prot · GD09116 · 1989-12-31 00:00:00 — Partiet kom inte in då, och det finns ingarefererbara undersökningar från senare tid som pekar på atl lägel skullevara förändrat. Sedan till frågan om färjorna och avvecklingen av dessa.Det finns ingen som kan säga att han vill finansiera en järnvägs- ochbilbro och begära ensamrätt på trafiken. Om nu färjorna är så överlägsna enkombinerad förbindelse har de möjlighet att visa det i och med att färjornafår trafikera sundet parallellt med bro. Ingen har eller kommer all få rättalt hindra en sådan verksamhet. Jag är fortfarande beredd alt i undantagsfall föreslå enfolkomröstning om detta i , eftersom della först och främst berör juslMalmö. Jag är icke ett dugg oroad över utslaget av en sådan folkomröstning. lalar om vår barndoms finaskogar och friska källvatten. Jag som är född i på 40-lalet såg aldrigdessa naturscenarier som lalar om. Men lack vare utvecklingenoch alt mina föråldrar kunde köpa en bil kunde jag komma ut lill dessa skogaroch se de friska källvaltnen, någol som jag hade varit förhindrad atl göratidigare. Vi kan ha olika åsikter om saker och ting. men jag tyckerinte att man skall slå och direkt ljuga från talarstolen, som när hon refererar lill det rådslag hon talade om. Det var av detillfrågade som deltog i rådslaget, det var icke en majoritet av SAPsmedlemmar, som faktiskt sade . Detta var ettalldeles uppenbart orikligt påslående. Jag tror inte, , atl vi behöver varabekymrade över alt få ligga och skaka på Ribersborg. Vi behöver inte ha tunnelnunder badstranden. 40VIOLA (vpk); Jag vill börja med att gratulera GeorgAndersson till en sådan sagolik meddebaltör. Han talar klarspråk, och del måsleju vara underbart i en sådan här debatl. Med bilen kan man upptäcka de klarakällsprången. Felet med kongresstal var kanske att hon sade atthon, precis som jag, allra helst åker tåg i landet. Jag tycker alt jag då sermycket av både den underbara natur som finns kvar och de skador som finns.Dessa är annars lättast att se om man färdas med bil på landels vägar Jag skulle vilja veta om bestrider attÖresundsbron är nyckeln till ScanLink. lär väl ingen bestridavid del här laget, eftersom det slår fullständigt klarl alt ScanLinkkonsortietså småningom skall vara med och betala det dyrbara brokalaset. Förspelet av beslutsprocessen i och utanför idenna fråga är anmärkningsvärd, det tycker jag fortfarande. Jag anser ocksåatl denna beslutsprocess är odemokratisk. Tack och lov finns författare ochandra som i och på andra ställen utanför det här huset visar vadde anser om dessa frågor Ett av de anmärkningsvärda inslagen, för atl inte sägadramatiska, , är att det finns en så stark opinion inom SAP somregeringen borde ta hänsyn till. Vad anser om ?Vad anser det medlemsmässigi starka kvinnoförbundet? Vad anser SSU? Det kanskevi får höra i talarstolen . Jag tror inte alt de har ändratuppfattnirig. Dramatikeri ligger i att miljön i landet i stort, men framförallt i västra och i , inte tål mer. Den tål inte mer av biltrafik.Det är därför många människor har engagerat sig i frågan. Det Slår mer och mer klarl att Round table-gruppen ochScanLinks olika arbetsgrupper i har styrt regeringens agerande. Pånågot sätt känns del fruktansvärt att som riksdagsledamot under dessa år hakunnat se hur dena spel gär till. Jag vill påminna om vad den tidigare generaldirektören förvågverket sade när han var ordförande i - lobbygruppen.Han sade att de hade satt en blåslampa under rumpan på politikerna i Sverigeför all dessa skulle säga ja lill ScanLink-projeklet. Del är nog detta det helahandlar om, . Men jag vill fortfarande vela vad Broderskapsrörelsenoch de andra organisationerna anser om . Vill de ha den eller inte? Svar på interpellationer och frågor AnL 41KENT (); Jag hade från början inte tänkt alt delta idenna debatt. Men när jag hade hört kommunikationsministern veckla utargumenten om ekonomin vad gäller en fast förbindelse i form av en tunnelreagerade jag. Jag vill först börja med alt fråga om en fast