prot · GD091 · 1989-12-31 00:00:00 — har vi nåtts avrapporter om mycket höga produktionskostnader för byggande av flerbostadshus,inte minst i storstadsregionerna. Produktionskostnaden per kvadratmeter iflerbostadshus var . i hela landet . IStorstockholms- och Göteborgsområdena var den . och iMalmöområdet nästan . Att märka är att de nu redovisade siffrorna ärgenomsnittstal. I vissa låneärenden ligger produktionskostnaden ännu högre. Ansökningarna om bostadslån avseende flerbostadshus ärungefär lika många som , men antaletlånebeslut har minskat jämfört med motsvarandeperiod . Detta innebär med största sannolikhet att ansökningarnai år har en kostnadsnivå som inte accepteras av lånemyndigheternaoch att ansökningarna därför avslås eller omprövas av den sökande själv. Tilldet nu redovisade kan läggas att bostadsbrist nu råder i stora delar av landetoch att näringslivet går för högtryck. Bl.a. på grund av bristen på bostäderhar näringslivet på många orter svårt att rekrytera arbetskraft i tillräckligomfattning. Lägg därtill att många ungdomar tidigt och i ganska stor omfattningflyttar hemifrån, inte sällan därför att de studerar på annan ort än hemorten.Vi har fortfarande en stor invandring, och i det sammanhanget efterfrågas ocksåbostäder. Nybyggandet har också ökat starktfrån en nivå om knappt 30 000 lägenheter till ca 55000, vilket kan bli resultatet av det byggande som påbörjats . Detta är enrelativ ökning som faktiskt är större än den som vi hade även undermiljonprogrammets mest expansiva period. Riksdag och regering har också på olika sätt under det senasteåret vidtagit åtgärder för att öka nybyggandet av bostäder och hålla tillbakalokalbyggandet. Åtgärder har även vidtagits för att omfördela resurser frånombyggnad till nybyggnad av bostäder. Trots vidtagna åtgärder är alltså bostadsbristen besvärande,liksom kostnadsläget vid nyproduktion av bostäder. Ytterligare insatser kanbehövas. Jag vill mot bakgrund av vad nu anförts fråga bostadsministern: 1989/90:1 Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för att öka nyproduktionen av bo- städertill rimliga kostnader? 1989/90:7 av GidlanLindblad (m) till socialministern om sjukvården: har vårdkrisendebatterats flitigt i massmedia. har man kunnat läsa reportage omhur människor får stå i kö för att få vård, hur sjuka på grund avplatsbrist skrivs ut från sjukhus utan någon som helst hjälp i hemmet och hurvårdpersonal "hoppar av" sitt yrke därför att de helt enkelt inteorkar fortsätta. Särskilthar uppmärksammats en rapport om att alla lungsjuka sombehöver syrgasapparater inte får dem trots att staten beviljat medel och trotsatt akutvård vid akuta andnödstillstånd visat sig dyrare. Den tröstLandstingsförbundets ordförande hade att ge de sjuka var att överklaga tillhälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd! Enannan uppseendeväckande artikel fanns i om attKarolinska sjukhuset skulle stoppa alla sina protesoperationer på grund avavsaknad av medel till proteser! Mångamänniskor har ingen möjlighet att få en operation utförd inom rimlig tid trotsatt de lider av cancer och andra svårartade sjukdomar. Många ser som sin endachans att betala för privatvård. De som inte har sparpengar måste låna för attfå vård, trots att de betalat skatt . Detta är enligt min mening interimligt i ett "välfärdssamhälle". Socialministernhar engagerat sig i vårdfrågorna, bl.a. i en artikel i den 10september, där en del personalfrågor berörs, som är väl värda att diskutera.Socialministern verkar dock alltför uppgiven, när han säger att "det finnsinget som garanterar medborgarna - bortsett från akutfallen - sjukvårdsserviceinom en viss angiven tidpunkt. Så långt kan vi nog aldrig komma." Vidarehävdar socialministern att problemet inte är minskad verksamhet utan att kravenpå vissa operationer ökat. Ser man prestationerna i förhållande tillkostnaderna framgår emellertid av olika rapporter att prestationerna minskat. Svensksjukvård befinner sig i kris på de flesta områden - en kris som tilltar