prot · GD0997 · 1989-12-31 00:00:00 — Den skiljelinjen mellan deborgerliga och socialdemokraternas synsätt är intressant, och det är viktigtatt denna skiljelinje kommer fram. Det har den också gjort genom motionsflödeti riksdag . Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker Regeringens ambition är att inom de ramar ochprioriteringar som beslutade om flytta fram konsumenternaspositio- Som redan påpekats i debatten förbereder vi inom regeringskanslietett antal reformer på konsumentområdet. Insatserna på det hushållsekonomiska området måste accentuerasytterligare. Vi har haft ett lågt hushållssparande och i mångahushåll konsumtion med lånade pengar. Jag vill stryka under att tillgång tillkrediter på rimliga villkor är ett konsuinentintresse, men när skulderna blirför många och för stora är det lätt för konsumenterna att tappa kontrollen översin ekonomi. Regeringen lägger stor vikt vid åtgärder som hjälper hushållen attfå ut så mycket som möjligt av sina pengar, förebygger ohållbar skuldsättningoch som stöttar de alltför kredittyngda hushållen. Problemen med skuldsättningi unga hushåll måste ges ökad uppmärksamhet. Bl.a. övervägs skärpta krav påmarknadsföringen av krediter och på kreditprövningen. Inrättandet av enavdelning för finansiella tjänster vid stätninerväl med prioriteringen inom konsumentpolitiken. Bud-geträdgivningen bör byggasut ytterligare. Ett utvecklingsprojekt som rör skuldrådgivning har förnärvarande ekonomiskt stöd från regeringen och spardelegationen. Förutom att konsumenternas situation i hög grad påverkasav samhällsekonomin och utrymmet för den privata konsumtionen är konsumenternamer än någonsin utsatta för en omfattande marknadsföring och köppress. Vi fårockså räkna med att det kommersiella trycket ökar till följd av handelnsinternationalisering och marknadsföringen över gränserna, som blir allt lättaregenom nya medier. Regeringens ambitioner är därför att stärka konsumenternasställning ytteriigare, då särskilt barns och ungdoinars. En fråga som finns med i debatten är om detta överhuvud taget är förenligt med strävandena att anpassa oss till . Ettvillkor som har lagt fast är att väsentliga svenskaproduktsäkerhetskrav inte får ges upp. Det finns olika röster i EG-debatten. Jag har uppfattatatt många ungdomar ser det som positivt och naturligt med ökade kontakter medEuropa. De vill ha möjligheter att resa, utbilda sig och arbeta utomlands, ochde är positiva till nya produkter m.m. Men det är också ungdomarnasom drabbas av ett ökat kommersiellt tryck. Konsunientarbetel på hemmaplan kommer att påverkas avEG-anpassningen. Det ökade kommersiella trycket och marknadsföringen över gränsernakommer att öka kraven på marknadsbevakningen. är det också tydligtatt bl.a. deltagandet i det europeiska standardiseringsarbetet tar storaresurser i anspråk. Detta har beaktats i prioriteringarna ochresursfördelningen inom . I budgetpropositionen föreslårregeringen att verket får en förstärkning på 1 milj. kr för Europaarbetet. Mendet är mer resurser än så som regeringen föreslår skall satsas påharmoniseringen. I den näringspolitiska propositionen finns förslag om ytterligaretnedel för europeisk standardisering på konsumentområdet. Det föreslås ocksåatt ett konsumentråd inrättas inom . Av det jag nu sagt framgår att det i regeringensbudgetförslag finns utrymme för kraftfulla insatser för att iEuropaperspektivet stärka konsumenternas ställning. Oavsett vad som händer i kommer regeringen attdriva frågorna om ett bättre konsumentskydd. De hushållsekonomiska frågorna harjag redan varit inne på. Produktsäkerheten sätter vi givetvis mycket högt.Konsumentvaror skall inte vara farliga. Jag tycker att det är angeläget med enän starkare betoning av säkerhet för barn och ungdomar. Jag kan nämna att viinom i enlighet med önskemålöverväger om produktsäkerhetslagen kan utvidgas till att också omfatta offentligatjänster. I ett första steg är arbetet främst inriktat på barnens säkerhet. Konsumentpolitiken