prot · GD0966 · 1989-12-31 00:00:00 — Man har svårt att prioritera, svårt att varadet avsedda stödet för länsstyrelserna i de yttersta, stora, viktigamiljöfrågorna i industrin. Jag får återkomma med ytterligare frågor Jag kan intetycka att det i del här läget räcker atl säga att det är naturvårdsverketsjälvt som skall genomföra omorganisationen. Det borde vara i miljöministernsintresse atl styra det arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 18§ Svar pa fråga 1989/90:419 om satsning på jord- och skogsbruk i , m.m. Fru talmani har frågat mig om regeringenavser att stärka förutsättningarna för produktion i bl.a. srnåskaligt jord- ochskogsbruk och småskalig livsmedelsförädling i . Riksdagenbeslutade om ett treårigt åtgärdsprogram för jord- bruket inorra (prop. 1986/87:146, JoU26, rskr 346). Innevarande år är det sistai programperioden. Totalt 245 milj. kr har satsats på olika åtgärder med syftetatt utveckla jordbruket och främja sysselsättningen på landsbygden i norraSverige. Insatser har gjorts i form av investeringar vid företagen,utvecklingsprojekt, forskning samt utbildning och rådgivning. Investeringsbidragenhar bl.a. resulterat i nya kombinationsverksamheter lill jord- och skogsbruket,t.ex. gårdssågar trädgårdsodling, fiskodling samt hantverk ochsmåindusiriverksamhet. Särskilt satsningarna på kombinationssysselsättninginnebär större möjligheter för jordbruket och landsbygden att förbli levande. Ett stort antal utvecklingsprojekt har dessutom startats isamarbete mellan lanlbruksverket och andra myndigheter och organisationer. Härfinns ett brett spektrum av projekt med olika inriktningar, bl.a.alternativodling med betoning på rådgivning och marknadsföring, lokal förädlingav livsmedel samt projekt som syftar till att stimulera kvinnlig företagsamhetoch ge varaktig sysselsättning för kvinnor på landsbygden. Den småskaligalivsmedelsförädlingen i norra främjas även genom särskilda utvecklingsprojektsom drivs i samarbete mellan Styrelsen för teknisk utveckling och Sverigeslantbruksuniversitet. Ett väsentligt motiv för en reformering avlivsmedelspolitiken är att främja en bättre regional balans. Regeringen har nuatt ta ställning till de förslag som lämnats i den parlamentariskaarbetsgruppens betänkande (Ds 1989:63), bl.a. ett bibehållet prisstöd lilljordbruket i norra , en utökning av glesbygdsstödet med 100 milj. krsamt ett särskilt stöd till landskapsvårdande åtgärder i odlingslandskapet. Regeringens avsikt är att genom en reformering avlivsmedelspolitiken vända de resursströmmar som i hög grad gynnat debättre jordbruksområdena, så atl stödet i stället i ökadutsträckning kommer jordbruket i norra till del. 80ROY (); Den sista klämmen i jordbruksministerns mycket positiv. Det tackar jag för Det gäller att vända resursströmmarna,som i hög grad har gynnat de bästa jordbruksområdena, norrut. Det låter bra, men hur skall detta ske? Det framgåregentligen inte riktigt, såvida inte ministern menar atl det särskilda stödettill landskapsvårdande åtgärder i odlingslandskapet i första hand skall gånorrut. Det är inte självklart, om man läser LAG:s rapport. Det finns litetolika uppfattningar om det. Det vore intressant att få höra jordbruksministernssyn på hur det anslaget skall användas, varthän det skall riktas. Det är riktigt att det har funnits ett treårigtåtgärdsprogram som upphör . Problemet när det gäller jordbruk och andranäringar som är kopplade till livsmedelsförsörjning är att det ofta handlar omlångsiktiga investeringar i småföretag och familjeföretag. Man har investeratför Det gör man inte om man inte är säker på att verksamhetenhar framtiden för sig. Det krävs en bra långsiktig politik. Det är brislen ikorta program, treåriga kampanjer och sådant. Människor tror inte riktigt pådem. sig inteom dem. En och annan kanske försöker fiska litet pengar men det blir lätt såatt de flesta är skeptiska. Det finns en myckel utbredd pessimism blandjordbrukare i norr Det hänger samman med senare års utveckling. Det hängerockså samman med en stor osäkerhet om vad LAG;s förslag egentligen innebär Detskulle vara av mycket stort värde om regeringen tog tag i den här frågan ochmer tydligt klargjorde hur man skall vända resurssirömmarna