prot · GD09103 · 1989-12-31 00:00:00 — Dock vill jagtala om för skolministern att utskottet inte var enigt utan att det fanns enreservation för ett annat betygssystem, som anger elevernas kunskaper och färdigheter- ett system som en stor föräldraopinion, bl.a. inom Hem och skola, har uttalatsig för. Skolministernhar ändå inte sagt emot detta citat från tidningen , eriligt vilkethan anser att det är kraven som det är fel på. Vilka krav skall då ställas förbetyget tre eller på en blivande lärare, när lärarkandidaten har gått utgymnasieskolan? Vilka krav skall ställas i ämnet svenska? Låt mig först göra klart att vi är överens på en punkt, nämligen attvi båda har anledning att vara oroliga om det förhållande som refererades frånlärarhögskolan i är allmängiltigt. Det är i så fall en brist som detfinns all anledning att se mycket allvarligt på. har tidigarehär svarat på en fråga som rör just det förhållandet, så därför skall jaginte gå närmare in på det. Återigenvill jag säga till att vi kan vänta med sakdiskussionentills den expertgrupp som just har tillsatts har fått göra sitt arbete i lugnoch ro. Jag kan säga så mycket som att jag personligen är mycket intresserad avatt lyssna till och ta intryck av Hem och skola-rörelsens argu-meritatiori. Denhar måriga kloka synpunkter, bl.a, i betygsfrågan, som det finns anledning attöverväga noga. Om de synpunkterna kommer att finnas med i expertgruppensrapport återstår att se. Expertgruppenskall sedan ersättas med en parlamentarisk beredning av något slag, som fruHaglund känner till, och då får vi chans att återigen ventilera argumenteri.Jag lovar att jag skall försöka undvika att använda för mycket av de gamlaargumenten. Det finns anledning, både på höger och på vänster sida, attsjälvkritiskt pröva de argument vi har använt i denna fråga. Anf.177 (): Det är bra att vi båda är oroliga över situationen - det är i alla fallen grund för att gå vidare. var inte särskilt klargörande i fråga om vad han avser att göraför att blivande lärare i svenska skall kunna stava bättre. Ja,det har tillsatts en arbetsgrupp, men dess arbete tar tid. Det finns egentligeninte någon fråga som har utretts så mycket i detta land som just betygsfrågan,och det finns underlag för att ta ställning . Hur skall vi göra underden tid som expertgruppen arbetar och det tar för enparlamentarisk beredning att komma med sitt förslag? Vilka krav skall vi ställapå betyget tre i svenska för att blivande lärare, som börjar sin lärarutbildningt.ex. , skall kunna stava ordentligt och ha de kunskaper som krävs föratt de skall fungera som bra svensklärare i skolan, så att föräldrar medtrygghet kan skicka sina barn till den svenskundervisningen? Hur skall vi göra ,skolministern? Överläggningerivar härmed avslutad. 30 § Svar på fråga1989/90:512 om reavinstbeskattningen vid försäljning av bostadsrätter har frågat mig om regeringen är beredd att i samband medden kommande skattereformen föreslå förändringar som undanröjer nuvarandeorimliga konsekvenser av reglerna för reavinstbeskattning vid försäljning avbostadsrätter. Denuvarande skillnaderna i vinstbeskattningen av fastigheter och bostadsrätterhar med rätta utsatts för stark kritik. I den skattereform som regeringeri nulägger fram föreslås enhetliga beskattningsregler även på detta område. Denmöjlighet till uppskov med reavinstbeskattningen som finns förfastigheterna slopas därmed. I stället införs - för såväl fastigheter sombostadsrätter - särskilda schablonregler som begränsar skatteuttaget vidbostadsbyten. Förslaget innebär enligt min uppfattning ett rimligt hänsynstagandetill förhållanden av det slag som nämner i frågan. AriL179 (): Eftersom det är första gången som jag träffar statsrådet i kammaren i en debatt - vi har tidigare träffats i utredningssammanhang -vill jag hälsa honom välkommen hit till olika skattedebatter. Vi lär fååtskilliga tillfällen till debatt framöver, såvitt jag förstår av den digralunta som har presenterats oss . Jagvill tacka för svaret. Det är inte riktigt ett svar på min fråga, därför attjag efterlyser möjligheter i skattelagstiftningen till lindrigare beskattningför den som av vissa skäl tvingas att flytta - t.ex. inom samma fastighet, pågrund av att man blivit handikappad och det saknas hiss - och måste sökasocialbidrag. Detär rättmätigt att ändra dessa regler. I bl.a. förslaget till skattereform ingårregler som är avsedda att dämpa just ekonomisk-sociala effekter avskattereformen. Det är därför som jag har ställt frågan till statsrådet inte till någon annan. 