prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — hänvisar majoriteten i sin avslagsmoliveringtill denna utredningsman i stället för att hänvisa till risken förkostnadshöjningar Det är en anpassning av argumenten lill den reträtt sommajoriteten tvingats göra, men del innebär ändå avslag på vårt egentligautredningskrav. Den bästa och riktigaste lösningen vore, som vi framhålleri reservationen, atl den utredning som skall se över det allmännasskadeståndsansvar även finge till uppgift att se över skadeståndsansvaret vidstatens affärsdrivande verksamhet. Problemen med de affärsdrivande verkens skadeståndsansvarär enligt vår mening av sådan betydelse och har elt sådant samband med statensskadeståndsansvar i övrigt att en fullständig och från alla synpunktertillfredsställande kartläggning och översyn' bör göras av den nu tillsattaparlamentariska utredningen. Därigenom skulle dessa frågor kunna få en bred ochsamlad belysning. Utan tilläggsdirektiv kan den nämnda utredningen inte la uppdessa frågor Ett av kraven i vår reservation är därför att skall begäraatt regeringen utfärdar tilläggsdirektiv för utredningen gällande den affärsmässigaverksamhetens skadeslåndsskyldighet. Det är enligt en viktig rättsgrundsatsatt alla skall behandlas lika inför lagen. Men då måste även reglerna om denenskildes rätt till skadestånd vara lika för statlig affärsmässig verksamhetoch för enskild näringsverksamhet. Med deltayrkar jag, fru talman, bifall till reservationen. Det allmännas skadeståndsansvar m.m. 60 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får anmäla att anslag nu harsatts upp om atl detta sammanträde skall fortsätta efter . AnL 61ELISABET (): Frågan om det allmännas skadeståndsansvar ären gammal bekant i . Det här är fjärde gången bara under mina ell ochett halvt år i lagutskottet som frågan är uppe till behandling. Debattenom culparegeln och det allmännas ansvar "vid" resp. "i samband Det allmännas skadeståndsansvar m.m. med"myndighetsutövning och den s.k. säkerhetsventilen, är välbekant vid det härlaget, liksom diskussionen om de affärsdrivande verkens ansvar. I direktiven till den kommitté som regeringen har tillsattför atl se över reglerna orn det allmännas skadeståndsansvar saknas, som vi harhört i tidigare anföranden, bl.a. uppdraget att utreda möjligheten atl slopaculparegeln och atl utreda de affårsdrivande verkens ansvarUtskottsmajoritelen verkar trots allt inte helt ovillig att få även dettautrett, eftersom det sägs i betänkandet att "utredningen bör vara oförhindradatl ta upp sådana frågor och lägga fram de förslag som utredningen finnerpåkallade". Jag hoppas därför alt borgarna , BengtHarding och samt socialdemokraterna , alla ledamöter bäde i kommittén och i lagutskottet, tillsammanskommer att se till att vi får en fullständig utredning. De kan kanske ocksä fåden särskilda utredaren som ser på och posten som en extra resurs.Jag skall även framföra den här förhoppningen lill representant iutredningen, . Jag hoppas att det inte längre skall finnas anledning tillmotioner och reservationer i delta ämne, när det är dags för nästa allmännamotionstid. Kanske har del då också kommit en proposition med förslag, somliknar den säkerhetsventil sorn reservationen innehåller Jag yrkarmed detta bifall till reservationen. AnL 62STIG (): Vi skall här ta ställning lill fem motioner omdet allmännas skadeståndsansvar Jag skall inte här redogöra för gällande rätt.När del gäller den saken hänvisar jag till belänkandet och till tidigareriksdagsdebatter. Jag skall försöka bli myckel kortfattad. Låt mig bara inledningsvis slå fast följande. Medanledning av beställning har regeringen nu tillkallat enkommitté med uppgift att göra en översyn av reglerna om det allmännasskadeståndsansvar Kommittén har enligt sina direktiv lill huvuduppgift atlgöra en förutsättningslös och allsidig analys, jag vill särskilt understrykadetta, i vilken utsträckning del allmänna bör svara för skador som uppkommerför enskilda i samband med