prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — Men eftersominvesteringskostnaderna för nystartade lantbruk är höga, får nu nystartandeunga lantbrukare möjlighet att erhålla ett startbidrag. Lantbruksstyrelsen harutarbetat regler härför Lantbrukare under som startar ett jordbruk skallkunna erhålla räntestöd. 1989/90:137 9 juni1990 Samtidigtsom nystartande, nyetablerade jordbrukare får möjlighet att erhållastartbidrag får lantbrukare som har uppnått en hög åldermöjlighet att erhålla s.k. mjölkpension - dvs. en ersättning per kilo mjölk-som man får om man upphör med mjölkproduktionen. Härgör vi i utskottet en ändring i förhållande till propositionen. Vi höjerersättningen per kilo mjölk. Men när det gäller den övreproduktionsgränsen följer vi propositionens förslag om Dethar varit utskottets ambition att i en situation där en sektor måste bantasner inte ställa en grupp eller region mot en annan. Infördet kommande budgetåret är vi nu inne i en fas där prisregleringen är kvar. Mensamtidigt får vi ett avregleringssystem med en bantad volym. Därför har detinte - som var fallet - förekommit några förhandlingar mellanjordbruket och konsumentdelegationen. För att så att säga rensa bordet fråntidigare regler och överenskommelser erhåller nu jordbrukarna enkostnadskompensation i form av ett tillfälligt arealstöd och ett förhöjtkobidrag. Ocksåhär gör utskottet en omfördelning inom den kostnadsram som anges ipropositionen. Ersättningen till mjölkproducenterna höjs med 600 milj.kr utövervad som anges i propositionen. Ifråga om det arealbaserade inkomststödet anser utskottet att detta endastskall utgå och då med 900 resp. . Demedel som här frigörs anser utskottet i stället skall användas för attstimulera till en omställning - genom den ökning av omställningsstödet som utskottethar föreslagit. Ävenom livsmedelspolitiken till största delen handlar om spannmål, mjölk, kött ochfläsk är också många andra produkter aktuella. Det gäller sådant som odlas ochproduceras i stor omfattning i vissa regioner. Det gäller oljeväxter, sockeroch potatis. Potatisen är dels konsumtionspotatis, dels fabrikspotatis, ochden är en icke obetydlig fabriksvara. Vidare gäller det grönsaksodlingar avolika slag och äggproduktionen. Även på dessa områden kommer regleringarna attslopas. Men gränsskyddet behålls. Beträffande oljeväxterna blir det en vissutbyteshandel på exportsidan . Ävenhär har jordbruksministern tidigare framhållit att det är nödvändigt attfortsätta att följa upp utvecklingen. Det behövs kanske ytterligare utredningaroch översynsarbete. Det är ju praktiskt taget omöjligt att förutse vad som kankomma att ske på alla områden. Därför är det nödvändigt att noggrant följautvecklingen. Producenterna måste få de marknadssignaler som kan varanödvändiga när det gäller att täcka behovet av sådana här inhemska produkter.Dessutom skall det finnas möjligheter att använda dessa produkter i annanråvaruproduktion. Fleragånger har vi hört talare här understryka den breda enighet som vi iutskottet har uppnått när det gäller den aktuella propositionen omlivsmedelspolitiken. Därför har motionerna i stor utsträckning utmynnat isärskilda yttranden i betänkandet i stället för i reservationer, som är det normala.Ändå är det 27 reservationer som har fogats till betänkandet. I huvudsak ärdet som har avgett reservationer. Därmed ställer man sig utanförden uppgörelse som vi andra har träffat. Det kanske främst beror på att man ijämförelse med oss andra inför vissa grupper vill framstå som mera Prot.1989 90:137 miljövänlig. reservationer saknar dock både profiloch realism. Men det är verkligheten som det handlar om. Vi kan inte gåtusentals år tillbaka i tiden - det hävdas ju att man skall tillbedja dengrekiska jordmodern när man upplever problem. Vi står alltså inför enverklighet som kräver en satsning pä framtiden samt på forskning ochutveckling. Det är på det sättet som vi kommer att klara problemen. Det skallsåledes inte vara en återgång till vad som var