förbindelsebehövs eller inte. Jag har efter del beslul som den socialdemokratiskapartistyrelsen fattade för elt tag sedan hört många näringslivsföreträdarediskutera hur man skall lösa frågan om förbindelserna till kontinenten. Alla desom har uttalat sig vill atl kommunikationerna till kontinenten utformas på delsnabbaste, miljömässigt bästa, det mest energisnåla och givetvis det mesteffektiva sättet ur ekonomisk synpunkt. Det har då varit fråga om direktaförbindelser ner Svar på interpellationer och frågor tillkontinenten, men inte direkta förbindelser via en tunnel eller en bro. Det harhandlat om färjor från ner lill eller från södra ner tillTyskland eller från direkt ner till , Cher-bourg.Bl.a. resonerar i sådana termer Detta gör alt frågan har hamnat i ett litet annat läge.Sedan ungefär har vi den enorma förändring som har skett iÖsteuropa som också gör att våra möjligheter alt sköta kommunikationerna nertill de marknader där svenska varor skall säljas har förändrats. Vi torde varaöverens om alt de transporter vi skall ha ner lill kontinenten, både avpersoner och av gods, måste utformas pä det mest effektiva sättet urmiljösynpunkt, ur energisynpunkt och ur ekonomisk synpunkt. Det är frågan omen bro eller tunnel kommer atl uppfylla dessa kriterier Varför har denna fråga blivit så dramatiserad, som GeorgAndersson uttrycker del? Del är för att miljön i denna del av är såhårt belastad. Jag har ägnat åt atl läsa det statligautredningsmaterialet och även andra skrifter som rör dessa förbindelser mellanSverige och . I de uträkningar som finns vad gäller bilarna som skall gåöver en bro, räknar man med 6 000 bilar. Del är hälften av den trafik som gårpå Ölandsbrori en normal höst- eller vårdag. Det är ett mycket litet antal attha som utgångspunkt. Om man tar fram del korrekta antalet finner man allmiljöbelastningen blir så hård i området atl projektet aldrig kan genomföras.Det vore intressant atl få veta om det är 6 000 bilar som miljöprognosernabyggs på eller om det är 30 000, vilkel antagligen är en mer realistisk siffra.Vad gör man då för atl klara miljön i ? En annan fråga som jag kommer atl diskutera medkommunikaliorismiriis-tern gäller vattengenomströmningen. Det är intebara luft-utsläppen som är ett problem miljömässigt med en bro, utan det ärockså vattengenomslrömningen till , dvs. av syre- och salthaltigtvatten. När det gäller ekonomin reagerar jag på det svar somkommunikationsministern gav i sill första inlägg. Han säger kategoriskt att entunnel inte går att förränta. Jag har haft en liknande debatt medkommunikationsministern tidigare där jag har velat få fram var dessa fakta harhämtats frän. Vilka bevis har kommunikationsministern för atl en tunnel intekan förräntas? Kan kommunikationsministern tala om för mig hur mångapassagerare den statliga utredningen räknar med skall gå i en lågtunnel? Jaghar letat och letat men aldrig fält fram den siffran. Fömtsällningarria för atlkuuria beräkna ekonomin av en tunnel är å ena sidan godset och å andra sidanarilalel passagerare. 1 det statliga ulredriingsmaterialet har man inte ensbemödat sig att räkna på en realistisk siffra vad gäller anlalel passageraresom kommer alt åka i en järnvågstunnel. Det går också alt fråga sig om lunnelallernativet i detutredningsarbete som har skett vad gäller en tunnel och en bro har tagits påallvar. Jag har tidigare pekat på möjligheterna med en bil-tåg-tunnel. Det harman inte bemödat sig med att utreda. Man har vall det sämsta alternativet vadgäller tunnelsträckning, som gör alt det tar längre lid atl bygga och det bliren dyrare anläggningskostnad. Det vore bra om kommunikationsministern kundetala om var han har bevisen för att en tunnel inte går alt förränta, Efler delatt jag tidigare haft en debatt med kommunikationsministern om finansie- ring ochfinansiärer har jag ägnat mig åt alt ringa banker och bankkonsorlier. Där finnsinte alls den negativa inställning till ett tunnelbygge som kommunikationsministernhar gett uttryck för Tvärtom, får