prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi får alla se vem avherrarna som hade mest rätt om framtiden. PER-OLAERIKSSON (c): sade att jag hade accepterat den socialdemokratiskapolitiken. Det har jag ingalunda gjort, . Denpositiva sysselsättningsutvecklingen är självfallet betingad av den gynnsammainternationella konjunkturen, vilket jag också hävdade i mitt förra inlägg, ochav en positiv valutautveckling. Vadbeträffar den socialdemokratiska välfärdspolitiken har den faktiskt varit endevalveringspolitik. Vad tänker nu socialdemokraterna göra sedandevalveringseffekterna är uppätna? Den stora devalvering vi genomförde 1982innebar förstås på kort sikt en stimulans för näringslivet, det kan man inteförneka. Mennu befinner sig svensk industri i samma kostnadsläge som årsdevalvering. Då kommer frågan: Vad kommer man nu att göra? Depositiva effekterna av devalvering grundade sig på att vi då hade ettlågt kapacitetsutnyttjande efter många års lågkonjunktur har vi ett högtkapacitetsutnyttjande i näringslivet och i industrin. Vad kommersocialdemokratin att göra för att klara kostnadsläget? Enaspekt som fallit bort ur debatten och som det finns anledning att ÅkeWictorsson kommenterar i sin nästa replik gäller frågan om riskkapitalförsörjningtill de små och medelstora företagen, som inte finns noterade på börsen. Före1982 hade faktiskt en ledande ställning i när det gällerriskkapitalförsörjningen till de mindre, alltså icke börsnoterade, företagen. befinner vi oss på jumboplats. Hela venture-kapitalmarknaden har ståttstill under de år då socialdemokraterna har haft regeringsansvaret. Det innebäratt kapitalförsörjningen till småföretagen är lägre än den var för sju årsedan. Och det är allvarligt, om man vill värna om småföretagen, som ju ÅkeWictorsson faktiskt av och till brukar säga att socialdemokraterna vill. : Jag efterlyser åtgärder frånsocialdemokraternas sida på det kooperativa området för att mötamaktkoncentrationen i näringslivet. År det inte , ,att vi lyfter fram kooperationen som ett ordentligt alternativ till den privataoch statliga maktkoncentrationen och det som följer i spåren av de mångakonglomerat som bildas och har bildats ? har fortfarande inte kunnat tala om, om socialdemokratinhar några idéer om hur ekonomisk demokrati skall kunna förbättras i det härlandet. Han har inte kunnat svara på frågan, hur man skall stödja satsningen påde företag som han gärna vill skall starta inom energi- och miljösektorerna. Isjälva verket har den politik som har drivits snarare avskräcktföretag från sådana satsningar säger att han villkorslöst tror påhögteknologi. Jag menar fortfarande att högteknologi kan vara bra ochhögteknologi kan vara dålig. Jag skall inte ge mig in på någon längreuppräkning av vad jag anser vara bra och dålig högteknologi; det kan vi göranågon annan gång. Principen borde vara klar Dessutom är det ju fråga om vad man skall använda pengar till.Pengar kan bara användas en gång. Satsar man på avancerad högteknologi, så kanskeman inte kan satsa dem på de områden som jag nämnde , nämligen miljövänligteknik och teknik som utvecklar våra inhemska energikällor eller som hjälpertill att spara energi. För övrigt menar jag att kärnkraften skall avvecklas såsnart som möjligt. Det skulle vara ganska skönt att få reda påvart "den sjuka ekonomin" tog vägen i Per anförande. Detåterkom i varje fall inte. förvandlas det till "den näst lägstatillväxten i västvärlden". Gå och läs på den där statistiken! Jag ärövertygad om att Per har läst den i ett för tidigt stadium, innanman gjorde korrigeringen beträffande utvecklingen inom tjänstesektorerna ochliknande, för när den är gjord visar det sig att den svenska tillväxten liggeri nivå med den tillväxt som finns i . Jag är den förste att understryka att skall vi klara allade uppgifter som ligger framför oss när det gäller verksamheten i dengemensamma sektorn, möjligheterna att uppfylla alla vackra mål förregionalpolitiken, stöd till utveckling av