prot · GD0911 · 1989-12-31 00:00:00 — De är en oerhört viktigdel av själva vårdarbetet, och de kan inte betraktas på samma sätt somsubventionerade måltider vilka intas i en personalmatsal och för vilka man fårlämna sitt arbete. Pedagogiska måltider är en del av arbetet och bör därförinte beskattas. Överläggningen var härmed avslutad. 23 §Svar på fråga 1989/90:95 om de ekonomiska följderna av kärnkraftsavvecklingen har frågat mig om skatter ochavgifter kommer att ändra profilen på energiproduktionen så att inte krav på enmer sentida avveckling av kärnkraften kommer att resas. fattade beslut om miljö- ochenergipolitikens inriktning . Dessa beslut innebar bl.a. målför utsläppen av kväve, svavel, koldioxid, kolväten och tungmetaller. Riksdagenuttalade vidare att en av huvuduppgifterna för energipolitiken är att skapaförutsättningar för att kärnkraften skall kunna avvecklas. Syftet med de skatter och avgifter som för närvarandediskuteras är att ge konsumenter och producenter ekonomiska incitament attgenomföra de åtgärder som medför att de miljö- och energipolitiska målenuppfylls till lägsta kostnad. Detta kan bl.a. medföra att den svenskaenergiförsörjningen får en profil som avviker från dagens. Jag tackar för svaret. Det är delvis vad jaghade hoppats på. Men jag hade också hoppats att finansministern skulle hakunnat ge något besked om huruvida skatter och avgifter som tas ut påoekologisk energiproduktion kommer att kunna användas för en massiv satsningpå en ekologiskt riktig energiproduktion. På det sättet skulle lovande men ännuså länge dyra tekniker kunna visa sig slagkraftiga inom de närmaste tvådecennierna. Det är ju den perioden som här är aktuell. Pågår eller pågår inteen sådan planering inom ? Det pågår en ganska omfattande planering inomregeringskansliet inför vårens energipolitiska proposition. Överläggningen var härmed avslutad. 24 §Svar på fråga 1989/90:98 om de ekonomiska följderna av en kärnkraftsolycka Den fråga som ställer kan intebesvaras, av det skälet att det inte är möjligt att på ett rimligt sätt beräknakostnaderna för en kärnkraftsolycka. Av det skälet har heller inte denna typ avberäkningar gjorts. Vad som är viktigast i det här sammanhanget är att göraallt för att förhindra att det sker olyckor - och att stärka beredskapen förden händelse en olycka trots allt skulle ske, i eller utomlands. Det finns i i varje län en särskild beredskapsplansom skall utnyttjas i det fall en olycka skulle inträffa. Denna beredskapsplansätts i gång oberoende av vilka kostnader som är förknippade med planen. överlämnas dessutom ett betänkande tillregeringen av utredningen om kärnkraftsberedskapen. Det väntas innehållaförslag till en förbättring av beredskapen inför olyckor, både i ochutomlands. Jag får tacka finansministern för svaret påmin fråga. Skälet till att jag har ställt den är finansministerns besked om hur han ser på kärnkraftens framtid i - att det ju är enteknik som är så komplicerad att människor i längden inte kan hantera den ochatt kärnkraftsolyckor därför inte kan uteslutas, inte ens i . Vad sådant kan ställa till med vet vi väl efterTjernobylolyckan. Vi kan inte bara sätta vår tillit till ett antal kärnfysikerstrosvisshet när det gäller kärnkraftens säkerhet, ofarlighet och välsignelser.Vi måste arbeta utifrån de konkreta fall som vi känner till och säga oss att ensådan här olycka faktiskt kan inträffa också i . En kärnkraftsolycka kan påverka miljoner människors liv,inte bara i , som finansministern så Uvfullt beskrev härförleden här iriksdagen. Det är dessa potentiellt mycket stora skador som föranleder minfråga, om man inom inte har gjort beräkningar om hur dettakan påverka svensk ekonomi. Finansministern gav en känga för viss eskapism iekonomiska sammanhang. Jag vill inte ge finansministern någon känga, men jagfår en känsla av att det även på den här punkten råder en viss eskapism, närman inte vill göra sådana här beräkningar. Nog borde det vara möjligt att görakvalificerade bedömningar och beräkningar