prot · GD0991 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag villockså la upp det som säger om att vårt frihandelsav- tal med EGinte på något sätt har begränsat våra regionalpolitiska åtgärder Men man kaninte jämföra frihandelsavtalet med med det som möjligen komma skall iförhållande till EG, t.ex. ell EES-samarbele. Det är skillnad. Det beror hellpå vad avtalet kommer atl innebära. Del är inte konstigt att människor känneroro inför vad det kan innebära, när de vet hur del fungerar inom EG:s ramar,där regionalpolitiska stöd uppenbarligen blir handelshinder Det finns klarabevis för detta. Därigenom inskränks också den kommunala kompetensen. På s. 2 i det utdelade interpellationssvaret finns enmycket intressant mening; "Vad som därvid särskilt måste beaktas medhänsyn till dessa åtaganden och vårt internationella beroende är allföretagsstöd försvinner som är otillbörliga och snedvrider konkurrensen." Del skulle vara mycket intressant all höra vad del beiyderrent konkret. År det sådant stöd som är otillbörligt och snedvriderkonkurrensen på hemmaplan, i , eller år det i perspektivet av enEuropamarknad? 1 så fall är vi inne på just de komplikationer som kan uppstå,nämligen atl regionalt stöd eller företagsstöd som,ges i avregeringen, kommuner eller landsting kan komma att betraktas som handelshinderDet skulle vara bra om kunde vara mycket konkret jusl på denpunkten. 39 (); har en riktig utgångspunkt försin interpellation, nämligen all det råder en oro inom kommunerna och inom densociala sektorn för vad EG och Europasamarbetet kan komma alt innebära. Närman möter oro kan man förhålla sig på olika sätt. Ett sätt är atl smittas avoron och atl underblåsa den. Ett annat sätt är all undersöka om oron är befogad,och om man upptäcker alt den inte är det.försöker man skingra den så gott mankan. Jag tycker all regeringen gör bra insatser vad gäller all försöka skingraden obefogade oro som finns kring Europasamarbelet. Jag skulle vilja tala om en annan oro, som borde finnas idiskussionen om våra relationer till , och del är oron för vad som händerom landels ekonomiska läge allvarligt försvagas. Jag lycker att vpk och ävenmiljöpartiet när de bedriver Europadebatten alldeles försummar atl belysavilka konsekvenserna kan bli för välfärdspolitiken i om vårtekonomiska tillstånd försämras allvarligt. Vi står ju inför en ganska stor rjsk föratt vårtnäringsliv och vårt ekonomiska läge kommer att försvagas, om vi inte får deöverenskommelser som behövs med , om vi får se företagsamhet, kapital ochinitiativ glida ur landet och om arbetslösheten ökar Kommunernas läge och densociala välfärdspolitikens läge kan i en sådan situation allvarligt försämras. Jag är bekymrad över atl vpk driverden linjen, att man ger sken av att vara mera för social välfärdspolitik änalla andra som man i den ekonomiska politiken stöder en linjesom.hotar alt underminera just den sociala välfärdspolitiken. Del finns en oropå den här punkten som jag gärna skulle vilja atl försöktehjälpa lill atl skingra. Först skall jag ta upp tror, precis som , att det är mycket viktigt allvi ger informa- tion påalla nivåer om Europaarbetet. Jag har föreställt mig atl kommunalråd ochkommunstyrelseledamöler ofta är aktiva människor, som är vana att la reda pähur del förhåller sig och alt ta initiativ till aktiviteter för alt kunnaundersöka situationen i den egna kommunen. Låt oss ta del utifrån regionalpolitiskakommittén eller från något annat håll. Jag har sett en del sådana aktiviteterKommunförbundels engagemang borde också ha gjort atl del ringde en väckarklockahos de aktiva ute i kommunerna för alt de skiille dra sitt strå till stackenoch föra en bred debatt. Vad jag menar när jag talar om företagsstöd soni kanupphävas är alt sådant stöd subventionerar produktionen ochjnnebär illojalkonkurrens. har vi en antidumpningsaffär på bordet. Det har intebara med EG-EFTA att göra, utan det är en regel som finns i det globalasystemet, dvs. Däremot finns de många andra sätt alt stödja regionerså