norrut, så alt människori norr vågar tro på det och börjar investera. Först vill jag säga att LAG;s förslag utgårfrån direktiven om att vi skall ha en bättre regional balans. som har fått i uppdrag att ta fram teknisktunderlag för att ett bättre regionalpoliliskl stöd till norra skallkunna skapas. har dessutom fått i uppdrag att utforma ettstöd fill odlingslandskapet som är betydligt bredare än vad dagens Nola-stödinnebär Självfallet kommer båda dessa stödformer att vara vikliga förNorrland. Till detta kommer också det prisstöd som finns , vars framtidautseende man överväger för att det skall bli slagkraftigt för Norrlandsjordbrukel. Remisstiden förbelänkandet går ut först . Beredningsarbetet pågår och det ärsjälvklart att vi kommer att presentera våra förslag i den proposition vi avseratt lägga fram . Då kan få svar Men vi är naturligtvisberedda att med de partier som är intresserade föra en öppen diskussion iriksdagen om de här frågorna fram lill dess. Jag känner inte igen den beskrivning som görav att det betydande stöd pä 245 milj. kr, som vi har givit är något som baraett fåtal har brytt sig om. Det har tvärtom varit en utomordentligt storefterfrågan på dessa medel, en lång kö och en stor investeringsvilja. Visstfinns del pessimism här och var. framför allt i inlandet, som genom dagens jordbrukssystemfår sina resurser dragna rnot kusten och söderut. Men det är ingalunda,gudskelov, en generell beskrivning av Norrlandsjordbrukel. Det finns också enmycket stark investeringsvilja på många håll. Det visar trycket på de investeringsmedelsom vi just har talat om. 82 (): Det är klart att det kan låta som om manöverdriver Man talar naturligtvis orn dem som man känner bäst. De som hör avsig mest är naturligtvis de som är rädda, pessimistiska och som ser framtiden isvart. Jag vet om att det finns en stor investeringsvilja, ochjag vet också att 245 milj. kr är en liten summa i dessa sammanhang. Deltavisar också vikten av atl man verkligen satsar pä ett sådant sått alt de somvill investera också vågar göra det och kan göra det på ett bra sätt, så atldet blir på lång sikt bärkraftiga investeringar. Stödet tillodlingslandskapet, , har ju i hög grad varit inriktat pä naturvårdsändamål.Nu skall det då bli ett bredare stöd. Del blir naturligtvis en huggsexa. De somhar haft jordar där det odlats mycket spannmål - dvs. odling som inte kommeratl bli lönsam, om reformen genomförs - kommer naturligtvis att göra anspråkpå de här pengarna. skulle detvara intressant alt få vela mera i detalj hur pengarna skall användas. AnL 83 Jordbruksminister : Som jag sade har vi just lagt ut ett uppdragtill och vi skall få ett teknisktunderlag. måste i varje fall vänta tills vi har fått dettaunderlag och se vilka överväganden som vi gör i propositionen. Då kan man få enuppfattning om hur systemet är. Detta är ju sådant som preciseras i enproposition. Målsättningen har presenterats här I svaret på frågan framhållsatt resursströmmarna skall riktas norrut från de bästa jordbruksbygderna ditdet mesta slödel går . Meningen är ju inte alt stödet tillodlingslandskapet vare sig i LAG:s tappning eller enligt de direktiv som hargetts till ämbetsverken i första hand skall vara en ersättning förspannmålsodlingen. Där har ju LAG andra förslag orn hur man skall kunna hjälpa. Så det finns många fler instrument än de som pä, instrument som gäller såväl som det som vi nu talarom, nämligen norra . Jag vill också framhålla, och det är viktigt,eftersom också nämnde skogsfrågorna, den betydande användning somvi har fått av de medel som finns för det intensifierade skogsvårdsprogrammelför speciellt och när det gäller privata småbrukare ochskogsägare. 84 (): Jag noterar atl ministern sade all stöd tilllandskapsvårdande åtgärder i odlingslandskapet inte skall ses som kompensationnär det gäller spannmålsjordarna. Det var bra att vi fick klarhet i den frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. 