av ett antal realistiska fall. Ettbra fall är om hela skulle bli obeboeligt för mycket . Det måsteockså vara relativt enkelt att beräkna följderna för industrin vid ett snabbtbortfall av kärnkraftsel. Finansministern är ju realist, ochockså han borde vara intresserad av att göra realistiska konsekvensanalyser avsådana här stora olyckor, särskilt med början inom ekonomin. Jag måste fråga ; Vilketanvändningsområde skulle sådana kostnadsberäkningar ha? Hjälper de oss i någotavseende för Prot.1989/90:11 att förebygga olyckor eller för att ingripa för den händelseatt en olycka skulle inträffa? Svarpåfrågor (); Självfallet hjälper de inte i något av defallen. Men det kan faktiskt vara intressant att få belyst vilka ekonomiskakonsekvenser användningen av en oekologisk energiform som vi har valt iSverige skulle kunna få för den händelse att en olycka inträffar. Det ärfaktiskt fråga om en långsiktigt förödande kostnad för vårt land, somfinansministern livfullt beskrev för ungefär sedan här i riksdagen.Det måste vara intressant för svenska folket att få reda på vilka de ekonomiskakonsekvenserna av kärnkraften verkligen kunde vara. Det är blott av det skäletberäkningarna skulle göras, inte för att förebygga olycksrisker. För detändamålet finns det andra åtgärder som jag hoppas kommer att vidtas. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1989/90:106 om ändrade regler förutnyttjande av investeringsfonder Regeringen anger i en frisläppsförordningramarna för hur investeringsfonderna skall få utnyttjas. Frisläppen utformasefter bl.a. konjunktur- och regionalpolitiska överväganden. Nuvarande frisläpp (SFS 1988:1073) gäller endast förinvesteringar i stödområdena samt för miljöförbättrande investeringar i helalandet. I stödområdena får avsättningar års taxering tas i anspråkför bl.a. byggnads- och markarbeten som utförs t.o.m. och förinventarier som levereras senast då. För miljöförbättrande investeringar fårmotsvarande avsättningar utnyttjas t.o.m. . Jag avser att ta upp frågan om en förlängning avfrisläppet. Med hänvisning till regeringens kommande prövning är jag nu inteberedd att diskutera frågan närmare. Tack för svaret, ! Är det braatt företag vill etablera sig på orter ute i landsbygden, som exempelvis isödra ? Är det bra att företag vill etablera sig i en kommun som justhåller på att drabbas av nedskärningar, som fallet är i ? Självfalletär svaret ja, och det tror jag att vi är överens om. Det aktuella exempel som jag har tagit upp gäller ettganska stort företag, som i vill bygga en lagerlokal eller ett nederlag som skall utgöra en serviceenhet för hela . Närheten till E 18 är viktig, och bygg nadsplatsen är klar tack vare en positiv medverkan från kommunens sida. Etableringen skulle kunna skapa ca 15 nya arbetstillfällen i ett första skede, men man väntar sig att det blir ytterligare anställningar. 42 Det är just sådana satsningar somär mycket värdefulla för en Bergslags- kommun som , isynnerhet som det har skett stora nedskärningar inom andra industrier. Men detär nu tveksamt om det blir någon etablering. Företaget behöver använda sininvesteringsfond för utbyggnaden, men där har det blivit stopp. Såväl företagetsom kommunen har varit i kontakt med , men man har inte fåttnågot svar. Man har inte fått något besked alls. kan inte stå vid gräns och vänta hur länge som helstpå att få använda sin investeringsfond. Man måste få besked , och jag hoppaspå att det blir ett positivt besked för . 1989/90:11 17oktober 1989 Erfarenheterna visar att frågestunder kan användas till detmesta, men det är ganska sällan jag har behövt erfara att den används till attpuffa för ett enskilt dispensärende, som ligger på regeringens bord. GUDRUNNORBERG (fp): Jag hoppas att man kan ställa allmänna frågor om investeringsfondernaoch deras användande. Det här är faktiskt ingen ny fråga. Vi har frånfolkpartiets sida drivit den här frågan . Vi har krävt attinvesteringsfonderna skall släppas fria för att företagen på rätt sätt och vidrätt tillfälle skall kunna använda dem för sådant som är viktigt och för skall kunna skapa nyetableringar. Här motarbetar regeringen en kommun därnedskärningsproblemen tornar upp sig. Arbetsmarknadsministern kommer kanske attbesvara en fråga om liknande ärenden , och jag tror att hon skulleha blivit mycket glad om finansministern hade kunnat lova attinvesteringsfonderna får tas i anspråk. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Svar på fråga1989/90:60 om visumkravet för inresa i har mot bakgrund av att infört viseringstvångför rumänska och bulgariska medborgare frågat mig om inte avser attfölja slutdokumentet från i . Regeringensbeslut att säga upp viseringsfrihetsavtalen med och baserarsig på det förhållandet att har ställt sig bakom att skall haen reglerad invandringspolitik. Medhänsyn till att ett stort antal rumänska och bulgariska medborgare kommit -ofta från andra länder än sina hemländer - till för att bosätta sighär har regeringen bedömt det nödvändigt att återgå till att kräva visering. Redaninnan införde viseringsplikt gentemot rumänska medborgare hade Danmarkvidtagit samma åtgärd. Detsamma gäller i fråga om bulgariska medborgare. Inom de nordiska ländernafäster vi stort avseende vid en samordning av viseringspolitikenmed hänsyn till den nordiska passkontrollöverenskommelsen. Dessa åtgärder innebär på intet sätt att visarbristande respekt för ESK-överenskommelsen i . Våra åtaganden inom ESK;sram när det gäller att främja mänskliga kontakter över gränserna lägger intehinder i vägen för införande av viseringsplikt när detta är påkallat isituationer som de nu aktuella. INGELAMÅRTENSSON (fp); Jag tackar för svaret.Utrikesministern försvarar införandet av visering för bulgarer och rumäner medatt hänvisa till en reglerad invandringspolitik och samordningen i . Jaghar inriktat mig på den överenskommelse som har slutits i . Där står heltklart att de deltagande staterna skall anstränga sig för att underlättaviseringen mellan länder så att man på det sättet kan främja kontakter övergränserna. Jag passade på att läsa det tal som höll iWien när man fattade beslut om slutdokumentet. Där säger att dedeltagande staterna i praktiken måste leva upp till sina åtaganden. Det ärdetta jag nu kritiserar för. Jag anser inte att i praktikenlever upp till sina åtaganden. kritiserade ett land -jag utgår från att det var - för det sätt på vilket man har hanteratsina inrikespolitiska problem med minoriteterna. Han menade att man agerat imotsats till "bokstaven och andan i det åtagande som vi givit vårtgemensamma och fulla stöd". Jag anser att man också kan rikta den kritiken mot Sverigeoch dess sätt att agera. Visst skall vi i samordna våra beslut medövriga länder i , men vi behöver inte göra det i negativ anda. Sverigekunde tvärtom få de övriga nordiska länderna med på att vi skall underlätta ochställa upp för de asylsökande, som faktiskt behöver vårt stöd, i stället föratt minska möjligheterna till asyl, vilket i praktiken är det man gör.Sverige har infört visumtvång för chilenare m.fl., och detta har inneburit ettstopp för de asylsökande. Det gläder mig att har lästdet tal som jag höll i . Det var ett utmärkt tal. Det är inte som har svikit överenskommelsen. Detär och som har tvingat stora grupper av invånare att flyfrån sina länder genom att de har behandlats på det sätt som rumänerna harbehandlat ungrare och bulgarerna har behandlat de turkiska minoriteterna.Sverige har vänt sig mot detta just med stöd av ESK-dokumentet. Vi har krävt enförklaring av , och vi har med framgång anmält till kommissionenför de mänskliga rättigheterna, i vilken är medlem. De flesta av dem som velat komma till oss i harkommit via ett tredje land, och det är i strid med de regler vi har när detgäller asyl. har tvingats att införa visumkrav, eftersom ochBulgarien har brutit mot sina åtaganden. Detta är grunden för regeringenshandlande. INGELAMÅRTENSSON (fp); Såvitt jag förstår har inte skrivitunder konventioner när det gäller de turkbulgarer som