1989/90:103 17 april1990 Hurser statsrådet på det här? År det rimligt att t.ex. en gammal människamåste söka socialbidrag för att betala en reavinst? Jag får försttacka för de vänliga välkomstorden. Närdet gäller reavinslbeskaltningen vill jag uppehålla-mig något vid detprincipiella synsätt som ligger till grund för förslaget. Grundläggande i skattereformenär atl alla inkomster, arbets- och kapitalinkomster, skall beskattas lika.Principen för värdetillväxt i fastigheter eller på annat sätt är att den intebeskallas den uppstår, så länge den är orealiserad. Vi anser,som man gör i alla andra länder, att det är lämpligt att beskatta värdet försti del ögonblick tillgången realiseras. Man skall ha klart för sig att redandella innebär en viss favör. En uppskjuten beskattning innebär lägre effektiv beskattning. Omman då skall göra ytterligare avsteg från den likformiga beskattningen och sägaall skatt inte las ut om tillgårigen ersätts med en annan tillgång, innebär delatt beskattningen på detta område blir i det närmaste illusorisk. Det visarockså erfarenheterna från de nuvarande uppskovsreglerna för villafastigheter Jagkan säga att vi har varit beredda att gå så här långt i avsteg från enlikvärdig beskattning. Däremot har vi infört en takregel, lika för villor ochbostadsrätter som innebär att man aldrig behöver betala avför-säljriirigsprisel i reavinslskatt för bostäder Därmed har de krav som kanställas tillgodosetts på ett rimligt sätt. Närdet gäller de mera sociala irislageri i bostadspolitiken vet atl det görs mycket omfattande sådana insatser i en rad olikaavseenden, och det föreslås också en ytterligare utbyggnad i samband medskaltereformen, bl.a. genom eri förstärkning av bostadsbidragssystemet. Del ären bättre metod att tillgodose sociala aspekter inom bostadspolitiken än genomlättnader i reavinstbeskattningen, där huvuddelen av lättnaderna skulletillfalla människor som har det ganska gott ställt och inte är i behov avsådana lättnader AriL 181 (); Jag håller i och för sig med om att det förslag som föreligger innebären påtaglig förändring i fråga om likformig beskattning mellan olikaboendeformer. Åven denna takregel gör att det i normala fall borde fungera ganskabra. Jag lycker också att det är riktigt att skjuta upp beskattningen avvärdehöjningen till försäljningstillfället. Det är då man har likvida medel attbetala med. Annars fördyrar man boendet man bor Då kanskemänniskor tvingas att flytta oftare än de tänkt sig. Det finns sådana exempel iandra länder Jagär ute efler de fall där människor tvingats att flytta av sociala skäl. Om dehar låg lön eller låg pension kan de klara sitt boende med hjälp avbostadsbidrag så länge de kan bo kvar i sin bostad. Men om de tvingas attflytta kommer det att uppstå orimligheter Vi vet på vilkeu riivå priserna liggeri dag. Därför frågar jag: Anser att man skall lösa de problemenpå annat sätt? 182 Statsrådet : Prot. Jag ser stora praktiska svårigheter i att ge sig in i undantags- 17april 1990 bestämmelser av den lyperi att just de som flyttar inom en och samma fastig- ] ] het, de som byter enbostadslägenhet mot en annan, skulle få uppskov eller varp j g någon speciellskattelättnad. Del kan naturligtvis på goda grunder ifrågasättas varför justdet fallet skulle vara mer ömmaude äri fallet med eri människa som flyttar frånen fastighet till en annan. Det kan finnas lika starka sociala skäl i detsenare fallet som i det förra. Jag tror därför att vi av praktiska,administrativa