de bara ett beslut om en tunnel gär det atlordna med finansiering. i säger att malmöborna är för enbrolösning. Del är möjligt. Men lika litet som vi i en riksdag och blandSveriges folk tillåter norrlänningarna att ensamma bestämma över våranationalälvar lika litet kommer jag och andra acceptera att malmöborna skullebestämma över framlida miljö och även framtid - denberör betydligt fler Den här frågan är av stor miljöpolitisk vikt.Den anger om den trafiklösning vi vill ha till kontinenten skall ange tonen förresten av in-frastruktursystemet i . Blir det en bilbro, med en järnvägpåkopplad, är det en signal om att transporterna skall gå med bil och lastbil.Del vore olyckligt ur miljösynpunkt. Svar på interpellationer och frågor AnL 42KJELL (); Egentligen dramatiserar vi för mycket ettbeslut som har fatlats av partistyrelsen för elt enda av partier,nämligen elt positivt beslut om en bilbro. Vi har sett att tre och ett halvtav partierna i har uttalat sig emot det beslutet. finnsinte företrätt, men jag har förstått alt del är myckel tveksamt till dennasatsning. Därför kommer kanske fyra och elt halvt parti att stä emotkommunikationsministern och den socialdemokratiska regeringens eventuella förslagså småningom. Jag lyckeralt det är svårt att ta invandrarfrågan i denna debatt. Det har här talats om skogsdöden. Kommunikationsministernlovar guld och gröna skogar till . Jag skulle utan vidare med hjälp avSten i bil kunna åka ut på ;an genom västra och pekapå att där finns inga gröna skogar Där kan man tydligt se skogsdöden frånbilfönstret. Den går för övrigt även alt se från låg utefter väslkuslen. Jag vill kommentera svaren frän kommunikationsministern,som jag får tacka för. Man lalar alltså om en enorm kringelkrok från järnvägenrunt , och del skall bli en järnvägsstation som skall kallas iett stort exploateringsområde söder om . Det innebär den definitivtsämsta tänkbara utvecklingen för kollektivtrafiken i . Jag menaratt det åtminstone hade varit någon poäng om man hade lagt ned en så skakigoch bullrande tuunel lärigs borl lill brofästet. Del hadeblivit en betydligt smidigare lösning för , som hade blivit enge-nomgångsslation. Då hade det varit någon finess med det hela. Del är uridiotiskl atl de höghastighetslåg som vi snartskall få måsle vända i för att komma över till . Jag tog upp frågan om sprickorna i , eftersom jagär oroad för all även en tunnel kan äventyras av sådana här sprickor Poängenvar att sprickorna tycks upphöra i det läge när det blir aktuellt med endirekt tunnelförbindelse. Slutligenkonstaterar jag all jag delar synpunkt att finan- Svar på interpellationer och frågor sieringsfråganegentligen inte har besvarats av kommunikationsministern. Man tänker satsa 3,5miljarder kronor på en bana mellan och . Del är alltsåhälften av vad en ren järnvägstunnel i skulle kosta. Varför har vi interåd med del? Del finns ju finansieringsmöjligheter när del gällerArlandalänken. Varför skulle det inte finnas sådana möjligheter när det gällerÖresund? Först vill jag svara på en fråga som KjellDahlström ställde tidigare angående miljödelegationen västra , som hansade klart hade uttalat sig för en tunnel. Detta uttalande baseras på ettyttrande där 5 ledamöter slår mol 3 ledamöter. Det är riktigt alt det innebären majoritet för tunnelalternativet. Men det är icke en enig delegation som haravgett detta yttrande. Man markerar ofta starkt att detta är en delegation utseddav regeringen. Dess argument och dess fakta måste ju ändå prövas ordentligt.Det skall vi försöka - och har försökt - atl göra. Jag tycker attargumentationen i det här yttrandet till en del inte håller. Man bygger t.ex.diskussionen om finansiering på en uppsats från , en uppsatssom har allvarliga brister. Detta måste vi naturligtvis beakta. Man säger att detta är regeringens delegation. Även Öresundsdelegationen,som har lagt fram materialet för kombinerade förbindelser och hela detgrundmaterial som har varit ute på remiss, var förvisso regeringens delegation.Men inte