prot · GD0990 · 1989-12-31 00:00:00 — Om fanan är ren istort skall den också vara det i smått. Jag är litet förvånad. Del är kanske mycket lättare all gåtill och prata. Det går att gå runt och prata med olikapartier. Men del parti som brukar säga att det slår för rättvisa glömmer sålätt de små grupperna. Del är synd. Jag tror atl inte riktigt hinner ul lill desmå företagen och lala med frisörer och andra, som har låga inkomster och ärhårt pressade av arbetsgivaravgifter, om hur de upplever alt nästan ingenklarar sig. De unga flickorna vid dessa företag känner både en press somanställda och en press inför jobb. Det här är viktiga saker Alt klara upp det här äregentligen den största praktiska jämställdhelsfrågan jusl . Tänk på del! Den sjätte semesterveckan, m.m. Anf, 17ELVER () replik; säger atl det bara var känslanför fair play som gjorde alt man bordlade frågan om den förlängda semestern.Men jag skulle ändå vilja att han gav åtminstone något besked om huruvida detinte hade något samband med den dåvarande regeringens propå om att del härskulle ha ett samband med vad som hände på arbetsmarknaden i övrigt. säger alt han är glad över alt vi har enensartad uppfattning om alt man inte löser sysselsättningsproblem med en kortarearbetstid och atl den frågan har kommit litet ur debatten, eftersom vi har ensamstämmig uppfattning om vad som är rikligt. Detta instämmer jag i, Nuär juproblemet all det är just den låga sysselsättningen eller för få arbetadetimmar som är bekymret. Det fattas arbetare och tjänstemän, och därför blirarbetslinjen svår att upprätthålla även där, detta delvis på grund av att vihar flaskhalsproblem men också därför att vi har ett för svagt utbud. Här har ju nämnts flera saker som har hävdatvore angelägna när det gäller att stimulera till ett ökat arbetsutbud. Man harnämnt flyktingarna som en resurs som vi borde ta bättre lill vara avekonomiska skäl och, framförallt, av sociala och mänskliga skäl. På den punktenhar ju regeringen varit väldigt senfärdig. Sedanmenar jag all vad vi behöver när landels läge och ekonomi är 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. allvarligt utsatta, ärinte teser om atl vi skall ta mer ledigt - vi behöver faktiskt arbeta mer Jagtror att den kris som inte minst regeringsföreträdare utmålar visar alt detbehövs fler aktiva insatser för att hävda just välfärden i det land somtidigare har varit mycket framgångsrikt när det gäller konkurrens,sysselsättning och sociala reformer Men då gäller det att inte under tidenslösa borl våra möjligheter alt fortsätta med en akfiv välfärdspolitik. AnL 18 (m) replik: På något sätt är det som om de ekonomiska realiteterna ändå trängsundan i diskussionen. Det är klarl alt del är svårt alt säga atl man kommer attförlora exakt si eller så Det kan ju i och för siginnebära att man får en ökad produkfivilet och att en och annan grupp får någotökad semester Men del är väldigt farligt all börja resonera som så all detnästan inte finns någol samband mellan tillgången på arbetskraft och vad vi kanproducera i det här landet. Jagmåste fråga ; Skapar man pä del här sättet ökade resurser tillsamhället i sin helhel, genom all minska utbudet av arbetskraft? FörnekarSten att det handlar om atl 60 000 ä 70 000 årsverken las bort från densvenska arbelsmarknaden? säger finansminislern alt del allra störstaproblemet är överhettningen på arbetsmarknaden, förorsakad av brist påyrkesulbildad arbetskraft i sina bästa år Förnekar att reformen,totalt genomförd, kostar i storleksordningen av BNP? Det innebär i stortsett att halva BNP-tillväxten de kommande tre åren tas i anspråk för att kunnaklara den här ökade ledigheten. Vikan ha olika värderingar om vikten av detta, men vill verifieramina uppgifter? Eller har andra siffror på vad reformen kostar?Mill påstående är alltså att den kostar ungefär 5 miljarder per semesterdagoch att den totalt genomförd kostar på årsbasis i storleksordningen 24-25miljarder kronor, av BNP, Delvore intressant alt