myndighetsutövning. Kommittén skall bl.a. undersökaom det allmännas ansvar enligt skadeståndslagen för fel eller försummelse vidmyndighetsutövning bör vidgas, så alt det inte krävs ett lika nära samband medmyndighetsutövning som . Vidare skall kommittén också undersökaom del på vissa särskilda rättsområden bör införas ett strikt skadeståndsansvarför del allmänna i samband med myndighetsutövning. En annan uppgift för kommittén är att undersöka om detallmänna även skall betala ideellt skadestånd till enskilda på grund av skadorsom har uppkommit i samband med myndighetsutövning. I direktiven anförs atl del utöver de här särskilt angivnauppgifterna finns åtskilliga andra frågor om del allmännas skadeståndsansvarsom behöver prövas och att utredningen därför bör vara oförhindrad alt la uppsådana frågor och lägga fram de förslag som utredningen finner påkallade. Jag har varit relativt grundlig i min redogörelse förhuvuddragen i direktiven, delta mot bakgrund av vad som har anförts fråntalarstolen. talarstolenhar det ju hävdats atl utredningen har fått alltför snäva direktiv. Det harockså sagts atl del borde ha framgått klarl av direktiven att utredningsarbetetäven skall omfatta frågan om införande av ett strikt ansvar för det allmänna,oberoende av vällande. I två motioner har det också framhållits attutredningen, som kommer atl ta i anspråk, bör lägga fram ettsärskilt förslag om en skadeslåndsrältslig säkerhetsventil. I talarstolen hardet t.o.m. hävdats atl borde besluta om en sådan. Låt mig bara konstalera att direktiven är så utformade atlde inte hindrar kommittén att la upp också de synpunkter som har framförts imotionerna, om kommittén så önskar. Därför behövs del inte något förnyattillkännagivande om utredningsarbetets bedrivande. När det gäller frågan om statens skadeståndsansvar vidaffärmässig verksamhet, som uppehöll sig vid, har jag deninställningen atl en förbättring av enskildas möjligheter att få ersättning försina skador bör åstadkommas inom ramen för de nuvarande ansvarighetsreglerna. sammanhanget kan det nämnas att regeringen har tillkallat en särskildutredning, vilket mycket riktigt påpekade, med uppdrag alt seöver formerna för postverkets och reglering av sinarättsförhållanden med enskilda. Därmed borde väl i det avseendet allrättfärdighet vara uppfylld. Jag skulle naturligtvis kunna gå in ochpolemisera mot och historieskrivningbeträffande skade-sländsrättsulredningens tillkomst, men jag anser alt vi istället kan använda tiden till alt blicka framåt. Utredningen är nu tillsatt.Den har börjat sitt arbete, och därför tycker jag att den här följetongen, somBengt talade om, nu skulle kunna avslutas här i . Detblev nu också happy end i följetongen - den efterlängtade utredningentillsattes. Sammanfatlningsvis, fru talman; Det saknas anledning förriksdagen alt , förflutit från det atl frågorna senastbehandlades och när utredningen just har startat sitt arbete, ompröva sitttidigare ställningstagande. Jag yrkar följaktligen bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationen. Det allmännas skadeståndsansvar m.m. AnL 63 (); Jag tolkar StigGustafsson så, att kommittén har rätt alt pröva även de frågor som upptas i dengemensamma reservationen. Detta är självfallet myckel glädjande och rnyckettillfredsställande från den enskildes synpunkt, men del hindrar ju inte pånågot sätt atl detta kan få sin formella bekräftelse genom bifall tillreservationen. 