kommer via . Mankan diskutera vilket land som är första asylland, om dessa människor flyr viaTurkiet till . Jag anser att dessa människor skulle ha möjlighet attsöka asyl i . Jag håller helt med om att vi skall kritisera ochBulgarien för det sätt på vilket de har agerat. Det stämmer verkligen inteöverens med andan i ESK:s slutdokument från , och jag anser att Sverigeborde vara ännu hårdare i sin kritik. Men detta hindrar inte att skallfölja överenskommelsen när det gäller just detta med visering. kan inte komma ifrån att i allafall ställt sig bakom att viseringsformaliteterna skall minska och att vi skallunderlätta för människor att resa över gränserna inom . Det är vi beredda att göra. Skälet till attvi nu har infört viseringstvång är att det är ett medel att komma till rättamed det som och har gjort. Det är dessa länder som harbrutit mot sina åtaganden enligt ESK-dokumentet. Om de upphör med detta, ärregeringen naturligtvis beredd att åstadkomma friare rörelser över gränsernaän vad vi kan åstadkomma. Detta hjälper inte de asylsökande. Det är judessa som man egentligen månar om i ESK-dokumentet. Det är fråga om demänskliga rättigheterna för invånare. Regeringen säger att man skall ta till repressalier motdessa stater, men på det viset straffar man de asylsökande. Jag är inte säkerpå att det är rätt sätt att få dessa stater att upphöra med vad de håller påmed, nämligen att trampa på de mänskliga rättigheterna inom det egna landet.Självfallet skall vi agera kraftfullt mot och , men jag anserinte att detta är rätt sätt. Vi är överens om att vi skall agerakraftfullt men oense om vilket sätt som är det rätta. Jag anser att detta ärrätt sätt. Det håller jag intemed om. Jag tycker att vi skall verka för att minska visumtvången länderemellan. Här skulle de nordiska länderna gemensamt kunna spela en mycket störreroll än vad vi gör och inte ställa oss bakom den politik som bedrivs iEuropa och som innebär att man bygger fästningar i land efter land och försökerhindra asylsökande att komma in. Det finns ingenting i ESK-dokumentet somhindrar att göra det regeringen nu gör. Det finns ingenting som sägeratt detta är ett brottgentemot det vi har åtagit oss. Regeringen använder de möjligheter somESK-dokumentet ger. Ingen kommer att kunna anklaga oss för brott motöverenskommelsen i ESK-dokumentet, medan däremot och Rumänienallvarligt har brutit mot det man har åtagit sig. Det står i dokumentet att länderna förbindersig att minska viseringsformaliteter och att i möjligaste mån också övervägaatt minska vi-seringstvången och slopa viseringar länder emellan - det stårnaturligtvis inte i dokumentet att man är tvingad att göra detta, men att man imöjUgaste mån skall överväga dessa åtgärder. går vi i den andravägen. Det är väl inte i ESK;s anda? Jo, det är i ESK:s anda, eftersom detta är enextraordinär situation. Två länder som har undertecknat Wiendokumentet tvingar- med metoder som är oursäktliga - stora delar av sin befolkning att fly. Dessamänniskor flyr till tredje land, och vill därifrån komma till oss. Det får de.Det strider mot de regler vi har antagit, regler som självnämner och som handlar om första asylland. Därför är detta konsekvent och riktigtoch vi skall göra allt för att tillrättaföra och , så att vikommer ur denna situation. Låt mig då fråga : Blir nästasteg ? I fallet kan man ju inte på samma sätt påstå attdet har skett övergrepp på befolkningen. Men där förekommer ändå väldiga folkströmmar.Kan vi vänta oss att det blir aktuellt med viseringstvång även för östtyskar? Jag uppfattar detta som en i någon mån nyfråga. Överläggningen var härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1989/90:9 om ett närmande mellan de baltiska staterna har frågat utrikesministern påvilket sätt den avser att agera i fråga om ett närmandemellan de baltiska staterna och . Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan. Samarbetet inom ramen för grundar sig påden nordiska samarbetsöverenskommelsen, det s.k. från år1962. Det är ett samarbete mellan fem suveräna länder. Det utesluter därmed ettdirekt deltagande från utomstående. De nordiska länderna har isamarbetsöverens- kommelsengjort långtgående åtaganden, vilka torde vara svåra för utom-nordiska länderatt uppfylla. Frågan om ett närmande mellan de baltiska republikerna - och i vilka former ett sådant närmande skulle kunna ske - ären fråga för rådet självt att diskutera och ta ställning till. Saken har juockså blivit aktualiserad där på olika sätt. Det är därför inte en fråga förden att agera i. Jag vill dock understryka att regeringens inställning tillutvecklingen i är klar, och det har vid olika tillfällen, även idenna kammare, getts uttryck för vår avsikt att utöka och utvidga kontakternamed de baltiska republikerna inom alla områden där så är möjligt. Jag tackar för svaret. Jag anser detta vara en viktig fråga, inte minst med tankepä vad som sker på andra sidan . De estniska, lettiska och litauiskafolkens kamp för sin nationella särart, sin kultur, sitt språk och sin historiaväcker stor sympati och beundran runt om i världen. Statsrådets svar ärhoppingivande. Vid en rundresa som jag gjorde i de tre baltiska ländernatillsammans med representanter från fyra olika politiska partier för någraveckor sedan märktes ett påtagligt starkt intresse för samarbete med denordiska länderna. Företrädare för de olika folkfronterna, de baltiskaparlamenten, kulturgrupper och kyrkor har entydigt givit uttryck för att deväntar på ett svenskt initiativ när det gäller samarbete med de nordiskaländerna och när det gäller former för samarbete med . Manfrågade om detta med observatörstatus i kunde bli en möjlighet. Man har från flera andra håll rapporterat om sammaiakttagelser. I har för socialdemokraterna tagitinitiativ för att erbjuda de baltiska länderna observatörstatus i . Tillsammans med min partikollega har jag skrivit enmotion med samma inriktning. I har också föreslagit attfolkfronterna i de baltiska länderna skulle inbjudas att delta i arbete som observatörer. Jag gör en positiv tolkning avviljeinriktningen i statsrådets svar. kan spela en viktig rollvad gäller kontakterna med de baltiska länderna och jag vill påpeka attregeringen ingalunda saknar möjligheter att påverka agerande . Jag vill också, med tanke på vad statsrådet sade i svaret,påpeka att jag inte har förordat medlemskap för de baltiska staterna i . Detta är inte möjligt med de nuvarande statuterna. Däremot vill jaggärna se någon form av utbyte; att de baltiska staterna inbjuds som gäster eller erhåller observatörstatus där. När det gäller , som ärparlamentens organ, så går som sagt inte vi från in för attdiskutera eller lägga oss i dess arbete, vilka kontakter tareller hur man vill utforma dessa kontakter. I bereder vi nu enfråga som handlar om en riskkapitalordningför miljöinvesteringar i . Denna fråga är inte alls färdigbehandlad,men man har i bakgrundsarbetet sagt att detta samarbete - om det kommer tillstånd - också skulle kunna komma att beröra . Men frågan är alltsåfortfarande under beredning i . Inom detta område arbetar såledesMinisterrådet med frågor rörande miljön i , och i detta arbete kan viockså komma att beröra . I detta mycket dynamiska skeende, som till, tar den många initiativ: det gäller detkulturella samarbetet med , vilket har utökats kraftigt, det gällerkontakter som har tagits med och för att även där kunna utökade kulturella kontakterna, det gäller handelssamarbete som har utökats påolika områden, det gäller icke-statliga organ - AIC och LRF - som tar kontakteroch arbetar praktiskt och det gäller de politiska partierna, som i många fallhar haft olika typer av kontakter med . Vidare underrättas vi givetvisom turistfrågorna. Man skulle kunna utveckla bättre kommunikationer med Baltikum- det borde ta någon timme att åka till ; det tar mer änen dag. Vi diskuterar även formerna för vår officiella representation. Jag harredan nämnt miljöfrågorna i detta sammanhang. Miljöministern var iBaltikum i syfte att få till stånd