alt de blir livskraftiga. Det visar både regionalpolitiska kommittén och denproposition som ligger på bord. AnL 41 (vpk): Jag skulle då vilja att var ännumer konkret i sin beskrivning av dessa företagsstöd som skall försvinna, så atlt.ex. kommunalråd ute i regioner där man har bett att företag skall få sådantstöd kan känna igen sig, Jag tror att en anledning till atl kommunalråden nu ärså kritiska och känner oro är att del är svårt att informera sig om dessafrågor Del är en kritik som jag har framfört tidigare här i . Det harnaturligtvis blivit bättre, men det är fortfarande svårt och otillgängligt,framför allt att få någon information om konsekvenserna av EG-anpassningen vadgäller jusl den sociala välfärden, som Dariiel Tarschys pratade om. Jag har själv skrivit motioner och i flera sammanhangtagit upp det faktum alt det inte finns en enda arbetsgrupp inom hela denEG-byråkrali som fegeringen har utvecklat som sysslar just med konsekvensernaav EG-anpassningen för den offentliga sektorn och den sociala välfärden. Vihar t.o.m. haft svårigheter i socialutskottet att vela vilken person vi skalltillkalla, eftersom den sociala dimension som man lalar om inom EG inte allshandlar om den sociala välfärdspolitiken. Det här är elt uppenbart problem, som regeringen måstekunna lösa på någol sätt. Man måste titta mycket noggrannare på den oro som såmånga ute i kommunerna har gett ullryck för När dessa frågor skallregleras och man återkommer till och lägger papperen på bordet måsteman också ha ett politiskt stöd för alt kunna genomdriva del man säger sigvilja göra. Då vill det till att man har informerat på alla håll och kanter idessa frågor. Jag skulle, som sagl var, vilja attAnita ännu mer konkret talade om, vilka företag eller vilkaföretagsstödformer som det gäller Vilka delar av värt land, vilka regioner ochvilka företag kommer att bli föremål för denna bedömning, utifrån de nyareglerna? Del vore bra att få en mycket konkret redogörelse för del. AnL 42DANIEL TARSCHYS (fp): är orolig för alt förelagsstödkan komma atl försvinna, men det som man bör vara orolig över är atl förelagkan för- svinna.Vad som bär upp den kommunala verksamheten är att det finns ell näringsliv somfungerar och som kan ge ekonomiska resurser för de sociala insatser som vi villgöra. Utan en bärkraftig ekonomi i har vi ingen chans alt bedriva heladen ambitiösa socialpolitik som vi vill och måste ha i ett utvecklat samhälle. Del är här som jag saknar en koppling i vpk-s tänkande.Man talar mycket engagerat och jag skulle vilja säga ofta myckel bra försociala insatser, men man har inte någol begrepp vilken ekonomi som vi skall haför att kunna bära upp hela denna välfärdspolitik. I själva verket finns del enlucka i vpk;s politiska tänkande vad gäller resursskapandel. Resursanvändningenhar man många och ofta kloka synpunkter på, men när del gäller resursskapandelhar man ingen egen ekonomisk politik, ulan nöjer sig med alt försöka skördafrukterna av den välfärd som uppstår genom elt ekonomiskt system som man självbekämpar Det här är elt dilemma som jag skulle vilja se all man togupp när vi diskuterar hur kommunerna och den sociala sektorn skall ställa siglill Europasamarbelet. Min tro är den alt utan en effekiiv internationellmarknadsekonomi kan vi aldrig försvara välfärdssamhället. Den nödvändigakopplingen mellan välfärdspolitiken och den effektiva marknadsekonomin gör altvi för atl försvara välfärdspolitiken måste utveckla våra ekonomiska kontaktermed . 