prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — Ingen har heller funderat särskilt myckel över vadman skulle behöva bygga ut för prövningsinstrument och vilken byråkrati detskulle föra med sig om man skulle införa ett sådanl krav. Enligt utskottets mening är det varken rimligt ellermöjligt all ställa sådana krav pa kunskaper i svenska språket. Tiden som krävs innan man kan bli svensk medborgaresänktes 1976 från till . Del beslutet var mycket väl underbyggtmed utredning, remisser o.s.v. Man lämnade ju redan då många dispenser. Därförvar del lägligt atl sänka kravet till fem är. har ingenting inträffat som ger skäl till allsänka ytterligare. Vi får också tänka på all vi inle ensidigt kan göranågonting sådanl, eftersom den som blir medborgare i ju har rätt lillfri rörlighet i hela och rätt lill fri arbeismarknad. 1 del fallet fårvi verkligen tänka på vad vi gör. Jag yrkaralltså bifall lill utskottets hemställan. Prot,1989/90:27 GULLANLINDBLAD (m); Del borde gå myckel enkelt all la en litenkontakt med regeringarna i exempelvis och , där man ändåställer dessa krav. Någon särskilt egendomlig företeelse borde det inte bli,och jag tror inte heller det är nödvändigt med någon större byråkrati. Del somgår i andra nordiska länder borde gå här hemma också , Vi ser detta närmast somen bra fråga för invandrarna. På del sättet kan de kräva en god undervisning isvenska, som alltså brister väldigl pä sina håll. All vi ställt upp på detta beror dock på de klart angivnadispensmöjligheterna. Det har vi alldeles klart för oss, och det har jag ocksåsagt i milt anförande. Alt jag inle ställde upp på kravet alt införaspråkkunskaper för svenskt medborgarskap innebar inle alt jag godtog en sämreutbildning. Utskottet har starkt ullalat sig för atl alla skall ha rätt till engod utbildning, och då är del den frågan vi skall angripa. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fallasden .) 19 § Utbyggnad av socialförsäkringssystemet Föredrogssocialförsäkringsulskoltets betänkande 1989/90;SfU3 Utbyggnad avsocialförsäkringssystemet. MARGÖ (vpk); När man lar upp ett helt nytt förslag här iriksdagen är den vanliga gången atl motionen blir avslagen. Mot den bakgrundeninger det ändå ett visst hopp med den behandling som vpk:s motion har fåll. Vivill hos regeringen begära en utredning om gravida kvinnors behov av ledighetfrån arbete under den sista delen av graviditeten. Motionen är visserligenavstyrkt, men den har fåll elt myckel positivt mottagande hos remissinstanserna.Motionen har varit på remiss hos fyra stora remissinstanser, nämligenriksförsäkringsverket, Försäkringskasseförbundel, och . Samtliga remissinstanser uttalar sig för motionens krav. vill först alt det görs en ordentligutredning. Man pekar där på elt uppdrag som skall genomföras inom Stockholmsläns allmänna försäkringskassa. I denna utredning skall man se på frekvensenav sjukskrivningar, diagnoser och de olika läkarnas sjukskrivningsbenägenhet.Man skall också se på sambanden mellan yrke, arbetstid, nationalitet m.m.Utredningen skall vara färdig . När denna utredning är färdigskall man gå vidare och göra en riksomfattande undersökning. Detta kan väl i och för sig vara bra, men jag tror atl delär onödigt att lägga ned så myckel lid och pengar på alt utreda de gravidakvinnornas sjukskrivningsorsaker. Både och Läkaresällskapethävdar all del inte finns någonting som pekar på att sjukdomsbilden hosde.gravida kvinnorna har genomgått någon hastig och påtaglig förändring under80-talet som skulle mols\ara del ökade antalet sjukskrivningar. Del slår klartalt man måste vara sjukskriven den sista delen av graviditeten, eftersom det ärden enda möjlighet som finns atl vara ledig när man inte klarar av olikaorsaker atl arbeta under graviditetens sista del. Jag anser personligen atl man kunde ha hoppat över dessadelar och gått direkt på motionens förslag atl ge regeringen uppdraget altkomma tillbaka med ett förslag lill om hur man skall lösa problemetför gravida kvinnor alt få ledigt under den sista