prot · GD096 · 1989-12-31 00:00:00 — Läs- och skrivkunnighet är en mänsklig och en demokratisk rättighet,och därom råder inga delade meningar Jag vill här framföra krifik mot att vi iSverige är så senfärdiga med att komma i gång med arbetet med detinternationella läskunnighetsåret. Detta år startar , ochSvenska skrev redan i början på till regeringen ochframhöll vikten av att det bildas en läskunnighetskommitté, som sätter i gångarbetet med att propagera för detta i . Jag tror att det i i dagråder ganska stor okunnighet om att 1990 är det av FN proklameradeläskunnighetsåret. 1989/90:6 Nusäger statsrådet två och en halv månad innan läskunnighetsåret börjar att det pågår ett arbete ochatt en sådan här kommitté skall presenteras inom [ kort. Jag tycker att det är olyckligt att vi harvarit så senfärdiga i detta arbete. v r p f gor Dessutomhar Svenska också begärt medel för att dra i gång Man harbegärt mellan 10 och 15 milj. kr för att understödja de organisationer somarbetar med detta, både internafionellt och nationellt. Min fråga är: att bevilja de medel som Svenska anser är nödvändigaför att dra i gång arbetet 1990? Jag kommer i samband med att regeringen tillkännager kommitténssammansättning naturligtvis också att redovisa under vilka förutsättningar ensådan kommitté skall kunna arbeta. Låt mig med anledning av den kritik somKarl-Göran Biörsmark för fram bara säga att jag inte har någon anledning attpolemisera mot den. Man kan ha olika uppfattning om det enaeller det andra skall göras. Jag är däremot inte övertygad om att detförhållandet att man vid en undersökning sannoHkt kommer att finna att ganskamånga medborgare inte känner till att FN;s läskunnighetsår existerar skall tassom tecken på att skulle komma att göra en dålig insats inom ramen förläskunnighetsåret. Skullevi ha som grund för varje verksamhet att vi först skulle sprida en allmänkännedom om ett sådant här år, kunde vi nog dess värre inte ställa upp i såmånga FN-aktiviteter Då skulle vi ägna oss åt ett inåtsyftande och introvertarbete, för att upplysa folk under vilka vi alla hade tillfälle attdelta i det konkreta arbetet. KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp): Våra grannländer , och har för länge sedan startatdetta arbete, så ligger i bakvattnet i jämförelse med dem. Det är mångamänniskor i som är intresserade av dessa frågor, skolfolk och andra somarbetar med frågorna, och de har inte fått de rätta signalerna på grund avregeringens senfärdighet att komma i gång med arbetet. Det är olyckligt, därföratt vi tappar tempo. Om nu målsättningen är att vi under nästa årtionde skallutrota analfabefismen i världen brådskar det. Dessutomär detta inte bara ett internationellt problem, utan också ett na-fionelltproblem, med de funktionella analfabeter som finns i vårt land. Även där börarbetet komma i gång snabbare. tar upp en mycket intressant fråga, dvs. om dem som kallas funktionella analfabeter i . Jag tror i och för sig att man skall vara litet återhållsam med den termen, därför att såsom funktionell analfabet definieras ofta den person som inte förstår en dåligt författad skrift från någon av byråkratierna. Jag vill inte använda det som norm för att beteckna människor som analfabeter i det ena eller andra av seendet. kan det vara ett hälsotecken att man inte begriper dåliga 20 skrifter Däremotfinns det anledning att fånga upp det som den amerikanske författaren har sagt, nämligen att analfabetism i sig inte är ett så stort problemutan att det går att lösa: den som inte kan läsa lär man att läsa. Värre är detsom han kallar "aliteracy", alitteratismen, dvs. när den som har lärtsig att läsa låter bli att läsa. Också detta problem finns det anledning attuppmärksamma i vårt land, och det blir tillfälle att göra det inom ramen förett läskunnighetsår, när den kanonkommitté tillsätts som kommer att leda dettaarbete för räkning. 