64BENGT (); Det är intressant att höra sin syn på denna skadeståndsrättsliga fråga. Jag menar att vi inteskall fördjupa oss i historien kring hur läget var när utredningen tillsattes.Del skulle naturligtvis vara trevligt för oss alt göra det, men jag tror atl viför socialdemokraternas del kan dra en glömskans slöja över detta. Merabetänklig är syn på vad som är målet när del gäller 1989/90:85 14 mars1990 skadeståndsansvar vidfelaktig myndighetsutövning. säger atl vi nu kan avslutaföljetongen, att målet nu är nått eftersom utredningen har startat. Men det kanju inte vara rimligt att slutmålet är att vi nu har startat en utredning. Del viktigaär väl att vi kan ändra reglerna på ett sådant sätt att dessa myndighelsofferfår åtminstone ekonomisk ersättning för vad stat, kommun och landsting harställt till med. Omman har den inställningen att målet nu är nått, är man naturligtvis inte intresseradav vad som händer med dem som kommer att drabbas av myndigheters utövning underden tid utredningen pågår Det handlar faktiskt om en fidsperiod av ,och vi har i bästa fall nått målet . , fullt medveten om att denna utredning även självmant kanta upp frågan om en skadeståndsrättslig säkerhetsvenfil. Jag tänker ocksåframföra det förslaget på kommitténs nästa sammanträde. Vadsom är intressant är hur Sfig kommer att agera i det läget. Kommerjag då att mötas av samma negativa syn på myndighelsoffer som den jag möter nu?Eller kan kanske t.o.m. lova stöd, i varje fall inomutredningen, för en snabb och effektiv undersökning av möjligheten alt få framdenna skadeståndsrättsliga säkerhetsvenfil? AnL 65 (); I mitt anförande berörde jag en viss del av vad vi tar upp ireservationen, nämligen frågan om statens skadeståndsansvar när det gäller affärsmässigverksamhet. Jag skall med anledning av anförande sägaytterligare några ord om detta. Vihar i tagit upp dessa frågor, och det har ständigtfunnits ett motstånd. Jag refererade i mitt anförande fill att man angavkostnadsaspekten som anledning till de tidigare avslagen. har det äntligentillsalts en utredningsman. Det är en viss framgång, men den är inte en följdav regeringens och socialdemokraternas åtgärder, utan det är tack vare årligenåterkommande krav från de tre icke-socialisfiska partierna som detta hartvingats fram. Vad socialdemokraterna har gjort är att försena en lösning medflera år Vihävdar atl den parlamentariska utredningen även borde ha fått till uppgift attse över skadeståndsansvaret i statens affärsmässiga verksamhet. hänvisas dettill den speciella utredningsman som har filisatts, men att tillsätta enutredningsman är inte detsamma som att låta en parlamentarisk, brett förankradutredning se över hela området vad gäller statens skadeståndsansvar, både ifråga om myndighetsutövning och affärsmässig verksamhet. Ävenom direktiven är förutsättningslösa så diskuterade vi vid det första ochhittills enda sammanträdet vad som kunde ligga inom ramen för dessa direktivoch vad som inte låg inom direktivens ram. Det var uppenbart att frågan omskadeståndsansvaret för den affärsmässiga verksamheten ligger utanfördirektiven. Detmåste alltså till tilläggsdirektiv för att utredningen skall kunna ta upp dessafrågor, och vi vill också att skall uttala sig för sådana tilläggsdirektivgenom att stödja reservationen. Dettaär en vikfig konsumenträttslig fråga. Den som drabbas av förluster och skadorskall ha möjlighet att få fullgod ersättning även om det är staten som harvållat skadorna. Det är en jämställdhetsfråga, för det är viktigt att de svagakan hävda sina intressen. Detta är anledningen till att vi här iriksdagen har bedrivit ett arbete för att få fill stånd en bättre tingensordning i dessa frågor Anf.66 (): tar upp en diskussion om huruvida målet är nätt.Det är klart att man kan ha olika uppfattningar om vad målet är, var det ärbeläget, osv. Men vad är det som har krävt? Jo, enutredning. Den har tillsatts. Utredningen har fått vissa direktiv, och vi ärockså överens om att dessa är utmärkta. BengtHarding gör det litet för enkelt för sig när han argumenterar för ettsnabbt införande av en säkerhetsvenfil. Som en ansvarig politiker bör hanställa sig vissa frågor I vilken utsträckning skall medborgarna kollekfivt, viaskattsedeln, betala för enskildas förluster? Vilka ekonomiska konsekvenser fårett vidgat skadeståndsansvar? Vilka personella förstärkningar behövs? Leder ettvidgat skadeståndsansvar till krav på ökad jurislmedver-kan i förvaltningen,till att verksamheten "jurisfifieras"? Varjede lege ferenda-fråga innehåller ju politiska bedömningar i denna