delen av graviditeten. Jag känner mig inle alldeles nedslagen avmolionsbehandlingen, utan jag tror att detta är något som kommer atl bliverklighet . Det är helt klart alt behovet finns. Jag yrkar bifall till reservation 1 i betänkandel. Jag yrkar också bifall lill reservation 2 om införandet avSOFT. Det är ett gammalt förslag som auklualiseras i en motion av Hans GöranFranck m.fl. Motionen har blivit avstyrkt, och utskollel hänvisar till attsocialministern i en frågestund har angivit all han kommer alt följa ochanalysera utvecklingen av socialbidragen och vid behov föreslå regeringen atlvidta åtgärder. Man frågarsig givetvis då vad som skall hända på området för alt rege- ringen skall anse atl delfinns behov av alt göra något. Över en halv miljon människor är nu beroende avsocialbidrag för alt kunna klara det dagliga livet. Del märkliga är all trotsatl arbetslösheten har minskat fortsäller antalet socialbidragstagare alt öka.Tidigare har vi angett arbetslösheten som en anledning lill denna ökning. Mendet kan man alltså inle peka på längre. Del vore intressant atl få vela vadregeringen säger internt. Hur många människor skall få socialbidrag, innanregeringen är villig atl införa SOFT, eller åtminstone diskutera litet meraseriöst och ange några lidsperioder? Därmed yrkar jag bifall tillreservation 2. 1989/90:27 16november 1989 Del här är nog del intressantaste lilla betänkande som har kommit utsedan jag kom in i . Det behandlar graviditet, begravningsförsäkringoch däremellan hela skyddsnätet för människorna - på nio sidor, och del ärfantastiskt. Miljöpartietväckte tidigare en motion om all utreda en allmän begravningsförsäkring, ochmotionen blev infriad . Motionen var alltsåtillgodosedd redan innan detta betänkande kom, och därför har vi inlereserverat oss till förmån för motionen. Jag vill yrka bifall lillreservationerna 1 och 2. Jagvet inle, som ingen annan rikligt heller vet, varför så många är sjukskrivnanär de är gravida. Men min känsla är att del nästan var lättareatt bli sjukskriven vid graviditet. Detta beror naturiigtvis också på atl såoerhört många kvinnor är förvärvsarbetande . Del kanske går bra med delförsta barnet, men vid det andra eller tredje blir man så trött när del redanfinns en liten hemma all man behöver vara sjukskriven för alt orka bära frambarnet och inle bli alldeles slut. Det är viktigt att snabbt se till att dettakommer all fungera på ett annat sätt än vad det gör . Manskall inle behöva skämmas över all man är sjuk och inte orkar. Komplikationerkan ju också tillstöta. Del är bättre all i så fall förebygga. Jag tror inteatl det är olönsamt att sjukskriva kvinnor den sista liden av graviditeten,ulan del förbättrar hälsotillståndet hos både mor och eventuellt barnet. Barnetbrukar ju ta den näring del behöver. Jagyrkar alltså bifall till reservation I. Den är för mig en mycket angelägenreservation. Jag har själv upplevt detta, och det har de flesta av oss kvinnorgjort. Men jag ser också att unga kvinnor faktiskt har ett hårt liv med sittförvärvsarbete, hemarbete, gravidiieter och småbarn. ligger ju denstörsta delen på kvinnan. Jag tycker alt del är viktigt atl underlätta förbarnen och kvinnorna. Jagyrkar, som sagt, också bifall lill reservation 2 om socialbidrag och socialförsäkringstillägg,mom. Det huvudsakliga skälet är de orättvisor som finns mellan kommunerna.Det finns fortfarande en ganska stor del kommuner där nivån på socialbidragenligger under existensminimum eller alldeles vid existensminimum. Fördelningenöver landet är alltså inte rättvis. hade vi en diskussion omdetta när det gällde tandläkare. Tillgången på tandläkare skall vara lika överhela landet. Jag tycker då att det skall vara samma tillgång på socialbidragför människorna, och det är ännu viktigare för människor atl få sammasocialbidrag i alla kommuner. 