prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Förmin del har också nuddat vid tanken på atl kommunalförbund i vissa fall kanvara elt organ för all kommunerna skall kunna samarbeta för all lösa kommunalaproblem när den enskilda kommunen kanske är för liten. Jagtycker all man skall ha en ganska öppen attityd. Det är viktigt alt ha en klarsyn på delta. Vi behöver en statlig förvaltning som är så litet centralistisksom möjligt. Det får vi om vi ser till atl vi får en samordnad länsförvaltning,med en ökad grad av anpassning till de regionala intressena, där man kan vägaihop - vilket inle är minst vikligl - de principer som och regeringenbeslutar om och den lagstiftning som finns för fysisk planering,markanvändning, regionalpolitik, miljövård, jordbruks- och skogspolitik,trafikplanering, regionplanering, utbildningsfrågor, högskoleplanering osv. Delär frågor som med hetta diskuteras i , och del är rimligt atl mansätter upp nationella mål. Men det är också rimligt alt man får en diskussionom hur samordningen skall ske regionall. Jag har dock svårt all se hur man kansäga alt landslingen får klara vissa saker själva. Där ligger självadiskussionspunklen. Förvissa frågor fastställer vi centrala mål, som sedan skall föras ned på olikanivåer. För andra uppgifter har vi kommunala uppdrag, som i vissa fall kan föras samman och lösas gemensamt av kommunerna. Jagtror atl det Prot. 1989/90:35 är elt grundläggande fel om man blandarsamman della och säger all vissa funktioner borde kunna integrerasoch all del är för myckel med ell statligt och ell kommunall organ pä denregionala nivån. Den uppfattningen har inte jag. Del är också del som harpräglat denna proposition. Tredjevice talman () replik; Del var trevligt atl civilministern villeuttrycka några tankar. Jag måste säga all så särskilt övertygad om vadcivilministern syflar mol blev jag inte. Civilministernupprepar här alt nationella mål skall tillgodoses och verkställas i olika delarav landet. Ingen har ifrågasatt detta. Ingen ifrågasätter alt folk ute ikommunerna är skyldiga atl på många områden strikt följa de målangivelser somfinns i de beslut vi fattar i denna riksdag. Ingen ifrågasätter della! Sedankan man ha olika uppfattningar om hur vida ramar man kan ge kommuner ochlandsting. Men del är en fråga för sig. Jag skall inle ta upp den diskussionennu, annat än genom alt säga atl jag tycker all man skall ha så vida ramar sommöjligt. Ingenting av del som civilministern har anfört här ärnågol argument, varken ur principiell eller rationell synpunkt, mot de åsiktervi har framfört i vår partimolion. Jag tycker för min del atl del ärutomordentligt olyckligt om man på länsplanel rensar bort den bit av direkt folkligdemokrati som fortfarande finns och ersätter denna med en uppifrån samhälletdirigerad byråkratisk institution över hela fältet. Det är den utvecklingensom är på gång, civilministern, och som vi måste göra någonting åt om vi villha en kvarvaro av demokrati också på länsplanet. Jag vill avslutningsvis uttrycka minförvåning över särskilt ståndpunkt i dessa frågor. hartydligen hell och hållet i verksledningsproposilionens anda accepteratregeringens tankegångar i detta speciella fall. Det finns en motsättning i både vadcenterpartiet skriver i sin motion och sin reservation och vad ger uttryck för. Jag kan inle se annal atl man skapar denna motsättninggenom alt man inle vill acceptera all vi, för de uppgifter som vi har sagt ärnationellt övergripande, vill ha en så effektiv regional organisation sommöjligt. Del är det som uppnås genom atl inan på länsplanel får bättremöjligheler än i det nuvarande systemet all samordna och sammanväga deseklorsinlressen som finns. Jag kan inle se annal än atl del också möjliggörför oss att ge kommunerna ökade möjligheler och föra ned de beslutsnivåer somnu finns till kommunerna, när del på länsplanet finns statliga organsom kan tillgodose behovet av alt samordna och ha en uppfattning om hur.de nationella målen uppnås. Denna reform innebär