istället för att avmattas. Socialministern säger själv i sin artikel att detinte är pengar som behövs. Problemet är hur resurserna utnyttjas. Socialministernhar i flera sammanhang hävdat att det behövs en bättre sariiordning mellansjukvård och socialförsäkring. har regeringen förklarat sig inte ensvilja diskutera det förslag om införande av en karensdag som framfördes avframträdande socialdemokrater, och som innebar att dessa resurser i ställetborde gå till vården. Samordningstankenvård-socialförsäkring ligger nära det moderata förslaget om en allmänobligatorisk sjukvärdsförsäkring som följer patienten. Höstriksdagenskall behandla regeringens skrivelse i anledning av över enskommelsen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för år . Det kan återigen konstateras att den s.k.Dagmarreformen inte på nå- got sättlöst några vårdproblem. Har regeringen dragit några slut- Prot.1989/90:1 satser därav för framtiden? Ianledning av det anförda vill jag till socialministern ställa följande frågor: Är det regeringens ambition attarbeta för att var och en skall kunna få vård när vård behövs utan att behövastå i kö? Vilka åtgärder har regeringen vidtagit eller ämnarregeringen vidta för att minska vårdköerna? Kan höstriksdagen förvänta sig förslag som snabbt ledertill en förbättring av vårdsituationen i landet? På vilket sätt avser socialministern åstadkomma en ökadsamordning mellan sjukvård och socialförsäkring? 1989/90:8 av () till socialministern omkostnadsökningen inom sjuk- och arbetsskadeförsäkringen: Vid en interpellationsdebatt den 21mars detta år beträffande kostnadsexplosionen inom sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna hänvisade socialministern till en intern analys avfrågan. När denna var klar skulle socialministern komma tillbaka med besked omåtgärder. Det är nuhög tid att föreslå åtgärder för att hejda kostnadsexplosionen. I anslagsframställning uttrycksstor oro för den fortgående volymtillväxten inom sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna. Sådan oro har framkommit även ibudgetpropositionerna, men ingen åtgärd har vidtagits för att hejdautgiftsökningarna. Sjukförsäkringsfonden "går back", ochunderskottet täcks inte längre av gamla överskott. Skulden till statskassanblir 1989 . Det nya sjukförsäkringssystemet med korttidssjukpenningifrågasätts allt oftare. Vissa fackorganisationer har reagerat starkt och anseratt "det är omoraliskt att det lönar sig bättre att vara sjukskriven änatt arbeta". Det torde vara ställt utom tvivel att sjukförsäkringenmissbrukas, bl.a. genom att den används som ett konfliktvapen. Arbetsskadefonden har visat underskott , ochtrots höjningen av arbetsskadeavgiften från 0,6 till är underskottet nu9,. Enligt täcktes av utgifternaför arbetsskador av socialavgifter 1982, medan av utgifternaberäknas täckas 1989. Hela arbetsskadeförsäkringen har urartat, och avriksdagens revisorers utredning kan man dra slutsatsen att arbetsskadeförsäkringenhelt borde samordnas med sjukförsäkringen. Det är viktigt att slå vakt om väl fungerandesocialförsäkringssystem som kan skapa trygghet. Som försäkringarna nu fungerarifrågasätts de allt oftare, och systemen blir allt ihåligare trots ökadekostnader. Med hänvisning till ovanstående vill jag tillsocialministern ställa följande frågor: Vilka åtgärder ämnarsocialministern nu företa för att minska kostnads explosionen inom sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna? 1** protokoll 1989/90 1-2 Prot.1989/90:1 2. När kommer förslag attframläggas för ? 