1989/90:6 10 oktober1989 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp): Jag tänker inte ta upp en diskussion om det ena eller andra begreppetär relevant i sammanhanget. Vad jag syftar på är alla de svenskar som i dagensläge inte kan läsa och skriva tillfredsställande. Vi vet att det är många, attde finns ute på arbetsplatserna och att de inte tar sig fram på grund av detta"handikapp". Det internationella läskunnighetsåret skulle bl.a.hjälpa till i arbetet med att lyfta fram detta problem, och därtill fordrasbåde pengar och personella krafter Det är det arbetet som det är viktigt attkomma i gång med. Begäran om en kommitté som sätter i gång med detta arbete ärett år gammal, och är till 1990. Jag tog upp resonemanget om de funktionella analfabeterna därför attKarl-Göran Biörsmarks inlägg kunde ge just känslan av att vi ingenting gör fördem som har läs- och skrivsvårigheter i eftersom vi inte har tillsatten nationell kommitté för FN:s läskunnighetsår Jagkan erinra om att det för fyra , på mitt initiativ, gavs statligapengar till en organisation som heter Skrivknuten, som just organiserar dem somhar läs- och skrivsvårigheter Där har vi inte väntat på att FN skulle säga attvi inom ramen för ett läskunnighetsår skulle ingripa. Det var därför som jagtog upp detta resonemang. KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp): Jag har också haft kontakt med de människor som verkar inom förbundetmot läs- och skrivsvårigheter, och jag har förstått att det även från dethållet riktas kritik mot att arbetet med det internationella läskunnighetsåretinte har kommit i gång. Det är en symbolfråga att starta detta arbete 1990. Jag förstår att jag inte kommer att få statsrådetatt erkänna att regeringen har varit senfärdig med att bilda kommittén. Nupågår arbetet, och det skall vara färdigt "". Vad betyder""? Får vi se en sådan här kommitté ? Självfallet är "" en tidpunkt som ligger före dettaårsskifte och betydligt närmare än så. Jag skall gärna gå mötes och säga att vi självfallet hade kunnat och möjligen hade bort utsedenna nationalkommitté tidigare, men jag kände ändå ett visst behov av att geett rimligt perspektiv på frågan. Om man tror att läs- och skrivsvå- 1989/90:6 righeternai hade dramatiskt minskat därest vi hade tillsatt denna nationalkommitté i stället för oktober är det att något överskatta kraf- ten i nationalkommittén. KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp): Jag kan hålla med om det sista. har statsrådet i alla fall erkäntatt man har varit litet senfärdig. Jag gläder mig åt att vi "inomkort", vilket jag bedömer vara , har en nationalkommitté fördetta arbete. Det är glädjande att vi äntligen får denna signal. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1989/90:22 om den framtida TV-politiken har frågat mig om regeringens tidsplan förställningstagande till frågor om den framtida svenska TV-politiken. TV-utredningensbetänkande har sänts ut på remiss, och remisstiden utgår den 20 december 1989.När remissinstansernas synpunkter föreligger avser jag att komma tillbaka tillregeringen angående frågans fortsatta beredning. JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp): Får jag börja med att i denna förtroliga krets ge en komplimang filltalmannen för den nya debattordningen, som jag tycker är både rapp och trevlig,och sedan vända mig till utbildningsministem och tacka för svaret på min fråga. Detär väl bra att remisstiden går ut , men frågan är vad som händersedan. Jag vill ställa den klassiska frågan: Vad vilja socialdemokraterna? Dennautmärkta utredning har lagt fram tre ahernativ när det gäller ställningstagandetill reklamfrågan. Det första är reklam i televisions båda kanaler.Till det förslaget säger nej, och det är utmärkt. Detandra alternativet är reklam i ett från fristående företag, ochSveriges television behåller en kanal. Där kommer att säga ettblankt och definitivt nej, och det är också bra. Detåterstår det tredje alternativet, som är reklam i ett fristående TV-företag,och behåller sina två kanaler. För detta förslag kansocialdemokraterna lätt få parlamentarisk majoritet. Vi har denna underliga situation att i kan folk sittaoch se TV-sändningar via satellit fyllda med reklam, men man får inte