skäl-inte skall ge oss in i den typen av svåra gränsdragningsfall. Jagmenar att vi nu skall genomföra det system som föreslagits, vilket innebärenhetliga och enkla regler samt en-effektiv beskattriihg av den här typen avförmögenhetsökningar, som det ändå är fråga om. skall systemetinnehålla ett skydd mot alltför högt skatteuttag genom den takregel som vi harinfört. Detta ser jag som en stor förbättring jämfört med dagens system. Jagmenar alltjämt att vi liksom skall klara de sociala konsekvenserna avbostadspolitiken på aririat sätt, genom bostadsbidrag och andra anordningar Anf.183 (): Så till vida anser jag atl jag har fått svar på min fråga somstatsrådet anser att man skall klara detta problem på annat sätt. Jagfår naturligtvis rikta denna fråga vidare, till ett statsråd som har hand om desociala områdena. Jaglycker ändå all man måste beakta att vi inte kan ha en lagstiftning som iritemedger förriuftiga beslut. Jag meuar inte att delta bara gäller dem som flyttarinom samma fastighet. Det är bara där orimligheten ter sig mycket tydlig. Jagmenar att människor på något sätt måste ges möjlighet att anpassa sig lill sinaegna handikapp på ell ekonomiskt vettigt sätt. Jag tycker inte all del är rättatt de skall pressas till socialbidrag. I det kostnadsläge som råder i dagtvingas människor låna pengar för att betala reavinstskatten. Det kanske maninte har råd med om man har låg pension och ingen ATP. Överläggningenvar härmed avslutad. 31§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:117 till socialförsäkringsulskottet1989/90:135 och 138 till finansutskottet /90; 142 till socialutskoltet Föredrogsmen bordlades åter 69 Finansutskottetsbetänkanden /90:FiU24 och FiU33 1989/90:103 Skatteutskottetsbetänkande /90:SkU29 betänkande 1989/90:JuU26 Utrikesutskottetsbetänkande /90:UU17 betänkande 1989/90:JoU15Näringsutskottets betänkanden /90:NU34, NU36 och NU37 1989/90:110 Reformeradinkomst- och företagsbeskattning 1989/90:111 Reformeradmervärdeskatt m.m. 1989/90:140 Höjning av deallmänna barnbidragen, m.m. 1989/90:141 Vissaekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. 1989/90:143 Lag omtillfälliga bilförbud 1989/90:145 Höjt pensionstillskott ochförbättringar av vissa andra folkpensionsförmåner 1989/90:147 Höjda studiestödsbelopp m.m. somkompensation för vissa skatteeffekter 1989/90:124 Redogörelseför den svenska krigsmaterielexporten 1989/90:FiU14 Stadiga låntill och kommuner 1989/90;FiU20 Riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och för budgetregleringen m.m. Skatteutskottetsbetänkande I989/90;SkU27 Investeringsskaft 1989/90:TU22Lag om obeslällbara postförsändelser I989/90:BoU12 Awittringeni och läns lappmarker 1989/90:BoU16 Anslag tilllänsstyrelserna Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /90:SfU14 Studiestöd 1989/90:SfU15 Arbetsskadeförsäkringen 34 § Anmälan ominterpellationer Prot. Anmäldes att följandeinterpellationer framställts 1989/90:159av (vpk) lill arbetsmarknadsministern om lokaliseringen avpostens filateliavdelning: I samband med den så kalladeNorrbottenspropositionen har en rad statliga verk kontaktals angåendeomlokalisering av verksamhet till Norrbotteri. Hösten1988 uppdrogs åt postverket atl, enligt verkels egen skrivelse till regeringenav , lokalisera ca 100 arbetstillfällen lill . Förläggningav postens filateliavdelning lill Kiruua blev ett positivt resultat av dessakoutakter Avdiskussioner i kommunen får man nu intrycket att denna filateliavdelning måstela en centralt belägen skolbyggnad i anspråk för att man inte skall riskera attförlora denna lokalisering av statlig verksamhet. Jag vill därför fråga; Vilka regler gäller vid övereriskommelser omstatlig lokalisering av verksamhet? Kanelt statligt verk välja aririari lokaliseririgsort om mari anser att de egnalokalbehoven ej tillgodoses? Vilkamöjligheter kommer att finnas för statliga verk att erhållalokalise-ririgsbidrag för anskaffande av lokaler, utrustning m.m. videlablering i stödområdet? 