inle i någol hänseende ettförstatligande av kommunala uppgifter. Del finns ingenting sådanl i dennareform. Men den möjliggör däremot en decentralisering och lokalisering. Får jag i sammanhanget läsa upp ell liletavsnitt ur en bok: "I della sammanhang må upptagas en invändning, somgjorts mot länsslyrel-seutredningens förslag. Mol delta har man nämligen bl.a.anmärkt, att sam- 1989/90:35 29november 1989 manförandel inom länsstyrelsernaav elt flertal nu frislående statliga länsorgan är elt slags centralisering.Bortsett från att delta ord i så fall tages i en annan mening än den, vari deti allmänhet användes, skulle jag kunna ge anmärkarna rätt, om det inte vore så,atl landshövdingarna redan sitta som ordförande i flertalet av dessa frislåendelänsorgan. Centraliseringen blir väl inle större, därför att man på ettvettigare säll organiserar det av en och samma person ledda arbetet." Dellaär taget ur ell tal av 1951. Del markerar kanske hur länge dennadiskussion har pågått. Jag tycker atl hade rätt och all vi görräll när vi släller oss bakom en samordnad länsplanering. ERLINGBAGER (fp) replik: är förvånad över atl har ställt sig bakomslora delar av förslaget lill samordnad länsförvaltning. Del tycker jag ärlilet märkligt. Del är vi talade om länsparlamenl. Vi harockså i den parlamentariska utredningen i slora drag ställt oss bakominriktningen på förslaget. Däremottycker jag alt hade en stor poäng i sitt anförande. Del var närhan tog upp hur man skall tillsätta personerna i nämnderna. Jag vet inte omBertil Fiskesjö inte har läst reservationer eller följt debatientidigare här . Vi har i princip identiska uppfattningar om att dessapersoner skall utses regionalt. Vi har också tidigare i debatten yrkat bifalltill den reservation som slår bakom om atl ledamöterna i de olikanämnderna skall utses regionalt. Men om söker en träta i övrigiom del hela, kanske vi kan ta del. Jag vet inle om vi skall ha en votering också förekl. 18, Jag vill nöja mig med del jag har sagt . Tredje vice talman () replik; Jag förstår fortfarande inle civilministerns resonemang. Nationellamål skall tillgodoses. Vi är ense om del. Del finns vissa saker som vi måstebesluta om i detta hus, som vi skall besluta om här och som skall varanågorlunda lika i riket som helhet. Vi är ense om del. Dessa mål som vi fastställerhär är kommunerna skyldiga atl efter bästa förmåga förverkliga, inom vidareeller snävare ramar, med den variation som den kommunala självstyrelsen ger.Vi tycker atl det är ett bra system. Varförblir detta ett förkastligt system så snart man börjar lala om tillämpning avsamma principer på länsnivå? Det är detta jag inte förslår. Man kannalurliglvis säga all har inflytande sidledes på litet olika sättberoende på hur man bestämmer att representationen skall se ul. Men delta ärju snirkelvägar. Hur skall medborgarna i allmänna val kunna avkräva deledamöter som sitler i länsstyrelserna och deras olika organ något direkt ansvarför beslut som de inle ens vet hur de har kommit lill, beslut som sällan enshar debatterats offenlligl? Genom denna avskärmning av allmänpolitiska frågorlill regionala, statliga och byråkratiska organ skärmar man ju också av denallmänpolitiska debatten i vikliga samhällsfrågor. Jag tror alt det kommer allställas slörre och slörre krav på decentralisering. Och del är bra att vi harinstrument för detta. Men det ställs också slörre och större krav, inlebara inom kommunerna ulan också på länsplanet från medborgarna, på insyn ochmöjlighet till ansvarsutkrävande, Jag vill börja med all lacka för delställningslagande som utskottet har gjorl beträffande fiskets administration pålänsnivå. Del gör jag eftersom jag är en av motionärerna. Jag skulle i övrigt vilja kommentera två saker i dennadebatt. Den första handlar om den diskussion som har föregått propositionen ochsom också lill en del har tagits upp här och i vissa reservationer. Dethandlar om lantbruksnämndernas ställning i den nya länsförvaltningen.Jordbrukspolitiken är nu föremål