mening. Tilsyvende og sidst är detta frågor som måste belysas i den utredning som nuarbetar innan vi fattar något beslut. Jag tror inte att någon är betjänt avsnabba och ogenomtänkta beslut. Anf.67 (); Detta är viktiga frågor i ell rättssamhälle. Det är viktiga frågor förmedborgarna i allmänhet och särskilt för de medborgare som drabbas av enfelakfig myndighetsutövning. Jag tror, i varje fall hoppas jag, att vi äröverens om att förbättra dessa regler, även om det på Sfig låter somatt det är litet tveksamt om socialdemokraterna verkligen vill förbättrasituationen för myndighelsoffer Med en positiv tolkning utgår jag från attdetta är fallet. Förmig är det då obegripligt att säga att reglerna är dåliga, att de måste förbättrasmen att vi skall vänta till 1994. Under fiden kommer människor att drabbas avdenna felaktiga myndighetsutövning. Skall vi sitta passivt och titta på ochrulla tummarna? Skall vi använda oss av det ordspråk som jag använde vid förrariksdagsdebatten i ärendet: att låta kon dö medan gräset växer? Ellerskall vi i stället engagera oss för de myndighelsoffer som drabbas ochåtminstone ge dem en ersättning enligt den säkerhetsvenfil som jag har talatom? Denna säkerhetsventil är alltså inte någon juridisk innovafion, någonspecialtillverkning av undertecknad. Den är lånad från en annan lag i lagboken,nämligen från brottsskadelagen, vilken har samma syfte. Låtmig avslutningsvis till säga följande. Ansvariga politiker ärtydligen det som efterlyses här, och sådana efterlyser även jag. En ansvarigpolitiker kommer i den skadeståndsrättsliga utredningen att svara ja till attsnabbi utreda och genomföra förslaget om en skadeståndsrättslig 1989/90:85 14 mars1990 1989/90:85 14 mars1990 Onykterhettill sjöss, m.m. , vara en viktig insats också för rättssamhället. AnL68 (): Jag tycker inte alls att skall sitta och rullatummarna. Jag tycker atl han skall bli mycket aktiv i den utredning som hartillsatts och som han tillhör Anf.69BENGT (): På den punkten lovar jag att inte göra besviken. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot146 för reservationen av m.fl. 7 § Beslut omuppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av förste vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avkammarens arbetsplenum . 8§ Onykterhet till sjöss, m.m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1989/90:LU15Onykterhel till sjöss, m.m. Anf.70 (): Alkohol och trafik skall inte höra ihop. Det skall gälla såväl lilllands som lill sjöss. Det har varit utgångspunkt i arbetet för ennollpromillegräns till lands liksom när det gäller vårt krav på att motsvarandepromilleregler även skall gälla till sjöss. Vihar nu att la ställning lill den senare frågan, dvs. om vi skall våga slå fastatt alkohol och båttrafik inte hör ihop. Samhällets signaler vad gäller alkoholoch trafik måste vara klara och konsekventa. Vi måste därför ha klara regleräven när det gäller alkohol och båttrafik. Sådana regler skulle ha ett stortpedagogiskt värde, och genom dessa regler skulle vi efter hand kunna begränsaolycksfall, skador och för fidig död på grund av onykterhet i samband medbåttrafik. Till skillnad frånförhållandena gällande trafik till lands finns inga promil- I stället stadgas i sjölagen alt den kan dömas till böter ellerfängelse som framför fartyg eller eljest på fartyg fullgör uppgift av väsentligbetydelse för säkerheten till sjöss och därvid är så påverkad av alkoholhaltigadrycker eller annat berusningsmedel att det måste antas att han inte på ettbetryggande sätt kan utföra sina uppgifter Detta är litet krångligt, menlagtexten lyder ungefär så. Till skillnad från vad som gäller i reglerna förtrafiken pä land är alltså när det gäller båttrafik gränsen för straffbarhetinte knuten lill viss mängd alkohol i blodet. Samhället måsle ständigt vara uppmärksamt på vilkaåtgärder och nya åtgärder som erfordras för att leda in utvecklingen iönskvärd riktning. tidigare motstånd mot att uttala sig förpromillegrånser till sjöss får därför inte