5Riksdagens protokoll 1989/90:27 1 några kommuner har man infört en s.k. sociallön, bl.a, iLjusdal, Jag läste i en utredning alt utgifterna minskade i kommunen. Ändåvisade det sig all utgifterna ökade först, 1 och med atl människorna intebehövde be och redovisa för allt växte del fram en självlillit hos dem så atlde lättare kunde la sig för all söka arbete, bli friskare och våga komma igen isamhället. Men del finns en skrämmande sak som håller på all händahär. Med den nya skaltereform som vi snart sätter i sjön kommer ytterligarestora grupper av svenska folket alt behöva sjukskriva sig. Det ärlåginkomsttagarna som får höjda hyror, höjda utgifter och momsiillägg på mångavaror. De kommer alltså atl få svårt all klara sig i del här läget. Deltakommer all öka antalet socialbidragstagare. Då är det ännu mera angelägel alldel skapas en rättvisa i landet mellan olika grupper. ULLAJOHANSSON (s); Jag hade tänkt börja mitt anförande ungefärsom Margö med att säga att även om samtliga motioner har avstyrktshar de fått en myckel välvillig behandling. Del finns egentiigen inle myckelmera alt tillägga , De två motioner som handlar om gravida kvinnorsarbetsförmåga och behov av ledighet tycker vi från utskotlsmajoritetens sidahar fått en bra remissbehandling. De avlämnades redan i samband medutbyggnaden av föräldraförsäkringen, men har kommit nu lilet senare för denhär ordentliga remissbehandlingens skull. har nuinitierat ell projekt i Stockholmskassan, och verket har också sagt att det kanleda till ytterligare utredningar i landet. Del är den utredning som vi behöverför atl få ett ordentligt svar på frågan om varför del har blivit en såkraftig ökning av sjukskrivningen av gravida kvinnor. De flesta instanseranser alt del inte har atl göra ined ökad sjuklighet, utan det måste vara andraorsaker. Vi har därför avstyrkt de båda motionerna. Vi förväntar oss all få enutförlig redovisning när projekten är genomförda. Vi yrkar även avslag på denreservation som har lämnats i frågan, Ulskollsmajorileten har i betänkandel även avstyrkt enmotion om reseförsäkring. Obligatorisk reseförsäkring skulle kanske fördyrasåväl resan som annat. Vi tycker att den enskilde skall klara delförsäkringsskyddel själv. Många har gjori det och skulle med en obligatoriskreseförsäkring bli dubbelförsäkrade. Vi anser alt resebolagen som annonserar utresor också skall medverka lill att resenärena tar extra försäkringar om delbehövs. par motioner behandlar begravningsbislånd. Det är enfråga som har varit uppe . Efter del all konstitutionsutskottetsenast behandlade frågan har vi fåll en utredning. Man har uppdragit åt denutredningen atl undersöka möjligheterna och se vad som kan göras för att biståmänniskor som behöver hjälp med begravningskostnaden. När det gäller SOFT, som behandlas i reservation 2,hänvisar vi i utskoltsbetänkandet lill de utredningar som har gjorts. Delförsta betänkandet kom 1977, Då tyckte vi atl det här var elt bra förslag. Vibegärde ytterligare utredningar och fick en rapport om SOFT 1980, Frågan harvarit uppe i utskottet, och vi tyckte atl del här var elt bra förslag. Senarehar vi dock fått hänvisa till alt vi inte har haft möjligheter rent ekonomisktalt tillstyrka införande av SOFT,har och arbetat medsocialbidragsnormerna. säger nu atl kommunerna börjar närma sigvarandra när det gäller socialbidragsbeloppen. Trots ökade möjligheter lill arbete har vi fått ökadeutbetalningar av socialbidrag. Kommunerna börjar nu pä sina håll all takontakt med socialbidragstagarna på ett annat sätt. Man resonerar med dem omvad som har gjort alt deras ekonomi har blivit så som den har blivit. Orsakenkan, som vi tyvärr vet, vara konlokorisskulder. Del kan också vara så all ungamänniskor, både svenskar och invandrare, har fått felaktiga ekonomiskakalkyler vid sina fastighetsköp. Det finns olika orsaker, och del harregeringen uppmärksammat. Vad man i regeringen säger till varandra internt, MargöIngvardsson, vet jag inle, eftersom jag inle sitter i regeringen. Jag vet dockall socialministern som svar på en fråga här har meddelat atl han myckel nogakommer all följa ulvecklingen. Man har gett ocharbetsmarknadsstyrelsen i uppdrag atl förbereda hur myndigheterna närmare