prot · GD09135 · 1989-12-31 00:00:00 — Den diskussionen skall vi hai morgon. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 37KJELL () replik: Jag måste gå till motattack mot ,som anklagar bl.a. mig för att enbart ha fört fram slagord. Jag har ingentingemot bra slagord, för sådana kan säga mer än tusen bilder Det kan inte varafel att vi från vår sida med skärpa och udd framför vår politiska uppfattning idebatten. Det är vad vi försöker göra. " menar att vi inte på något sätt, annat än medslagord, säger hur vi vill ändra trafiksystemet. Detta är helt fel. Vi harvisat i motioner och i reservationer hur vi föreslår överföringar från justsatsningar på vägtrafiksystemet till miljövänliga lösningar, framför alltjärnvägstrafiken. Drygt 1 miljard för vi över från vägsatsningar tilljärnvägssatsningar menar också att det blir svårt att klaravägunderhållet så som vi driver politiken. Det är fullständigt fel. Vi satsar300 miljoner mer på riksvägsunderhåll än vad socialdemokraterna gör. Jag redovisade också kreativa nya transportlösningar somdet finns möjligheter och fog för att undersöka och utveckla i . Jagser det inte som slagord, utan jag ser det faktiskt som reala möjligheter attförändra i en miljövänlig riktning i samhället. Men tillhöruppenbarligen en po- 1989/90:135 7 juni1990 litisk skola medbetongbilsyn. Vi kan konstatera att vi gär åt vitt skilda håll. Väljarna fåravgöra hur vi skall ha det i samhället . AnL38 () replik: angrep vårt förslag till ett tioårigt program förupprustning och beläggning av grusvägnätet. säger han att det skulle kosta60 miljarder att åstadkomma det. I motsvarande diskussion sade han attdet skulle kosta 50 miljarder Visserligen har vi med den socialdemokratiskaekonomiska politiken en väldigt hög inflation i det här landet, men på ettår är väl ändå att ta i. Vihar aldrig någonsin krävt en förstärkning och beläggning av hela grusvägnätetinom . Det talas om förstärkning och beläggning av grusvägar inom länsvägnäteti våra motioner och reservationer 10 miljarder , som viförespråkar, löser trots allt inte alla problem, men det blir en oändligtmycket bättre standard pä vägnätet än med och regeringensekonomiska tilldelning. Det kan väl inte förnekas. Närdet sedan gäller LTA-anslaget, som vi i det här fallet vill specificera iunderkonton, kommer med det gamla vanliga argumentet att vi ärcentralistiska. Vi bedömer det som ett centralt viktigt politiskt mål att vi t.ex.genom beslut i denna kammare skall kunna satsa resurser på att upprustalänsjärnvägsnätet. Det tycker vi är viktigt. Den möjligheten har vi inte medden nuvarande anslagskonstruktionen. Det är därför som vi tycker att man i dethär fallet får ha en annan anslagskonstruktion. Närdet vidare gäller en höjning av anslaget till enskilda vägar, som socialdemokraternahar reserverat sig emot, var försvar för reservationen väldigtförvånande. Det gick ut på att det inte gjorde någonting om staten inskränktesina anslag, för då går kommunen in och höjer sina. Var det alltså detta dethandlade om, att det skulle vara ett sätt att föra över kostnader päytterligare ett område från staten till kommunerna? Är det inte så att allakommuner överallt går in och täcker mellanskillnaden? Dessutomfinns det ett stort antal vägar som i och för sig uppfyller kraven för att ingåi systemet men som inte tas in därför att det fattas pengar Det borde väl OlleÖstrand inse som sitter i styrelse - man har ju i vägverketsanslagsframställning skrivit mycket om det här och påpekat behovet avytterligare resurser - att de här pengarna är välkomna. Även om avformella skäl och partilojalitet tvingas att reservera sig mot förslaget trorjag att han i själ och hjärta är ganska glad över de här pengarna, som kandisponeras inom . AnL 39 () replik: , som är en nyttig fritänkare inom socialdemokraterna närdet gäller miljöinsatser i trafiken, t.ex. skrotpremier, hemfaller nu åt vanligsocialdemokratisk storebrorsmentalitet. Det är nämligen sä att folkpartietgärna avvaktar utvärderingen