se lokalaTV-sändningar från Vision. För som går rinner mängder avsvenska reklampengar ut ur landet, och de borde stanna här i . Detbrådskar alltså med ett ställningstagande och min enkla fråga är: Kan vi i oppositionen möjligen hjälpa till för att få ett snabbt ställningstagandei 22 denna fråga? Utbildningsminister : Prot. Det är i oerhört många frågor som oppositionen skulle 10 oktober1989 kunna hjälpa till. Vi skulle kunna göra många underbara lösningar på poli- ] ] tiska problem, därestvi hade en opposition som emellanåt hjälpte till. hoppas att vi många gångerskall få se exempel på detta. Närdet gäller den konkreta frågan om televisionen är verklighetsbeskrivning,av landet som förblöder därför att reklampengar strömmar ut ur landet tilltelevisionskanalerna runt om, tyvärr felaktig. Det är naturligtvis inte så. Ettnumera klassiskt skämt i är när man frågar; Vet du vad det är för skillnadpå och odjuret i ? Svaret på frågan är att odjuret i LochNess finns det några som påstår sig ha sett. I själva verket har dessa kanalersvårt att få reklam, och den reklam som de har får de ofta bjuda på. Jan-ErikWikström frågade vad socialdemokraterna vilja. I det stycket vill jag peka påatt vi i det parti som jag tillhör har en tradition, som kritiseradeshäromdagen av ett polifiskt ungdomförbunds företrädare - ett förbund ickehemmahörande i något av de i dessa talarstolar representerade partierna. Mansade: Ta inte efter socialdemokraternas vana att fråga medlemmarna om en massasaker Politik kräver snabba beslut, så detta måste avgöras i riksdagsgrupper Vikommer att fortsätta att följa vår folkrörelsetradition och fakfiskt frågamedlemmar och andra, dvs. ge en chans åt medborgarna att tala om vad de tyckerDärför är det viktigt att vi har denna remisstid till Jaghoppas att har den generositeten att han också accepterar omen eller annan folkpartist inte ställer upp på partilinjen. JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp): Jag har inte sagt att förblöder, men jag har sagt att detrinner hundratals miljoner ut ur landet. Det är dessutom så, att väntar manalltför länge löser sig den här frågan själv, för då får man ett etableratmönster, som innebär att reklamen når huvudsakligen via utländskasatelliter Det tycker jag vore synd. Detär bra att man samråder med medlemmarna. Men får de svenskahushållen undan för undan kabel-TV och allt fler sitter och ser ,Super Channel och allt vad det är Bl.a. gör de svenska riksdagsmännen det,sägs det. Då tycker jag att det är önskvärt att vi påskyndar ställningstagandet.Låt samrådet pågå några månader - det är utmärkt. Lägg sedan gärna ett förslagi . Jag har i förtäckta ordalag antytt var kan finnaen parlamentarisk majoritet. Jag fick en faktaupplysning, som jag är tacksam för; det är riksdagsmänsom ser på ! Jag har själv kabel-TV hemma, men jag har i minumgängeskrets eller bland mina grannar inte funnit någon som ser på denna kanalsom sänder på eftermiddagarna. En förklaring till att det är så få närvarande ikammaren och lyssnar på vår debatt om TV kan då vara 1989/90:6 att ettantal ledamöter sitter på sina mm och tittar på . påstående var emellerfid inte mitt utan . Svarpå frågor (): Det kan ju inte vara något fel att riksdagsmännen försöker orienterasig om den verklighet som finns i snart en miljon svenska hem. Jag tyckeratt det är oerhört vikfigt att de ser på denna kanal. Jag tycker också att detär viktigt att vi snabbt får ett beslut som gör att vi får fler svenskaTV-kanaler med ett svenskt programutbud, där reklamintäkterna stannar iSverige. har lämnat sitt remissvar Jag skall också ta delav de övrigas remissvar innan vi tar ställning. Överläggningenvar härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1989/90:33 om finansieringen av utrustning till den nyagrundskollärarutbildningen har frågat mig om hur jag tänker lösa finansieringenav utrustningen fill den nya grundskollärarutbildningen. Iförra årets budgetproposition föreslog regeringen en kostnadsram om 25 milj.kr. för grundskolläramtbildningen, att användas till utrustning för