för omprövning. Del är den störstaförändringen . Denna fråga är nu föremål för diskussioner runt om ilandet. Det finns en massiv uppslutning omkring grunddragen i förslaget till nyjordbrukspolitik, och förändringarna kommer med all sannolikhet all genomföras.Del som diskuteras är en avreglering men också en ny målformulering och nya medelför alt nya mål skall nås. De tre mål som diskuteras är beredskap, miljö ochregionalpolitik. Del har länge i den glesbygds- och landsbygdspoliliskadebatten, där jordbruket spelaren stor roll, talats om en ny synpåsektorspoliliken. Del hävdades t.ex, på glesbygdsdelegaiionens storaframtidskonferens i atl man skulle ha merseklorssamverkan. Och det beslut som vi nu slår inför innebär bl,a, ell svar påglesbygdsdelegaiionens krav. De förändringar som hela jordbruksnäringen slår införinnebär alt de problem som är av sektorsövergripande natur skärps. Delta talarför att lantbruksnämnderna måste få ell starkt organisatoriskt samband medlänsstyrelserna och dess olika sektorsansvariga. När ett av de jordbrukspoliliska målen blir regionalpolitik,måste man självfallet stärka sambandet mellan den regionalpoliliska enheten pålänsstyrelserna och lantbruksnämnderna. Man måste dessutom från lantbruksnämndenssida själv vidga sitt verksamhetsområde till att omfatta landsbygdsutveckling ien vidare mening. Dessa möjligheter försvåras naturligtvis om nämnderna slåravskilda från övrig länsförvaltning. Den framtida jordbrukspolitiken kommer även atl innebäraalt krav kommer atl ställas på en omläggning eller kanske t.o.m. ennedläggning av mark som brukas för l.ex. Dettaskapar problem som har med fysisk planering all göra. i sin lur kräverell nära samarbete med de miljövårdsansvariga i länet och med dem som arbetarmed fysisk planering på länsstyrelserna. Övriga miljökrav som vi talar mycketofta om när del gäller jordbruket kan likaså må väl av all stämmas av motallmänna miljömål i länen. De olika regionalpolitiska stöd lill lantbruket som i kommer sannolikt all renodlas. Del belyder atl lantbrukets behov ochkrav ställs mot övrig näringsverksamhet. Delta kräver samarbete och gemensamsyn på helheten i ett län. Delta sker säkrast i en sammanhållen organisation. Sedan skall man kanske vara så ärlig att man ocksåerkänner atl det behövs en vitaliseringoch förnyelse av lantbruksnämnderna.Både rekrytering och synsätt är oftast alltför inriktade på den strikt agrarasektorn i dess tradi- Behovet av integrering och stimulans är stort. Arbetsmetoderna ute pålantbruksnämnderna är på många håll föråldrade jämfört med arbetsmetoderna iandra delar av statsförvaltningen. För atl lyckas med en ny jordbrukspolitik är enintegrering av andra delar i statsförvaltningen alldeles nödvändig. Förslagetlill ny länsförvaltning bjuder härvidlag på en möjlighet som kommer i precisrattan tid. Det finns en annan sida i detta belänkande som jag ocksåkort vill beröra och som handlar om kvinnoperspektivet i förslaget. Då tänkerjag i första hand på de anställda kvinnorna i den statliga förvaltningen.Utredningen, som jag salt med i, konstaterade: "Den personal som riskerar atl bli övertalig vidfortsatt administrativ rationalisering beslår till övervägande del av kvinnorUr deras synvinkel borde det vara en klar fördel atl på hemorten få ökademöjligheler till alternativ sysselsättning. I arbetet ined samordningen böraktiva insatser göras för all stimulera personal all vidareutbilda sig för allerbjudas annan anställning inom förvaltningen." Del är därför myckel bra all utskottet nu gör etttillkännagivande angående personalfrågorna. Jag förutsätter atl uttrycket"i vid mening" inrymmer de särskilda problem som de kvinnligaanställda kan komma all ställas inför. Den andra kvinnoaspekten som jag vill lyfta fram ärrepresentationsfrågan. har antagit en plan för hur kvinnorepresentationenskall förbättras i de statliga regionala organen. I utredningen logs ocksådetta upp. "Vi vill också framhålla all del är ell genomgripandedrag i försöksverksamheten i