1989/90:9 av () till statsministernom Europapolitiken: I sin proposition från december1987 om och den västeuropeiska integrationen (1987/88:66) angavregeringen målsättningen för vårt lands samarbete med den Europeiskagemenskapen. Det skedde i relativt positiva ordalag. Regeringen sade sig viljaarbeta för att en gemensam marknad, omfattande samtliga 18 länder i EFTA ochEG, upprättas i . "Strävan måste vara att se till attkonkurrensvillkoren blir desamma för svenska företag som för EG-företag. Menockså att se till att svenskt näringsliv får medverka i ansträngningarna attbygga upp ett ekonomiskt starkt och mot omvärlden konkurrenskraftigtEuropa." Med visionen av ett "gränslöst " ville regeringenmedverka i arbetet på att främja fri rörlighet för varor, tjänster, människoroch kapital i hela . Regeringen sade sig vara beredd att förhandla om ettsamarbete som spänner över hela det ekonomiska fältet. Den enda begränsningenvar de inskränkningar som neutralitetspolitiken ålägger . I ett anförande inför arbetarrörelsens internationellacentrum har emellertid statsministern framfört nya förbehåll.Nu är det inte längre enbart neutraliteten som anger gränserna för Sverigessamarbetsvilja. Vårt land måste också bevara sin förmåga att föra ensjälvständig inrikespolitik - synbarligen av socialdemokratiskt märke. Attdenna politik på flera väsentliga punkter misslyckats anges däremot inte.Tvärtom förklarar statsministern att de väst- och östeuropeiska länderna nu äri färd med att ansluta sig till svensk socialdemokratisk politik, vilket skullebegränsa det inrikespolitiska förbehållets räckvidd. I vilken omfattningförbehållet om den svenska inrikespolitiken kan komma att påverka Sverigesdeltagande i det europeiska samarbetet anges dock inte. Statsministern sägeremellertid i talet att när vi får resultatet av de nuvarande överläggningarnafår vi se "vad som är till störst nytta för oss - att gå med i ettutvidgat samarbete, eller att avstå från det". beslut och 1989 om riktlinjerna förSveriges Europapolitik är klart uttryckt i målsättningen att strävan skallvara att i förhandlingar med EG söka uppnå lika behandling för svenskamedborgare och svenska företag på den framväxande gemensamma marknaden.Riksdagens beslut och 1989 innehåller också en viktig kompromiss mellanmoderaterna, , och socialdemokraterna, en kompromiss sominnebär att icke nu skulle ta ställning i medlemskapsfrågan, eftersomden saknar aktualitet i de förhandlingar som förestår. I sitt anförande inför AIC går statsministern vid sidan avdenna kompromiss och gör uttalandet att medlemskap är "oförenligt medneutralitetspolitiken". Statsministern vill med sitt anförande den 1 septemberstänga .. dörr till ett fullvärdigtdeltagande i det europeiska samarbetet. patosäkerhet såväl i som utomlands kring inriktningen på regering- Prot. 1989/90:1 ens Europapolitik. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågatill statsminis-tern: Varför har statsministern i sittanförande lämnat riksdagskompromissen i EG-frågan? 1989/90:10 av () till statsrådet om ökade vårdresurser för åldersdementa: Demens innebär att människanspsykiska funktioner långsamt tillbakabildas. Det leder till att personligheterförändras och till att viktiga funktioner i det mänskliga beteendet försämras.Minnet försämras, orienteringsförmågan försvagas, verklighetsuppfattningenförändras, kommunikationen med andra försvåras och förmågan till initiativ ochkoncentration avtar. Demens drabbar huvudsakligen äldre människor. I varierande grad finns sjukdomen hos ungefär var åttondeöver , var femte och varannan . Med stigandemedellivslängd blir åldersdemens därmed en allt vanligare sjukdom. Ett växandeantal åldersdementa kommer också att vara invandrare som kan vara särskiltsvåra att integrera i äldreomsorgen. Av landets ca 100 000 dementa bor ungefär hälften i egenbostad. Många har hemvårdare från social hemtjänst som hjälper till med dedagliga sysslorna och också fungerar som kontakt med yttervärlden. De anhörigagör storartade insatser men utsätts också för ett hårt psykiskt tryck, vilketbl.a. framgått av en färsk undersökning av äldres levnadsvillkor på Kungsholmeni . På en del håll i landet erbjuds dementa dagvård i olikaformer. Behoven av sådan vård kan emellertid inte på långa vägartillfredsställas med nuvarande resurser. Många åldersdementa far illa av att bo på storainstitutioner. Det råder numer en stor enighet om att gruppboende är en bättrevårdform för flertalet åldersdementa som inte kan bo hemma, i