43GUDRUN (vpk): Jag skall först be alt få ta åt mig berömmetfrån för all vi för en bra social välfärdspolilik i vpk. Vi ärnaturligtvis helt eniga om det. Det är dessutom så att vi faktiskt finansierarvåra förslag, vilket inte har sett. Finansieringen återfinns ide ekonomiska motioner som vi lägger fram Det är inte fråga om någonöverbudspolitik, men det är fråga om en finansiering fullt ut. Del är alldeles riktigt, som säger atl vpkär det parti som vill salsa mest pengar på den sociala välfärden och på denoffentliga sektorn. Jag instämmer inte i den domedagsprofetia som många andra gör om vad som skulle hända med , om vi inte integreradeoss med EG, helst genom ett medlemskap, som förespråkar. Jag trorinte alls atl del skulle bli sådana gyllene lider som lalar om,och jag kan inte heller se atl vi genom atl inte ha gäll med i EGblivit ett land som halkat efter och hamnat på den bakgård, ekonomiskt och socialt,som utmålar Tvärtom är elt av de länder i somfullt ut har klarat alt behålla sin välfärdspolilik. börjar den alt naggas ikanterna, delvis som elt resultat av att vi håller på atl anpassa vår ekonomioch våra skatter till de regler som gäUer på EG-marknaden. Processen går alltså i rakt motsatt riktning mot den somDaniel Tarschys talar om, och det är därför som jag tycker atl dessa frågor ärså viktiga. Jag har sett vad som hänt med den sociala välfärdspolitiken iländer som är medlemmar i , och det är ingen rolig syn. Man har fått ökadarbetslöshet, en minskning av den sociala sektorn och framför allt enprivatisering av slora delar av den offentliga sektorn. Det förekommer ellväxande gap mellan den tredjedelav samhället som inte hänger med och de två tredjedelar i samhället som kansko sig på de svaga grupperna. Jag är alldeles övertygad om att vi lång tid framöverkommer atl behöva elt samhälleligt stöd för de svaga grupperna i samhället,inte minst om vi skall anpassa oss till den marknadsfilosofi som råder inom EG. 44DANIEL TARSCHYS (fp): Ja, vi kan gå till andra länder för attillustrera det resonemang som jag har fört. Vi kan se vad som händer när manhar en centraliserad planekonomi och hur mycket social välfärd som då uppstårJag tycker all ulvecklingen i mycket väl visar hur nära kopplad densociala välfärdsstaten är till marknadsekonomin. Har man inte en effektiv marknadsekonomioch ett effektivt internationellt handelsutbyte, kan man heller aldrig bära uppden ambitiösa välfärdsstat som vi vill ha. Del blir då en fattigdom som larsig uttryck både inom den privata konsumtionen och på den offentliga sidan. Jagtror faktiskt, , att man kan gå lill vilkel land som helst somhar prövat en socialistisk ekonomi för att få enillustration till detta nödvändiga samband. Jag medger i övrigt gärna atl del finns allvarliga bristeri den sociala välfärdspolitiken i många delar av , men del är intetu tal om all man där ändå nätt myckel längre i sina sociala ambitioner än vadman har gjort i de samhällen som har baserat sig på vpk-s ekonomiska politik. säger att vpk har elt balanseratbudgetförslag, och det är möjligt att del kan vara sä i del korta, ettårigaperspektivet, där vpk kan skörda frukterna av den marknadsekonomi som vi har iSverige. Så länge som man har de andra partiernas ekonomiska syslem kan man användade resurser som därigenom frambringas lill satsningar av den typ som vpk önskarMen min poäng är den atl om man använder vpk-s ekonomiska syslem, dencentraliserade planhushållning som vpk under har önskat genomföra, kanman aldrig någonsin frambringa de resurser som är nödvändiga för alt få densociala välfärd och den rättvisa som vill ha i och för atl få fram deinsatser för eftersatta grupper som vi vill kämpa för Det är därför som vpkinte har ett recept för elt gott välfärdssamhälle ulan har ell recept författigdom både inom offentlig sektor och inom privat sektor vice talmannen anmälde allGudrun anhållit atl lill protokollet få antecknat atl hon inte ägderätt till ytterligare inlägg. 6 § Meddelande om svar på interpellation 1989/90:144 AnL 45 Statsrådet ; Jag ber att få meddela atl 1989/90:144 om GATT-förhandlingarna och patent inom bioteknikenpå grund av alt vi båda befinner oss på resor inte kommer att besvaras inom föreskriventid. Jag har kommit överens med interpellanten om atl interpellationen skallbesvaras . 