ämnen somingår i utbildningen. Av kostnadsramen fick 9 milj. kr. tas i /89. Innevarande budgetår får 8 milj. kr. tas i anspråk, ochresterande 8 milj. kr används /91. Detta förslag antogs ävenav . YLVAANNERSTEDT (fp): Först får jagtacka utbildningsministern för svaret. Bakgrundentill frågan var att det nu råder en ny situation för de små högskoloma. Frånatt tidigare ha utbildat lärare för årskurs 1-6 skall de nu också utbildalärare som undervisar i årskurs 7, dvs. första året på högstadiet. Detta kräver utmstning,framför allt i de naturorienterande ämnena. Desmå högskolorna har nog inte uppfattat signalerna så, att dessa medel ocksåskulle räcka till sådan utrustning. Om man utgår från den uppdelning somutbildningsministern gjort i svaret, skulle man första året få 1 milj. kr merDe små högskolorna säger att enligt de beräkningar de gjort krävs det ungefär400 . för att klara detta. Det gäller åtta högskolor, och det gör alltså3,2 miljoner Detta innebär att de inte har pengar som räcker fill dennautrustning. Vad gör de då? De undrar naturligtvis hur ministem har tänkt sigatt detta skall finansieras. Pengama räcker alltså inte. Det handlar om ungefär16 tjänster om man slår ut det på de åtta små högskolorna. Jag noterar att på förslag av regeringen har anslagit medelför denna utbildning. Humvida man behöver skaffa viss utrustning i samma sekundsom lärarkandidatema kommer innanför skolporten för att påbörja en utbildningsom skall pågå kan jag inte utan vidare bedöma. På den punktenvill jag reservera mig, men jag skall självfallet noga följa hur anskaffningenav utmstning kommer att ske. har anvisat medel för bedrivande av justdenna verksamhet. 1989/90:6 10 oktober1989 Det gläder mig att utbildningsministern skall titta litet närmare pådetta. Uppenbarligen ser de små högskolorna detta som ett betydande problem.Det skall alltså bedrivas undervisning i nya ämnen och kanske också ges lärarhandledningsom kräver en annan kompetens. Det är uppenbart att den kompetens och denutrustning som behövs för t.ex. labora-fioner i fysik, kemi och biologi påhögstadiet inte finns på dessa högskolor. Det gäller som sagt en dyr utmstning. Överläggningenvar härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1989/90:34 om antagningskraven till lärarutbildning har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidtaför att behörighetskraven för gmndskolläramtbildningen följs. Jaghar vid ett flertal fillfällen betonat hur viktigt det är att de lärare viutbildar har goda kunskaper Detta innebär i prakfiken att vi ställer höga kravpå dem som söker till den nya grundskollärarutbildningen. Förkunskapskravenligger därför fast. Dettahar jag också framhållit för ledningen vid de berörda högskoleenheterna vidett möte som vi hade om rekryteringen till grundskollärarutbildningen. Jagvill även erinra om att det är universitets- och högskoleämbetet som har tilluppgift att utöva tillsyn över verksamheten vid högskoleenheterna. YLVAANNERSTEDT (fp): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Det gläder mig att BengtGöransson så klart fastslår att förkunskapskraven ligger fast. Jag vet attBengt håller på kvalitetskraven, men den situation som föreliggeri /är ytterligt oroande. Jag hoppas att min fråga i någon månhar medverkat till att det möte som hölls kom till stånd. Av119 antagna till läramtbildningen är bara 19 behöriga. 50 av de 100 obehörigahar tre eller flera ämnen att komplettera. Uppenbarligen är detta intetillfredsställande. Det är orimligt att anta att dessa elever skall klara sinutbildning på ett bra sätt. 1989/90:6 Jagvill då fråga; Vad blev resultatet av mötet ? Det är detta som Svarpä frågor Utbildningsminister ; Mötet utlystes , när det kom rapporter om attdet var väldigt många obehöriga sökande som måste avvisas. Vid det tillfälletsades det att det var en flykt från läraryrket. Så är inte fallet. Det var 850sökande som hade lärarutbildning som förstahandsval men som avvisades därföratt de inte uppfyllde förkunskapskraven. Vadvi nu talat med ledningarna för högskolorna om är att de