehåll. 22 § Återupptagna förhandlingar Förhandlingarnaåterupptogs under ledning av talmannen. (forts, socialförsäkringsutskottets betänkande SfU15) AriL 143 (); revisorer har i en skrivelse tillriksdagen belyst vissa förhållanden som berör arbetsskadeförsäkringeri. Marihar i puriklform sammarifatlat vilka åtgärder som borde genomföras för attförbättra den kris som försäkringen befinner sig i. Som en första punkt sägs all de tillämpnings- ochrehabiliteringsproblem som är förknippade med arbelsskadeförsäkringen bör taslill allvarlig omprövning när del gäller principen om att arbetsbelingadnedsättning av arbetsförmågan skall kompenseras högre än annanarbelsförmågenedsätlning. har även ifrågasatt denna princip. Vi harföreslagit i vår motion med anledning av skrivelsen att del finns skäl för ensamordning av sjukförsäkringssystemet och arbelsskadeförsäkringen.