6 protokoll 1989/90:91 Prot 1989/90:91 7§ Svar på interpellation1989/90:116 om en utvecklingsbank till stöd "''P'' Anf. P Herr talman! harfrågat finansministern om finansie- ringen avSveriges insats i en utvecklingssbank för samt om agerandei överläggningarna om denna bank. Interpellationen har överlämnats lill mig. pågår förhandlingar om all upprätta eneuropeisk återuppbyggnads- och utvecklingsbank, . I förhandlingarna deltar41 länder däribland ;s medlemsländer och samtliga länder i utomAlbanien. Syftet med den nya banken skall vara att främja övergången tillmarknadsekonomi i och därmed bidra till de ösleuropiska ländernasekonomiska utveckling. Förhandlingarna beräknas vara avslutade inom de närmastemånaderna. Under förutsättning all della tidsschema kan hållas har regeringenför avsikt atl lämna en proposition lill om svensktmedlemskap i banken. Storleken på kapitalinsats i den nya banken harännu inte fastställts. Det är inte heller beslutat hur denna insats skallfinansieras. Jag vill i detta sammanhang nämna alt , förutom atl bidratill bankens grundkapital, också kan tillskjuta medel till bankens s.k.särskilda resurser. Dessa resurser är - i likhet med vad som gäller för andrautvecklingsbanker- tänkta atl användas för projekt inom t.ex. den socialasektorn för vilka särskilt förmånliga villkor kan anses motiverade. När del gäller utformningen av den nya bankens stadgarvill jag för del första framhålla atl del ännu inte finns ett färdigt utkast.För del andra är det självfallel en gemensam ambition i de pågåendeförhandlingarna atl nå fram till en text som kan stå sig utan ändringar underen relativt . Stadgarna kominer därför all ges en generellutformning snarare än alt bestämmas av dagsaktuella förhållanden, t.ex. omfria val ännu har genomförts i ett visst land eller inte. Från svensk sida har vi understrukit atl medlemskap ibanken bör slå öppet för alla de östländer som deltar i förhandlingarna.Samtliga dessa länder bör också kunna erhålla lån och annat stöd från bankenunder förutsättning all projekten i fråga uppfyller de allmänna ekonomiskavillkor som kommer all anges i stadgarna. har slutligen frågat vilken grad avmarknadsekonomi och i vilken omfattning av privatiseringar anser attöstländerna skall vara beredda att genomföra för att få del av bankens resurserDel är inte sannolikt atl bankens stadgar kommer atl innefatta regler av sådanschablonmässig karaktär. vore inte heller lämpligt. Enligt min mening ärdel avgörande all del finns en klar viljeinriktning i ett lånlagarland altgenomföra marknadsorienterade reformer. Såvitt jag kan bedöma finns det en sådanvilja lill ekonomisk omstrukturering i samtliga berörda länder i Östeuropa.Sedan är det en annan sak alt banken i elt inledningsskede måsle anpassa siglill rådande strukturer För länder med en helt outvecklad privat sektor betyderdet all en betydande del av bankens satsningar under detta 62 förstaskede måsle gå till offentligägda förelag och lill satsningar på infrastruktur Jag vill också betona alt det i sig inte finns någon motsättningmellan marknadsorienterade reformer och tillvaralagande av miljöintressen. Frånsvensk sida har vi aktivt verkat för all i hela sin verksamhet skallfrämja en miljömässigt sund och hållbar ulveckling i . Jag räknar medatl detta kommer atl ingå i stadgans beskrivning av bankens funktioner AnL 47GUDRUN (vpk); Jag skall be att få tacka statsrådet svaret. Jag ställde den här interpellationen . Iblandkänns saker nästan litet överspelade när svaret kommer Men det har ju nukommit fram litet mer fakta i målet än som då fanns. Det som jag tyckle var alarmerande var all man i det förslagtill stadgar som då presenterades - av , enligt vad jag har förstått,och inom ramen för i första hand EG-samarbetet - kunde läsa atl pengarna skullevara tillgängliga endast för länder som genomfört fria och hemliga val, somsträvade efter atl övergå lill marknadsekonomi och som genomförde privatiseringarJag tycker alt det liknar utpressning alt kräva den typen av utfästelser. Många av de östeuropeiska länderna kommer atl ha olikatakt i sina demokratiseringssträvanden. Jag tycker atl det vore oförskämt ochövermaga av de västeuropeiska länderna atl då säga; gör ni som vi vill;annars får ni inte vara med