av försöket med den automatiska hastighetsövervakningennär det gäller teknik och när det gäller effekterna av hastighetsanpassningen.Då kan ju inte vår tveksamhet vara överraskande, med tanke på vår tveksamhet iövrigt till försöket. satte nämligen som krav att innan försöket startadeskulle rättssäkerhets- och in- tegritetsaspekternanoga utredas och klarläggas. Det struntade socialdemokraterna i -socialdemokraterna som tar sä lätt på den lilla människans behov av rättsskyddoch integritet. Och vad får vi se? Jo, en kändis som åker dit vid enautomatisk hastighetsövervakning i men som, genom att han kändis,lyckas ragga fram ett trettiotal vittnen pä att han i själva verket befunnitsig i en annan del av landet. En vanlig liten människa som inte hade kunnatklara det hade förmodligen malts ner i den byråkratiska poliskvarnen. Så får vi reda på att alla skall registreras underförsöket, oavsett om hastigheten har överskridits eller inte, dvs. storebrorskall hålla reda på var vi är även om vi av privata skäl vill hemlighålla detoch inte begår någon olaglig handling, varken genom att vi vill hemlighålla deteller genom att vi färdas där vi råkar åka. Den socialdemokratiska regeringenvill experimentera med rättssäkerhet och integritet, och det är betänkligt. 1 sitt nagelfarande av reservationerna tog upp reservation 35. Skall det tolkas som att socialdemokraterna ärberedda att biträda förslag om extra anslag till LTA-omrädet? 1989/90:1357 juni 1990 40GÖREL () replik: gjorde i sitt inlägg gällande attmoderata samlingspartiet hade satsat enbart pä storstäderna. Han har läst påväldigt dåligt. Först och främst har moderata samlingspartiet yrkat på ochanvisat finansiering för ytterligare 2 miljarder att satsas påinfrastrukturområdet, som vi nu debatterar Av detta är 1,5 miljarder förvägarna. För drift och underhåll av statliga vägar föreslås 0,5 miljarder, tilllänstrafikanläggningar 77 miljoner, till drift och underhåll avstatskommunvägar ytterligare 755 miljoner -dessa har av regeringen behandlatsmycket illa - och till byggande av enskilda vägar 168 miljoner Av detta, , lär vi få igenom ganska mycket.Dels har regeringspartiets företrädare i utskottet vikt sig i debatten, delshar vi fått stöd från övriga oppositionspartier. Det är jag mycket glad förVägnätet betyder mycket för att hela skall kunna leva. Det är alltsåinte en satsning på enbart storstadsområdena. Däremot pekar vi på, fru talman, att man behandlarstorstadsområdena mycket orättvist. Storstadsregionerna representerar faktiskt33 % av landets befolkning och har av bilinnehavet. Men de får långtmindre än av anslagen. För är det ännu värre. Där finns avbefolkningen och ungefär lika mycket av trafiken. har man fåttendast av väganslagen. Det säger sig självt att detta leder tillflaskhalsar i trafiksystemet, därför att man inte kan bygga ut och förbättra.Då förstör man miljön. Man får inte heller de kringfartsleder man så kolossaltväl skulle behöva. Med sådana skulle man omfördela trafiken från centrala delartill att köra runt staden i stället. Vad beträffar hastighetsövervakningen instämmer jag i vadAnders Castberger sade här alldeles . Innan man sätter i gång en såomfattande försöksverksamhet måste man naturligtvis titta på rättsaspekterna. Hur är det med t.ex. ägaransvaret? Hur är det medangivelseplikten? Hur är det med kravet på registrering? Vi hörde alldeles om en person som med stöd av 30eller 40 vittnen kunde bevisa att han faktiskt inte befann sig i den bil somdet påstods att han hade kört. Det är väl ett varnande exempel. Vi är tvungnaatt titta på rättssäkerhets- och integritetsfrägorna innan vi startar en såomfattande försöksverksamhet. AnL 41 () replik: Jag tar mycket allvarligt på miljöfrågornakring vägtrafiken -inte bara jag utan hela mitt parti. Får jag ställa fråganrent konkret; 1 vilket avseende tar ni miljöfrågorna på allvar? Ni säger nejtill att bygga förbifarter runt tätorterna. Vad tror att de som bor i säger,som har demonstrerat för att få en