atl kvinnor är starktunderrepresenlerade i förtroendemannaorganisationen. Vi anser alt den lågakvinnorepresentationen måste beaktas och att partierna kraftfullare än hittillsmåste tillse alt det blir bättre balans mellan kvinnor och män i länsstyrelsensförlroendemannaorga-nisation." Del är alllid svårt alt flytta manligapolitiker. Det visar inte minst den statliga utredningen damernas. Meni och med all vi nu så kraftigt utökar antalet förtroendevalda, har vi från deolika partierna chansen. Lål oss ta den. Låt oss visa all kvinnor behövs för enbra och positiv ulveckling i våra olika län. HANSLEGHAMMAR (mp): Den principiella frågan för oss imiljöpartiet de gröna om länsparlamenl har redan tidigare idebatten redogjort för på ett förtjänstfullt säll. Anledningen lill all jaganmälde mig så här i slutet av debatten är all jag ville la chansen, som jagmisslyckades med i utskottet, alt få en majoritet för alt regeringen inle skallutse ledamöter i de nya nämnderna. Jag misslyckades med det i utskottet, mendet fanns ändå en majoritet i utskottet för att man inle skall ha dennaregeringsledda förmån all utse ledamöter. Då är del litet konstigt atl manblir förvånad, när och i kammaren är beredda all stödjacentern och i ett andrahandsyrkande. Del kunde man ha tänkt pålitet tidigare. Vi har här hört ullryck som "pösmyndighet", men detvar faktiskt socialdemokraterna som visade pösmyndighet i den här frågan, närde salt och småskraltade över attopposionen delade sig i olika reservationer vid utskottsbehandlingen. Då kundeman ha satt sig ned och diskuterat, I så fall hade man inle behövt göra det eflerdel alt man får stryk i kammaren. Jag tror alt del är rätt bra för riksdagenoch för talmannens iver all få litet mer intressant atl vi får någrabeslut här i som är avhängiga av hur oppositionen kan samspela idebatten. Jag ser det som en vilalisering när besluten verkligen las ikammaren, och vi kommer att få se elt sådant beslut . Jag tycker atl detglädjande är alt får litet makt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under13 §.) Företogs lill avgörandebostadsutskottets betänkanden /90:BoU5 och BoU4. Mom. I(bostadsbidragen for ) Först biträddes reservation I av och med 49 röster mol 18 för reservation 2 av , 246ledamöter avstod från att rösta, ((vpk) anmälde alt hon avsett all röstanej men mar-keats ha röstat ja,) Härefter bifölls utskottets hemställan med 252 röster mot60 för reservation 1 av och . 1 ledamot avstodfrån att rösta. I fråga om huvudvoteringen anmälde dels (vpk) alt hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja, dels () atl han avsett atl rösta ja men markerats ha röstat nej. Mom. 2 (utformningen av bostadsbidragen efler ) Först biträddes reservation 3 av m,fl, - somställdes mot reservation 4 av och - med acklamation. Härefter bifölls utskottetshemställan med 216 röster mot 60 för reservation 3 av m,fl, 37ledainöler avstod från all rösta. Proposition ställs först beträffande det av överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet tillutskottet för ytterligare beredning. Jag vill erinra om att det för bifall till detta yrkanderäcker med att en tredjedel av de röstande ansluter sig lill yrkandet. Bifallinnebär atl hela betänkandet återförvisas. Del blir i delta fall ingetavgörande på bostadsut- 8 protokoll 1989/90:35 Nyemission i A B Aerotransport Jag kommer all använda propositionsordningen bifall eller avslaglill yrkandet om ålerförvisning. Kammaren biföll med 143 röster mol170 del av under överläggningen framställda yrkandet omålerförvisning av belänkandet lill utskottet för ytterligare beredning, Ålerförvisningsyrkandel hade alltså bifallils mederforderligt antal röster, dvs, minst en tredjedel av de röstande. 14 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av talmannen medgavkammaren atl de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbetsplenum. 15 § Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt kl, 17,46 allajournera förhandlingarna till för middagsupphåll. 