1989/90:160av () till industriministern om energipolitiken: Bristen på en sammanhängande socialdemokratiskenergipolitik har lett till en skadlig osäkerhet inom svenskl näringsliv om denframlida elförsörjningen. Brislenmedför också att det saknas realistiska förutsättningar för en långsiktiginriktning av svensk energipolitik. Underdet har regeringens företrädare lämnat en lång rad motstridigabesked om energipolitikens framtida inriktnirig. Utbyggnad av de orördaälvarna, ett uppgivande av koldioxidlaket samt en eventuell uppskjutning avden förlida avvecklingen liksom en uppskjutning av kärnkraftsavvecklingen isiri helhet är förslag, rykteri och gissriirigar som skapar en dimma kringsvensk energipolitik. Denna långbänk är till skada för hela landet. Mot denna bakgrund villjag fråga industriministern följande: Prot.1989/90:103 1. Avser regeringen atl inleda den förtida avvecklingen 1995och 1996? Avser regeringeri föreslåutbygguad av de orörda älvaroa? Avser regeringen alt ej la hänsynlill det av beslutade koldioxidlaket i den fortsattaenergipolitiken? 1989/90:161 av Per Stenmarck (m) lill miljöministern omåtgärder mot slranderosion; Kunskapen om kusterosion ärtämligen ny. presenterades uppgifter om lilllagaridekuslskador i ell globall perspektiv. Experterna utgår ifrån all del finns flera sammanhängandeorsaker till skadorna; * Viktigastär den pågående klimatförändringen. Som en konsekvens av denna har del globala vindcirkulationsmönstret ändrat karaktär. Kraftiga stormar med ökad våghöjd har därmed förorsakat ökad erosion. Sannolikt är delta den främsta anledningen till de skador som har drabbat Den senaste milda och stormiga vintern har tagitylleriigare av den skånska sydkusten. * Växthuseffektenberäknas medföra en sådan höjning av den globala me deltemperaturen, att detta i sin tur kommer att ge upphov till en höjning av havsytan. Inom ell tidsperspektiv av 40 lill beräknar experter att en höjning av vattenytan på 25 lill är fulll möjlig. För skulle detta innebära, som en följdav den ökade erosionen, att kustlinjen retirerar med Därmed kommer inte mycket atl återstå av dessa sandstränder. * Delarav drabbas dessutom av en kontinuerlig landsänkning. Kombinationen av atl havsvattnet stiger samlidigl som landmassan sjunker accentuerar problemen i just dessa områden. Kunnandet på detta område är begränsat. Forskningsbidragenhar varit utomordentligt blygsamma. De kunskaper som finns i Sverigebygger på samarbete mellan svenska och amerikanska forskare, och det är forskningsverksamheteni som stått för kostnaderna för detta sarnarbete. Från svensk sida har i della arbete deltagit forskare fråninstitutiorieri för lekriisk vattenresurslära vid . Dessaforskare har utvecklat metoder för alt beräkna kusllinjeförändringar, medhänsyn tagen också till olika konstruktioner vid kusten såsom pirer friliggandevågbrytare och andra aktiviteter För atl kunna bedöma kuslerosionens konsekvenser för Skånemåste ell framlidsperspektiv ta hänsyn också lill växthuseffektens och denfortsatta landsänkningens konsekvenser bygger man lill stor del sinaställningstaganden på tidigare iakttagelser Detta är inte tillräckligt. De kvalificerade metoder som finns, skulle kunna bidratill en förutsä gelse om framlida kustlinjeförändringar även sådana till följd av mänskliga aktiviteter, som t.ex. i förekommande fall sandsugningsverksamhet. Delta skulle kunna ligga lill grund för framtida ställnigstaganden baserade på ve- 72 tenskaplig kunskap. Detborde mot denna bakgrund vara naturligt att göra ekonomiska sats- Prot.1989/90:103 nirigar pä deriria forskriing. Detta är viktigt av flera skäl; 17april 1990 * Föratl skapa förståelse för de fysikaliska processerna. En ökad satsning påforskning skulle klargöra vad som egenlligen händer under vattnet när vågorfaller in mot en kust och förflyttar stora kvantiteter sand. * Föratt skaffa kunskap om olika typer av kustskydd och om de möjligheter,begränsningar och sidoeffekter som finns. Här ligger långt efter andraländer Enligtden nya