måste innehålla motkrafter till detökade kommersiella trycket. Härvid är det viktigt att konsumenternas kunskaperutvecklas, bl.a. genom utbildning och information. Forskning och undersökningarom hushållens och konsumenternas förhållanden är också viktiga. Regeringensförslag i den forskningspolitiska propositionen, som har lagts fram, omatt 2 milj. kr. skall disponeras för konsumentforskningen och att basresursernavid den konsumenttekniska institutionen vid skall stärkas med en halvmiljon kronor skall ses i det perspektivet. Också den konsumenttekniskanämnden gör värdefulla insatser för att vi skall få ökade kunskaper ombrukarkraven. Det är därför förvånande att , och moderaternasätter ett frågetecken för den här verksamheten. Konsumtionsbeteenden, livsmönster och värderingargrundläggs tidigt i livet. Att bli en medveten konsument är därför något sombör tränas . Det är viktigt att konsumentfrågorna får sin plats påschemat redan i . Jag tycker att överväganden omkonsumentutbildning, skolans roll m.m. är frågor som måste finnas på denpolitiska dagordningen framöver. Jag delar uppfattningen att det också är viktigt medinformation för att konsumenterna kritiskt skall kunna granska det kommersiellabudskapet. Det kan vara allmän information, information på produkterna,prisinformation m.m. Min utgångspunkt är att den informationen i första handskall tillhandahållas av företagen. Givetvis är det en uppgift förkonsumentverket att i samarbete med bl.a. branschorganisationerna försökautveckla olika informationssystem. Jag anser dock att det inte kan vara så attkonsumentmyndigheten alltid skall delta i företagens arbete med att förbättrakonsumenternas situation. Det behöver inte heller vara så attbranschorganisationer alltid skall vara inblandade. Bra information skall ge deenskilda företagen konkurrensfördelar Jag ser för min del uppenbara risker för konsumenterna meddet borgerliga förslaget om varudeklarationssystem. Erfarenheterna avVDN-systemet är i många stycken negativa. Det är bl.a. mycket resurskrävandeatt ta fram och underhålla sådana deklarationer, och man kan inte täcka mer änett fåtal varugrupper VDN-systemet var välkänt av konsumenterna, men det var påett sätt missvisande. Det uppfattades av många som ett kvalitetsdeklarationssystem,fast det inte var det. Mitt recept är: Kräv att företagen tar fram den härinformationen, blanda inte in konsumentmyndigheterna för mycket utan låt ossanvända de resurser vi har för konsumentskyddet på ett mer effektivt sätt! En frågasom tagits upp av och som jag finner mycket intres- sant gällerhur myndigheternas information till konsumenterna skall samordnas. Här trorjag att ett kreativt tänkande kan ge oss både bättre informationsspridning ochen mer effektiv verksamhet. Prisinformationen är viktig för att konsumenterna skallkunna använda sina pengar på bästa sätt. Här vet vi att alla företag intehåller måttet, och det är ett problem som måste lösas. Från det allmännas sida görs stora ansträngningar för attförbättra prisin-forinationen. arbetar med detta, KO har fört falltill mark-nadsdoinstolen, SPK gör lokala prisspridningsundersökningar ochkonsu-mentvägledarna informerar och övervakar marknaden. Regeringen har också, som redan har nämnts, givitkonkurrensutredningen uppdraget att kartlägga vilka brister som finns och attlämna förslag till hur de kan åtgärdas. Om företagen inte tar sitt ansvar börenligt min mening en lagreglering övervägas. Med tanke på de tidsförhållandensom gäller anser jag det orealistiskt att nu formellt ge iuppdrag att ta upp prismärkningsfrågorna med företrädare för handeln. Det räcker inte med att konsumenterna är väl informeradeoch kan genomskåda företagens marknadsföringsknep. Vissa typer avmarknadsföring skall konsumenterna helt enkelt inte drabbas av. Dit hör könsdiskriminerandereklam. Inoin civildepartmentet utarbetar vi en departementspromemoriaom hur en lagstiftning på området kan utformas. Jag räknar med att kunna läggafram ett förslag . TV-reklam är ett aktuellt debattämne. Reklamen finns redanhos oss, och den kan förekomma i en svensk kanal. TV är ett mediummed stor genomslagskraft, och jag menar därför att det är nödvändigt att ställahårda krav på reklamen. Framför allt måste barn och ungdomar skyddas. Miljöhänsyn i samband med konsumtion blir en alltinercentral fråga, och det är av stor betydelse att det växande miljömedvetandethos medborgarna tas till vara. Det var också därför som regeringen under höstentog initiativ till den frivilliga miljömärkningen. Givetvis är en uppgift idetta sammanhang att överväga hur vi skall gå vidare för att hjälpakonsumenterna att ta miljöhänsyn. Låt mig här passa på att säga att jag har en mycketpraktiskt inställning när det gäller representation i styrelser. är forskningenrepresenterad i referensgruppen. Det är viktigt att styrelsen får hittaarbetsmetoder, och den kan sedan framföra önskemål om hur en representationskall förändras eller förbättras. Jag tycker att vi skall låta styrelsen fålitet arbetsro, och intressenter kan sedan framföra synpunkter Detta är intealldeles okomplicerat. Man kan t.ex. fråga sig vilken forskning som skall vararepresenterad och hur representationen skall gå till. Jag skall också kort säga något om den lokalakonsumentverksamheten. Denna är en av hörnstenarna i konsumentpolitken, och detär just lokalt, nära konsumenterna, som vi kan lösa problemen. Det är viktigtatt den lokala och den kommunala konsumentverksamheten utvecklas. Statistiken ser också bra ut: 271 av landets 284 kommunerhar någon form av konsumentverksamhet. Jag är medveten om att uppgifterna intesäger något om kvaliteten i verksamheten. Men man kan konstatera att antaletårsarbetskrafter som kommunerna satsar på konsumentfrågor ökar Det är också intressantatt notera att det är de kommuner som har verksamhet av någorlunda storomfattning som bygger ut. Det kan tolkas som att man vet vad man får förpengarna. Om man ser till verksamhetens innehåll kan man konstatera attförköpsrådgivningen minskar, medan hushållekonomisk och konsumenträttsligrådgivning ökar, liksom även samarbetet mellan olika slags organisationer Den lokala verksamheten utvecklas i linje med deuttalanden som gjorde då riktlinjerna för konsumentpolitiken ladesfast . Men visst hoppas vi på mer, på en bättre utveckling. Det ärviktigt att vi får en jämnare kvalitet i landet. Kontakterna med skolan kunde,som jag ser det, utvecklas ytterligare. Ofta sägs det att konsumentfrågorna har alltför lågstatus. Det är, som jag ser det, en stor utmaning för oss allihop att visa hurviktiga dessa frågor är. Just nu är löner och skatter heta debattfrågorSjälvfallet är det viktigt vad vi får i lönekuvertet, men det är minst likaviktigt vad vi får för pengarna, vilka varor och tjänster som bjuds ut, vilkarättigheter konsumenterna har och hur vi skall kunna hushålla. Med en aktivkonsumentpolitik kan vi vinna både mänskligt och ekonomiskt, både för deenskilda hushållen och för det allmänna. 26ULLA ORRING (fp) replik: Det var intressant att höra statsrådetWallström presentera sin syn på konsumentfrågorna och konsumentpolitiken. Detär, som jag sade tidigare, mycket bra att även konsumentministern deltar i denhär debatten. Detta är vi inte bortskämda med i kammaren. Jag skulle vilja ta upp några frågor Även jag noterar medtillfredsställelse att nu kommer att inrätta ensärskild avdelning för bank- och kredittjänster Det finns väldigt mycket attgöra på det området. Konsumenterna är ganska dåligt informerade om bankerna ochhar en svag ställning när det gäller bankerna och deras olika kontoformer,räntesatser och avgifter Missnöjda bankkunder har också haft det svårt attklaga till någon myndighet, till någon instans. får de möjlighet att vändasig till . Jag har också särskilt tagit upp dennafråga i motion. Statsrådet säger att politiken går ut på att stärkakonsumenternas ställning och att konsumenten är utsatt för ett ökatkommersiellt tryck. påpekar statsrådet vikten