tidigare. kommer senare i debatten att redogöra för densocialdemokratiska synen på vissa av reservationerna i betänkandet. Jag skallemellertid beröra några av dem. 1 reservation 9 påpekas att samma krav börställas på importerade livsmedel som på svenska. Men jordbruksministern har juredogjort för detta och sagt att kraven är exakt lika. Jag upprepar att det beträffande innehållet är på detsättet. Men när det gäller kraven på exempelvis bekämpningsmedel handlar detoftast inte om de bekämpningsmedel som är förbjudna i vårt land, utan dåhandlar det om en registrering. Det finns i andra länder betydligt skonsammarebekämpningsmedel, men ingen har sökt registrering av dem här, eftersom Sverigeär en liten marknad. Vi skulle mycket väl kunna godkänna registrering av dessamedel och använda dem. När det talas om produktionsmetoder som vi icke kanacceptera, kan jag vända på frågan: Vad skulle vi säga här i om andraländer inte köpte varor av oss därför att vissa köttdjursraser går ute ävenvintertid, i det kalla klimatet, och de hade funnit att det varproduktionsmetoder som de inte kunde acceptera? Det är mycket svårt, ja,praktiskt taget omöjligt, att gå in på produktionsmetoderna. Övriga reservationer innehåller inte så mycket stoff, utanjag nöjer mig med att yrka avslag på samtliga reservationer. som vi har fört debatten om enannan inriktning av jordbrukspolitiken, först med anledning av LAGs förslag ochnu senare med anledning av propositionen, har den handlat till största delen omjordbruket och mindre om konsumenterna. Det är ändå för konsumenterna somjordbruket finns. Det är för att konsumenterna skall ha tillgång till svenskproduceradelivsmedel av god kvalitet, till rimliga priser och av varierande omfattning,för att producent och konsument skall komma närmare varandra samt för attkonsumenternas önskemål snabbare skall kunna nå jordbruket utan mellanligganderegleringar som vi nu föreslår förändringar. Totalt sett är det en kostsam omställning - kostnaderna ärnästan 14 miljarder - men det skulle i förlängningen kosta mycket mer förkonsumenterna om jordbruket inte nu ställdes om till en annan inriktning. Detär ändå konsumenterna som slutligen får betala kostnaden, vilken väg man änväljer. Det är nödvändigt att konsumenterna är mer målinriktade när det gällerkraven på livsmedlen. Det handlar också om utbildning och information och omatt konsumenterna skall få en mera enhetlig och starkare ställning. I remissvaren på lagförslagen gav samtligalänsstyrelser ut tryck för hur värdefullt jordbruket var just för den egna regionen, för syssel sättningen, för landsbygden och för andra näringar samt hur skickliga och 65 effektivajordbrukarna var, vilka uppoffringar de hade gjort beträffande naturvård ochtrivsel på landsbygden. Min erfarenhet är att detta åren till övervägande delriktig beskrivning. Jag vill som mitt remissvar säga: Låt nu inte detta barabli ett tidigare avgivet remissvar! Med de medel som ställs till förfogandeför omställning och annan produktion, dvs. glesbygdsstöd och regionalpolitisktstöd, ersättning för vård av natur och miljö, startbidrag till unga jordbrukareoch bättre möjligheter till samordning av olika verksamheter genom den nyalänsförvaltningen, tillsammans med jordbrukets organisationer ochjordbrukarnas friare ställning, finns det stora och nya möjligheter att ta tillvara den resurs som finns i jordbruket, inte genom att som producerakostnadskrävande överskott, utan genom att producera varor och tjänster somefterfrågas, inte bara här hemma utan också på en friare och mera omfattandeexportmarknad. Med detanförda, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. AnL .32LENNART BRUNANDER (c) replik: sade att grunden för en nyjordbrukspolitik eller livsmedelspolitik lades i det s.k. LAG-förslaget. Mendet beslut vi nu skall fatta liknar inte LAG-förslaget särskilt mycket. Detförslag som departementsgruppen lade fram skulle ha varit en katastrofför jordbruket. Den proposition som regeringen lade fram