prot · GD09131 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi redovisar dem nu i en, vill jagpåstå, mycket omfattande motion. Den är också ganska fylligt återgiven ireservation 4 till detta betänkande. Jag vill yrka bifall till den reservationen. Dethar sagts att ett hinder för en omläggning skulle vara att vi tvingades ha valpå våren. Det vill man av någon anledning inte ha. Men det kan naturligtvisockså tänkas vara en variant. Men om man inte vill ha det, går det bra ändå.Jag skulle kunna räkna upp en lång rad länder som har val och ändåstartar med budgeten när samlas. Så är det i t.ex. . Vi har juett par gånger varit där på studieresor och tagit del av hur man har ordnatdet. Det är inga bekymmer med den uppläggningen. Där kan man inte förstå hur vikan ha det på ett så konstigt sätt som vi har det. Jagvet att det här berör en mängd intressen i departementen och hos de anställdadär, som är rädda om sin segelsemester och liknande. Men jag tyckerinte att det kan få vara avgörande för så viktiga ting som hur riksdagsarbetetläggs upp. Jagär alltså besviken över att vi inte har nått någraavgörande framgångar Vad vi har uppnått är att vi har fått en ordentlig debattomkring de här frågorna och att andra sedan har hakat på med förslag om mindrebitar, som det i och för sig är bra att realisera. Jag hoppas attvi skall kunna nå fram till en mer genomgripande reform. Sedanfinns det, om man går in på detaljerna, naturligtvis mycket som skulle kunnaändras. För min del tycker jag att en hel del av de debatter vi för i kammarenhar blivit meningslösa ur den aspekten att det meningsutbyte vi har inte nårut. arbetar i massmedialt mörker Praktiskt taget ingenting somförekommer efter kl. 17- 18 i får någon form av rapportering imassmedia. Mankan då säga att vi inte skall anpassa oss efter massmedia utan att det ärmassmedia som skall anpassa sig efter oss. Ja, hur åstadkommer vi det? Vi fårrespektera att det inom massmedia numera gäller vanlig arbetstidslagstiftning.För min del tror jag inte att man skulle fördärva så mycket av det bakgrunds-och förklaringsmaterial som förekommer i debattinläggen i kammaren om vikoncentrerade arbetet på ett sådant sätt att vi kunde undvika kvällsplena. Vidaretycker jag att vi själva på ett helt annat sätt än kan ta initiativnär det gäller att föra ut information om arbete. ochjag har för flera är sedan motionerat om att vi t.ex. skulle ha en riktigriksdagstidning, som man har i en hel del andra länder, så att vi i varje falltill den särskilda krets som är speciellt intresserad - den är viktig från opinionssynpunkt- och som vill följa med vad som händer i kunde få ut ett mer fylligtoch intresseväckande material. Idetta betänkande behandlas naturligtvis många saker som skulle vara värda attkommentera, men jag får nöja mig med ett par ytterligare saker Fråganom revisionen, som flera har tagit upp, är naturiigtvis viktig och intressant.När man säger; Lägg all revision under ! kan det verka plausibelt. Menjag för min del tror att om vi gjorde det skulle vi få en sämre revidering. Jagtror nämligen att vi måste ta vara pä alla möjligheter vi har till ordentligrevision av den statliga offentliga verksamheten. Jag tycker att det är bra omriksdagens revisorer får ökade befogenheter och ökad kapacitet och omriksdagen den vägen kan utöva en mer reell revision. Men jag kan inte se attdetta i sig står i motsatsställning till att vi har ett förhållandevis 1989/90:131 30 maj1990 självständigtriksrevisionsverk, som ufifrån sina utgångspunkter - det betonar vi också iett särskilt yttrande i betänkandet - gör en självständig och systemafiskgranskning av olika förvaltningsenheter Med detta, herr talman, yrkar jag än engång bifall till vår reservafion nr 101 BO (): Jag ser att jag fortfarande går under firmabeteckningen vpk pånamntablån i kammarens fond. Det skall vara v ! Det kanske kanändras . Idet här betänkandet föreslås några smärre reformer i fråga om riksdagsarbetet,till vilka vi i ansluter oss. Det