förbifart, eftersom de inte vill ha 15 000fordon gående genom centrum ? Så ligger det till i verkligheten. Hur är det nu med miljön? I det nya motortestcentret iJordbro, som har byggt, har man gjort prov på de tio mestsålda bilmodellerna , som representerar av marknaden. Man har kommitfram till testresultat där utsläppen av koloxid, kolväte och kväveoxider liggerlångt under de gränsvärden som gäller . Av kväveoxider släpptes ut 0,/km, där gränsvärdet är 0,62. Vi vet att Volvos och SAABs tunga fordonsläpper ut mindre än det vi satt som gränsvärde /93. Vad jag vill ha sagt är att det pågår ett intensivt arbetemed att fa ned utsläppen. Vi kan inte välja bort bilen om vi vill utvecklaindustrisamhället. Därför skall vi se till att det satsas resurser så att vikommer bort från de miljöstörande utsläppen. Jag måste vara realist. Jag kan inte som mig bort från bilen. Vi socialdemokrater är beredda att även ifortsättningen ta ett ekonomiskt ansvar för utvecklingen i vårt land. Då måstevi ha bilen, men vi skall se till att vi gör den renare. Det är endamöjligheten. När det gäller de enskilda vägarna, ,betalas statsbidrag till enskilda vägar som går ut till renasommarstugeområden. Det är i första hand dessa bidrag vi vill skära bort. Dettycker jag är riktigt. Har man råd att ha en sommarstuga, har man också råd atthålla vägen öppen . Men era förslag öppnar möjlighet för att även ifortsättningen ha sådana bidrag, och det tycker jag inte är riktigt. 42 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jag färerinra om de debattregler som gäller för replik. AnL 43VIOLA () replik: Jag tycker det är uppenbart att det ärmeningslöst att diskutera konkreta miljöfrågor med med deutgångspunkter han har Han tycks t.o.m. tro att det går att göra någonting åtkoldioxidutsläppen med nuvarande teknik. Kan vi visa fram sådana förslag, OlleÖstrand, så är detta fullständigt unikt, för inga forskare har klarat dethittills. Visst hardet gått att med ny teknik minska vissa utsläpp. försökte gä i spetsen här i för att pä ett mycket tidigtstadium ställa härda krav. Men då gick det inte att genomföra på grund av denekonomiska tillväxten. Allt detta tal om den ekonomiska tillväxten! Vem i kammaren har talat om att bilarna skall bort? Vitalar om att miljövänliga transporter måste öka på bilismens och flygetsbekostnad, t.ex. Det handlar om överförande, inte om utradering. Jag harförsökt använda några ord tidigare för att förklara detta, men ha svårt att fatta detta. Jag villavsluta med två frågor som jag inte hunnit med tidigare. Regeringen och merparten av partierna i har intehaft något att sätta emot, eller brytt sig om att sätta emot, de prognoser sompekar på en fördubbling av biltrafiken på vägarna . Enligt bl.a.bilindustrins, och Drives planer skall det bli en fyrfaldigad bilismtill . Vad tjänar då denna reningsteknik till som vi skulle kunna få endel vinster av? Det går ju inte ihop. Dessa vinster som hade varit möjliga harredan börjat ätas upp genom att biltrafiken ökar så snabbt. läckte det ut att regeringen hadeplaner på att göra både och till affärsdrivande verk. Dennaläcka ledde till mycket hårda protester, inte minst från den fackliga rörelsenssida. Det ledde till att regeringen hade dragit tillbaks det konkreta förslagetnär propositionen väl var färdigskriven och presenterades för oss i riksdagen.Det fanns alltså inte kvar. Däremot har regeringen gått en annan väg, vilketjag menar är en taktisk fint, genom att underlätta för att påskyndavissa avgiftsfinansierade projekt och objekt, som man också talar om på vissaställen. Jag vill fråga : Vilka avgiftsfinansieradevägprojekt är detta? Handlar det t.ex. om , Jönköping-Borås-Göteborg? skall också ges rätt att ta lån hosriksgäldskontoret, ställa borgen för delägt bolag, bli delägare själv osv. Årdetta första steget mot att göra till ett affärsdrivande verk? 44ELVING () replik: sätt att argumentera när detgäller bidrag till enskilda vägar tycker jag inte bara är märkligt, utan pågränsen till ohederligt. Han