var inteheller särskilt bra, utan där fattades en hel del. Det betänkande som harantagits i jordbruksutskottet som vi nu skall fatta beslut om ger ändåmöjligheter till en framtidstro och en framtidsinriktning. Sedan sade att det handlar mest omjordbrukspolitik och mindre om konsumenternas situation. Men varför vill nisocialdemokrater inte följa vår rekommendation att skilja på jordbrukspolitikoch livsmedelspolitik? Det är orimligt att ta upp alla dessa frågor i ettsammanhang. Även om ni kallar detta ärende för livsmedelspolitik är det igrunden ett jordbrukspolitiskt beslut som vi fattar, men som är ofullständigt.Jag skulle vilja veta varför ni inte vill gå med på vår modell med enlivsmedelspolitik och en jordbrukspolitik. Med den modellen skulle HåkanStrömbergs resonemang tillgodoses. Det är inte så. , att det ställs samma kravpå importerade livsmedel som på svenska livsmedel. Resonemanget om olikabekämpningsmedel härochdär är inte heller riktigt. Det kommer in mångaprodukter och livsmedel i som är behandlade med kemikalier som vi harförbjudit här och som är behandlade på ett sätt som vi inte godkänner, men detgörs ingenting åt det. Det är inte lika behandling, som det borde vara. Andra länder ställer ju krav på oss. Vifår inte sälja kött till utan att de har godkänt våra slakterier. Viborde kunna agera på samma sätt. Jag fick inte något svar på min fråga om de 2 miljardernatill . Bara därför att Provendor och slås ihop anses detlämpligt att ge 2 miljarder Vilka är bevekelsegrunderna för det?Därutöver talas det mycket om småskalighet. HåkanStrömberg sade att man kan satsa på en kombination med turism. Men nisocialdemokrater omöjliggör det genom skatteuppgörelsen med , när nimomsbelägger turismen och påför turistanläggningar andra kostnader. Det är braom de turistanläggningar som finns kan användas, men jag tror att utnyttjandetäven där blir dåligt. sade vidare att 5 miljoner skall användastill miljövänlig energi. Det står inte så i betänkandet, utan det står attpengarna skall användas till bioenergi och vara ett led i jordbruketsomställning. Det är inte vilken miljövänlig energi som helst. Det är viktigtatt konstatera det. Det inkluderar också etanol. AnL 33 () replik: är tydligen väldigt störd avatt inte alla partier har gått med på jordbruksuppgörelsen. Det är då ganskamärkligt att han påstår att inte skulle ha deltagit, dels ilivsmedelspolitiska arbetsgruppen, dels i de diskussioner som har föregåttpropositionen och dels i arbetet med propositionen. Vad jag minns från livsmedelspolitiska arbetsgruppen varatt jag missade ett halvt möte, jag kan klart säga att min närvaro där varbetydligt högre än de socialdemokratiska ledamöternas. Samma sak kan sägas omutskottsarbetet; det är väl i så fall där som det brukar förekomma tommastolar. Det är litet löjligt att ta upp det i den här diskussionen, men jagblir tvungen att göra det eftersom påstår sådana här saker.Sedan kan det ha förekommit överläggningar mellan socialdemokraterna och andrapartier som jag inte känner till, men det är en annan sak. Det fanns två huvudvägar att gå i fråga omjordbrukspolitiken, antingen att minska användningen av insatsvaror ijordbruket och satsa på att behålla en stor del av den nuvarande åkerarealeneller att lägga ner mark. De andra partierna i tyckte att det var enbättre väg att gå att minska åkerarealen, och hade en helt annanlinje, som inte fick stöd. Det enda som vi fick stöd för i de diskussioner somföregick propositionen var inrättandet av etableringsslöd. Det som vi fick stödför i LAG-arbetet var att skulle se över jordbrukspolitiken. Om man intefår igenom mer än så kan man tyvärr inte gå med på en uppgörelse. påstår också att vår politik skulleinnebära att man gick tusentals är tillbaka i tiden. Jag tycker att HåkanStrömbergs parti behåller tänkandet , dvs. att det är viktigtatt få så stora skördar som möjligt per hektar. säger att vi i harkonsumenterna, LRF och de övriga partierna emot oss. Partierna i harofta olika