är bara på en enda punkt somvi har funnit anledning att reservera oss, och det gäller den självklaraprincipen att samthga riksdagspartier bör ha representation i någon form iutrikesnämnden. Detta är inte bara en viktig demokratifråga - det handlar ocksåom att inför omvärlden signalera största möjliga enighet i vår utrikespolitik.Det är viktigt att samtliga riksdagspartier deltar i utformandet av dennapolifik. Om några parfier stängs ute kan det leda till missförstånd om att detföreligger utrikespolitiska motsättningar som kanske inte är för handen. Enliknande fråga om samtliga partiers representation i JO-delegationen har intetagits upp i det här betänkandet. Vi har diskuterat att föra in den frågan, menvi har bestämt oss för att avvakta. Vi återkommer till frågan, men jag noterarändå redan nu som mycket positivt att samtliga partier nu tycks vara inställdapå att hitta en förnuftig lösning av den frågan. Det är bra att det nu pågår en diskussion om hur riksdagsarbetet skallförnyas, göras mer meningsfullt och spännande. Vi uppskattar mycket talmannenssträvanden i det avseendet. Att vi t.ex. kastar bort varjeriksmöte på voteringar vilkas utgång ändå i många fall är helt förutsägbar ärväl knappast så meningsfullt! Debattformerna kan också behöva ses över Meni förnyelsearbetet får vi naturligtvis aldrig tumma på de unika rättighetersom en enskild svensk riksdagsledamot har i jämförelse med parlamentariker ide flesta andra länder: den fria motionsrätten, beredningstvånget i utskotten,den fria yttranderätten och naturligtvis rätten att begära omröstning. Dettaär en fundamental ordning i vår riksdag som vi skall slå vakt om. Derättigheterna vill vi aldrig göra avkall på. Men med det förbehållet skall vinaturligtvis på allt sätt försöka förnya vårt riksdagsarbete. Dåtror jag att det gäller grundläggande saker En del av mina föregångare här italarstolen har tagit upp frågorna om roll som granskningsorgan,som ju ligger KU särskilt varmt om hjärtat. Jag tror att de enskilda utskottenpå ett helt annat sätt borde syssla med att följa upp vad som händer med debeslut som vi fattar här i kammaren. Detfinns också många andra saker som skulle kunna förbättra riksdagsarbetet ochgöra till en viktigare institution än vad den är . Då tror jagatt vi automatiskt får ett större massmedialt intresse. Jagtror inte att vi får ett större intresse från massmedia om vi t.ex. läggerdebatterna på vissa tider - intresset väcks om det sker någonfing spännande här i , omdebatterna blir spännande, om inte besluten i alla frågor är helt förutsägbara;då blir det ett intresse för att förmedla vad som händer här i huset. Deproblemen kan vi alltså inte lösa med några konstlade metoder eller genom att,som någon motionär har föreslagit, vi mer eller mindre skulle kommendera radiooch TV att sända vad som pågår här i . Jagtror inte heller på den typ av reformer som har föreslagit, att viskall börja dua varandra kors och tvärs här i kammaren. Jag tycker inte att viskall göra till något slags allmän kompisklubb där vi duar varandrahärs och tvärs. Jagär kanske litet konservafiv, herr talman, men jag anser fakfiskt det. Och vårastackars utmärkta stenografer, som ändå får utstå så mycket, hur skall de kunnaklara vem olika talare syftar på när detta duande, soni tyvärr har utbrett sigen del redan, skall bli en allmän regel här i huset? Jag vet inte om nästa stegskall bli att bli att vi i stället för "herr talman" säger "duThage" eller "du ". Jagtycker inte om det här förslaget. Det finns en viss distans mellan företrädareför olika partier, även om vi kan vara goda vänner utanför den här kammaren ochockså inne i kammaren. Jag tycker inte att det skall urarta till något slagskompisklubb. Menjag ser gärna andra positiva förslag till hur vi skall förändra, förbättra ochförnya arbetet i det här huset, med fillgodoseende av alla de fundamentala och- det vill jag säga - ganska unika demokratiska rättigheter somden enskilda riksdagsledamoten har 102 HANS LEGHAMMAR(mp): Det