här. Det påminner litet grand, lycker jag, om hurVärldsbanken förhåller sig lill exempelvis utvecklingsländerna. Man kräverstora strukturomvandlingar för atl man över huvud laget skall finansiera någonting. Del här var alltså en utpressningssiluation som jag tycklevar mycket obehaglig. Jag tyckle också att del var mycket obehagligt all läsaalt deltog i della och i internationell press sågs som en garant föratt inte enbart den råa kapitalismen här skulle få sitt genombrott - Sverigemed sin s.k. tredje väg skulle vara ett modifierande inslag vid utformningen avreglerna. Tydligen skall man vara klar med förslagetlill stadgar som man enligt vad jag förstår ännu inte är överens om. Jagförmodar då att statsrådet har någon aning om ungefär hur diskussionerna gårnär det gäller stadgarna, sä alt jag skulle kunna få ett något mer konkretbesked. Det besked jag skulle vilja ha är naturligtvis att iförhandlingarna strävar efter att de östeuropeiska länderna skall få genomförasina demokratiseringsprocesser i fullt självbestämmande och inte av ekonomiskaskäl tvingas in i en strukturanpassning som man inte är färdig att genomgå. Jag vill också ha litet mer konkret besked om hur densvenska medverkan skall finansieras. Det är inte uteslutet all svenskabiständspengar kan komma atl användas för bankens ändamål, sade en avdelegationens deltagare i massmedia . Jag antar alt statsrådetÅsbrink är väl medveten om den kritik som från en bred folkopinion i Sverigehar framförts mol del faktum att pengar till utvecklingssamarbete med deösteuropeiska länderna tas från den reguljära biståndsbudget som harDet är oriktigt att jämställa de östeuropeiska länderna och det behov avsamarbete som de har medu-ländernas, tredje världens länders, situation. Det finns ingenting som sägeratl tredje världens situation blir bättre, all man där har mindre sväll ochelände för all demokratiseringsprocessen fortgår i de östeuropeiska länderna.Jag skulle därför vilja höra hur man har resonerat i den frågan. Sist i interpellationssvaret säger statsrådet att det intefinns någon motsättning mellan marknadsorienterade reformer ochtillvaratagande av miljöintresset. Det är alldeles riktigt alt det kan vara pådet sättet - det beror på vem som har makten och vem som bestämmer. Jag menaratl det är självklart alt man måste ha också en marknadsekonomi. Del finnsvissa delar av ekonomin som det enligt min mening år mycket bra om samhälletfortsätter alt hanlera. Men naturligtvis skall man ha en marknadsekonomi. Menfrågan är; Vem bestämmer över den? Var ligger makten? Om man ser på utvecklingen när det gäller miljön iVästeuropa kan man inte säga all del är så glädjande där heller Jag vill intepåstå att det är glädjande i de östeuropeiska länderna, men t.ex. ärelt av de länder som svårt bidrar till miljöförstöringen och harmarknadsekonomi. Det är alltså inte så atl marknadsekonomin i sig garanterar enbra utveckling när det gäller miljön. Del beror alldeles på vilka styrmedelman har iden marknadsekonomin. Hur ställer sig till kravet att detskall ha genomförts demokratiska val i de berörda länderna? Jag har redandelvis berört det i mitt svar. Det kommer sannolikt inte atl bli fråga om all istadgarna för banken föra in den typen av bestämda krav, särskilt inte medtanke på att de i hög grad skulle vara tidsbestämda, och stadgarna är avseddaatt gälla på längre sikl. Däremot är del riktigt all del förs en diskussionmellan de 41 olika länder som deltar i förberedelserna, och där kan det finnaslitet olika uppfattningar i de här frågorna. Åven om vi håller tidschemat, dvs. kan vara klara med ettavtal tar det ell bra tag innan banken är i funktion ochbörjar sin verksamhet. På grundval av den kännedom vi har om planerna pådemokratiska val i olika östeuropeiska länder vet vi alt i varje fall de flestaav dem kommer att ha genomfört demokratiska val innan banken börjar sinverksamhet. Jag tror alltså inte atl del här i praktiken kommer att bli någotstörre problem. Självfallet välkomnar vi en demokratisk