skall informera dessapersoner om att de är välkomna om de skaffar sig den behörighet som de saknarVi har också redovisat att vi inte kan tänka oss generella dispenser för attfylla utbildningsplatser Det viktiga är att vi får lärare som är kompetenta attfullgöra sin uppgift, inte att fylla utbildningsplatser med personer somsaknar de förkunskaper som är nödvändiga för att de skall kunna följaundervisningen. Därutöver sade vi från regeringens sida vid detta möte att mannaturligtvis måste vara beredd att värdera skilda kompetenser YLVAANNERSTEDT (fp); Jag tycker att besked är mycket positivt. Jag ärnaturligtvis inte främmande för att någon elev kan få komplettera ett ämne omspeciella skäl föreligger. Men den situation som råder i innebäringenting annat än att man kringgår beslut och, som sade, gör avkall på förkunskapskraven för att fylla tommautbildningsplatser Ingen yrkesgrupp är betjänt av en dålig utbildning. Allraminst är grundskollärarna det. Dettaär fullständigt orimligt, och ingen förälder skall behöva acceptera att läraremed dålig utbildning går ut från lärarhögskolorna. Jag förstår att inte hellerutbildningsministern är intresserad av att så blir fallet. Nuär situationen något bättre än , eftersom man på de andra högskolornabara har godkänt en och annan dispens. Att inte så är fallet i kan jagbara beklaga. Jag hoppas att man ändå på något sätt skall kunna lösa problemet,eftersom de elever som har fem ämnen att komplettera ju inte kan få en godutbildning. Situationen är mycket bättre än . hade vi ensituation med en tredjedel av platserna obesatta. ökades ramen påriksdagens initiativ till att omfatta över 350 platser, vilket är mer än vadregeringen hade föreslagit. Inom denna vidgade ram finns nu 20 platser lediga.Det är alltså fråga om en väsentlig förbättring. Närdet gäller frågan om kompetenskraven vill jag påpeka att man kan uppfylla förkunskapskrav även om kunskaperna inte i formell mening är re dovisade i gymnasieskolan. En teologie kandidat som bestämmer sig för att bli lärare skall möjligen få chansen att komma in på en sådan här utbildning. En person som har åtta eller tjänstgöring som obehörig lärarvikarie kanske kan anses ha dokumenterat några förkunskaper som kan göra det 26 möjligt för honom att få utbildning för det yrkesom han faktiskt bedriver Vi fåralltså inte ha ett alltför mekaniskt fillämpande av kompetensreglerna. YLVAANNERSTEDT (fp): Jag håller helt med utbildningsministern därvidlag. Med sådanaförkunskaper skall man naturligtvis kunna få dispens. Men detta är ju intefallet på den , utan där är det fråga om en generelldispensgivning som inte någon är betjänt av. Utbildningsledaren vid dennahögskola säger att han faktiskt tror att man kan klara av utbildningen medbetyget två i fysik. Menvi har från sagt ifrån att vi inte vill acceptera detta - vi vill attdet skall finnas en bättre grund för den utbildning som ges. Jag tycker att detär positivt att utbildningsministern så klart har slagit fast kravet på kvalitetvad gäller den utbildning som ges till våra blivande lärare. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:6 10 oktober1989 16 § Svar på fråga1989/90:3 om åtgärder med anledning av visst inslag i TV-program om försvaret Per har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder medanledning av , vilket visades den 7september och innehöll bl.a. ett sånginslag från en övning medvärnpliktiga. Jagvill först säga att jag delar Per uppfattning och bestämt tar avståndfrån företeelser av detta slag. Jag har tagit upp saken med överbefälhavarenför vidare åtgärder, och jag avser ej vidta någon ytterligare åtgärd i frågan. PERGAHRTON (mp): Jag tackarför svaret. Bakgrundentill min fråga var ett TV-program där ett gäng svenska soldater plötsligt dökupp, sjungande: Vi vill åka till . Döda ryssen och må bra. Detta varnågot fatalt, eftersom hela programmet försökte ge en bild av det svenskaförsvaret som någonting mycket defensivt utan några som helst aggressivaavsikter Men då dyker plötsligt dessa gossar upp med sin sång. Jagtror att en gång