synnerhet förpatienter med Alz-heimers sjukdom, men som i många fall är fysiskt rörliga ochdärför inte har behov av mer omfattande kroppssjukvård. Äldreberedningen har ibetänkandet "Äldreomsorg i utveckling" angivit att det behövs etttillskott av 25 000 - 35 000 servicebostäder för åldersdementa fram till år2000. En sådan utbyggnad kan inte komma till stånd med nuvarandetillväxttakt. har i rapporten (1987:6) redovisat de resurser som finns och denplanering som skett i kommunerna. Såvitt kan utläsas av denna rapportfinns det knappast mer än 2 000 platser i gruppboende försenildementa, och den expansion som förutses kommer inte på långa vägar attkunna täcka behovet. Mot dennabakgrund har föreslagit ett särskilt stimulansbidrag 15 Prot.1989/90:1 för att få ordentlig fart påutbyggnaden av vårdresurser för åldersdementa. Detta förslag avvisades av riksdagsmajoriteten . tegi har emellertid inte anvisats.Mot denna bakgrund ber jag att få fråga statsrådet: Hurstor utbyggnad av dagvården och gruppboendet för åldersdementa behövs det enligt regeringens bedömning för att täcka vårdbehovet fram ? Vilkaåtgärder avser regeringen att vidta för att säkerställa att denna ut- , byggnad kommer till stånd? 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:1 av () till statsministern ompartiledarinforma-tionen från regeringen: Enligt uppgift informeras deborgerliga partiledarna under separata möten av regeringen. Det betyder attmiljöpartiet de gröna står utanför väsentlig information. Så fick exempelvisenligt tidningsuppgifter de borgerliga partierna information om huggningen avden sovjetiske diplomaten . Jag vill därför frågastatsministern om det är rimligt att de gröna är utestängt frånväsentlig information. 1989/90:2 av Per () till utrikesministern omembargopolitiken: förnekadekabinettssekreterare i TV-pro-grammet "äroslagbart" att deltar i teknikembargo mot Sovjetunionenm.fl. förnekanden stod i märklig kontrast medbl.a. de fakta som framlagts i boken av några medarbetare i . publicerar NyTeknik nya uppseendeväckande uppgifter som styrker uppfattningen att Sverigefaktiskt bryter mot internationella neutralitetsprinciper, så som de ärfastställda i , genom att medverka i Cocoms embargopolitik motÖsteuropa beträffande högteknologi. I publiceras dessutom en intervjumed statssekreterare som av tidningen tolkas som ett"medgivande" av att "deltar i teknik-kriget". Mot dennabakgrund vill jag fråga utrikesministern: Vem talar sanning om Sverigesmedverkan i ;s teknikembargo gent- emotSovjetunionen m.fl. östländer, kabinettssekreterare eller Prot.1989/90:1 statssekreterare ? Anser utrikesministern attSveriges embargopolitik stämmer med om neutrala statersförpliktelser? 1989/90:3 av Per () till försvarsministern omåtgärder med anledning av visst inslag i TV-program om försvaret: visades bl.a. ett filmat inslag från en övning medsvenska värnpliktiga soldater, där dessa vid marsch under ledning av yrkesbefäli kör skrek: "Vi vill åka till , döda ryssen och må bra! Då detta inslag imilitärutbildningen inte synes stå i överensstämmelse med den svenskaneutralitetspolitiken, vill jag fråga försvarsministern om han avser att medanledning av TV-programmet vidta några åtgärder. 1989/90:4 av () till statsrådetMargot om ökade möjligheter att viga svenska medborgare i utlandet: I princip är den vigselrätt sompräster i och pastorer i frikyrkoförsamlingar har, inskränkttill att gälla enbart inom landets gränser. Vigsel mellan svenska medborgaresom förrättats i utlandet av präst i eller pastor i t.ex.Svenska missionsförbundet är därmed inte godkänd. Ianledning härav vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet vidta någraåtgärder som ger utsträckt möjlighet för präster i och pastorervid frikyrkoförsamlingar att viga svenska medborgare i utlandet? 