16 § Återupptagna förhandlingar Förhandlingarna återupptogs under ledning avtredje vice talmannen. 17 §Nyemission i AB Aerotransport Föredrogs trafikulskollelsbelänkande 1989/90:TU6 Nyemission i AB Aerolransporl (prop. 1989/90:16). Atl människor och gods kan färdas effektivtoch snabbt mellan olika landsdelar och till omvärlden är en självklarhet. Delär också en förutsättning för fortsatt tillväxt och därmed ulveckling. Ju merhögvärdig last som skall transporteras, desto viktigare är del alt den kommerfram snabbt och desto mindre betyder den omedelbara transportkostnaden. Denmest högvärdiga lasten är självfallet människan, och den i praktiken snabbastetransporten är ofta per flyg. Marknaden har också på ell tydligt sätt visat allefterfrågan på flygirans-porler ökat. har lett till snabba svar frånoperatörerna med nya prisprofiler, högre kapacitet, snabba och smidigalerminallösningar. Och så har marknaden ytterligare växt. Myckeltydligt har denna ulveckling skett i och . SAS harunder varit ådran i del skandinaviska flygsyslemel. När SAS skapadessåg visionärerna både den internationella möjligheten, del skandinaviskasamarbetets möjligheler, slora kapitalbehov, smal riskbas och stor tekniskutvecklingspotential i en då fjärran framtid. Därför föll sig lösningen med enprivat ägarandel och en statlig som naturlig. Den var inle naturlig utifrånatl staten skulle ha en styrande, en kuvande eller en reglerande roll. Detförtjänar att påpekas, när man läser kommunisternas särskildaytirande. Det var fråga om en riskspridning. har ulvecklingen kommit så långl alt marknaden,omvärlden, avregleringar och ökad efterfrågan gör all flygel inför delkommande decenniet slår inför ett strukturellt språng. SAS ledning ser möjlighelerinför den kommande expansionen - all salsa kraftfullt och samarbeta i olikaallianser med andra bolag, delvis via ägarandelar, delvis via nya tungainvesteringar i morgondagens mer miljöanpassade, mer bekväma och merekonomiska flygplan, kapitaltillskott erfordras. Här går den första politiska skiljelinjen. Där skjuter denkommunistiska skalpellens valtendelare in, Någol dellagande i en nyemissionskall inle ges från statens sida, trots alt staten är delägare. Ett nej lillkapilallillskoll! Nej, kommunisterna vill i stället ha, somdet heter i vpk;s vokabulär, "massiva överföringar av persontransporterbort från flyget". Hur mycket är massiva överföringar? Hur många miljonerårsresor inom skall las bort och inom vilken tid? De trollformlernamåste konkretiseras. Trafiksektorn kännetecknas fortfarande avmånga regleringar, konces.sioner osv. En ökad frihel. anser vi i ,leder till ökade möjligheler lill konkurrens. Ansvaret för infrastrukturen böråvila staten. Olika trafikproducenler bör sedan i konkurrens bedriva sinverksamhet med lönsamhet. Enligt uppfattning är det positivt atldel skapas ett slörre utbud och ökad konkurrens inom flygel. Ansökningar omnya flyglinjer bör i ökad utsträckning behandlas positivt. Då är del givelvisen orimlighet all pä sikt ha kvar en stor statlig ägarandel i en avflygoperalö-rerna, dessutom den helt dominerande. Därför bör det statligaengagemanget pä sikt avvecklas. Ett bra tillfälle alt la ell första steg äralt de aktier i som vi nu vill medverka lill atl staten förvärvar säljsvidare på den öppna marknaden. Det innebär att la elt ansvar för sitt ägarskapmen också alt ta ett långsiktigt ansvar för att en sund marknadsmässigkonkurrens kan skapas. Därför yrkar vi bifall lill reservation 2. Här går den andra politiska skiljelinjen - den mellan detobegripliga dogmatiska fasthållandet vid statligt ägande somsocialdemokraterna ändå fortfarande representerar och en öppning för en ny lidsom en liberal politik slår för. Eller är del så alt socialdemokraterna innerstinne har samma felaktiga bevekelsegrund som kommunisterna:staten skall av ideologiska skäl ha inflytande via ägandet, dvs. s.k. massivaöverföringar av resor bort från flygel, trots all människor de factoefterfrågar flyget? Nyemission i A B