åsikter -det är ingenting nytt. LRF-ledningen brukar också ofta haandra åsikter än vi, och det får vi ta - jag hoppas att LRF ändrar sig. Sedan påstår att vi har konsumenterna emotoss. Jag tror att det finns många konsumenter som ser det som vettigt attminska intensiteten i jordbruket nu när vi har miljöproblem. Ett klart stöd harvi i miljörörelsen. Det kunde vi läsa om i en debattartikel frånSvenska . HåkanStrömberg påstår också att vi inte har någon politik på jordbruks- Prot.1989/90:137 .: området.Samtidigt klagar han på att vi har för många reservationer till betänkandet.De två sakerna tycker jag inte intellektuellt går ihop. Anf.-34 () replik: Jag överskred tiden då jag höll mittanförande, så jag skall fatta mig kort i denna replik. Jag hoppas att jag kanåterkomma till framför allt frågor . Jag vill nu bara säga att vi beträffande importeradelivsmedel också ställer krav på slakterier och tillverkning. Vi tillåterexempelvis inte import av sådana livsmedel som innehåller kadavermjöl o.d. Till vill jag säga att det bara är att gå tillutskottets protokoll och titta på närvarolistan. När jag säger att det inte finns något stoff i erareservationer är det efter att ha läst dem med noggrannhet. Jag kan inte hittamycket stoff i dem. har plussat på kalkningsbidraget litet mer,man har krävt litet högre bekiimpningsmedelsavgifteroch man har i budgetarbetetplussat på anslagen på olika områden. Det är inget nytt, . På så sätthar oppositionen arbetat i denna riksdag AnL 35 () replik: Vid vilket senare tillfälle är det som jagskall få svar på mina frågor? Det är nu vi skall fatta besluten. Det är nu detär viktigt att vi får svaren. Men det är naturligtvis ett enklare sätt attklara sig undan på, om man hänvisar till att man skall svara någon annan gång. AnL 36 () replik: tycker att vi skall titta inärvarolistorna från utskottsbehandlingen. Det tycker jag verkligen att hanborde göra. Jag eller någon annan från mitt parti har alltid varit där. Däremotsaknas det då och då socialdemokrater jag vet kom min suppleant möjligenlitet grand för sent till ett jordbruksutskottsmöte en gång. en söndag iRonneby. Sådant tycker jag faktiskt inte att man behöver ta upp i den politiskadebatten. Det är löjligt. 37 (): Det finns många frågekomplex, lagar ochregleringar som i högsta grad berör jordbruksnäringen, men som inte särskiltmycket avhandlas i dagens betänkande. En del verkligt stora frågor kommer attbehandlas senare under detta , men också . Jag tänker då främstpå skattepolitiken och på den aviserade energipropositionen ihöst. Dessa områden är troligen för jordbrukets framtid minst lika avgörandesom själva jordbrukspolitiken. Jag tycker att det är litet beklagligt att vi pådet viset är ur fas och att vi inte kan diskutera och avgöra dessa frågor,innan vi går till dagens beslut. Ett par andra områden som direkt berör dagens ämne, mensom inte är särskilt omskrivna i betänkandet,vill jag uppehålla mig något vid.Jag tänker på förhållandet mellan arrendatorer och jordägare, jag tänker påjordför- Jag skall också säga något om rådgivningsverksamheten. av den svenska åkerjorden är utarrenderad, ochöver hälften av alla jordbruksföretag är beroende av arrende i någon form.Arrende är således en betydelsefull brukningsform i jordbruksnäringen. 1 den avreglering och i det omställningsprogram som vi nuskall besluta om är det viktigt att vi tar stor hänsyn till detta förhållande.Mycket pengar i form av omställningsstöd, anläggningsstöd och inkomststödkommer att vara i omlopp, och i många fall kommer det att varalångt ifrån självklart vem som skall ha dessa pengar. Speciellt problematisktkan det komma att bli i de fall arrendeperioden löper ut under själva omställningstiden. En annan aspekt på denna fråga är svårigheten att förutsekonsekvenserna över huvud taget för den enskilde brukaren av en förändradjordbrukspolitik. För en arrendator med ett långt kontrakt kan förändradeekonomiska förutsättningar innebära problem. Jordbruksministern gör det lättför