har jag hört någon förelrädare för kritikerna här säga att vi måste taallt delta för gott. Den var dessutom två regeringars delegation, eftersom denvar gemensam med . När man diskuterar denna fråga är det viktigt alt kommaihåg att detta är ett projekt som sträcker sig in . Del är inteelt projekl som förverkligas . Den bild som man ger av bilismensskadeverkningar och den ödesstämning som man skapar kring delta projekt byggerpå en föreställning om att vi inte kan åstadkomma några förbättringar i vadgäller bilismen, att den kommer att vara lika miljöstörande som den är i dag.Det är en mycket pessimistisk bild. Om man skall bygga på denna bild är lägetverkligen mycket allvarligl, inte bara i utan i stora delar avvärt land. Jag tror att vi dess bättre skall kunna se en helt annan bilism medmycket mer begränsade miljöstörningar in pä 2000-talel. Det är i delta perspektivsom jag tycker alt man skall diskutera denna fråga. frågade om vilka intressenter som stårbakom finansieringen. Hon ger en bild av att man här skulle avhända sig alllinflytande över utvecklingen. Men regeringen avser inte alls att avhända siginflytande över utvecklingen inom detta område i vad gäller trafiken,laxesättning och annat sådant som naturligtvis har stor belydelse förutvecklingen. talade om det dyrbara brokalaset. Om manskulle bygga till det alternativ som förordar,lunnelalternalivet, får trafikanterna betala mycket stora kostnader Oavsetthur kalkylerna räknas fram måste , och andraerkänna alt fraktkostnaderna blir mycket högre vid elt tunnelalternativ därjärnvägen skall bära hela kostnaden än vid en kombinerad lösning, där enbartjärnvägsdelen beräknas vara minsl2,billigare, som man får möjlighet att med deintäkter som bilismen ger ytterligare stödja järnvägstrafiken. Då får man enmycket billig transportlösning når del gäller järnvägen. Är inte deltanågonting alt räkna till godo i denna diskussion? Jag vore tacksam om bådeViola och ändå kunde ge delta erkännande åt minargumentation. För övrigt har jag inte något behov att här med ViolaClaesson diskutera den socialdemokratiska partistyrelsens representativilet idess ställningstagande. Det rör mig inte i ryggen om den. Jag är inte beredd att här diskutera ett ifrågasättande avpartistyrelsens representativitet och ställningstaganden. Beslutsprocessen gårvidare inom värt parti med all respekt för de argument som framförs i den enaeller den andra riktningen. Jag har tidigare diskuterat denna fråga med ,och vi får lillfälle att diskutera den också . Hans inlägg här visar alt han klart lalar för en ändrad hållning.Tidigare har argumenterat för en tunnel. kan jag inte finnaannat än att i första hand pläderar för en fortsatt färjetrafik.Del vore värdefulll om jag kunde få den frågan belyst innan vi går vidare. rekommenderar nu en forlsatl färjetrafik.Hur går det då med miljöargumentet? Underkänner bedömning alt färjetrafik faktiskt är det sämsta av detre alternativen i miljöhänseende? Svar på interpellationer och frågor AnL 44ULLA TILLÄNDER (c); Öresundsdelegalionen gör faktiskt ett stortmisstag i jämförelsen mellan färjor och bilar, nämligen att man jämför gamlafärjor, gårdagens färjor, med kommande bilmodeller Detta ger inte någon rättvisjämförelse. Del är nu många som belackar sig för iMalmö analys av valutgångar Del finns en myckel slor risk alt sådana analyserblir alltför ytliga. I satsar man mer än på enutbyggnad av järnvägen, . Där har man kommit lill vägs ände närdet gäller biltrafiken. obetänksamma entusiasm är gårdagenspolitik. Frågan om bro eller tunnel är dessutom en fråga om medel och inte mål. Genom det beslut som har fattats har gjortmånga besvikna. Han förväntades vara förvaltaren av miljöargumenten, vilkagenom träget upplysningsarbete är var mans egendom. Miljöargumenten harnått en påtaglighet och aktualitet som är tillgänglig för alla. faktiskt den kommunikationsminister som lättast har skakat av sig betänkligheternaoch obekymrat valt sida. Man märker här också-många partier