utgöra motiv för all fortsätta attavvisa dessa krav. Sjötrafiken har förändrats avsevärt. Påsina håll börjar den alltmer att likna trafiken på våra gator och vägar Antaletfritidsbåtar har ökat kraftigt, och på våra farleder har trafiken blivit allttätare. Dessutom har många fritidsbåtar utrustats med allt starkare motorersom medger allt högre hastighet. Många människor omkommer i olyckor medfritidsbåtar Av sjösäkerhetsrådets statistik framgår att alkoholförtäring ären väsentligt bidragande orsak till många båtolyckor Detta är enligt vårmening en oroande utveckling, och den motiverar alt samhället nu i högre gradän tidigare måsle inskärpa kravet på fullständig nykterhet även för alla medansvar för ett fartygs drift och säkerhet. Återkommande motionskrav ommotsvarande promilleregler till sjöss som lill lands har dock avslagits, medhänvisning främst till kontrollsvårigheterna. Däremot beslöt våren1988 atl valet av påföljd för trafikonykterhel enligt sjölagen borde anpassastill de strängare reglerna enligt irafikbrottslagen. Någol förslag härom harregeringen ännu inte lagt fram. Vi anser att utvecklingen av sjötrafiken liksom den ökadeolycksfrekven-sen på ett påtagligt sätt har visat på nödvändigheten av atlsträngare krav än de nuvarande pä nykterhet lill sjöss införs. Ett syslem medsamma promillegränser för sjötrafik som för landsvägstrafik och spårbundentrafik bör därför prövas och påföljderna bli desamma. Frågan om införande av promilleregler till sjöss haraktualiserats i genom ett medlemsförslag, som utgjorde en delav olika åtgärder för elt nordiskt aktionsprogram för att uppfylla WHO:s mål omen 25-procentig minskning av alkoholkonsumtionen fram lill sekelskiftet.Nordiska rådets social- och miljöutskott framhöll i sitt betänkande atl denstarkt ökande trafiken med fritidsbåtar och antalet alkoholrelaterade båtolyckorgjorde det rimligt att frågan om samma promillegränser till sjöss som vid trafiktill lands skulle utredas i samband med aktionsprogrammet för alt minskaalkoholkonsumtionen. Eftersom tidigare klart avvisat krav påpromillegränser till sjöss, är det enligt vår mening nödvändigt atl riksdagennu fattar ell annat beslut, så att tillsammans med övriganordiska länders regeringar kan pröva frågan om sådana promillegränser Myndigheter som har ansvar för nykterhetsfrågor och sjösäkerhelsfrågorhar klarl uttalat sig för införande av promillegränser Låt Onykterhet till sjöss, m.m. protokoll 1989/90:85 Onykterhet till sjöss, m.m. mig förstnämna att , som har del övergripande ansvaret på delalkoholpoliliska området, har krävt att onykterhet till sjöss i lagstiftningenskall jämställas med onykterhet i trafiken lill lands. Delta krav återfinnsnämligen i det av framlagda handlingsprogram som syftartill atl skall uppnå WHO-målet om en 25-procentig minskning avalkoholkonsumtionen fram . Jag vill citera en del ur detprogrammet. Under rubriken skriver : "Antalet fritidsbålar har under de senaste tio årenökat markant. har antalet olyckor på sjön där alkohol har förorsakatdrunkningstillbud ökat. Vid sju av tio drunkningsolyckor var offret påverkat avalkohol. Av hävd är sjölivet förknippat med alkohol. Del ökande antalet avfritidsbåtar ställer större krav på bålförarna. Delta gäller även de allt högrehasligheterna. anser all dessa förändrade förhållanden måsteleda till åtgärder som i nykterhetshänseende jämställer båltrafiken medbiltrafiken." Underrubriken redovisas följande alt-satser: "atlinformationen till båtägare om alkoholens inverkan intensifieras." "altregeringen verkar för atl lagstiftningen jämställer onykterhet till sjöss medonykterhet i trafiken." "atlkontrollen ökas av nykterheten hos båtförare." Även elt annat organ, nämligen katastrofkommissionen, harnyligen krävt promillegränser lill sjöss. I sitt betänkande "Beredskapenmot oljeutsläpp till sjöss" skriver kommissionen; "Olyckor som har inträffat till sjöss på senare tidaktualiserar åter frågan om alt för den som framför fartyg eller eljest påfartyg fullgör uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss införaen promillegräns. Enligt kommissionens mening bör lagstiftningen om onykterhettill sjöss innehålla samma bestämmelser om alkoholkoncentrationen i blodet(promillegränser) som lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Med deförenklade prov-lagningsmeloder som slår till buds kommer övervakningenav bestämmelserna atl underlättas." Mol bakgrund av vikten av atl öka trafiksäkerheten tillsjöss och med hänsyn till arbetet både på nordisk nivå och i vårt land för attbegränsa alkoholkonsumtionen bör enligt vår mening motsvarande promillereglerinföras i sjölagen som de som har införts i trafikbrottslagen. Vi ärväl medvetna om atl man vid en sådan anpassning av sjölagen tilltrafikbrottslagens straffbestämmelser måste la hänsyn lill alt sjölagensbestämmelser har betydligt vidsträcktare tillämpningsområde äntrafikbroltslagens regler. Enligt vår mening bör det ankomma på regeringen atl låtautreda frågan om införande av promilleregler i sjölagen och deras omfattning.Frågan om regeln skall gälla alla båtar eller om eventuellt undantag skallgöras för icke motordrivna båtar bör prövas i detta sammanhang. Antalet ledamöter som motionerat i denna fråga är störrevid årets än vid tidigare riksmöten. Från har väckts enkommittémotion med mig som första namn. Från har väckts en mofionmed som första namn. Från har väckts en motion avElver Dessutom har väckts en motion av den bortgångnesocialdemokraten . Fyra partier, , ,miljöparfiet och vpk, står bakom reservationen med krav på att regeringen skallöverväga frågan om promilleregler till sjöss. Jag yrkar bifall lillreservationen. 71 (); Alkohol och trafik hör inte ihop. Det harsagts i denna kammare, nu senast av . Det framförsockså med stor envishet i de motioner som har väckts i . senast partivänner och hävdat att sammapromilleregler som gäller i trafiken på land också bör gälla fill sjöss.Folkpartiet delar uppfattningen att det är dags atl överväga elt införande avpromilleregler även i sjölagen. Det har bara gått tre och en halv månad sedan vi senastdebatterade frågan om hur vi ser på onykterheten till sjöss, och bara för cirkaen månad sedan beslutade om skärpta regler för att motverkatrafiknyklerhets-broft. Med andra ord; Detta är brännande frågor, som väcker stortintresse. Tack vare den intensiva opinionsbildningen ställer sig nude flesta bakom en mycket strängare syn när det gäller alkohol och trafik. har i sina senaste betänkanden som gälltonykterheten fill sjöss uttalat atl alkoholförläring i samband med sjötrafikinte är förenlig med de krav sjölivet ställer Påpekande görs också om attmängden av båtar har ökat kraftigt och gjort trafiken allt tätare, samfidigtsom båtarna blivit snabbare. Man har också begärt att straffpåföljderna skallses över Däremot har argumenten varit många från majoriteten, bestående avsocialdemokraterna och , för att inte förorda atl regeringen skallens överväga ett införande av samma promilleregler på sjön som gäller förtrafiken på land. Denna hållning måste bli allt svårare alt hävda. Allt flermedborgare har motsatt uppfattning. Också andra instanser har den senaste tidenframfört atl promilleregler bör införas i sjölagen. Som nämndetar man t.ex. i SOU 1990:15, "Beredskapen mot oljeutsläpp tillsjöss", upp atl promilleregler behöver införas. Detsamma görs isocialstyrelsens programarbete, som också nämnde. När del gäller det nordiska samarbetet har man diskuterathur man skall komma till rätta med WHO;s mål att alkoholkonsumtionen skallminska lill . Även i det sammanhanget har man tagit upp fråganom att införa promilleregler lill sjöss. För alt skall kunna vara pådrivande i arbete krävs all regeringen får en signal ifrån om att vitycker att detta är viktigt. har regeringen inte fått det. 1 den departementspromemoria som innehåller en översyn avsjölagen som kommer - den skulle ha kommit - övervägsbara straffpåföljder har i varje fall inte begärt något annat. Vi fårväl se vad den innehåller.