19 §Svar på fråga 1989/90:420 om laxfisket längs AnL 85 Jordbruksminister : har frågat mig om regeringenanser atl det är rimligt alt ytterligare försämra för Norrlandsfisket samtidigtsom fisket ökar i egentliga och. om sä inte är fallet, vad regeringenavser att göra för att förbättra förhållandena för Norrlandsfiskel. Bakgrunden till fråga är fiskeristyrelsensförslag till åtgärder för att rädda de naturliga laxbestånden i . Enligt är situationen mycket allvarligför laxbestånden i . Det grundläggande syftet med förslagen är därföratl öka upp-vandringen och den naturiiga leken i tiilrinnande vattendrag. Pålängre sikt medför detta ökade fångstrnöjligheter för alla svenska fiskare. förslag, som just nu ställs ut förgranskning i alla län längs hela kuststräckan från län, innebär begränsningar både i havsfisket och i kustfisket. Styrelsenbedömer att de föreslagna begränsningarna medför att en ge- nomsnittlighavsfiskare och en genomsnittlig kuslfiskare bör kunna räkna med samma fångsteri framtiden som . Detta beror på att tillgången på lax iden samlade svenska fiskezonen har ökat till följd av uppgörelsen om den s.k.vita zonen och det minskade utländska fisket som har blivit följden av denna. Det är som beslutar om den närmarereglering av fisket som behövs för att tillgodose behovet av fiskevård förvandringsfisken. Regeringen kommer inom ramen för förÖstersjön atl fortsätta sitt arbete för en internationell reglering avhavsfisket efter lax. En framgång i detta arbete skulle resultera i en bättresituation för de naturliga laxbestånden i och därmed förbättradeförhållanden för Norrlandsfisket. AnL 86 (): På det hår svaret lät det ju som om alltingbara var bra. har rnan i länsstadgan i , som denhär frågan avser, infört en rad restriktioner som lett till att man minskatfisket efter lax och öring. Den andel av lax som kustfiskarna i Västernorrlandtar upp har sjunkit från till av del totala uttaget av lax i helaÖstersjöområdet. Del som föreslås skulle innebära atl det blir enytterligare minskning med ungefär en tredjedel. Då skall rnan veta att det intefinns så många fiskarter i dessa delar av . Det finns lax, öring ochtorsk. Torskfisket är i stort sett utslaget redan till följd av denöverfiskning som vi har haft tidigare. Den saken har debatterats förut i denhär kammaren. Människorna är alltså ganskaberoende av det här fisket, och därför blir frågan varför rnan rnåste slå såhårt mot just detta kustfiske. Faktum år att det blir en ökning av laxfisketnere i den egentliga . Man skall också ha klart för sig all det bästalaxfisket finns vid . är ju fullt utbyggd,varför det inte alls finns någon naturlig reproduktion av lax där. Det handlarbara om utsättningsfisk. Sä motiveringen alt det skall "öka uppvandringenoch den naturliga leken i tiilrinnande vattendrag" håller inte riktigt.Tyvärr förhåller det sig pä samma sätt beträffande . I Ljunganförekommer det lek i viss utsträckning, men Ljunganlaxen är så gott som utdöd,och den lax som planteras ut i är kraftigt uppblandad med laxfrån och andra älvar. Därför är det mycket svårt att förstå del härförslaget, såvida avsikten inte är att slå ut fisket längs kusten i fråga. Mendet vore ju litet konstigt om hade den inställningen. talar alltså om ett förslag somnu är, som del kallades, utställt. Enligt språkbruk brukar det heta"på remiss". ger sina synpunkter här i talarstolen, ochmånga fiskeorganisationer gör det direkt och på andra sätt fram till den 1mars. Sedan skall fatta beslut på basis av deinkomna förslagen. Del är naturligtvis fullständigt omöjligt för mig attkommentera en pågående remissbehandling som gäller och deolika synpunkter som man har på de konkreta förslagen. 3 protokoll 1989/90:66 1989/90:6613 februari 1990 Man kan i stort sett säga att alla kategorier laxfiskare,var de än finns - vid kuster vid älvar eller hav - har kritiseratförslaget, därför att det skulle slå hårdast mot just deras fiske. Detta varkanske inte helt oväntat. Men det är inte regeringens sak att ta ställning tillde olika förslagen. Det är som skall fatta beslut på grundvalav den remissomgång som pågår Syftet är ju - undvek delvis atttala om detta - att samlat se till alt vi kan rädda den vilda laxen som jugenetiskt har en större styrka och robusthel än den odlade laxen. Blir denvilda laxen utslagen, är faran alt den genetiskt svagare laxen blirdominerande. Då gäller det naturligtvis både kustfiske med lekande lax ochÖstersjön och havsfisket. Vi har, enligt min mening, fåll bättre möjligheter attgöra insatser efter del alt vi har träffat en uppgörelse med omden vila zonen. Jag ser ändå mera optimistiskt på möjligheten att åstadkomma enlösning som innebär atl båda kategorierna laxfiskare skall kunna fortsätta atlfiska och alt den vilda laxen skall kunna fortleva. AnL 88 ROYOTTOSSON (mp); Jag instämmer i jordbruksministernsuppfattning att den vilda laxen måste räddas och atl långtgående åtgärder måstevidtas rned det syftet. 