ärrepresenterade - en besvikelse över att tyngdpunkten i ligger just på den ekonomiska sidan. Vad värre är inte bara argumentenutan även själva förfarandet är uppseendeväckande. Kommunikationsministerns riktiga strategi borde ha varitatt riksdag och regering utifråri nödvändiga och påträngande miljöhänsyn skulleha beslutat om den bäsla formen av fast förbindelse, tunnelalternativet, ochdärefter Prot.1989/90:116 gått ut och skaffat kapital. Då skulle med all sannolikhetdet riskvilliga kapi- talet ha infunnit sig. ~ Ett av de argument som borde haberört oss - och som återkommer i '' P många remissvar - gällerkonsekvenserna på miljön. Jag skall referera vad P säger i sitt remissvarBoverket är inte ensamt om detta, utan det ° J b återfinns i många remissvarBoverket säger: Vi är positiva lill en lösning Vi kan inte tillstyrka en vägförbindelse dels därför atl denleder lill förvärrade luftföroreningar i en redan alltför hårt belastadregion, dels därför alt den kan leda till regionala obalanser med risk förföretagskoncenlralionertill omlandet närmast brofästet. Dessutom kan mantillägga atl frekvenserna av lungcancer är högre i än i någon annan stadi . 45 (): Jag nämnde vad man ifrån näringslivshåll harsagl om transporterna ned till kontinenten. Jag gjorde det eftersom elt av deargument som ibland används för en bro är atl just näringslivet är såintresserat av detta för atl kunna sköta handeln med . Det visar sig islället att näringslivet snarare säger att man kommer atl frakta på andra sättned till , med färjor och med stora fartyg. Då får man en direktförbindelse och man slipper transiltrafiken genom ell antal länder Med dettatycker jag att man har bevisat all argumenteri om all riäririgslivet i helaSverige skulle vilja ha bron inte håller. När del gäller miljöargumentet och den statligautredningen om fortsatt färjedrift kan man, precis som , peka påatl man har jämfört äpplen och päron, dvs. gamla färjor med nya bilar Dessutomhar man tagit ett snitt på bron, i ställel för att lilla på vad del exempelvisblir för utsläpp på den längre vägsträckan i . Del sker naturligtvisockså en viss utveckling av tekniken vad gäller rening av färjorna. Jag tycker inte att man skall vara så dogmatisk ellerfastlåst all man inte förstår alt det har sketl förändringar sedan vi börjadediskutera bron i . De statliga utredningarna som finns är gjordainnan öppnade sig. Genom att öppnade sig och genomÖsttysklands och eventuella förening kommer det atl ges nyamöjligheter till förbindelser lill kontinenten. Dessa aspekter måste visjälvfallet också la in i debatten. Det är möjligl att vi i debatten om broneller tunneln har fastnat i en återvändsgränd. Förutsältningarna är nya. Delborde vi i så fall ta till oss. Jag är beredd all göra del, och jag hoppas allkommunikationsministern också är det. Jag fick inte svar på frågan som gälldekommunikationsministerns kategoriska uttalanden om all man inte klararfinansieringen av en tunnel. Finns del någon prognos över hur många passageraresom kommer alt trafikera en borrad järnvägstunnel? Jag vore tacksam om del gickatt få fram det. Det är en av de viktiga inkomstkällorna för en tunnel. Del finns andra brister i den statliga delegationensutredningar o.d. När jag debatterat denna fråga har jag dock utgått ifrån del statliga utrednings materialet. Jag har en viss tilltro till det. Men jag har också velal peka på 40 bristerna, exempelvis när detgäller anlalel passagerare och andra tunnelal- När jag hardiskuterat denna fråga med kömmuriikaliorismiriislern tidigare, är detkommuriikatiorisministern som har gått ifråri den statliga utredningen och istället hänvisat till en hemlig SJ-utredning. har jag också kunnat få läsadelar av den, när det gäller ekonomin med en tunnel. Den hemliga utredningenvisar inte atl ert tunnel irtte skulle gå ihop ekonomiskt. Det är nämligensamma siffror i deri statliga utreduingen som i SJ-ulred-ningen. Avslutningsvistycker jag att det är intressarit med det antal bilar som kommer att köra överbron. 