lågskalig teknik och att över huvudtaget få resurser för utveckling av detta land, så har vi bara en väg attvandra - och det är att få upp den ekonomiska tillväxten så att den blir högre.Det är den vägen vi får ökade resursen Det är också den vägen som man möjligenhar förutsättningar att påverka skattekvoten i det svenska samhället. På denpunkten har inte jag någon avvikande uppfattning när det gäUer inriktningen. Däremot är det självklart att vi, som tidigare, hävdar atttillväxten måste ske under socialt acceptabla och rättvisa former, och att detvälstånd som blir resultatet av tillväxten måste fördelas på ett rättvist sätt. Jag har inte ett dugg emot att andra partierställer upp och stödjer den socialdemokratiska sysselsättningspolitiken. Jagvill inte ha något monopol i det avseendet. Ni är välkomna i församlingen attvara med och backa upp den även . Men jag kan försäkra att socialdemokratinaldrig kommer att se arbetslösheten som ett härdande stålbad, en förutsättningför att vi skall få en hygglig välfärdsutveckling i . Vi kommer att helatiden ha sysselsättning och arbete åt aUa som det främsta målet. I fråga om riskkapitalförsörjningen hänvisar jag P-öEriksson till den debatt och det beslut vi kommer att ta i anslutning till dennäringspolitiska propositionen. Det är då vi får ta upp riskkapitalfrågornatill hantering. har vi inget sådant konkret förslag, och därför får vi väntalitet. Jag är beredd att på nytt understryka - det har vi ocksåmarkerat tidigare från näringsutskottet - kooperationens betydelse i den framtidanäringsliv- På denpunkten upplever jag inte att det finns några motsättningar. Detkan också delvis vara ett svar till , som efterlyste idéer om denekonomiska demokratins utveckling i svenskt näringsliv. En av vägarna är attpå ett annat sätt än satsa på kooperativ företagsamhet och kooperativaformer för att utveckla verksamheterna. Sedankommer vi sannolikt att ha behov att diskutera hur man på ett effektivt sättskall kunna lösa samhällets, i det här fallet gestaltat av ,inflytande över den statliga företagssektorn. Detta antydde jag i mitt inledningsanförande.Detta är något som jag upplever som en viktig fråga i ett sammanhang där detsom var Statsföretag, numera , har fått en förvandladägarsammansättning. Det är nödvändigt att på något sätt ha kontakt mellanriksdagen och utvecklingen på den statliga företagssektorn, och detta uppleverjag att vi får anledning att diskutera i fortsättningen. Tillsist, : Jag har ingen villkorslös tro på högteknologisk utveckling.Däremot upplever jag att högteknologisk utveckling är en fömtsättning för attvi skall få en positiv utveckling av svenskt näringshv och för attfå det underlag för den ekonomiska tillväxten som vi så väl behöver. 1989/90:45 13december 1989 PERWESTERBERG (m): Helt kort: har enligt alla konjunkturinstitut - i vart fallenligt alla de rapporter som jag har läst - hamnat på en utomordentligt lågtillväxttakt i ekonomin. Prognosen är att vi skulle hamna på denlägsta i västvärlden. Detta ser jag som utomordentiigt alarmerande, samtidigtsom vi har fullt kapacitetsutnyttjande i industrin och obalanser i ekonomin ochsamtidigt som vi har alla dessa strukturproblem. Jagstår fast vid citatet tidigare. Det finns ingen anledning att upprepa gång förgång, utan det kan vi reda ut vid sidan om . Jagnoterar också att vi inte heller i den här debatten har fått några besked omhur vi skall klara småföretagen och varför man accepterar alla ökade pålagorpå just dessa, hur man skall klara av deras riskkapitalförsörjning, hur viskall klara kapitalbildningen och hur vi skall stoppa investeringsflykten frånSverige genom att få ett bättre och riktigare näringslivsklimat. överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) betänkande 1989/90:NU10 Skogsråvarumarknaden. Svensk skogsindustri är av oerhört stor betydelse för vårt landsvälstånd. Skogsnäringen tjänar in mest nettovaluta av alla branschen 1989/90:45 13december 1989 I handeln med utlandetbidrar