kanarbeta för atl lösa problemet med dem som fortfarande söker socialbidrag.Socialtjänsten och arbetsförmedlingarna skall efter en plan, som skall varafastställd , om möjligt medverka till all minska behovet avsocialbidrag. Uppdraget är lämnat. Vi förväntar oss atl man skall görainsatser. Socialministern har också meddelat atl han kommer alt följautvecklingen med de ökande socialbidragen och föreslå regeringen alt vidta deåtgärder som kommer atl behövas. Dessa problem behöver dock inle bara analyseras inomsocialtjänsten och arbetsförmedlingen. Blir det aktuellt med bidrag somunderstiger existensminimum måste vi själva ule i våra kommuner vara alertaoch se vad vi kan göra för all hjälpa människor. Vi får kanske också fortsättaatt bygga vidare på den solidariska lönepolitik som skulle kunna hjälpalåginkomsttagarna till bättre försörjningsmöjligheter. Vi får också pröva nyavägar för att ge människor möjligheter att försörja sig själva. Jag tror alt sade fel i ett avseende. Jagtror inle atl menar att folk skulle bli såskatletyngda all de måste sjukskriva sig. Del kan dock finnas anledning allsöka socialbidrag. Med det anförda yrkar jag bifall lillutskottets hemställan i socialförsäkringsulskoltets betänkande nr 3 och avslagpå reservationerna. Jag avstyrker dessutom samtliga motioner. vill jag uttrycka betänkandets andemening genomatt säga att vi förväntar oss sådana förslag framöver som gör att vi kan rättatill de problem som behandlas i de motioner vi måste avstyrka. MARGÖINGVARDSSON (vpk) replik: log inle upp något i sittanförande som skulle peka på all hon har en annan uppfattning än jag när delgäller behovet av ledighet för gravida kvinnor. Egentligen kunde jag såledeshoppa över polemiken i det avseendet. Jag undrar ändock vad som skall utredas och framför alltvilket resultat det skall bli av utredningarna. Det är klart på förhand atlsjukskrivningarna för gravida kvinnor ligger på . Redani dag vet vi atlsjukskrivningsfrekvensen inte motsvarar en ökad sjuklighet. Vi vet också allläkarna har olika policy när det gäller sjukskrivning. Det här behöver inteutredas. Vi vet också alt kvinnor i lunga arbeten oftare är sjukskrivna. Orriinan får det här ytterligare bekräftat med en utredning, vad skall man då gåvidare och undersöka i nästa omgång? Jag vill i alla fall ge elt ord på vägen när det gällerkostnaderna. Kostnaderna brukar alltid vara elt skäl som gör att goda idéeravslås. Samhället har redan utgifterna för gravida kvinnors ledighetunder . Det handlar om vilket konto som egentligen skallbetala utgifterna. Skall sjukskrivningskonlot ta hand om detta eller skall viinrätta ett annat konto så att vi får en bättre och klarare fördelning? Frågan om SOFT har-precis som ordentligt utredd . Samtliga utredningar har kommit framlill att ett införande av SOFT skulle öka möjligheterna för socialtjänstenspersonal all ägna sig ål de samtal med människor som tog upp somnågot positivt. Man skulle kunna la reda på varför folk hamnar i olika situationeroch hur man kan hjälpas åt för atl ställa det till rätta igen. bestårsocialtjänstemännens arbetsuppgifter till stor del i atl göra denna förnedrandebehovsprövning. Det är det vi vill komma ifrån. Vi vill att istället skall kunna ägna sig åt vettigare uppgifter. Detta är en av huvudvinsternamed SOFT. RAGNHILDPOHANKA (mp) replik; tydde mycket riktigt det jagsade med myckel stor välvilja. Man kanske kan bli sjuk om man har del svårtekonomiskt, men del var alltså inle del jag menade. Jag tror atl läkarnas äsikier överensstämmer medreservanternas när det gäller kvinnors sjukskrivning under graviditet. Det ärbevisat genom den höga sjukskrivningsfrekvens de tillåter sig. Vi vet nu ocksåav deras remisssvar atl de vill ha elt annal förfaringssätt. Del är ganskameningslöst att sjukskriva människor som egentligen inte är sjuka, ulan barabehöver få en lindrigare lid före förlossningen. Kostnaderna är ju redan såstora, som Margö myckel rikligt sade. Det är som hindrar får arbeta . Några kommer kanske atl välja