höra om utskottets talesman kan bekräfta de siffrorna, attde är riktiga. Om han tycker alt de är felaktiga kanske han kan komma med vadhan uppfattar som korrekta siffror, StenÖstlund drar parallellen till - har västtyskarna råd så bör vi haråd. Jag återkommer till vad jag sade i förra repliken: I en ekonomi somVästtysklands med utomordentligt hög tillväxt och låg inflation, en ur-starkekonomi där man inte har några problem med vare sig handels- eller bytesbalansen,är del ganska rimligt att västtyska löntagare får ut en stegrad välfärd också iform av ökad ledighet. Meni har vi en ökad tillväxt i storleksordningen 1,, långt mindre änjämförbara induslrislater, och beviljar oss löneökningar som tvåtre gångeröverstiger vad kakan växer med. Alt då ta i anspråk halva tillväxtengenom atl förlänga semestertiden är något som vi moderater och folkpartistertvekar inför Jagtror sedan inte alt människor väljer det ena eller andra jobbet på grund av attdet ger den eller den ledigheten. Trivs människor med arbete, skapar man ocksåintressanta uppgifter . AnL 19 (vpk) replik; säger nu att han skall skicka med protokollet filldepartementet. Jag log faktiskt för givet att man i departementen läste allaprotokoll från debatter som gäller deras verksamhetsområden. Men det är tydligtall vi inte skall ta någonting för givet, utan departementet skall uppmanas attläsa protokollen från de debatter som vi har här i kammaren omarbetsmarknadsutskottets betänkanden. Sedansäger alt nu har han äntligen förstått vad jag menar med texten ireservationen. När han nu förstår vad jag menar, kanske vi kunde vara överensom den reservationen, så slipper vi att votera i den frågan. 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. AnL 20 ()replik; Till det sista vill jag bara säga att departementen kanske låserprotokollen, men del kostar så väldigt litet trycksvärta att i ett belänkandeav del här slaget med några ord ge uttryck för hur man vill atl frågan skalllösas. Men skulle man ha fått till de få orden och tagit i anspråk den lillamängden trycksvärta, skulle man ha hamnat i en konflikt om vad de fem partiernaegentligen begärde. Därför fick skrivningen stanna vid vad den var Vihar från socialdemokratiskt håll förståelse för problemen, och när oss socialdemokrater för fladderkusar tror jag att han skall vara litetförsiktig med det. Det går att läsa i propositionen att socialdemokraterna haruppmärksammat problemet och hur vi ser på det. Det kanske finns skäl alt sättaolika namn, och fladderkusar var ganska intressant, efter de förhandlingar somhar förevarit kring delta belänkande. Jag skall ha det i åminnelse, Iförra repliken berörde jag TCO;s synpunkter som har fört fram.Låt mig där hålla med , när han säger all golvet skall varanågorlunda lika för alla löntagare när det gäller semester och andra sådanaförmåner. Det är möjligt att TCO har en annan uppfattning i den frågan än vadvi har i det socialdemokratiska partiet. Jagerinrar om vad jag sade när jag inledde den här debatten, atl jag har varit medsedan 40-talet och alt de skillnader som då fanns mellan arbetare ochtjänstemän var enorma. Vi har successivt arbetat bort dem, och vi skall hållade skillnaderna så små som möjligt. Trotsatt vi nu inför sex veckors semester kommer ändå väldigt många att ha ännulängre semester, Men det övervägande flertalet kommer att ha sexveckors semester, och det är så långt vi kan gå i nuvarande läge. Det hoppasjag kommer att räcka för framtiden, vill minska arbetsfiden mot sänkt lön. Miljöpartisternaträffar förmodligen helt andra väljare än jag gör när jag är ute. Tydligen harde också helt andra erfarenheter av de krav som ställs av medborgarna och deanställda än vad jag har från de arbetsplatser där jag genom minyrkesverksamhet har haft förmånen atl få verka. Prot,1989/90:90 Den sjätte semesterveckan, m.m. AnL 21ANNA () replik; Jag har försökt all peka pä två svagagrupper i samhället och deras situation, kvinnornas och barnens. tänker jagsäga några ord