1989/90:5 av () tillarbetsmarknadsministern om ändrade regler för arbetsrättsliga skadestånd: kunde mani pressen läsa om ett vårdbiträde som bestulit åldringar på . På grundav att kommunen bedömdes ha begått ett formellt fel vid uppsägningen dömdearbetsdomstolen kommunen att utge ett skadestånd om . Denna dom har upprört många människor, som frågar sig omman kan begå så skändliga handlingar gentemot skyddslösa åldringar och som"tack" få ett ännu större belopp än det stulna! Domenstöter i högsta grad allmänhetens rättsmedvetande. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern: Avser arbetsmarknadsministern attföreslå en ändring av lagen så att en händelse liknande denna inte kanupprepas? 1989/90:6av () till försvarsministern om planerad utlokali-sering avdelar av : Enligt planer skall delar av FörsvaretsForskningsanstalt, FOA, som finns i omlokaliseras tillUrsviksområdet i alternativt . Mycket tyderpå att ändrade förutsättningar motiverar att dessa planer tas underomprövning. Så har t.ex. fler alternativ på lämpliga lokaliseringsortertillkommit liksom nya kostnadsberäkningar. Såväl ekonomiska som praktiska synpunkter talar för attFOA:s nuvarande verksamheter i lokaliseras till . Avutrymmesskäl är det inte möjligt att här ta upp alla de tungt vägande argumentsom enligt min uppfattning finns för lokalisering av FOA:s Stockholmsenhetertill . Vilka åtgärder avserförsvarsministern vidta för att alternativet med som lokaliseringsortför FOA:s Stockholmsenheter också får en allsidig och seriös behandling? 1989/90:7 av () till miljö- ochenergiministern om stärkt skydd för : Bolidenbolaget har i sommarframfört förslag om vattenreglering av , störstabiflöde, i syfte att rädda Laisvallsgruvan. Enligt naturresurslagen, NRL, får vattenöverföring ellervattenkraftverk för kraftändamål ej utföras i de fyra orörda älvarnaTorneälven, , och . Vilka åtgärder ämnar statsrådetvidtaga i detta aktuella fall för att stärka skyddet för med hänsyntill NRL och därmed för överskådlig framtid avvisa framställningar omvattenkraftsutbyggnad i skyddade älvar? 1989/90:8 av (fp) till utrikesministern omregeringsåtgärder till stöd åt den tejckoslovakiske regimkritikern : Ledningen för görbetydande ansträngningar för att stoppa den fredliga rörelse som kräver ökadfrihet och respekt för mänskliga rättigheter. Antalet häktade och dömda växer. Enligt uppgift från välunderrättade källor har en av deledande regimkritikerna i , , åter dömts tillfängelse. har överklagat domen och i avvaktan på bekräftelseav domen är han frisläppt. Vad som även väcker särskild oro är Devätysåterkommande hungerstrejker i samband med frihetsberövanden. På vilket sätt avser den svenskaregeringen att agera när det gäller dessa uppgifter? 1989/90:9 av () till utrikesministern om ett närmande mellan Prot. 1989/90:1 de baltiska staterna och : Det framförs nu önskemål från flera håll om atterbjuda de baltiska staterna observatörsstatus i . danska socialdemokratiska partikongressen beslutat att även arbeta för ettbaltiskt medlemskap i . Påvilket sätt avser den att agera med anledning av de allttätare framställningarna om ett närmande mellan de baltiska staterna ? 1989/90:10av () till finansministern om ändrade regler om ränta påarvs- och gåvoskatt: påmindes vi genom massmedia om denmärkliga regeln i arvs- och gåvoskattelagen att ränta skall utgå på sentfastställt skattebelopp oavsett dröjsmålet. Enligt52 § 1 mom. Lag om arvsskatt och gåvoskatt skall ränta utgå på skatt somfastställs senare än efter det att bouppteckning eller deklarationskulle vara ingiven. Om tidsutdräkten beror på att den skattskyldige försökerundandra sig skatt genom att t.ex. vägra lämna uppgifter, kan regeln varamotiverad. Om däremot fastställandet av skatten dröjer beroende på att denskattskyldige överklagar ett skattebeslut eller att skattemyndigheten varitlångsam skall ränta också utgå, vilket är helt omotiverat. När kommer regeringen att framlägga förslag om attavskaffa regeln om straffränta på sent fastställt skattebelopp, när dröjsmåletberor på skattemyndigheten eller på att den skattskyldige överklagar och fårrätt? 