avinformationsinsatser. Jag vill då ställa en konkret fråga till statsrådet:Vilken form av informationsinsatser är statsrådet beredd att ställa upp med? Vihar hört i debatten att de socialdemokratiska ledamöternatycker att det är ganska bra , de vill inte göra något mer. Det var glädjande att höra att arbetet medproduktsäkerhetslagen pågår i departementet. Det var ju en beställning somlagutskottet gjorde. Det var också glädjande att höra att man nu i första handkommer att ta upp barnens säkerhet och de frågor som rör de offentligatjänsterna. Dessa har ju varit undantagna i den nuvarandeproduktsäkerhetslagen. Statsrådet säger att systemet med VDN-märkning bara skullekunna användas för ett fåtal varugrupper Men det kanske bara rör sig om ettfåtal grupper.För den enskilde konsumenten är varje område där man kan införa Prot.1989/90:97 någon form av varudeklaration viktigt. Jag säger som tidigare, attni social- demokrater vill att allt skall rymmas inomsystemet. Men vi måste gå till den enskilda frågan, och det är i dettasammanhang som jag tycker att det är viktigt att vi får in VDN-informationen. 27 () replik: Även jag vill uttrycka uppskattning över attstatsrådet är här Hon höll ett mycket positivt anförande, och jagblev uppriktigt glad när hon uttryckte intresse för vårt förslag attmyndigheternas information till konsumenterna bör samordnas. syn på EG:s inflytande över konsumenternassituation och vardag är så välkänd att jag inte behöver redovisaden. Men jag vill ändå tala om för statsrådet att EG inte är detsamma somEuropa. Också vi i vill väldigt gärna ha ökade kontakter medEuropa, hela . Vi vill ha ökade kontakter med hela världen. EG är en delav , tolv nationer Jag har sett deras kartor. De tillverkar kartor över detolv nationerna och skriver sedan "" ovanför. Jag tycker inteatt vi här i skall ta till oss det språkbruket. På deras kartor finnsinte med. och vi bör enligt min mening inte heller finnas med där. Statsrådet sade angåendeden forskningspolitiska motionen att det har anslagits ytterligare 2 milj. krplus . till olika typer av konsumentforskning. Det är bra, men det ärinte tillräckligt. Jag skulle vilja fråga om statsrådet möjligen har uppgifterpå hur mycket som satsas totalt på hushålls- och konsumentforskning i Sverigeoch hur mycket som satsas totalt på företagsekonomisk forskning ochproduktutveckling i producentledet. 28MARTIN () replik: Statsrådet framförde här mångapositiva synpunkter. Jag tror att det var synpunkter som de allra flesta avoss här ställer upp bakom. Jag vill ställa några frågor har redan talatom produktsäkerhet. Men eftersom jag har motionerat om att man inte skallundanta det offentliga utan ha samma regler som gäller för det privatanäringslivet i fråga om konsumentens möjligheter att hävda sina rättigheter,vill jag ställa en konkret fråga. Gör statsrådet den bedömningen att regeringenkommer att framlägga ett förslag i enlighet med beställning, vilketinnebär att man likställer privat och offentlig verksamhet iproduktsäkerhetslagen? En fråga som statsrådet berörde, och som återfinns ibetänkandet, är den miljöstyrelse som har inrättats. Vi hade redan ihöstas en diskussion om i vad mån forskningen skulle vara representerad ellerinte. har statsrådet funnit en ny motivering till varför inte forskningenskall vara med. Det skulle vara svårt att bedöma vilken grupp av forskare somskulle vara representerad osv. I bolagsstyrelser och i andra sammanl;iang brukar man varamån om att få med representanter med olika erfarenheter, kunnande och kanskeibland li- tet olikavärderingar I denna styrelse som består av tolv personer är handel och industriväl företrädda. Men i motsats till vad utredningsmannen föreslog blev det intenågon plats för forskarna. Vi tycker att det är en svaghet när man tänker påhur viktigt det är att man genom forskningen successivt kan flytta frampositionerna i miljöarbetet. Visst är det bra att forskarna är med i referensgruppen,men deras deltagande i styrelsearbetet