om det som ligger oss så varmt om hjärtat, om miljön. De underbara människor jag träffar ute, som inte träffar, har fått ögonen öppna för vart vi är pä väg i vårtsamhälle med den nuvarande ekonomiska synen pä en evig tillväxt. Den kortarearbetstiden möjliggör för oss alla atl verkligen ... Jag erinrar om atl replikrätten gällde . AnL 23 () replik; Ja, just det. Det varSten som nämnde syn på den kortare generella arbetstiden.Jag vill bara säga alt kortare arbetstid ger oss möjligheter atl minskasamhällets utlägg för en allt mer förstörd miljö. Del är något som även"ordinarie" ekonomer börjar fundera på. Jag har hört att den grönaekonomin kominer in också i tänkande. Jag begärde ordet efler all ha suttit ochlyssnat lill många inlägg i den här debatten. Jag har också hört mångadiskussioner även tidigare när del gäller just den sjätte semesterveckan ocharbetsutbudet, en fråga som jag tycker behöver sättas in i sill rättasammanhang. Det rätta sammanhanget är till all börja med all inte fara medsådana felaktiga påståenden om vad som har hänt med arbetskraftsutbudet desenaste åren som jag tycker att både och gör sigskyldiga fill, säger att utbudet av arbetskraft är försvagt, att vi jobbar för litet, att del är de för få arbetstimmarna som ärproblemet. Då måsle vi gå tillbaka och se vad som har hänt medarbetskraftsutbudel . Regeringen har och kommer atl fortsätta att haulbudspolitik som ett av de viktigaste inslagen i den ekonomiska politiken. Såhar del varit under hela 80-talel, och trots att är elt land somhar en unikt låg arbetslöshet, trots all har ett unikt högtarbetskraftsdeltagande - av alla arbetsföra deltar i arbetskraften -har vi ökat arbetsutbudet, som också nämnde,med 53 000 personer Också antalet arbetstimmar ökar i , Både män ochkvinnor men framför alll kvinnor har successivt från 70-talel och fram till ökat sin arbetsinsats i det betalda arbetet. Egentligen är det kvinnornaoch deras ökade utbud av arbetstimmar som har försörjt med denarbetskraft och den lillväxlökning som landet har haft ända ochframåt. och till nu har utbudet ökat med 240 000 personer ellernära 400 000 heltidsjobb. Del är vad som faktiskt har hänt, Anlalel arbetade limmar fortsätter all öka trots attantalet är så högt som det är Det är något som vi måsle har klarl för oss.Grundproblemet i den svenskaekonomin är alltså inte att vi skulle jobba för litet, ulan atl produktivitetenär för låg. Under del har det ökade antalet arbetstimmaroch de ökade arbetsinsatserna i landet stått för av BNP-ökningen, Denhöjda produktiviteten däremot har stått för den mindre delen av BNP-ökningen,Förhållandet var det omvända på 1970-lalet, Industrin kan i längden inteförlita sig på att utbudet av arbetskraft bara skall öka och öka. För att delskall kunna ske gäller det atl komma ål grundproblemen i ekonomin och näringslivet.Del är viktigt alt ha detta klart för sig. Det svenska folket jobbar mycket ochbidrar till slor del lill tillväxten och välfärden i landet. Folket har tagitsitt ansvar Vad handlar då ulbudspoliliken om? Jo, den handlar om attdet finns grupper i samhället som både kan och vill arbela mer Det är denfrågan som regeringen nu ägnar så mycken möda åt. Det var också dessa grupperav människor som nämnde. Det rör sig exempelvis omflyktingar på förläggningar som har arbetstillstånd och inget hellre vill änalt försörja sig själva. Det handlar också om förtidspensionerade, ofta män i60-64-årsåldern, som vill della i arbetslivet med de förutsättningar de har Detskall de nu fä möjlighet atl göra. Vi inför exempelvis möjlighet lill lönebidragför förfidspensionerade så att de med sina förutsättningar kan medverka iarbetslivet. Det handlar också, , om de 150 000deltidsarbetslösa kvinnor som vill utöka sin arbetstid men av olika skål intefår göra det hos sin arbetsgivare. Utbudspolitiken handlar således också omrättvisa, Alla skall ha möjlighet att delta i arbetslivet med utgångspunkt isina förutsättningar Varför vill vi då förlänga semestern