sade att det är beklagligt att så många finasvenska politiska beslut drabbar medborgarna i form av betonggrå byråkrafi. Närdet gäller fredspolitiken är det beklagligt att de svenska finafredsprinci-perna drabbar människor i form av allt möjligt sprängbart frånBofors, och kanske också i form av sådana här s.k. elitsoldater som harmissuppfattat vad de sysslar med. Jaghar därför all anledning att tacka försvarsministern för att han delar minuppfattning, för att han tar avstånd från nämnda händelse och för att harrockså har talat med överbefälhavaren om saken. Jag har då egentligen 1989/90:6 10 oktober1989 bara en fråga kvar,nämhgen; Vad sade försvarsministern till överbefälhavaren, och vad svaradeöverbefälhavaren? Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1989/90:6 om planerad utlokalisering av delar av har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för attalternativet med som lokaliseringsort för FOA;s Stockholmsenheter fåren allsidig och seriös behandling. Jagvill inleda med att säga några ord om den historiska bakgrunden i fråga omFOA:s lokalisering. Genomriksdagsbeslut utlokaliserades en lång rad statligamyndigheter från , helt eller delvis. FOA är den endamyndigheten som omlokaliserades delvis och till flera olika orter FOA finns nui , , och i . Dedelar av FOA som är kvar i finns huvudsakhgen på tre platser: - kvarteret påÖstermalm i , - Ursviksområdet i Sundbybergskommun, - försöksstationen iNynäshamns kommun. Sedanmitten av har inriktningen varit att samla Stockholms-FOA på tvåplatser i stället för tre. - 1975 inriktades planeringen påUrsvik och . - 1977 inriktades planeringen istället på och . - 1981 avbröts projekteringen avlokaler i . - 1984 inriktades planeringenåter på Ursvik och . Jaganser att det skall till goda skäl för att regeringen än en gång skall övergeplanerna på att samla verksamheten till Ursvik och . Men naturligtvisskall de förslag som väcks behandlas allsidigt och seriöst. Regeringenhar två förslag att ta ställning till. har iaugusti föreslagit att Stockholms-FOA omlokaliseras dit. ÖB har i septemberföreslagit att Stockholms-FOA samlas i i kommun och iGrindsjön. Västeråsförslagethar remitterats fill ÖB och FOA. Yttrandena har kommit tillförsvarsdepartementet. Södertäljeförslagetförutsätter att arméregementet Ingl flyttas därifrån. Regeringen lade i gårfram ett förslag till om att 1 flyttas från tillSträngnäs. Jagräknar med att regeringen före nyår skall kunna ta ställningtill förslagen om att lokalisera Stockholms-FOA fill resp. . HUGOBERGDAHL (fp); Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret på min fråga. Detpositiva i svaret är att försvarsministern utlovar att förslaget om att utlo- kalisera FOA till Västeråsskall få en allsidig och seriös behandling. Det är bra, och detta är det svarjag ville ha. Jagär för min del redan nu helt övertygad om att ett beslut om att utlokaliseradelar av fill skulle visa sig vara ett'framsynt och bra beslut. FOA måste ha goda och snabba förbindelser medStockholm, detta är jag och många andra helt övertygade om. Med tåg tar det att förflytta sig från till - ochsnabbare skall det gå när blir verklighet. Anledningentill att dessa kommunikafioner är så viktiga är att de olika departementen,staberna och de flesta centrala verken - vilka betyder så mycket för FOA:sverksamhet - finns i . StadenVästerås tillsammans med ABB och andra ledande industriföretag skulle ge FOA:sanställda en på alla sätt stimulerande och intellektuell miljö. kanvidare erbjuda personalen en utmärkt boendemiljö, nära till god service påolika områden, liksom ett rikt kulturutbud. behöver också ett statligtverk med den inriktning som just FOA har ABB i bildar grundenför den forskningsmiljö som redan finns i teknikstaden . FOA och ABBkompletterar varandra mycket väl. En utlokalisering av FOA till voreen framtidssatsning som kunde ge upphov till en stimulering av dennaforskningsmiljö, vilket skulle vara till gagn för hela vårt gemensammaframfidssamhälle. Jagvill avsluta med att be om ett förtydHgande från försvarsministern.