är av största vikt att vi som akfivt arbetar med politik gör alltsom står i vår makt för att motverka det utanförskap som allt fler människorkänner inför politiken och dess arbetssätt. Tar vi inte vårt ansvar för attmotverka detta utanförskap och det politikerförakt som kommer i ut-anförskapetsbakvatten, så urholkas grunden för vårt demokratiska system. I detta arbete ärdet synnerligen vikfigt att arbetsformerna i förnyas ocheffektiviseras, så att intresset för politikens sakfrågor verkligen står icentrum. Idet betänkande från som vi nu behandlar har det tagitsupp många förslag som borde ha fått en mer genomgripande behandling, så attriksdagens arbetsformer kunde få den reformering som de verkligen är i behovav. Vårmotion, som i och för sig får en välvillig skrivning från utskottet, grundarsig på vår syn på behovet av en reformering av arbetsformer Utskottetsmajoritet säger litet välvilligt att utskottet kan ställa sig posifivt tillflera av de idéer som framförs i mofionen. Som framgår på andra ställen i dettabetänkande ligger de på det hela taget väl i linje med de reformsträvanden somfinns i . Några initiativ med anledning av mofionen är däremot intenödvändiga, enligt utskottsmajoriteten. Motionen avstyrks i nu berörda delar.Utan att egentligen ta ställning till våra ganska långtgående krav påeffekfivisering av utskottens och kammarens arbete avstyrker man alltsåmotionen med en välvillig skrivning. Jag anser att arbetetmåste effektiviseras och att det måste bli ett mer ge- 1989/90:131 30 maj1990 nomgripande arbete med deviktiga propositionerna. Det kan vi åstadkomma i övergången tilltreårsbudgetar Men det krävs planering och eftertanke och inte bara välvilligaskrivningar Minfråga till utskottets majoritet blir; Är våra förslag bra? Vad betyderegentligen ert posifiva uttalande? Är det positivt, eller är det bara ettgoddagyxskaft? Nästafråga som jag tänker ta upp gäller rätten för oss riksdagsledamöter att användatilltalsordet Du efter eget omdöme och med eget ansvar i kammardebatterna häri . talade här i konservativa termer, som han självuttryckte det, och var rädd för ett "hör-du-duande". Jag trorfaktiskt att klarar av att använda tilltalsordet Du med ansvar Jagskall försöka göra det, om vi kan införa den lilla, lilla delreformen. Jag trorfaktiskt att ledamöter har tillräckligt ansvar och omdöme för attkunna uttala ordet Du vid vettiga tillfällen, på samma sätt som man använderalla andra ord. Konstitutionsutskottetsordförande har använt detta tilltalsord när han hardebatterat med mig, och det har kommit in i snabbprotokollet, även om det harstrukits efteråt. Det är ett naturligt och bra sätt att använda ordet Du - ochsom en ordförande kan använda i . Jag förstår inte attdetta skall vara så kontroversiellt . Närdet gäller reservationen om miljöutskottet, vet vi alla att miljöfrågorna harökat väsentligt i betydelse i samhällsplaneringen. Vi tror, i likhet medmotionärerna, att det är mycket viktigt med en sammanhållen behandling avmiljöfrågorna. Dess värre är nu behandlingen av dem mycket spridd, och detfinns inget utskott som har ett ordentligt huvudansvar för miljöfrågorna.Därför har vi gått med på en folkpartimotion, som folkpartirepresentanterna iutskottet själva inte har yrkat bifall till. Eftersom vi i degröna tycker att sakpolitiken är det centrala, tycker vi också att det ärnaturligt att yrka bifall till andra partiers motioner, om vi anser att de ärbra. Ävennär det gäller sanningsförsäkring för utskottsförhör är sakpolitiken oerhörtvikfig och central. Jag har tillsammans med skrivit en motion,som också visar att sakpolitiken får ställas i centrum. och jaghar kanske inte alltid samma åsikter i olika frågor Men sakpolitiken får kommaföre vissa politiska motsättningar på andra områden. KUsgranskning bör och skall utgå från regeringens protokoll. Dess värre vet viefter årets granskning att så inte alltid är fallet. Utskottets majoritet villundanhålla vissa delar av utskottet regeringens protokoll, när