och la förstasteget mot en sjätte semestervecka? uttryckte på ett mycket brasätt vad det i grunden handlar om. Till att börja med är det inte alla som fåren utökad semester, utan det är de yrkesarbetande som intehar sex veckors semester är dessa? Jo, i stort sett är det de människorsom har de tyngsta jobben, de lägsta lönerna och stressigaslearbetsuppgifterna. De har alltså den kortaste semestern, I dedelar av industrin där de är sysselsatta har man också svårast att rekryteraoch behålla folk. Vi skall alltså se elt någorlunda rättvist förhållande mellanolika löntagargrupper på arbetsmarknaden som elt sätt alt kunna ökaarbetskraftsutbudel och som ett sätt atl öka möjligheterna atl kunna behållaoch rekrytera folk till de tyngsta och mest slitsamma arbetsuppgifterna. Till detta hör också det i sammanhangetsade om Arbetslivsfonden och de åtgärder som ytterligare kan vidtas för atlförändra arbetsmiljön och göra atl människor fortare ges möjligheter att kommatillbaka till arbetslivet. Det handlar således både om rättvisa mellan olikagrupper och rättvisa för dem som utför de tyngsta och mest slitsamma jobben.Dessa människor har de kortaste ledigheterna, medan de som har de fysiskt settlättaste och kanske mest intressanta och engagerande arbetsuppgifterna har debästa arbetsvillkoren och de längsta ledigheterna. Skall det vara på det viset?Det tycker inte vi socialdemokrater säger att vi måsle respektera olikheter och att lagsfif- Prot,1989/90:90 Den sjätte semeslerveckan, m.m. Prot,1989/90:90 Den sjätte semesterveckan, m.m. lare inteskall lägga sig i dessa frågor Jo, ibland måste de göra del. Den borgerligaregeringen lagstiftade ju om den femte semeslerveckan av precis samma skäl somden socialdemokratiska regeringen vill lagstifta om en sjättesemestervecka, säger alt man klarar av att ge människori en sjätte semeslervecka, därför alt man där har en så starkekonomi. nämner alllid den siarka ekonomin och den låga inflationeni men glömmer den tredje delen i sammanhanget, nämligen den högaarbetslösheten där Den har varit och är medlet ute i för att klara andradelar i ekonomin. Vi i säger atl alla skall della i arbetslivet. Detär därför som vi har en så låg arbetslöshet. Vi vill skapa rättvisa för allamänniskor, och därför tar vi nu ett första steg mot en sjätte semestervecka. Många har talat om flexibilitet i fråga om arbetstiden,och det vill också jag nämna som en viktig sak. Visst behövs en högre grad avflexibilitet, inte minst för kvinnornas skull. Del skall inte bara varatjänstemän, med betoning på män, som har flexibla arbetstider och möjligheteralt anpassa sin arbetstid efter vad som passar dem själva. Låt mig nämna atl arbelslidskommittén har lagt fram ettförslag om möjligheter atl använda den arbetstidsförkortning som den sjättesemeslerveckan ulgör på det sätt som bäst passar den enskilde. Det förslagetär ute på remiss, och remisstiden går ut i slutel av mars. När den förlängdasemestern börjar gälla - nu beslutar vi om inljänandelidens början -hoppas jag kunna lägga fram ett förslag om hur människor själva skall kunna bestämmahur den utökade ledigheten skall användas. Det tror jag är viktigt, inte minstför kvinnorna. De förslag som kommer att läggas fram utgör också ett led ifrågan om de utökade möjligheterna all arbeta liksomde utökade möjligheterna att spara semesterdagar. Det här betyder myckel för den enskilde, förelagen,näringslivet och för samhället i stort. En sparad semesterdag motsvarar 20 000människor i arbete. Vi vet att det finns önskemål och krav på att mer frittkunna spara och utnyttja semestern. Jag tycker atl det är viktigt att vi ocksåger människor den möjligheten. Sätt in semesterfrågan i sitt rätta sammanhang och erkännatl utbudspolitiken har varit oerhört framgångsrik . Erkännockså all vi inte alltid kommer att ha en låg arbetslöshet om vi inte kämparför den och i varje beslut som vi fattar här Erkänn attarbetskraftstalet är mycket högt i , men alt det fortfarande finnsgrupper som bör