skulle inte på något sätt hindra att deäven är med i referensgrupperna. Dessa två saker skall inte på något sättställas mot varandra. Jag hoppas att majoritetens skrivning, där man säger inte nu vill förorda något annat ställningstagande, skall tolkas som attdet är en betoning på ordet , och att statsrådet är beredd att tänka om ifall det visar sig att våra farhågor för att forskningen inte kommer till talsbesannas. Konsumentpolitik är, som jag sade i mitt första anförande,mycket mer än det vi talar om här Jag har nämnt vikten av att vi har endecentraliserad service. Jag vill uppmana statsrådet att även beaktakonsumentintresset när det skall frainläggas förslag inom andra områden inompolitiken såsom skattepolitiken, regionalpolitik och landsbygdspolitik m.m. 29 (vpk) replik: Även jag sällar mig till skaran som finnerdet mycket positivt att se konsumentministern här när vi diskuterarkonsumentpolitik. började med att säga att regeringensambition är att inom de ramar som fastställer utvecklakonsumentpolitiken. Jag förmodar då att hon djupt beklagar att tycksavvisa de vidgade ramar för den lokala konsumentverksamheten som vpk harföreslagit. ger som ett exempel på vikten av detta deninformation som ges för att förebygga skuldsättning och en sanering avkreditdjungeln, vilket är ett viktigt arbetsområde för konsumentvägledare. Jaginstämmer i slutsatser. Där en sådan information har prövatshar det givit en mycket god effekt. talar om konsumentvägledarna i mycketpositiva ordalag. De övervakar marknaderna, är hörnstenar ikonsumentverksamheten osv. Men, , vi vet alla att kvalitetennär det gäller den kommunala konsumentservicen varierar högst anmärkningsvärt ilandet. Är hopp det enda konsumentministern har att komma med för att bidratill att den här viktiga verksamheten utvecklas? Jag hade hoppats attkonsumentministern kommit med något mer substantiellt än att hoppas att verksamhetenskall växa. I ett annat sammanhang tar MargotWallström upp frågan om den konsumentpolitiska forskningen. Jag vill passa påatt fråga statsrådet: att satsningarna påkonsumentpolitisk forskning på i är till fyllest, eller anserhon att exempelvis vpk:s förslag om en är av intresse och att en sådan behövs här i landet? frågade mig vilken form avinformationsinsatser som jag skulle vilja föreslå eller arbeta för Hon sadeockså att socialdemo- kraternahär i inte vill göra mer Nog är det väl litet synd om dem som sitteri utskottet. De har att ta ställning till ett antal förslag från övriga partiersom kanske inte alltid är så väldigt roliga, utförliga eller konkreta. Detkanske inte alltid är så lätt för dem alla gånger Jag tror säkert att även deönskar att göra mer. Jag tror att detta mycket handlar om information till barnoch ungdomar och att vi kan göra mer i skolorna. Det vore intressant attfortsätta den diskussionen, gärna med hjälp av ,frivilligorganisationer och övriga, hur vi skall finna nya former för dettaarbete. Vi måste framför allt nå fram till ungdomar med information omkonsumentfrågor när de är som mest motiverade. Det handlar mycket om det. kan säkert berätta om projekt inom sittområde där man funnit nya sätt att samarbeta med skolor och organisationer föratt visa hur den första bostaden kan se ut och att göra egna budgetar osv. Jagtror att det är den typ av insatser som man skall arbeta mer med. Jag anser också, , att vi skall se mer påinformation via ny teknik. Jag är inte alls främmande för en del av de idéersom har fört fram. Men det återstår mycket arbete innan detta hartagit sig former som är hanterliga och som stämmer överens med de mål vi harför konsumentinformation. Vi måste se upp så att vi inte bara får ettjättestort administrativt system på halsen och att verksamhetdomineras av en administration. Det gäller att finna hanterliga, praktiskaformer för arbetet. Vi skall självfallet utnyttja ny teknik, men vi skall göradet på ett omsorgsfullt sätt. Jag tror i själva verket, , att det ärVDN-systemet som är ett esplanadsystem. Jag