vi begär framdem. Det gäller också utfrågningar av främst statsråd och statssekreterare.Jag anser att det är av stor vikt att man i dessa utfrågningar får fram helasanningen i vad som försiggått, och att man bör sätta litet press på främststatssekreterare och statsråd som vi kallar till utfrågning. Därförhar vi begärt en utredning om hur en sådan här sanningsförsäkran skall kunna seut. Det är ett lagarbete, som vi måste jobba litet grand med för att få deträtt avstämt. Slutligentill reservationen om utrikesnämnden. Jag tycker att det borde vara ensjälvklarhet i den fria opinionsbildningens namn, att alla riksdagspartier fården information som ges vid utrikesnämndens överläggningar I dag är 11%av riksdagsrepresentationen utestängd från dessa överläggningar Hur, OlleSvensson, kan det stämma överens med den grundlags-skyddade rätten att bildaopinion i alla frågor, om av riksdagsrepresentationen i kammaren inte fårtillgång till den information som man har rätt att bilda opinion kring? Tyckeralltså ordföranden i att det stämmer överens medriksdagens grundlag att två partier, som representerar av Sverigesväljare, inte kan bedriva opinionsbildning i de frågor som berörs iutrikesnämnden? Även jag skall försöka förenkla arbetet i kammaren och setill att vi inte får onödiga voteringar, och jag skall inte yrka bifall tillalla de reservationer som är med på. Jag vidhåller givetvis deåsikter som är framförda i dessa reservationer Men jag skall nöja mig med attyrka bifall till de reservationer som jag också önskar votering om,nämligen reservationerna 3, 8, 9 och 10. 103OLLE (); Jag skall försöka att koncentrera mig ochbara gå in på de frågor där det finns delade meningar Först vill jag säga att försöket med en förändradbudgetprocess kommer att fortsätta även under nästa . Därefter blir deten utvärdering. Självfallet skall då alla utskott få möjlighet att komma medsynpunkter Vi understryker att det finns krav på en mer fullständigbudgetproposition, och vi förutsätter att regeringen uppfyller detta krav.Liksom tror jag att det finns en gemensam vilja att ändra, ochjag hoppas väldigt mycket på det arbete som pågår i den av landshövding utredningen om hur arbetet med budgetpropositionen bör läggas upp. Iavvaktan på resultatet av utredningen föreslår utskottet att stoppdatum föranslagspropositioner sätts till . 1 detta sammanhang vill jagyrka avslag på den moderata reservation som talade för grundlagen föra in en målsättning om en tidsmässigt balanserad budget är,enligt min mening, principiellt förkastligt. I sak skulle denna grundlagsbestämmelseockså bli verkningslös. Skulle den fä någon verkan skulle den kunna försvåramöjligheterna till en rationell ekonomisk politik, vilken ändå förutsätterflexibilitet. Likaså avvisar utskottet tankar på ramar för olika utgiftsområden.Det är en ståndpunkt som vi delar med finansutskottet. Under den granskningsdebatt som vi hade talade jag för attsamtliga utskott borde ta mer aktiv del i arbetet på att följa upp och värderareformer efter det att riksdagsbeslut har fattats. Vi vill nu atttalmanskonferensen skall tillsätta en utredning för att åstadkomma en ökadsamordning av utskottens och riksdagsrevisorernas arbete i det här avseendet.Den lednings- och samordningsfunktion som regeringen har i en parlamentariskdemokrati får emellertid inte försvagas och med hänsyn härtill yrkar jag avslagpå reservationen från och om organisationen av denstatliga revisionen. De ansträngningar som talmannen gör för att förbättra våraarbetsformer i syfte att placera mera i centrum som beslutsforum ochdebattarena kan inte nog värderas. Dessa ansträngningar ligger helt i linjemed folkstyrelsekommitténs och vårt utskotts ambitioner Förbättringar har ge- 7 protokoll 1989/90:131 nomförtsoch är på väg med stöd av en allt starkare opinion i vår folkrepresentation.Det stora antalet motioner i dessa frågor är ett uttryck för detta. Därför börman inte se pä reservation om reformering av riksdagensarbetsformer, och inte