få komma ut på arbetsmarknaden därför atl de själva vill det, frågar om ökad ledighet är det rättasättet alt lösa de ekonomiska problemen. All ge människor möjlighel att arbetaunder de villkor de själva väljer är ett sätt atl bidra lill att lösa deekonomiska problemen. Att åstadkomma största möjliga rättvisa i grundvillkorenmellan löntagargrupper är också elt sätt att bidra lill all lösa de ekonomiskaproblemen. Men utbudspolitiken kan inte bidra till att klaraindustrins problem, om vi inte också löser problemen med produktiviteten och defaktorer som styr den. Det är vad regeringens ekonomiska polifik handlarom. Anf, 25ELVER () rephk: Arbetsmarknadsministern läste i.sympatisk lonupp sill anförande, men gjorde det så snabbt, som en utanlilläxa, att det varnätt och jämnt som jag i slutfasen uppfattade att hon sade alt ulbudspolilikenhar varit framgångsrik. Det lät något ödesmättat. Hon uppmanade oss vidare atl sälla in ulbudspoliliken isill rätta sammanhang. Det är rimligt att göra detta. säger hon attsemestern av rättviseskäl skall utökas. Även på den punkten kan jag instämma;det är bra med ökad rättvisa. Men arbetsmarknadsministern säger också attarbetstagarna, när de lar längre semester, skall hitta på stimulanser, så atlde inte tar längre semester! Under den femte och sjätte semesterveckan bör dearbeta mer än vad som har varit fallet. Del låter litet konstigt. Vilka är det dä som skall arbeta? Del vore intressant attfå veta. De människor som arbetar i yrken som ur produktivitelssynpunkl är demest strategiska är kanske de människor som av andra skäl skulle behöva längstledig-hel. säger att vi i detta land inte arbetar förlitet. Vad är del då som gör alt regeringen är så bekymrad? Gång pä gångåterkommer man i sina dokument till frågan om hur arbetsutbudet skall kunnaökas. Visst har vi i delta land en låg arbetslöshet. Åtminstone är den öppnaarbetslösheten låg internationellt sett. Men det är ingen överraskning förnågon att regeringens företrädare varnar för en explosion som kan ske påarbetsmarknaden om vi inte ser upp. Det tyder på att vi lever farligt. Vidare vill arbetsmarknadsministern ha fler i arbete ochpekar på en del kategorier Jag lycker att det är bra, men del är inte längesedan här röstade mot förslag om atl fler arbetshandikappade skullefå möjligheter till arbete. När del gäller frågan om flyktingars möjlighetertill arbete kan man inte anklaga socialdemokraterna för atl vara pådrivande.Därvidlag återstår oerhört mycket alt göra. Jag vill inte förmena annat än altvår nya arbetsmarknadsminister är besjälad av ambifionen att komma längre, menjag tror atl del är vikfigt atl säga atl del inte är bra med en sådan tingensordning som vi haft beträffande flyktingars möjligheter all snabbi komma iarbete. Jag vill därför upprepa att det är konstigt när man dels säger att viskall ha mera ledighet, dels säger till dem som del gäller alt demåsle gä in och arbeta, eftersom läget är kritiskt. Den sjätte semesterveckan, m.m. AnL 26ANDERS G HÖGMARK (m) replik; säger atl vi skall sätta indiskussionen i ell vidare perspektiv, och det är också vad jag och flera medmig har försökt att göra. Vi gör det mol bakgrunden av den ekonomiska kris somlandels finansminister säger att vi befinner oss i och mot bakgrund av alt vimåsle komma till rätta med de överhetlningstendenser på arbetsmarknaden som ärett av huvudproblemen, underkänner vidare min beskrivning avutbudssitualionen. Jag beskrev dock inte alls någon ulbudssituation annat än iså måtto att jag sade effekten av ett införande av den sjätte semeslerveckanligger i storleksordningen 60 000-70 000 ärsarbetsinsatser taladel,o,m, om ända upp lill 100 000 ärsarbetsinsatser 3 protokoll 1989/90:90 Prot,1989/90:90 Den sjätte semesterveckan, m.tn. Jag vet att man har ökat utbudet av arbetskraft och attkvinnorna svarat för merparten av delta , sägeralt problemet inte är alt vi arbetar för litet ulan atl produktiviteten ochproduktivitetsutvecklingen är för låga. Jag delar