Aerotransport VIOLACLAESSON (vpk): har ett lustigt språk. Ärdet så all han också i praktiken använder en skalpell för all dela , såkanske inte heller reslen av hans resonemang är värl någon särskild kommentar. Prot, 1989/90:3529tiovemberl989 Nyemission I A B Aerotransport Han lycks också ha fastnat för ordet "massiv",som om det vore det fulaste som fanns eller som om det vore en kommunistiskterm i den marxistiska termonologin eller någonting sådanl. Jag kan lala om förAnders Castberger att han i så fall har fattat det hela alldeles fel. När vi ivpk lalar om massiva överföringar av transporter frän flyg lill järnväg berordel pä vårt massiva stöd för järnvägstrafiken och för dem som vill hamiljövänligare och spårbundna transporter. Så enkelt kan del också vara,! Det är nämligen sä alt vi inle kan vänla hur länge som helstpä alt förändra trans-poristrukiuren i del här landet. En av de saker som jag anser måste förändras snabbi ärjust den situation som råder på grund av atl flyget tillåtits expandera saoerhört som varit fallet. För att kunna ställa sig bakom propositionensförslag använder ulskottsmajoritelen just den här massiva ökningen eller denstarka expansionen av flygtrafiken soin en motivering för den nyemission somskall genomföras. Del är den stora efterfrågan på ytterligare flygtransporlersom gör all dessa pengar behövs. Men om man nu har en syn på trafikpolitiken som klart ochtydligt lalar om alt vi måste förändra den här politiken, så atl vi får merlättillgängliga, snabba och bekväma transporter som inte är lika miljöfarligasom flygel, kan man inle utan vidare säga ja till propositionsförslaget. Vpksläller sig bakom miljöpartiels motionsyrkande att propositionen skall avslås,och jag yrkar därför bifall lill reservation 1, Jag skall sluta med all ta ell exempel som jag känner vällill och som handlar om flygtrafikens effekter. Under den senaste månaden harkoncessionsnämnden vänt sig till olika miljöpolitiska instanser i Kopparbergslän i , Det handlar om verksamheten på , som är det tjusiganamnet på flygplatsen i , Del senaste yttrande jag sett kommer frånlandstingets planeringsavdelning, som haft tillgång lill nya siffror på utsläppenfrän flygtrafiken på . I sitt remissvar lill koncessionsnämndensäger planeringsavdelningen att den aktuella flygtrafiken inle är försvarbarfrån miljömedicinsk synpunkt. Man säger all bullernivån i bostäder ochfastigheter i närheten inle heller kan tolereras. Sedan kommenterar de en sak som jag tror Sven-GöstaSignell kommer atl ta upp har. nämligen atl nyinvesteringarna - som kommer allske efter della tillskott av statliga pengar till ABA - kommer atl gå lillmiljövänligare och nya flygplan. Men är del så? Eftersom expansionen är så stark finns delell enormt tryck på flygplanslillverkarna. enligt uppgifter jag har hört, allde inle hinner med att se till all använda den miljövänligare och bästatekniken. Många plan som kommer atl levereras lill beställarnakommer därför inte atl ha den bästa tekniken. Men om de ändå skulle ha den ändå vara så som planeringsavdelningen vid länsäger: De kolvätemängder som sprids i samband med start och landning ärlika stora som frän den totala molortrafiken inom . De ansvariga harlovat alt kolväieulsläppen skall minskas. Men med den teknik som kommer atlanvändas - alltså med de löften de har gett all göra del bättre - kommer islällel kväveoxidulsläppen atl öka två lill fem gånger jämfört med . Miljövänligareteknik när del gäller flygel är alltså inle så enkell. Nyemission i AB Aerotransport inleacceptera expansionen, för del är precis som med biltrafiken på vä- Prot.1989/90:35 garna; trots katalytisk avagasrening innebär den enormatrafikökningen på vägarna att det man vinner genomkatalytisk avgasrening äts upp så all utsläppen totalt sett blir ännu högre äni dag. Samma sak gäller flyget. Jag ber än en gäng all få yrka bifall lillreservation 1. () replik; säger atl jag använder eltlustigt bildspråk. Men del var fakliskl som i förra veckanåberopade skalpellen.