skogsindustrin med ca till den svenska ekonomin. Somjämförelse kan nämnas att på andra plats kommer den svenska bilindustrin, sombidrar med Tillväxten i landetsskogar har aldrig varit större än . Detta har åstadkommits genom prisökningar på råvaran, genomstimulanser av olika slag och genom information och rådgivning. Ökningen harhuvudsakligen skett inom privatskogsbruket. Det är med stimulanser, informationoch rådgivning som skogsindustrins råvarube-hov kan tillgodoses. Styrning medregler och förordningar medför bara nackdelar och leder oftast fel. , och står bakom reservationen i dettabetänkande. Lagenom träfiberråvara är ett av alla otaliga exempel på socialdemokratiskklåfingrighet och regleringsiven Tronatt centrala myndigheters planeringsåtgärder skulle kunna styra utvecklingeninom skogsbruket, skogsindustrin eller andra delar av svenskt näringsliv ipositiv riktning, dvs. tron på planekonomiska inslags välsignelse, måste väländå nu ha fått sig en rejäl knäck. Vihar sett hur land efter land som levt med plansystem,regleringar och statiig styrning omvärderar sin gamla ideologi tUl förmån förglasnost och gör försiktiga öppningar mot marknadsekonomi. I behövsglasnost inom många områden, inte minst i skogen. Allasom ägnar sig åt skogsbruk vet att gallring är en viktig och nödvändig metodför att åstadkomma bra tillväxt av skogen. Gallring inom de lagar och reglersom styr i skogen, t.ex. inom skogsvårdslagens regelverk, skulle på samma sättbli till nytta för skogsnäringens tillväxt. Förslagom avreglering har de moderata representanterna i jordbruksutskottet vid ettflertal tillfällen fört fram. Den gallring som vi reservanter nu föreslår härär ett radikalt avskaffande av en onödig lag som ingen kommer att sakna. Träfiberlagensstyrning av virkesutnyttjandet har ingen som helst positiv inverkan påutvecklingen av skogsindustrin. Skepsisen var stor mot denna lag redan vidtillkomsten 1987. SIND, och de tre partier som jag nu ärtaleskvinna för gav uttryck för detta. Nyligenhar lagens obehövUghet ytterligare kartlagts. I en bilaga till långtidsutredningen1990 gör vid engenomgång av en rad olika frågor som rör skogsbruket och skogsindustrin. I bilagan konstateras att den analys som gjorts leder till denkategoriska slutsatsen att träfiberlagen innebär fler nackdelar men inga fördelar Detbehövs helt enkelt ingen reglering av träfiberråvarans användning.Skogsindustrins råvaruförsörjning tillgodoses bäst på en fri marknad utan inblandningfrån statliga planeringsorgan. De människor som arbetar inom skogsnäringen kansin bransch. De är kompetenta att göra de bedömningar som behövs för att klararåvaruförsörjningen. Med dettayrkar jag bifall till reservationen i betänkandet. Jag ber först att få instämma i vad övergripande harsagt om skogsindustrins betydelse för oss i . Träfiberlagen,som vi nu diskuterar, trädde i kraft . Syftet varatt undvika brister i skogsindustrins råvaruförsörjning. Lagentillkom med samma motivering som dess föregångare - bestämmelserna omhushållning med träfiberråvara i § 136a, byggnadslagen - att avverkningarnavar otillräckliga i förhållande till industrins efterfrågan och attkonkurrensen om råvaran inte sker på lika villkor Detfinns också regionalpolitiska motiv till lagen, eftersom skogsbolagen är starkaparter på virkesmarknaden med stora kustiokaUserade industrier, medan deinlandslokaliserade köpsågverken är en svagare part. Genom prövningen har manmöjlighet att kontrollera att tillgodoseendet av de stora bolagens behov avråvara inte sker på bekostnad av de mindres. Motionermed krav om att avskaffa träfiberlagen behandlades här i så sent somi fjol, men avslogs, så dagens krav är inte nytt. Skälet till detta avslag varatt majoriteten ansåg att det fanns ett behov av lagen, men också att den hadevarit i kraft under en så begränsad tid att tillräckliga möjligheter tillutvärdering inte förelåg. Lagen har, som jag sade tidigare, varit i kraft i tvåoch ett halvt ån planerar man inom industridepartementet en allmän översyn.Mot den bakgrunden anser majoriteten att det inte nu -strax före översynen -finns skäl att ta ställning till om den skall bestå eller avskaffas. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag påreservationen. () replik: Det må vara hur det vill med motiven för att instifta träfiberlagen.Faktum är att den är ett bevis på att man tror på statlig styrning ochkontroll. Men effekterna har inte blivit de väntade. I betänkandet står detbåde på och mellan raderna hur obehövlig den här lagen är. Detskall bli intressant att se om vi åter står här och debatterar dennaobehövliga lag, eller om denna översyn - vilket jag tror när jag läserbetänkandet - kommer att leda till att lagen upphör RUNEJONSSON (s) replik: Jag tror att det är viktigt att man innan beslut fattas gör ennödvändig översyn. hänvisade tiU och . De anser att det kan räcka med anmälningsplikt. Den frågankommer in i bilden när vi senare skall behandla detta ärende. Jaghar sagt det tidigare och vill fastslå, att en god regel är attinte ta ställning i en fråga förrän man har alla fakta på bordet. KARINFALKMER (m) replik: Av erfarenhet vet vi att socialdemokraterna är mycket snabba när detgäller att instifta lagar Då är de inte så noga med att ta reda på deraseffekten När det sedan visar sig att en viss lag inte har den verkan 1989/90:45 13december 1989 som man trott ellerhoppats på, då har socialdemokraterna mycket svårt för att ta det radikalagreppet att avskaffa lagen. Närvi träffar representanter för skogsindustrin och ställer frågan om den härlagens positiva effekter, då får vi alltid samma svar: Den här lagen behövsinte. () replik: Jag kan hålla med om att situationen har förändrats.Uttaget i våra skogar tack vare vidtagna stimulansåtgärder och annat som KarinFalkmer tog upp i början av sitt anförande har gjort att situationen ärbättre . Industridepartementet skall nu undersöka om träfiberlagenbehövs. Om det visar sig att den inte behövs, så skall vi naturligtvis avskaffaden. LARSNORBERG (mp): Skogen är en av största tillgångar, och den är inte bara enekonomisk tillgång. Skogen ger lä för stormen, den ger skugga, den är ett fåglar och andra djur, den bevarar markens fukt och mildrar klimatet, denger skönhetsupplevelser och rekreation för människon Skogenär inte bara en stor tillgång, den är en oskattbar tillgång. För vem kanvärdera de egenskaper som jag räknade upp? Åndå verkar det i dettabetänkande som om skogen endast hade ett värde, nämUgen marknadsvärde. Detsynsättet leder i sin tur tUl att man främjar oekologiska skogsbruksmetoder medjättelika kalhyggen och med giftbesprutning samt introduktion av främmandeträdslag. de gröna menar att vi skaU ta hänsyn till skogens helaoch fulla värde, och det betyder inte bara de egenskaper som jag räknadeupp. Skogen har också stor betydelse för sysselsättning i glesbygd, förenergiförsörjning och, som nämnts här, för handelsbalansen. Degamla partierna till höger och vänster tycks göra en kortsiktig ekonomisk värdering,vilket framgått av det vi har hört, och den leder till att man föreställersig att idealet är att mala ned så mycket vedråvara som möjligt till fiis förmassatillverkning eller spånplattetillverkning. Massafabrikerna ligger nästanundantagslöst vid kusten. Inlandet berövas sin råvara och sinaarbetstillfällen. Miljöpartietvill inte att den energikrävande massa- och pappersindustrin, som ärförenad med betydande miljöproblem, skall expandera. I stället bör vi satsa påsågverk och vidareförädling i snickeriverksamhet. Vi menar också att en störreandel av vedråvaran kan användas som bränsle. Detbetyder att vi inte kunnat ansluta oss tiU reservanternas förslag att låtaenbart marknadskrafterna vara styrande för hur skall använda sinskogsråvara. Skogen är en alltför viktig nationell och ekologisk tillgång föratt enbart ställas till förfogande. Det behövs en lagstiftning somlåter andra intressen än de kortsiktigt ekonomiska göra sig gällande. Tyvärrvet vi å