har kommunerna att ansvara för kustzonen såväl påland som i vatten. För berörda kommuner är det viktigt att få information omvad som kari komma alt härida längs stora delar av deras kuster i den kommunalalångtidsplarieririgen. Förkommuner som , , , , och ärslranderosion elt stort problem. Hårdast drabbad är sannolikt Ystads kommundär slora områden är skadade. Stränderna har minskat, i vissa fall krafiigt ochpå . Kommunerna har lagt ner myckel arbete på alt finna en lösning. Enrealistisk bedömning är atl samtliga stränder inte går att rädda. Men det måslefirinas områden som det, för djurliv och rekreation, är värt att göra extrainsatser för Åvenom detta huvudsakligen är ett kommunalt ansvar, så bör även staten ha ettintresse av att långsiktigt rädda skadade stränder Marken är normalt settallemansrältsligl tillgänglig. Detta är av stor betydelse i ett landskap som ,där del råder brist på sådana områden. Tillsammansmed forskare i har fyra kommuner i utarbetat en plan för hur deualll snabbare kusterosionen skall kuuna stoppas. Kommunerna begärde ett stödfrån staten på 38 milj.kr för deriria verksamhet. Detta borde rimligtvis varasmåpengar i förhållande till de värden som är hotade. Trotsdella säger regeringen nej. Motiveringen är alt staten inte har ansvar förskador som uppstår genom en naturlig process. Därför läggs ansvaret över påkommunerna och enskilda markägare. Detta är en underlig inställning. Lösningenpå stranderosionens problem går inte att delegera till kommuner och enskildamarkägare. Genomsin myndighet, geologiska undersökning (SGU), har staten tagit inmångmiljonbelopp för atl ge tillstånd till, och ta betalt för, sandsugningulanför den skånska sydkusten, Staten borde därför också ha ett moralisktansvar för atl söka lösa de problem som har uppkommit. Är regeringen beredd atl la sådana initiativ, atteri ökad forskriing på detta område blir möjlig? Är regeririgeri beredd ompröva sitt beslut, och alldärmed stödja de kom-murier som drabbats av strariderosioricri? På vilket säll kan staten i övrigt medverka tillall rädda erosionsskadade stränder? 1989/90:103 den12 aprd 1989/90:162 av (fp) till induslrimiriistern om naturgas: Satsningen på att introducera naturgas i detsvenska energisystemet har resulterat i betydande förluster Storlekenav dessa förluster är av intresse för , bl.a. av det skälet attförlusterua till betydande del täcks med statsmedel. Skälen till förlusteua ärdärtill av allmärit intresse med hänsyn till den aktuella frågau om enutbyggnad av det svenska gasnätet. Sominternationell jämförelse vore det också värdefullt aft få belyst de förlustersom uppstått i samband med den danska satsningen på naturgas och på vad sättoch av vem dessa förluster har täckts. Motdenna bakgrund vill jag till industri- och energiministern ställa följandefrågor: Hur stora är förlusterna i den svenska satsningenpå naturgas, och hur fördelar de sig över åren? Hur och av vilka täcks dessa förluster? Vilka är de motsvarande erfarenheterna avnalurgassatsningen i , och kan vi i dra nytta av dessaerfarenheter i planeringen för en eventuell fortsatt utbygguad avriaturgasnätet i ? Vilka överväganderi rörande utbyggandet avnaturgasnätet i gör den ? 1989/90:163av () till bostadsministern om Haga-Brunns-vikenområdet: Haga-Bruririsvikeriområdet iriom ochSolna kommuner är riksunikt i flera avseenden. Det är ett ovanligt natursköntområde där flora är företrädd av en stor variationsrikedom.Samtidigt är området i sin utformning resultatet av en månghuridraårig park-och trädgårdskultur Områdets historia är intimt förknippat med en radframstående namn inom svensk statskonst och kultur som , , , , , PerHenrik , osv. Sverigesledande konstnärer och arkitekter och framåt, såsom FM Piper,, , LJ Desprez, , , , , och andra har satt sinprägel på parklaridskapet och de byggriader som finns där Iområdet finns dessutom en av anrikaste botaniska trädgårdar-Bergianska trädgården - även om dess skick knappast motsvararintentionerna. Haga-Brunnsvikenområdetär