tror att det är övervärderat ochatt man i stället bör se på hur det fungerar Låt oss diskutera det i sak. Hurhar det fungerat? Vilken utvärdering kan vi göra av det? Har det verkligenvarit så bra för konsumenterna? Är det i själva verket inte ettesplanadsystem? Vi kanske i stället skall se till att branschvis få fram eninformation och märkning som kan vara en hjälp för konsumenterna. Jag känner till den, som jag litet skämtsamt brukar kalladet, EG-skräck har, . Jag är mycket medveten omatt EG inte är hela . Men får kanske ibland påminna sig attvi ännu inte är medlemmar i och inte heller vill vara det. faller endel av era argument, därför att ni glömmer bort att faktiskt inte ärmedlem eller har för avsikt att bli medlem. Vi skall arbeta mycket aktivt föratt bevaka konsumenternas ställning och rättigheter i vårtharmoniseringsarbete. Jag är inte alldeles säker på att de ekonomiskajämförelser som vill göra är relevanta och att jag ställer migbakom dem. Det är ibland bara retorik att jämföra siffror på det där viset. Detkan ligga en del i att vi alltid vill ha mer pengar till konsumentinformation,men det är inte säkert att det är relevant att jämföra med vad vi lägger ner påatt utbilda människor på , eller vad det nu kan vara för någonting.Dessutom är det mycket svårt att få fram sådana siffror, och man kan fråga sigvad det är vi vill visa och komma åt. Jag har redan i mitt anförande sagt, , attjag hoppas kunna komma med ett förslag när det gällerproduktsäkerhetsla- 1989/90:9730 mars 1990 genstillämpning även på offentliga tjänster och produkter Vi har i första handinriktat oss på säkerheten för barn. Jag har en mycket pragmatisk inställning till frågan omrepresentation i miljömärkningsstyrelsen. Visar det sig att man absolut vill hain en representant för forskningen i styrelsen, att man anser att det inte gåratt arbeta eller att arbetet skulle effektiviseras, får vi väl Inrätta en sådanplats. Men har det handlat om att vi vill att framför alltkonsumenterna och miljöintressena skall vara representerade. Vem vill nislänga ut? frågade om jag endast kan ge hopp. Ja,ibland är det inte att förakta om man kan ge litet hopp. Det är något som manborde kunna förmedla litet oftare, men det är naturligtvis inte det enda. har en mycket viktig uppgift att fylla närdet gäller att ge stöd till de lokala konsumentvägledarna. Det handlar omutbildning, fortbildning, att söka sin roll och att kunna säga att detta ärvad vi är bra på och kan arbeta med. Det är precis i det skedet många är nu.Det finns en mängd nya uppgifter Det är svårt att veta hur prioriteringen skallgöras och hur det hela skall rent praktiskt. Där har enmycket viktig uppgift. 31 () replik: De politiska partierna har inget utredningskansli.Vi måste själva lägga fram förslagen, och vi kan inte sitta och utreda frågor Istället kan vi ta initiativ i eller på annat sätt föra fram deförslag som vi tycker är viktiga. I brist på frivilliga konsumentorganisationerfår vi riksdagsledamöter se oss som företrädare för konsumentpolitiken som dåkanaliseras via regeringen till . Som ledamot av tycker jag att verket görett fantastiskt bra arbete, men mycket av dess resurser har gått åt till EG ochstandardiseringsarbetet. När det gäller varudeklarationer har vi frånlagutskottets sida sagt att vi önskar att en ökad produktinformation skallkomma fram genom ett samarbete med branschen och i näringslivets försorg - meninitiativet skall tas från sida. Så har dock inte skett. Jagtror inte, statsrådet , att vi skall titta på alla varor. Men detfinns ett antal varor där jag tror att det skulle vara mycket värdefullt ochatt det skulle spara kostnader både för samhället och för hushållen om detfanns ordentlig varudeklaration på dem, precis på samma sätt som när detgäller miljösynpunkterna. Regeringen måste ta itu med dessafrågor Det går inte att låta åren gå. Det kommer ju in nya konsumentgrupper.Jag glädjer mig därför åt att konsumentministern ställer upp på detta med nyteknik.