att göra det. Det är inte säkert atl del blir dyrare med SOFT. Jag harförsökt all tala om atl man har prövat detta i några kommuner. När bådepersonal och de människor som söker hjälp slipper hålla på med frågor om hurmycket de skall få, när de skall få pengar och för hur , får man tidöver för annat. Den som söker socialbidrag får självförtroende och vågar la itumed sin situation och får mera lid och krafter all ägna åt den. Personalen kanägna sig åt förebyggande arbete och viktigare uppgifter än atl räkna på delta.Pengar får man också. Det blir inte heller större utgifter. Vi har ju ellsocialbidragssystem. Jag ville, när jag visade del lilla belänkandet somhandlar om hela människolivet, betona atl vi har myckel som är bra i vårtsociala skyddsnät. Men det finns saker man kunde göra betydligt bättre. Någraandra områden, som inte är nämnda här, finns också. ULLAJOHANSSON (s) replik; har i sin motion begärt enutredning. har man inilieral en uiredning från riksförsäkringsverkels sida.Dä kan del väl vara lämpligt atl man avvaktar resultatet av den utredningen ochen eventuell utbyggd uiredning för hela riket som resultat av den. Jag tyckerinle all skillnaderna är någonting att strida om, Margö . Del fanns vissa begränsningar i förslaget om SOFT, som mannu sätter frågetecken för. Man skulle t.ex. ha varit arbetslös förall få ell sådanl här socialförsäkringstillägg. måste vi studera varförmänniskor får socialbidrag i när man inte behöver vara arbetslös. Del äri stället brist på arbetskraft. Det kanske finns andra inslag som man skallstudera i social-bidragssystemel. Det sägs all det görs en förnedrande behovsprövning innanman får socialbidrag. Det är väl ingen som tror atl man skall kunna gå ochkvittera ut SOFT ulan någon som helst prövning av om man behöver del? Vissl finns del de som blir sjuka av dålig ekonomi,, Jag vet all del inte var det menade, och detvar därför jag ville rätta till det. Ån engång, bifall lill utskottets hemställan. Prot,1989/90:27 (vpk) replik; Jag vill egentligen inte alls bråka med UllaJohansson, eftersom jag är övertygad om atl hon håller med mig om alt detfinns ett dokumenterat behov av ledighet för gravida kvinnor. Vi är bara inleriktigt överens om i vilken takt arbetet för all rätta till delta skall gå. Vihar begärt en utredning, men inte en sådan utredning som riksförsäkringsverketföreslår, där man skall studera om de sjukskrivna kvinnorna verkligen är sjuka.Vi vet ju alt de är sjukskrivna, fast de inte är vad vi i försäkringssammanhangmenar med sjuka. Det är andra orsaker, dvs, brister i vårt socialförsäkringssystem,som gör atl man måste ta till sjukskrivning. Vi vill ha en utredning somstuderar vad man kunde göra i stället, vilken del av socialförsäkringen somskall täcka detta behov. Det är skillnaden. Vi vill också att regeringen skallkomma tillbaka till med förslag. På så sätt kunde man spara litetlid. Vi tror också alt man kunde spara pengar, eftersom man då inte behöverutreda så oerhört mycket. () replik: Det finns nämnt ipapperen och i remissvaren att man tror atl del finns olika orsaker tillsjukskrivning. Del har varit olika läkares sätt att bedöma. Det finns olikaorsaker till att kvinnor inte klarar detta. Men tror inte Margö attförsäkringskassan i och avslöjar sådant i enutredning av delta slag? har sagt att man inte tror attkvinnorna är sjukare än förut. har också sagt det. Varförskulle då de andra instanserna inle studera detta, när de ändå går igenomfallen? TORGNYLARSSON (s); Jag skulle vilja knyta an till den debatt somhar förts om socialförsäkringstillägg. Denna fråga har tagits upp i en motionav 1989/90:27 16november 1989 Del gälleregentligen jämlikheten i samhället. Enligt den statistik jag har från 1988fanns det då 522700 personer som hade socialbidrag i 286200 hushåll. Även omdel skedde någon hten minskning är detta ett stort antalmänniskor. Del är anmärkningsvärt alt vi i har över en halv miljonmänniskor som får socialbidrag då vi har full sysselsättning, för atl inte sägaöverfull