heller reservation i samma ämne, somsärskilt avvikande från uppfattningar som har kommit till uttryck imajoritetsskrivningen. Det är inte någon allmän välvilja som vi ger uttryck förHans Leghammar, utan en medvetenhet om att det handlar om en kontinuerligprocess. Det är faktiskt så, att många av de uppslag och idéer som finns imotionerna är föremål för diskussion inte enbart i vårt utskott utanockså på annat håll, t:ex. bland partiernas representanter i talmanskonferensen.Jag tycker att det är värdefullt att denna diskussion ofta har blivitkonkretiserad i förslag och att man försöker att på detta sätt förankra dethela hos de olika riksdagsgrupperna. Det är på så sätt man når fram till snabbaresultat. Från sida behöver man inte snegla avundsjuktpå det där. Vi räknar med att resultatet blir nya förslag. Sedan kommer vi attta ställning till vilka förändringar som behöver göras beträffande dekonstitutionella reglerna. Alltså; Vi arbetar oss successivt fram till lösningar Omjag får vända mig till tredje vice talmannen vill jag säga att ingen väl kanskryta över att ha funnit Columbi ägg. tycks mena detta,dä han kommer med sin käpphäst om en omläggning av budgetåret, vilket i och försig är en intressant tanke men som inte är nödvändigt för att lösa allaproblem. Mycket annat kan också åstadkommas med god vilja frän sida,och arbetet är i full gång. En viktig sak är att utskotten genom sammanträden underriksmötesuppehållet färdigställer betänkanden som kan behandlas när riksdagenbörjar . Vi införde den s.k. 1-novemberregeln, vilket innebar attuppskjutna ärenden med motioner skulle vara färdigställda den 1november. tas visserligen den regeln bort, men detta bör inte minskautskottens ambition att skaffa fram betänkandena till talmanskanslietsskafferi, om jag får använda det uttryck som - en av minaföreträdare på ordförandeposten - använde. Man bör alltså göra i ordningbetänkandena, så att arbetsplena med överläggning och ärendebehandling kankomma i gång tidigt . Då behöver vi inte gå omkring här och saknaviktiga och långa debatter och arbetsplena i början av sessionen. I det sammanhanget erinrar vi från utskottets sida om denändring som gjordes i riksdagsordningen . Det skrevs uttryckligen attdet numera är en skyldighet för utskotten att sammanträda under tid riksmöteicke pågår, om riksdagsarbetet kräver det. Sedan vill jag något kommentera vad sadeom vårt förhållande till massmedierna. Jag instämmer i mångt och mycket medhonom och är tilltalad av de olika idéer som har förts fram för att få en meraktuell debatt i parlamentet. Reformeringen av frågeinstitutet är viktig.Likaså är det viktigt att intressanta debatter och avgöranden hålls vid entidpunkt som underlättar massmediernas rapportering från riksdagsarbetet.Sådana ändringar i arbetsordningen ger säkert bättre resultat än allmänt gnällöver nyhetsrap-porleringen. Vi böreftersträva att reducera antalet kvällsplena. Ett sätt är ju det på- gåendeförsöket, under kvittningsmännens benägna medverkan, att förenklavoteringsförfarandet, något som vi skall försöka praktisera även . diskuterade och departementensegen tidning. För min del är jag anhängare av en försiktig reformering avtidningen, men den får inte förlora den speciella inriktningen på vissamålgrupper Vid utskottets studiebesök på träffade jaglänstjänstemännen som sade att tidningen var alldeles utmärkt just därför attden innehöll fakta om riksdagsarbetet och hänvisningar till protokoll ochsådant. Även jag tror att inriktningen är rätt bra och vill därför förorda enförsiktig reformering. Jag vill starkt understryka att vi har ett stortförtroende för redaktionen. Dess ledning av arbetet bör fortsätta. Jag vill också i detta sammanhang peka på att utskottetskriver att så länge det är nödvändigt att anordna kvällsplena bör dessa enligtutskottets bestämda mening vara voteringsfria. Undantag bör göras endast videnstaka tillfällen före längre uppehåll i riksdagsarbetet och mot sessionensslut. I övrigt vill jag hänvisa