försöker ge dem som eventuellt lyssnar på den härdebatten intrycket att detta i första hand kommer att gynna sommarstugeägare. Det är inte så, . Hundratusentals människorsom bor året om längs enskilda vägar och som har stora kostnaderför att hälla sina enskilda vägar öppna har fått aviseringar från omatt statsbidraget till dessa vägar kommer att sänkas för att verketinte får tillräcklig medelstilldelning. behöver denna sänkning inte göras. Dessutom kan man ta inytterligare ett antal enskilda vägar, i områden med året-runtboende, som intefår statsbidrag . De har alltså inte kommit in i systemet därför attpengarna inte har räckt. Detta handlar inte om att gynna dem som har sommarstugor,utan den absolut övervägande delen av dessa medel går dit de skall, nämligentill att hjälpa året-runt-boende enskilda människor att hålla sina enskildavägar i någorlundagott skick, utan alltför stora privatekonomiska insatser De satsar mycketprivata pengar ändå. AnL 45 () replik: Det var glädjande att höra såklart deklarera uppfattningen att förbifarter och kringfartsleder är någotmycket miljöposi-tivt. Jag föreslår att försöker påverka sinapartikamrater i också, så att de förstår detta. Det är faktiskt på det sättet att mindre än en fjärdedelav hela det enskilda vägnätet fär bidrag. Bidraget räknas efter hur boendet serut utmed den väg-stump som får bidrag. Sänker man bidraget går det ut även överde permanent boende. Även jag blir mycket upprörd när jag hör . Vad menas med detta? Skall kommunerna åta sig ytterligare kostnader?Räknar man med att kommunerna skall täcka upp det som fattas av bidrag till detenskilda vägnätet? Lägger man ihop det som har föreslagits av regeringen - mensom tack och lov har rättats till i utskottet, nämligen att det statskommunalavägnätet skulle få mycket mindre pengar och en avsevärt sänkt bidragsandel -med det som skulle drabba kommunerna genom det sänkta anslaget till enskildavägar, blir jag riktigt upprörd. Sådant tycker jag inte kan försvaras. 46 () replik: säger att han och hans parfi påalla sätt visar miljöhänsyn i trafikpolitiken. Jag har i tidigare debatter sagtatt jag tycker att det socialdemokratiska språket är ett dubbelspråk. Ni skall satsa på att bygga en . Ser ni som enkringfarts-led som, vilket tycker, skall förbättra miljön pånågot vis? Det kanske är ett bra sätt att föra debatten på vid er kongress tillhösten. Där får ni det väl rätt hett i fråga om den här . Jag måste erkänna att jagfaktiskt har åkt bil genom Det som är slående i ,ett av de få ställen på mellan och där det ännu inte finnsmotortrafikled, är de stora lastbilsekipage som far igenom. Det ärEG-lastbilar och svenska lastbilar till och från den skånska ochStockholm - Mälar-området. Övrig biltrafik är inte särskilt besvärande. Dessa lastbilstransporter skall självfallet upp påjärnväg. Det vore väl ett sätt att ta miljöhänsyn på, hellre än att byggakringfarter runt . Längs denna del av , Lagandalen - om vi kan kalladen dal - ligger faktiskt en delvis rostig men ändå normalspårig järnväg helavägen frän till . Jag tror att människor mycket väl skullevilja flytta över både gods och sig själva till Krösatåget mot ochvidare på järnvägar mellan - och -. säger också att jag drömmer mig bort frånbilen. Ja, det gör jag gärna. Jag vill inte sitta och bli förgiftad inne ibilen som tycks vilja och med honom, tydligen. Vi färhöra av att av befolkningen bor i storstadsområdena och attde har av bilarna. Det understryker ju det riktiga i ,och till stora delar polifik. Vi måste minskabilismen. Gå ut och fråga människorna på Vill inte de drömma sigbort från bilarna Prot. 1989/90; 135 också? 