sysselsättning. Det är många fler än vad det borde vara. Men det kommernaturligtvis alllid att finnas människor som är i behov av någon form avbidrag, som en sista utväg, när alla andra vägar är slängda. Vi måste dock slåfast atl del är alldeles för många som är i behov av detta bidrag. har så många socialbidragstagare lyder på atl fördelningspolitiken inte ärvad den borde vara. Man kan nalurliglvis invända att detta är ett mönster somgår igen i alla utvecklade industrislaler. Det finns ett övre skikt som klararsig bra i alla lägen, oavsett hög- eller lågkonjunkturer. Människor som är rikaklarar sig väl. Därunder finns medelklassen, mellanskiktet, den bredaallmänheten, som i de flesta länder har haft det ganska bra ,även om det här finns inkomstskillnader. I botten finns de som faller underfaltigdomsstrecket, de som lever på eller under existensminimum. Socialförsäkringsutskoltetanför all många kommuner, vilket också har antytts här, inte ens kommer upplill den rekommenderade norm som har fastställt. Detär nalurliglvis en klen tröst att den grupp av människor det här gällerprocentuellt sett är mycket större i en del andra länder. Men del finns ävenhos oss starka tendenser åt detta håll. Man kan nalurliglvis spekulera överorsakerna lill detta. Det finns åtminstone tvä tydliga orsaker. Den ena är de,framför allt unga, människor som inle kommit in på arbetsmarknaden och därförinte fått de inkomster som grundlägger rätt lill sjukförsäkring och arbetslöshetsunderstöd.Den andra orsaken är hyrorna. Del finns stor risk för atl de kommer all stigakraftigt. Del blir därför ytterligare en svår post för låginkomstlagarna. Jagtycker att det är anmärkningsvärt alt del är så lyst kring denna grupp avmänniskor. Del är dessa människor som vi ibland brukar kalla för de politisktfatliga. Det är andra frågor som engagerar politiker, och det är i andra frågorsom man gärna går upp i talarstol. Men i den här frågan är delanmärkningsvärt lyst. Demänniskor det gäller är inle de politiskt organiserade, och inte heller de sombesöker våra möten. Går dessa människor på möten tror jag inte att deyttrar sig så särskilt ofta. Vad säger man om sin egen fattigdom? Dessamänniskor skriver inte i tidningarna, och vi ser dem inte heller i TV-rulan. Detillhör inte heller dem som demonstrerar, och de håller inte heller några tal. Denhär frågan har varit uppmärksammad i socialulredningen. Regeringen tillsatteefter förra valet en analysgrupp som kom med elt par betänkanden. Men jagtycker inte att del har tagils några radikala grepp. Antaletsocialbidragstagare började öka. Även om antalet nu har legat någorlundastilla, är del naturligtvis en alldeles för hög nivå. allsocialministern skall följa och analysera ulvecklingen när del gäller socialbidragen,och regeringen kommer vid behov alt föreslå åtgärder. Vi kanske får nöja oss med detta för den här gängen, ävenom jag egentligen tycker all del är litet för tamt skrivet. Jag vill frågaUlla ; Var ligger smärtgränsen? Del är ändå av landetsbefolkning som är berörd. Var skall vi lägga gränsen? Skall vi acceptera alldet blir ännu fler människor som berörs, kanske 600 000 - 700 000, eller varskall vi dra gränsen? Del är naturligtvis, som del också har sagts, enförnedrande behovsprövning som många av dessa människor blir utsatta för. Vimåste självfallet väcka opinion för och arbeta för ett samhälle där inle en såstor grupp som är fallet behöver utsättas för behovsprövning. Jag har inle skrivit någon motion i frågan, men jag kanändå inte ställa mig bakom reservation 2. I den slår följande; "I avvaktanpå denna uiredning anser utskottet att ett socialförsäkringstillägg börinföras." Det skulle vara bra om vi hade råd med del. Jag villlill sist ställa frågan lill ; Var går smärtgränsen? Jag tror atl majoriteten i socialutskottet, desom ställt sig bakom del här betänkandet, anser att smärtgränsen skall ligga sålågt som det över huvud tagel är möjligt. Vi skall hjälpas ål alt angripaproblemen så all inle socialbidragslagarna behöver bli fler.