sig när han i propositionen skriver: "Det bör i första hand ankomma påparterna i ett arrendeavtal att anpassa avtalen och avtalsvillkoren till deändrade förhållanden som kan bli en följd av den föreslagna reformen avlivsmedelspolitiken." Ministern borde veta, tycker jag, att med dagensarrendelagstiftning är det en sak som lättare låter sig sägas än göras. Vimoderater har upprepade gånger här i krävt att arrendelagstiftningenskall göras mer mark-nadsanpassad. Jag anser att denna lagstiftning i störreutsträckning måste bygga på samma principer som dem som gäller för andraföretagare. Jordägare och arrendatorer - två jämbördiga företagare - bör kunnafå träffa avtal om sina inbördes förhållanden inom ramen för avtalslag och annangenerell lagstiftning. I stället har regeringen gått motsatt väg. Den enatvingande paragrafen efter den andra har införts i arrendelagstiftningen. Dethar inskränkt avtalsfriheten och därmed försvårat förhållandet mellan parterna. Det finns nu alltså enligt min uppfattning flera skäl attomedelbart se över lagstiftningen rörande arrendatorernas och jordägarnassituation. Det är bra och nödvändigt att - som det skrivs i betänkandet -vederbörande myndigheter inom lantbruksverket får i uppdrag att göra enöversyn av arrendatorernas situation mot bakgrund av de förändringar somgenomförs i fråga om livsmedelspolitiken. Utskottet påpekar att översynen skallske skyndsamt. Jag instämmer i att det behovet föreligger. Men det är också viktigt att, när nu en avreglering avsvenskt jordbruk är nära förestående, arrendelagstiftningen i allmänhet ärutformad på ett sådant sätt att marknadskrafterna där får ett ökat spelrum.Det kommer att bli till nytta för båda parter. Jag noterade medtillfredsställelse i detta sammanhang att justitieministern i ettfrågesvar angående den s.k. friköps-lagen meddelade att regeringen skalltillsätta en kommitté med uppgift att se över arrendelagstiftningen. Om ensådan översyn leder till en liberalisering och ett större inslag avavtalsfrihet kommer detta att öka utbudet av jordbruksarrenden med fasta ochlångsiktiga konktrakt, och det kommer i sin tur att bli till nytta för i förstahand arrendatorerna. Jordförvärvslagstiftningenär en annan av de lagar som kraftigt inskränker Detta är inte till gagn för jordbruksnäringen. Lagstiftningenminskar utbudet på lantbruksfastigheter och kan därmed antas medverka till atthöja priserna på mark. En friare marknad härvidlag har vi moderater längeförordat, och det finns anledning att även här betona sambandet mellan enavreglering av jordbruksnäringen och behovet av en avreglering avfastighetsmarknaden. Skötsellagen är i dagens betänkande föremål för enomprövning. Det är bra. Det svenska jordbruket - och skogsbruket med för dendelen - har länge varit underställt alltför detaljerade skötselföreskrifter.Regleringarna är negativa ur flera synpunkter. Mindre detaljstyrning kommeratt leda till ökad mångfald och ett mer variationsrikt brukande. Det är självfallet angeläget att all mark används på ettändamålsenligt sätt. Det ligger och skall ligga i markägarens eller brukarensintresse att sköta och bruka marken på ett effektivt sätt. Det finns ingenmotsättning mellan den målsättningen och kravet på en miljövänlig drift. Genomrätt skötsel kommer marken att ge god avkastning, på såväl kort som lång sikt.Det skall löna sig att sköta marken. Utskottets förslag tillomställningsstöd-som för övrigt överensstämmer med vår moderata motion - kommeratt stimulera till användning av nya produktionsalternativ. Det innebär ocksåatt jordbruksmark som tas ur produktion kommer att användas till andra ändamåli framtiden. Jag tycker dock att det är viktigt att påpeka att marken skallanvändas produktivt. Ytterligare en "övrig fråga" som är viktig, ochsom inför omställningen blir allt viktigare, är frågan om rådgivning ochfortbildning bland näringens utövare. Stora krav kommer att ställas påförändring och anpassning. Konsumenterna blir alltmerkvalitetsmedvetna. Det är