47 () replik: Om läser protokollet frånförra året ser han att jag sade att det kostade och inte 49. Det är faktiskt många fritidsområden som fårstatsbidrag till sina enskilda vägar. Jag sätter ett stort frågetecken för omvi verkligen skall ha konstruktionen att statsbidrag skall utgå till den typenav frifidsboende. Jag tycker att statsbidrag i första hand skall användas tillåret-runt-boende. Genom detta tillägg får fritidsområdena fortfarande störremöjligheter att få bidrag. Att det ligger till på det sättet kan vi aldrigkomma ifrån. Om hade lyssnat på mitt anförande litetbättre, hade hon aldrig behövt använda en del av sin repliktid till att prataom koldioxid. Jag sade så här i mitt anförande; Utsläppen av koldioxid fråntrafiken har ingen ännu kunnat rå på annat än genom att rekommendera minskadförbränning av fossila bränslen. Det innebär för vägtrafikens del merenergieffektiva motorer lägre hastigheter och helt nya motorer med andrabränslen. Det var vad jag sade. Jag sade inte att man genom renare motorerkunde få bort koldioxiden. Däremot kan man få bort andra utsläpp. Det visasgenom de prov som har gjorts pä . Men det är så med ViolaClaesson, att om man inte tycker som hon, förstår man sig inte på saker ochting. blir mycket upprörd. Men jag blir ocksåupprörd när ni menar att storstäderna skall ha en större del av väganslagen.Det är vad ni har sagt i er reservation. Skulle storstäderna ha den andel avväganslagen som trafiken motiverar, skulle det inte bli några vägpengar övertill stora delar av vårt land. Det är faktum. Jag har i tidigare sammanhangsagt att ni själva måste komma överens om hur ni skall lösa trafikproblemen iStorstockholmsområdet. Det kan ni ju inte. Det är bl.a. mot den bakgrunden somBengt som storstadsförhandlare har fått i uppdrag att fillsammans medkommunerna i försöka lösa dessa problem. Förste vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker 48YLVA (): När jag lyssnade på det inledande avsnittet avden här debatten och speciellt på tänkte jag att jag snarareskulle ha deltagit i den delen av debatten - mycket av vad jag kommer att sägahandlar om , men det är ju när det gäller väganslagen i allrahögsta grad problem. Goda kommunikationer är en förutsättning meninte en garanti för en framtidsinriktad utveckling av en region. Investeringari kommunikationer är dyrbara, och de måste komplettera varandra. 1 detregionala utvecklingsarbetet bör därför utgångspunkten vara att utvecklabefintliga re-stirser och befintligt näringsliv, och inte att använda investeringari kommunikationer i syfte att förändra hela landets befolkningsfördelning. är hjärtat för landets kommunikationerpå de flesta områden. Vid planeringen av investeringarna för såväl tåg och flygsom vägar måste man därför ta hänsyn till riksintressen men också till detfaktum att är den landsdel som har de flesta och viktigaste förbindelsernamed utlandet. Det ligger i högsta grad i hela landets intresse att kommunikationernatill och från , liksom kommunikationerna mellan ochutlandet, håller en hög kvalitet. Den njugghet mot som varitförhärskande när det gäller resurserna får olyckliga verkningar för helalandets och regionens kommunikationsnät. För rättvisare anslag tillStockholmsregionen talar även det faktum att det är där somtrafikinvesteringarna gör mest nytta, samhällsekonomiskt och välfärdsmässigt. Storstockholmhar i jämförelse med riksgenomsnittet - lägreandel invånare med kort gångavstånd till arbetsplatsen, - lägreandel invånare med mindre än 15 minuters restid till arbetet, - störreandel invånare med mer än 30 minuters restid till arbetet, och - störreandel invånare mer mer än 90 minuters kollektivresetid till arbetet. En tredjedel av kollektivresandet i landet sker fakfiskt iStockholms län. Om inte betydande ansträngningar görs för att förbättrasituafionen för både bilister och kollektivresenärer kommer de genomsnittligarestiderna att öka kraftigt Kötider är helt improdukfiva församhället. Den som tvingas resa länge till arbetet förhindras att utövaproduktivt arbete eller att tillfredsställa sina personliga fritidsbehov -detta utan att välfärden för någon annan medborgare ökar Tvärförbindelser med bil och buss kräver framför alltutbyggnad av kringfartsleder runt och nya väglänkar iöst-västlig riktning mellan regionens yttre delar Ett exempel är Österleden mellan och