ett konkret samarbete. Vi är alltså inställda på att kraftigt utvidga våra relationermed på de områden där det är möjligt. Detta har också utrikesministernnärmare utvecklat i interpellationssvar tidigare. Det statsrådet nu läste upp är exempel påviktiga insatser. Jag vill också peka på vikten av att det snabbt tas initiativpå dessa områden nu när möjligheten har uppstått, nu när man kan utökasamarbetet och det är möjligt att också stärka det arbete som pågår i debaltiska länderna. Vi bör nu utnyttja denna möjlighet, och det är viktigt attvi använder de organ som finns i de nordiska länderna för att utöka dettasamarbete på de områden som här har tagits upp. Överläggningen var härmed avslutad. 28§ Svar på fråga 1989/90:29 om ökat skydd för försöksdjur vid transporter har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att skydda djur mot onödigt lidande vidtransporter till och från . Bestämmelser om transport av djur inom svenskt territoriumfinns i den nya djurskyddslagstiftningen. Djurskyddslagen innehåller en allmänbestämmelse om att transportmedlet skall vara lämpligt för ändamålet. Lagensbestämmelse kompletteras av föreskrifter som finns i djurskyddsförordningenoch av föreskrifter som lantbruksstyrelsen har meddelat. Den som bryter motdjurskyddslagen eller mot föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen kandömas till böter eller fängelse i högst . För transport av djur utanför landets gränser finnsdärutöver bestämmelser i en konvention som har ratificerats av bl.a. och . I den stadgas exempelvis att ventilation och luftutrymmeskall anpassas till transportförhållandena och vara lämpade för den djurart somtransporteras. Till konventionen finns en av regeringen utfärdadtillämpningskungörelse . I den föreskrivs att den som uppsåtligeneller av oakt-samhet bryter mot bl .a. de angivna ventilationsföreskrifterna ikonventionen kan dömas till böter, om inte gärningen är straffbar enligtbrottsbalken. Hänvisningen till avser ansvar för djurplågeri. Beträffande utrotningshotade arter av djur finns den s.k.Washingtonkonventionen, som innehåller bestämmelser om internationell handelmed bl.a. sädana djur. Till konventionen finns en tillämpningsförordning somhar utfärdats av regeringen. Såväl konventionen som tillämpningsförordningeninnehåller bestämmelser som rör transport av djur. Att hundar såsom skett dör under transport kan inte pånågot sätt accepteras, och från departementets sida tog vi omgående, närhändelsen blev känd, kontakt med lantbruksstyrelsen. Frågan om det har begåttsnågot brott och var i så fall lagföringen skall ske är nu föremål förpolisutredning. Lantbruksstyrelsen och regeringen kommer att följautvecklingen noga. Om det skulle visa sig att bestämmelserna är otillräckliga,kommer regeringen vidta de åtgärder som behövs för att skärpa gällande regler.För handel med utrotningshotade djurarter gäller skärpta bestämmelser sedanförra året. Denna skärpning innebär att införseltillstånd får beviljas endastunder förutsättning att importören visar att transporten kommer att genomföraspå ett sätt som är tillfredsställande från djurskyddssynpunkt. Jag vill tacka jordbruksministern för svaretpå min fråga. Jordbruksministern brukar ju uppträda som en djurskyddetsbanerförare, och jag vill gärna göra det erkännandet att jordbruksministern hargjort en del bra insatser på detta område. Men jag hade kanske väntat mig ettnågot starkare formulerat svar på den här frågan. Jag menar att det som harskett visar att de bestämmelser och de regler som finns är otillräckliga. Jordbruksministern säger i svaret att om det visar sig attbestämmelserna är otillräckliga, kommer regeringen att följa upp denna fråga.Jag anser att jordbruksministern borde ta initiativ till en översyn av dessaregler, eftersom de - som sagt - visat sig vara otillräckliga. Ett av problemen är nog att närlantbruksstyrelsen skall godkänna in-resp. utförsel av djur är detsmittskyddsenheten som har att handlägga ärendet. Man skall dä ta hänsyn tillbl.a.