den uppfattningen, men omman skall åtgärda delta på någol sätt inom enskild och offentlig sektor räckerdet inte med verbala tirader ulan man måsle också göra någonting konkret. Industrinstår inför en säkerligen mycket kraftig omstrukturering med följder av en mängdolika slag. Även den stora offentliga sektorn, som har uppvisat enproduktivitetsutveckling i storleksordningen någon enstaka procent - iblandhar det varit tveksamt om den ens nått dit - står inför en väldig utmaning. Jagvill ställa en fråga lill . Det här är ju egentligen en våldsamkritik mot hur den offentliga sektorn sköts. Det innebär också att hon germoderata samlingspartiet rätt i vårt påstående atl den offentliga sektorn haren så dålig produktivitetsutveckling all vissa delar av den radikalt böromprövas, I annat fall skulle all förbällring av produklivitelsulvecklingenske inom den enskilda sektorn med myckel hårda krav på omstrukturering, var inne på frågan om det dubbla budskapet,dvs. atl vi gärna formellt skall öka semesterns längd, men skalluttrycka en förhoppning om atl människor inte utnyttjar den utan i ställel jobbarunder de femte och sjätte semesterveckorna. Under sådana förhållanden kan vi julagstifta om ytterligare en eller två veckors semester, som vi sägeratt den helst inte skall las ut, så alt semestern i själva verket omfattar ettmindre antal veckor Frågan är nu vad önskar; är det utökadledighet eller är del hell enkelt infriade och lagstiftade utfästelser - intelöften och målsättningar utan utfästelser - med uttrycktaförhoppningar om atl de berörda människorna skall arbeta under de femte ochsjätte semesterveckorna? Först då kan vi nämligen driva den utbudspolitik somfinansministern anser nödvändig för all klara landels ekonomi. Det är enmyckel intressant frågeställning. Önskar man atl semestern tas ut i form av ledighet,eller vill man helst se till att människor struntar i atl vara lediga under defemte och sjätte semesterveckorna och arbetar i stället? Det senare gällerframför allt inom den offentliga sektorn, där man har upp till sju veckorssemesterledighet. AnL 27BÖRJE () replik: Jag vill ta upp bara en enda sak medarbetsmarknadsministern. Hon talade från denna talarstol om behov av altfå in förtidspensionerade i arbete, av all ge de deltidsarbelslösa fullsysselsättning osv. Man måste dock i det sammanhanget lägga märke fill att detråder siarka regionala variationer Vi har många deltidsarbelslösa, många iarbetsmarknadsåtgärder, många helt arbetslösa och ett lågt arbetskraftstal förbåde män och kvinnor Alla dessa företeelser uppträder inom samma regioner Skällman lyckas med de av uppräknade åtgärderna, måste man ha en mycketstark regionalpol-fik. Jag vill uppmana arbetsmarknadsministern, som har del övergripandeansvaret, atl låta partikamraterna i arbetsmarknadsutskottet, itrafikulskottet och i utbildningsutskottet, där det kommer attbehandlas stora förslag som har alt göramed landets utveckling i stort, bidra lill att förbättra regeringens förslag.Vi måste ha en bättre regionalpolitik för att klara allt del goda somarbetsmarknadsministern talar om, Anf,28 (vpk) rephk: för fram tankegångar om elt konjunkturanpas-satsemesteruttag. Jag tycker atl del är en oroväckande lanke atl man under deformer som gäller skall börja arbela under den femte och den sjättesemesterveckan, är del ju arbetsgivaren som bestämmer semesteruttaget,och arbetstagaren har ingen möjlighet lill påverkan. Så förblir del också, omman inte försöker ändra lagstiftningen så, atl arbetstagaren får en rätt attsjälv bestämma när semestern skall las ut. Jagtycker över huvud taget inte att man skall tumma på semesteruttaget. Syftet medsemestern var ju från början atl arbetstagarna skulle få möjlighet till vilaoch rekreation. Vilka grupper blir det då som kommer alt välja bort semestern?Jag tror inte atl det blir de högavlönade, utan jag tror fortfarande att del blirde lågavlönade som kommer alt gör del. MonaSahlin sade alt många vill arbeta under semestern.