till utskottets betänkande. Jagvill bara beröra ett par av de utskottsinitiativ som redovisats i dettasammanhang. Beträffande utskottens ledamotsantal anserutskottsmajoriteten att ingen ändring bör göras i riksdagsordningenshuvudbestämmelse om minst 15 ledamöter i varje utskott. Däremot föreslås attden tilläggsbestämmelse enligt vilken utskotten skall bestå av17 ledamöter ges ett annat innehåll. I den bestämmelsen bör föreskrivas attledamotsantalet fastställs av på förslag av valberedningen. Jag troratt det blir en bra ordning. Därutöver föreslår utskottet två mindre justeringar iriksdagsordningens regler om utskotten. Genom en förändring i reglerna omutskottsval klargörs att utskottens mandatperiod upphör i och med att dennyvalda samlas. Vidare föreslås att storleken av utskottsminoritetsom kan begära upplysningar eller yttrande förändras från minst en tredjedeltill minst fem. Jag vill också något kommentera frågan om representationeni utrikesnämnden eftersom detta har tagits upp i debatten. Här möts olikaprinciper Vi menar att man bör ha en begränsad storlek på utrikesnämnden, ochvi menar också att den bör ha en sammansättning som är proportionell i förhållandetill partiernas representation här i . Detta är knappast förenligtmed de krav som ställs på att alla partier skall ha representation i nämnden. Hans Leghammar kan väl ändå inte vid närmare eftertankemena att man inte har möjligheter att bedriva opinionsbildning och diskuterafrågor som behandlas i utrikesnämnden om man står utanför densamma? Jag villhär också nämna att både och har varit representeradei t.ex. försvarsutredningen och där har haft möjligheter att följa den debattsom har förts om säkerhetspolitiken och dess inriktning. Vidare vill jag, med tanke på diskussionen om partiernasrepresentation, bekräfta vad sade, nämligen att det nu finnsenhällighet inom utskottet om att finna en ersättning för JO-delegationen sominnebär att samtliga partier får insyn och möjlighet att direkt påverka valetav justitieombudsman. Slutligenvill jag yrka bifall till utskottets hemställan i alla delar. 104Tredje vice talman () replik: Det är väl bra med kontinuerliga reformer ochen kontinuerlig process för att förbättra arbetsformer, förutsattatt det ger några resultat. Det är ju så lätt att mera värdera vad som sägs ochtycks än det faktiska resultat som uppnås. Jag har suttit i väldigt länge, och jag tyckeratt det är mycket sämre nu än vad det har varit tidigare. Det är fråga om enklart sjunkande uppmärksamhet i kammaren som sådan, och det kan vi naturligtvisdiskutera. Att det är ovanligt många här just nu beror på att det ärytterligare ett utskott inblandat och att några stycken från finansutskottethar tagit sig hit. Uppmärksamheten från massmedias sida är sämre nu äntidigare. Det är kanske inte att undra på. Om verksamheten här efter kl. 18.00är så intresselös att ledamöterna helst vill gä härifrån, kan man kanske intebegära att företrädare för massmedia skall anse det så intressant att de sitterhär för att rapportera. Jag tror att vi fär vara litet självkritiska. Här finnsnaturligtvis mycket att göra, och jag har tidigare framlagt idéer om detta. Jagtycker inte att vi skall gnälla. Det håller jag med ordföranden om. Vi skallföreslå positiva, konkreta förändringar som kan leda till ett bättre sakernastillstånd. Jag ser det nämligen som en viktig demokratifråga attmedborgarna ute i samhället får en rimlig chans att någorlunda hålla reda påvad vi beslutar här i och vilka olika uppfattningar som har gjort siggällande i viktiga frågor. Jag tycker att det är trist att man närman är ute från allmänheten får frågor som visar att många inte har en aning omt.ex. vilka positioner partierna har intagit ens i riktigt kontroversiellafrågor. Det förslag vi har lagt fram blir undanviftat litet iförbigående med ord som käpphäst och Columbi ägg. Men det är ett genomtänktförslag, och vi har noggrant analyserat förutsättningarna för att riksdagensarbete skulle kunna bli effektivare.