därför nödvändigt med ett utbud av effektiv och välanpassad rådgivning och fortbildning, som kan ge lantbrukare hjälp att klaradessa omställningar. Den rådgivning som erbjuds ger en mycket splittradbild, och jag har därför i en motion, Jo58, tillsammans med andra moderaterframhållit att en samordning av resurserna på detta område bör komma tillstånd. Vi har i denna motion refererat till en rapport från skogs- ochlantbruksakademien, där man pekar på att våra lantbruksskolor är en viktigresurs i detta avseende . Skolorna skulle kunna bli utbildnings-, rådgivnings-och utvecklingscentra i länen eller regionerna. Skolornas resurser skullekunna var en tillgång i rådgivningsverksamheten. Lärarna skulle delvis kunnautnyttjas som rådgivare och rådgivarna som lärare, till nytta för bådaverksamheterna. De här tankegångarna har behandlats mycket positivt avutskottet, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan i detta avseende. Jag vill avsluta med att uttrycka den varmaförhoppningen att de förslag till förändringar av jordbrukspolitiken som nuligger på våra bord skall vara till gagn för vår modernäring och därmed förhela . Min far lärde mig en gång ett ordstäv. Han sade att om böndernahar pengar så har alla pengar Man skulle alltså kunna säga att går det bra försvenskt jordbruk, går det också bra för . Jag tror att detgäller än . AnL 38ANDERS CASTBERGER (fp): De areella näringarna har stor betydelseförglesbygdskområ-dena. Regionalpolitiska insatser inom de areella näringarnabör i första hand avse utveckling av kombinationsföretag med jord- ochskogsbruk som bas. anser att det är viktigt att den nyajordbrukspolitiken bidrar till regional utjämning av sysselsättning ochvälfärd. Som ett medel för att nå detta mål behövs fortsatt kompensation förfaktorer som är glesbygdsspecifika och klimatspecifika, nämligen sämreodlingsbetingelser och andra sämre förutsättningar som kan råda inomstödområdet. Det föreligger en bred enighet inom jordbruksutskottet omatt den neddragning av livsmedelsproduktionen som kommer att ske vid enönskvärd och nödvändig marknadsanpassning av jordbruket, som vi nu står inför,inte bör beröra just stödområdet. Fortsatt strukturutveckling är angelägen. Menproduktionen i primärledet ligger nu på en kritisk nivå, nämligen i så måttoatt en ytterligare minskning kan innebära svårighet att hålla förädlingsföretag- den nästan enda positiva spin-off-effekt som kan påräknas i många glesbygder-inom acceptabelt transportavstånd. Vi skall nu besluta om att det ordinarie Norrlandsstödetför nästa budgetår uppräknas . Därutöver utgår kostnadskompensation ilikhet med vad som gäller för övriga landet. Härmed bör mjölkproducenterna inomstödområdet ha fått kompensation även för den prissänkning som kan förutses påmjölk i samband med att tvåprissystemet avskaffas. Det utvecklingsarbete somäven fortsättningsvis måste bedrivas för att bevara jordbrukets livskraft i norraSverige bör gå vidare. Det särskilda åtgärdsprogrammet - som främst tar sikte påatt stimulera kombinationsverksamhet med jordbruk som en del - tillförs med detbeslut som vi nu skall fatta 50 milj.kr. För norra : för det första kostnadskompensation som för övriga landet, för detandra en särskild uppräkning av Norrlandsstödet och för det tredjeytterligare 50 milj.kr. för kombinationsjordbruk i norra . håller på med enöversyn av Norrlandsstödet. Resultatet skall redovisas , är det sagt.Vi tror från sida att det finns möjligheter att effektiviserainsatserna för jordbruket också inom stödområdena. Vi ser alltså fram emot attfå ta del av jordbruksnämndens rapport. Den bör kunna ligga till grund förförslag om förändringar som kan väckas under den allmänna motionstiden ijanuari . Vi i gör här också en särskild markering, somLars har berört, delvis ur ett annat perspektiv, nämligen attden nya ersättningen för landskapsvårdande insatser bör höjas. Det kravet harockså delvis tillgodosetts - det skall erkännas - men inte i tillräcklig gradenligt vår uppfattning.