1989/90:11av () till justitieministern om en centralantennanläggning vidHärlandafängelset: Undertecknad har tillbringat etttiotal studiedagar inom kriminalvårdens olika verksamheter. Bl.a. hade jagnöjet att få tillbringa vid . Enav de intressanta aktiviteter jag fick delta i var bl.a. ett möte mellananstaltsledningen och de intagnas förtroenderåd. En av de frågor som behandladesvar att ledningen tidigare ansökt om medel till centralantennanläggning vidfängelset, för att man skulle kunna få en tillfredsställande mottagning av desvenska TV-utsändningarna. Man fick avslag den gången med motiveringen attanstalten snart skulle läggas ner. Nuville förtroenderådet ansöka om samma sak igen, och man undrade om man iskrivelsen kunde ange att man hade ledningens stöd för sitt krav. Man ficktillstånd att göra detta, eftersom samtliga parter var ense om att Häriandaknappast kan läggas ner inom överskådlig tid med tanke på platsbristen vidlandets fängelser. Jagdelar denna parternas uppfattning och anser - precis som de gör - att det bör vara en fundamental rättighet, som ett led i den återanpassning som lagen föreskriver, att internerna via svensk TV skall kunna följa med i vad . som händer på jorden. 1989/90:1 Medtanke pä den ringa summa det gäller, , undrar undertecknadom justitieministern vill medverka till, att de intagna skall kunna se kvällensTV-program efter arbetsdagens slut vid , genom att anvisaextra medel till för antennanläggning vid dennaanstalt. 1989/90:12av () till justitieministern om ökat skydd motsexualförbrytelser: Män som förgripit sig sexuellt mot sina fruarsminderåriga barn upprepar ofta sitt beteende i ett nytt förhållande - dettaenligt experterna på området. Av sekretesskäl kan myndigheter ej informera enblivande fru om att den nya partnern är en sexualförbrytare. Speciellt utsattablir utländska kvinnor och deras minderåriga barn, som lurats till avmannen. Situationen för dessa utländska kvinnor och barn blir en tragedi,som de oftast ej vet vart de skall vända sig i det svenska samhälletför att få hjälp. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attförhindra män som förgripit sig sexuellt att upprepa sittbeteende? 1989/90:13av () till finansministern om handläggningen avansökningar om personnummer: Enligt uppgift i tidningen den 26september, tar det att få ett personnummer. De tvingas leva i ett juridiskt vakuum under dennaväntan, t.ex. utan arvsrätt. kan adoptivföräldrarna ej hellerfå del av barnbidrag och föräldraförsäkring. Adoptivföräldrar, som på grund avdetta hamnar i ekonomiska svårigheter, hänvisas av . Vilka åtgärder har regeringen för avsikt att vidtaför att ansökningar om personnummer skall kunna handläggas snabbare? 1989/90:14av () till socialministern om den rättspsykiatriska verksamheten: Under föregående aktualiseradesmissförhållandena inom rättspsykiatrin vid ett flertal tillfällen. som uttalade sig kritiskt överförhållandena. Skarpa uttalanden gjordes om att åtgärder måste vidtas för attkomma till rätta med problemen. har nya signaler kommit omnedrustning av verksamheten. Jag vill därför fråga socialministern vilkaåtgärder som vidtagits för att de mångåriga problemen skall få sin lösning. 1989/90:15av (fp) till miljö- ochenergiministern om koldioxidutsläppen: har beslutat att de svenska utsläpen avkoldioxid inte skall öka. 20 För det beslutet röstade i företrädareför samtliga partier med un- intervju i beskriver riksdagsbeslutet i 3oktober 1989 koldioxidfrågan som "något fyrkantigt". Hon anger somsin uppfattning att det blir svårt att uppnå att koldioxidutsläppen inte ökarunder och förklarar att "i fråga om koldioxidutsläppen är detmöjligt att det kan bli ett hack på kurvan". Jag vill därför fråga statsrådet omden regering hon tillhör är obunden av riksdagsbeslut som fattats utan stöd avden socialdemokratiska riksdagsgruppen. 1989/90:16av () till statsrådet om användningenav biståndsanslaget: Enligt uppgifter i massmedia skall det planeradeekonomiska stödet till för angelägna miljöinsatser tas frånbiståndsanslaget. Det är viktigt att bidrar till miljöförbättrandeåtgärder i det hårt drabbade .