6 000 sägs det i den statliga utredningen. Jag tror att det iverkligheten blir 30 000 bilar Hur klarar vi då miljömålen? 1989/90:116 7 maj1990 Svarpå interpellationer och frågor AnL 46 (vpk): Jag är precis lika förvånad som och överatt ironiserar över alt det finns en ödesstämning och enpessimistisk bild när vi talar om bilarna . Varför kan inte vi tropä teknikens under och på atf man skall kunna lösa alla problem som finns medbilismen ? 1 samma debattinlägg gav uttryck för en myckellustig syn på färjetrafiken, där han inte ens ser vad som har gjorts undersenare tid när det gäller rening av färjornas utsläpp. På det områdel har detsketl en del. Jaghar faktiskt inte tagit upp någon diskussion om representativiteten i SAPspartistyrelse. Jag har ställl frågor lill om var SSU,och står i frågan om , och jagfår inget svar på dem. Jag kanske kan få svar på en del andra frågor. Hurkommer det sig att man måste gå lill beslul i frågan om fasla förbindelser, omÖresundsbron, om olika ScanLink-delar osv. som jag har tagit upp tidigare,innan man har konkreta bevis för att bilismens utsläpp kommer att renas? Hurlänge skall vi slå här med den miljöförstöring som det finns bevis för i dagoch säga alt vi kan hoppas på alt tekniken löser problemen? Inombilindustrin låter det nämligen inte så, . Del finns där i dagingen som vågar gå ut och säga att man helt kommer all lösa problemen medbilismens utsläpp. Tvärtom sägs det atl man tror att vi kommer aft få dras medsamma typ av motorer äveri i fortsättningen. Problemetär att regeringen och och folkpartisterna här i har sagtrent ut att de inte vill iriskränka bilismen och all de kommer atl tillåta allbilismeri ökar, trots att del inte finns någon teknik som är tillräckligt bra . Detbeklagas att det inte finns några pengar över fill järnvägen. Det fanns pengartill bilindustrin, . Med hur stora summor har staten påregeringens initiativ subventionerat för Kockumspakelet? Hur mångamiljarder har gått till för Uddevallapakelef, där också den omdebatterade,omstridda, vägen i , ScanLink, var en del? Hur myckel pengar har manegenlligen subventionerat bilindustrin med, när man säger atl det intefinns pengar lill järnvägsutbyggriad eller till ett tunnelalternativ? Dethandlar om miljarder, eller hur? Anf.47 i (m): När det gäller demokrati, , lägger vi skåningar oss inte inär ni bygger nya vägar uppe i landet där det kör betydligt mer bilar Svar på interpellationer och frågor per dag ände som kommer att köra på en eventuell fast förbindelse mellan ochKöpenhamn. Det har sagts att det skall röra sig om 6 000 bilar . Nukommer och talar om 30 000, utan alt ha något som helst fog fördet. Jag noterar också att stödet, fru talman, för motståndettill en bro finns hos , vpk, , , KPML(r) och en del andrabokstavskombinationer nere i . Det är ingel som för en positivutveckling. Det är inte partier och organisationer som gör att man kan sepositivt på framliden. säger vidare att han har talat medföretagare som är positiva till ett annat alternativ, utan att nämna någon. Jaghar refererat lill Sydsvenska handelskammaren, som är den störstasammanslutningen av företagare i . Där är man klart och tydligt för enkombinerad bil- och järnvägsbro. Ett närstående organ, nämligen LO-seklionen i - utomSjöfolksförbundel och - är också klart positivttill en kombinerad bil- och järnvägsbro. Att sjömännen och transportarbetarnaär negativa har rent egoistiska orsaker, nämligen samma som textilarbetare ochskräddare hade i och pä då en del människor villekasta ut vävstolarna - en sådan utveckling ledde ju till färre arbetstillfällen.Hade de arbetarna lyckats - hur hade i så fall sett ut ? Jag noterade atl inte berördeeller ens bad om ursäkt för sitt felaktiga påstående om rådslaget inom SAP. Honlämnade en direkt felaktig uppgift. Det är beklagligt att man måste användasådana i talarstol. ; Om det nu är så atl näringslivet skulle viljaha färjetrafik direkt från och till kontinenten, varför finnsdet inte något tryck på rederierna?