därmed en av vårt lands värdefullaste kul turskatter Dess läge, mftt i hjärtat av landets huvudstadsområde, ger det också en enastående tillgänglighet för regionens egna innevånare och för be- 74 sökande från olika delar av landet och frånutlandet. Samtidigtutgör det centrala läget också det stora hotet. SAS fick bygga Prot.1989/90:103 sitt huvudkontor i området trots protester från miljöintressen.Förra året 17 var det med knapp nöd det gick att förhindra attett stort ingrepp i Hagapar-ken gjordes för att åstadkomma en ny trafikplats.Nu är det aktuellt med en nybebygggelse vid . Ytterligare planer påbl.a. Haga-Brunnsvikenområdetär alltså hotat. Tillgängliga resurser räcker inte för att ge områdets parkeroch trädgårdar den vård de vore värda. Särskilt beklaglig är utvecklingen närdet gäller . Exploateringshotet vilar tungt över området,och risken är stor att det kommer att gå under bil för bit. Samtidigtskulle Haga-Brunnsvikenområdet kunna bli en kulturpark av högstainternationella klass om man effektivt kunde skydda parken från exploateringsintressenoch målmedvetet ta till vara dess utvecklingsmöjligheter Bergianska trädgårdenborde få utvecklas lill en botanisk trädgård på den nivå som man har rätt attvänta sig i en huvudstad som , och de olika mijöerua ruut Bruunsvikenborde restaureras och bindas ihop till en kulturpark. OmHaga-Brunnsvikenområdet skall undgå att tvina bort under resursbrist ochexploaleringstryck krävs således en gemensam insats från de berördaintressenterna. Staten har med hänsyn till områdets karaktär av riksintresseett ofrånkomligt ansvar som stor markägare i området. och Solnakommuner har givna huvudroller, men även . Till detta kommer att delborde gå att engagera en intresserad allmänhet och privata sporisorer Enbörjan finris redari i det arbete som riedlagts av den ideella föreningenHaga-Brunnsvikens väririer, som, bl.a. utarbetat ett programutkast för hur enutveckling av området skulle kunna gå till. I planerna ingår också eniriter-nationell trädgårdsulställriing i området . Medhänvisning till det anförda vill jag slälla följande frågor lill bostadsministern: Är statsrådet beredd atl ta initiativ till att isamverkan med och kommuner, ochenskilda intresserade utveckla området runt norr om nationell kulturpark? År statsrådet, för atl möjliggöra detta, beredd altvidla åtgärder för att skydda området för miljöstörande nybebyggelse ellerannan exploatering? 2 §Justering av protokoll............................................................... 1 3 §Anmälan om frågor 1989/90:528 av Per-OlaEriksson (c) om ny lagstiftning och 1989/90:529 av GudrunSchyman (vpk) om förhandlingarna mellan EFTA-EG.......................................................................... 2 1989/90:530 av AnnikaÅhriberg (vpk) om Volvos utsläpp av 1989/90:531 av () om underhålletav flygmo tor RM 8 ................................................................................ 3 1989/90:532 av Sven-OlofPetersson (c) om medel till upprust- riingeri av Blekirigekustbana.......................................................... 3 1989/90:533 av BarbroWesterholm (fp) om socialstyrelseri och ansvaret för den centralatillsyneri av hälsoskyddet........................... 3 1989/90:534 av Kerit Carlssori (s) om vapenexportenoch för svarsindustrins utlandssamarbete................................................ 3 1989/90:535 av KentCarlsson (s) om en effekter på och dessmarina miljö................................................. 4 1989/90:536 av KentCarlsson (s) om västra framtida miljö....................................................................................... .. 4 1989/90:537 av () om koldioxidutsläppen........................ ..... 5 1989/90:538 av Cari-JohanWilsori (fp) om traktamentes m.m. betydelse för placering isjuklöneklass .......................................... 5 1989/90:539 av PärGranstedt (c) om hotel om ekonomisk blockad mot ..................................................................... 5