andra sidan att regeringen har inte använt det redskap som man har iträfiberlagen för att främja en mångsidig användning av träråvaran utan istället verkat för en satsning på utbyggnad av massaindustrin-enfaldig därför att massatillverkning både miljömässigt och resursmässigt är en verksamhet som harmånga negativa konsekvenser och är förenad med åtskilligt resursslöseri. Denbör i varje fall inte prioriteras politiskt. Miljöpartietkommer att demonstrera sitt missnöje med hur träfiberlagen tillämpatsgenom att lägga ned sina röster vid en eventuell votering i detta ärende. Vivill dock hoppas att den översyn som sägs pågå i innefattaren omprövning av hittillsvarande politik. Iövrigt hänvisar jag till det särskilda yttrande som jag avgivit till betänkandet. 1989/90:45 13december 1989 Åven om näringsutskottets betänkande 10 är tunt till formatet,innehåller det frågeställningar av intressant principiell art när det gällernäringspolitiken. Det rör på vilket sätt staten skall skapa en effektivt fungerandeekonomi, i detta fall på en för vårt land viktig sektor, nämligen skogsbranschen,med i exportintäkter . Centerpartiethar intagit ståndpunkten att nuvarande träfiberlag och dessföregångare varit onödiga, för omständliga och tidsödande i hanteringen. Manhar byggt in ett prövningsförfarande som skapat osäkerhet för företagen. Det ärden bild som de har gett till mig när jag har frågat hur de har sett pålagstiftningen. Vi ifrågasatte också om regeringen har den rätta sakkunskapenatt avgöra tillgången på råvara inom denna marknad bättre än vad marknadensegna aktörer kunde göra. kan vi konstatera att utvecklingen har gett oss rätt på praktiskt tagetvarje punkt. Första paragrafen i lagen , där lagens syfte anges, nämligenatt motverka brister i skogsindustrins råvaruförsörjning, äger knappastnågon relevans. Det var förvisso många som ropade på regleringar för några årsedan, och kanske också. Förvånandenog ropade även folk från den skogsindustriella branschen, de stora massa- ochpappersföretagen, på regleringan Jag tycker att vi skall komma ihåg det. Numerahar vi sett att situationen inte alls blev den som befarades av ett antalskogsbolag och en socialdemokratisk regering som följde i deras spår, nämligenatt bränsleanvändningen skulle slå ut traditionell skogsindustrien användningav veden. Betänkandettalar i sällsynt grad klartext om det obefintliga värdet av trä fiberlagen: " den analys som gjorts leder till den kategoriska slutsatsen att lagen innebär fleranackdelar men inga fördelan Lagen kan, enligt författarna, utan förlustersättas med ett anmälningsförfarande som innebär att störrekapacitetsförändringar som påverkar den totala virkesförbrukningen i en regionoffentliggörs." Tydligareän så kan det inte uttryckas, vad jag förstån Författarna, som det talas om icitatet, och , har formulerat sig på det sättet i enbilaga till LU 90, långtidsutredningen som står ansvarigfön Detfinns alltså underlag för att avskaffa lagen, både underlag avteoretisk art och verklighetsbeskrivningar som såväl jag själv som KarinFalkmer har fått höra från folk i branschen. Där anser man att lagen slårfelaktigt, att det finns stora och besvärande överskott som inte använts 5Riksdagens protokoll 1989/90:45 1989/90:45 13december 1989 Detgäller främst spån från sågverken. Vilket misslyckande det här ändå har varitför energipolitiken, att en relativt bilhg råvara körs till tippen eller säljsutomlands - med dumpingpriser t.o.m. - i stället för att användas för enmiljövänlig energiproduktion! Analysoch verklighet stämmer alltså sällsynt väl överens. Vad kan en beslutsfattareegentligen mera önska sig i en beslutssituation? är det här i kammaren,vad jag förstår, bara som förordar fortsatta regleringar och trorpå den politiska centrala bedömningens förträfflighet. Det intryck jag fick dåjag läste betänkandet förstärktes , när jag lyssnade till här. Han är verkligen en anhängare av vad man kan kalla etthalvsocialistiskt budskap inom näringspolitiken. Bortsett