Roslagstull.Finansieringen finns men, som påpekats tidigare, det politiska modet saknas hossomliga. Om , som talade så varmt för satsningar på Stockholmslän, gjorde en insats för att övertala sina partikolleger i länet att satsa påÖsterleden skulle det finnas en majoritet för detta, och det skulle betyda enkraftfull förbättring av både miljön och trafiksäkerheten. Och, som sagt, OlleÖstrand kan hjälpa till - han sade mycket tydligt frän talarstolen att man intetar allvarligt på miljöproblemen om man säger nej till kringfartsleder För är det angeläget att snabbt vidta detrafikåtgärder som kan medverka till att avlasta innerstaden från den genomfartstrafiksom med glädje skulle avstå från att köra genom city om det fanns en ringled.Det är en både trafiksäkerhetsmässigt och miljömässigt viktig insats att sefill att Österleden kommer till stånd. Investeringar i en förbättrad infrastruktur måste ses somen del av en utveckling som inte gör halt vid länsgränserna. Ett inskränktlänstänkande kan leda till felsatsningar, som kan bli dyrbara förskattebetalarna. Ett fördjupat samarbete bör inledas från Stockholmsregionenssida när det gäller hela . Stockholmslän har en femtedel av befolkning, som flera av de tidigare talarna harredovisat, men fortfarande får vi bara av väganslagen. Vi har iregionen en mängd länsvägar som skulle ha varit upprustade om delegat i ett annat län. Det mest belysande exemplet är väg 261 till , vars23 000 invånare betjänas av en slingrig sexmeters-väg som enda förbindelse meddet övriga länet. Andra exempel är de dåliga tvärförbindelserna. Dendåliga trafikstandarden i medverkar fill att trafikolyckornamed dödlig utgång ökar mer här än i andra områden i . Största orsaken ärenligt trafiksäkerhetsutredningar att länet har ett vägnät som är byggt för1960-talets trafikvolym. Det är uppenbart att måste få en ökadandel av de statliga väganslagen. Jag vill också kortfattat ta upp en fråga som är akut för all vägtrafiksöderut. Det gäller broförbindelserna över . Den inträffadebrokatastrofen har tydligt illustrerat att broarna över kanalen inte bara är enlänsfråga, som kommunikationsministern ville göra gällande i en frågedebatt somvi hade här i kammaren . Fungerande förbindelser frånhuvudstaden och söderut är i högsta grad en fråga som berör hela landet. Detgäller möjligheterna att upprätthålla förbindelsen med huvudstaden pä ettrimligt sätt och möjligheterna att säkerställa utrymningsvägarna frånhuvudstaden på ett acceptabelt sätt. Detta är omöjligt. I mycket berordet på att byggandet av den s.k. över kanalen i barahalkat längre och längre tillbaka i prioriteringslistan. Pågrund av de ytterligt snåla ramarna för har investeringarna ilänet kommit att präglas av akufinsatser, medan viktigainvesteringar för långsiktig trafikplanering har fått stå tillbaka. Detär positivt att så klart uttalat att storstadsförhandlarna nubör finna metoder att förbättra storstadsregionernas trafikinvesteringar Menvi vet ju bägge, , att resurserna är begränsade och att detalltid kommer att handla om avvägningar mellan de olika landsdelarna. Jaglitar på att i en sådan diskussion aktivt stöder önskemålen attStockholms län får en ökad andel av väganslagen. Folkpartisterna i vill kraffigt understryka de krav förstorstadsregionen som jag här har framfört, utan att därför särskilt yrkabifall fill de olika yrkanden som genom den gjorda debattuppdelningen nu hamnatunder skilda rubriker i debatten. Satsningari ses ibland som konkurrerande med satsningar i övriga delar avlandet. En välutvecklad huvudstadsregion är emellertid en förutsättning för attStockholm skall kunna hävda sig i konkurrensen med övriga storstäder i Europa.En välutvecklad storstadsregion är därmed av intresse för hela landet. Dethandlar inte om, vilket ville påstå, att inte ha någon känsla förövriga delar av , utan det handlar faktiskt om huruvida övriga delar avSverige är intresserade av att av landets befolkning skall ha en rimligtrafikstaiidard. 1989/90:135 7 juni1990 AnL 49 ():