ulveckling i de härländerna, men det kommer knappast, i varje fall inte i stadgarna, att finnasden typen av direkta kopplingar som talade om. Frågan om finansieringen av bankens verksamhet är intefärdigbehandlad. Jag kan därför inte ge något svar på frågan huruvidabiståndsmedel skall kunna användas för de s.k. mjuka fönster som det är tänktatt banken skall kunna ha för lån för speciella ändamål av social karaktär ochdär man kan tillämpa särskilt förmånliga villkor För egen del är jag intefrämmande för tanken, men jag har alltså inte något svar att ge på den frågan . Slutligen till frågan om den eventuella motsatsställningenmellan marknadsekonomi och en bra miljö. Det är alldeles riktigt att det imarknadsekonomierna i och på andra håll finns betydande miljöproblem,ibland mycket betydande miljöproblem. Men jag tror knappast att det i någotväs- leuropeisklland finns så allvarliga miljöproblem som del finns i vissa östeuropeiskaländer. Del nämns också exempel på del i egen interpellation. Vi kan alltså konstatera att de allra allvarligastemiljöproblemen har skapats i länder som har haft och har ett planekonomisktsyslem och att dessa länder därför - utöver alla andra skäl som lalar för allgenomföra förändringar i riktning mot én marknadsekonomi kan uppnå väsentligamiljöförbättringar i det sammanhanget. Det måsle också vara en viktig uppgiftför banken, liksom för övriga som gör insatser för alt hjälpa de östeuropeiskaländerna i deras övergång till en mer marknadsinriklad ekonomi, ätt ge bidragtill det. Det synsättet har präglat den svenska hållningen. Del är också minförhoppning att banken skall kunna få en sådan utformning att den kan spela enviktig roll i det avseendet. AnL 49GUDRUN (vpk); Jag är fullständigt överens med statsrådetÅsbrink om atl det är väldigt viktigt alt vi hjälper till all utvecklaekonomierna i och alt vi utvecklar elt samarbete på miljöns område.Vad jag menade var bara atl marknadsekonomin inte innebär någon garanti för enbra miljö. Visst finns det mycket värre miljöproblem inom vissaregioner i de östeuropeiska länderna än vad dét finns i , men nuråder del ju en hal-lelujainslällning att marknadsekonomin skall lösa allaproblem. Om det fungerade så som man ibland säger, borde de västeuropeiskaländerna ha varit totalt befriade frän miljöproblematik, men sa är del ju inte.Jag tror nog att statsrådet och jag bägge två är myckel medvetna om allmarknadskrafterna enbart och i sig, och om man har del privata näringslivetskortsiktiga vinstintressen för ögonen, inte alllid resulterar i god miljö. Vad gäller finansieringen tycker jag att det är synd altjag inte kan få något mera bestämt besked i frågan om hur diskussionerna gårAtt la av bistånds-pengarna lill den här innebär antingen atlman koncentrerar sig på den östeuropeiska länderna på bekostnad av tredjevärldens , alltså en väldigt Europacentrerad hållning som knappast kanvara den som bör inta, eller att man väsentligt höjer biständsbudgelen.Så jag skulle vara väldigt glad om jag kunde få något besked i den frågan. Vad beträffar hållningen till stadgarna förespråkarSverige numera, om jag tolkar statsrådet rätt atl stadgarna inte skall vara såhårda all länderna tvingas in i slruklureringsprogram som de inte själva anseratl de vill gå in i. I så fall tycker jag att det är ett lugnande besked. Jagkan också se av interpellationssvaret atl regeringen återkommer med enproposition i ärendet, sä vi får ju möjlighel alt senare ta del av Sverigeshållning och vårt lands medverkan. Vad gäller finansieringen skulle jag alltså vilja ha litetmer bestämda besked. Överläggningen var härmed avslutad. 1989/90:91 22 mars1990 8 § Svar påinterpellation 1989/90:133 om skattereformens regler om intäkter från travsport i har frågat finansminister om hanär beredd atl merverka till atl kostnader i hobbyverksamhet för inköp av entravhäst blir avdragsgilla mot senare uppkomna vinster, även omköpet ligger . Arbetetinom regeringen är så fördelat atl det är jag som skall svara påinterpellationen.