från det, finns detalltså en stabil politisk majoritet för ett tillstyrkande av den borgerligareservationen. Iett frågesvar i går nämnde industriminister att det kommer attske en översyn och framläggas ett förslag 1990 beträffande träfiberlagen. Jagkunde inte tolka hans resonemang på annat sätt än att den förändring somkommer innebär en uppmjukning, och det är då att gå oss till mötes.Ytterligare ett argument för att bifalla reservationen! Centerpartiettar i motion 324 upp en fråga som är mycket väsentlig för oss som har tilltrotill en fungerande marknadsekonomi inom skogsbranschen. Vi för där upp endiskussion om det alltmer dominerande inslaget av inköpsbolag ochinköpskarteller för skogsråvara på den poUtiska agendan. Vi noterar medförvåning att övriga politiker, med samma grundinställning till marknadsekonomisom vi, har varit ganska tystiåtna i den här diskussionen. Återigen är detfristående ekonomiska debattörer som och som med skärpa istatliga utredningar och i ekonomisk debatt verkar för att staten mer änhittills måste se till att bevara konkurrensen och medge etableringsfrihet ibranschen. De noterar också att det kan finnas skadliga samhällsekonomiskaverkningar av kartellbildningen, som de inte anser vara förenlig medexisterande konkurrenslagstiftning. Jagvill gärna stäUa frågan till mina meddebattörer, inte minst från socialdemokratisktoch miljöpartistiskt håll; Delar ni uppfattningen att det är på den här bogensom staten måste spela en aktiv roll, genom att skapa fasta spelregler, se tillatt konkurrensen och etableringsfriheten behålls inom denna för vårt land såviktiga näring? Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skallfortsätta efter . Företogstill avgörande näringsutskottets betänkanden /90;NU8, NU9 och NUlO. Näringsutskottetsbetänkande NU8 Prot. Mom.l(frihandelns betydelse) Först biträddes reservation 2 av m.fl.med 51 röster mot 21 för reservation 3 av . 237 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl. med99 röster mot 51 för reservation 2 av m.fl. 160 ledamöteravstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 143 röster mot100 för reservation 1 av m.fl. 69 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (handeln med jordbruksprodukter) Utskottets hemställan - som ställdes mot de/5 reservation4 av m.fl. dels reservation 5 av m.fl. delsreservation 6 av - bifölls med acklamation. Mom. 3 (minskat utrikeshandelsberoende) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avLars -bifölls med acklamation. Mom. 4 (förstärkning av EFTA) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 35 förreservation 8 av och . Mom. 5 (spridning av handeln till fler länder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avRolf L och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (handeln med , och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avPer-Ola m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avHädar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (kommersiella relationer med ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avHädar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (vidareexport av högteknologiska varor) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 39 förreservation 13 av och . Mom. 11 (som hemmamarknad) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (u-landshandeln) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation15 av berg m.fl., dels reservation 16 av - bifölls med acklamation. 1989/90:45 Mom. 14 (miljöklausul i internationella handelsavtal) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 17 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.15 (import av hälso- eller miljöfarliga varor) Förstbiträddes reservation 19 av och med 41 röster mot 39för reservation 18 av och . 231 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 244 röster mot 40 för reservation 19 av RolfL och . 26 ledamöter avstod från att rösta. Mom.16 (socialklausul i internationella handelsavtal)