1 mitt förra inlägg tyckte jag att jag visade attförslaget i varje fall inte är ägnat att för Väslernorrlands del åstadkommajust delta, eftersom det i första hand slår rnot laxfiske i redan fulltutbyggda älvar, där det handlar om odlad lax. I stället borde man juminska storfisket i den egentliga . Problemet är här atl vi i har enfiskenäring som är mycket krafiigt hotad. Man har haft en mycketnegativ utveckling. Torskfisket som försvann och andra problem gör att det ärmycket svårt att förstå varför man skall slå mot det lilla laxfiske som finnskvar. Andelen av laxfisket har ju minskat ganska radikalt. Det vore intressantatt få veta hur jordbruksministern ser på fisket i denna del avlandet. Jag har svarat på den frågan, och svaret äralt den bästa förutsättningen för atl vi långsiktigt skall kunna behålla ettkust- och älvfiske är alt den genetiskt starka vilda laxen kan bestå. Genom denuppgörelse om den vita zonen som vi har fått med har vi bättremöjligheter att kontrollera fisket i havet. Beträffande de konkreta frågorna har jag redan sagt attdet vore alldeles fel av mig att svara pä dem under pågående utställning ochremissbehandling. Men jag har förståelse för alt vill framförasina regionala synpunkter, på samma sätt som andra som företräder fiskare påandra håll framför sina synpunkter AnL 90 (): Jag får tolka svaret så att regeringensinställning är alt kustfisket längs skall vara kvar ochutvecklas och att man skall slå vakt om det på alla tänkbara sätt. Vi kan dåantagligen se fram emot ett Prot. 1989/90:66 modifierat förslag jämfört med det som har lagt fram. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1989/90:409 om alkoholkonsumtion på s.k. LVM-hem AnL 91 Statsrådet ; har frågat socialministern vilkaåtgärder som planeras för att stoppa möjligheten tillalkoholkonsumtion på behandlingshem för personer intagna enligt LVM. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. hänvisar i sin fråga till en tidningsartikelom Hessleby behandlingshem för missbrukare. Enligt reportaget skulle det pågåelt omfattande alkoholmissbruk vid behandlingshemmet. Den som vårdas i ett LVM-hem enligt lagen (1988:870) omvård av missbrukare i vissa fall får inte inneha alkoholhaltiga drycker Omalkoholdrycker påträffas får de omhändertas. För missbrukare som behöver ståunder särskilt noggrann tillsyn finns LVM-hern som är anpassade för sådan tillsyn,bl.a. med tillgång till slutna platser. Det är naturligtvis olyckligt om det förekommer missbruk isamband med behandlingsinsatser. Det kan inverka negativt både på delindividuella behandlingsresultatet och på klimatet vid behandlingshemmet. Det är alltså inte tillåtet för de intagna vid LVM-hernmenatt inneha alkoholhaltiga drycker Men på Hessleby behandlingshem har detförekommit atl enskilda patienter avvikit från behandlingshemmet och återväntberusade. Vid något tillfiille har personalen även beslagtagit alkoholdryckersom förts in på området. haremellertid olika åtgärder vidtagits för att komma till rätta med svårigheternavid behandlingshemmet. Bl.a. har platsantalet skurits ned. somantalet anställda har ökat. har behandlingshemmetäven tillgång till slutna platser avsedda för missbrukare som behöver ståunder särskilt noggrann tillsyn. AnL 92STEN (); Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Men jag hade väntat mig ett annat svar. Här är detverkligen på sin plats med elt kraftfullt avståndstagande från den utvecklingsom vi läser om. Det handlar inte orn ell unikt exempel här utan vi läserdagligen i tidningarna om atl sprit och narkotika flödar på våra vårdhem. Detgäller inte bara LVM-hern utan också kriminalvårdsanstalter Så sent som i dagkan vi läsa i om den komvuxlärare som åkte fast inne på en anstaltmed heroin, värt en kvarts miljon, på sig. Denna utveckling är myckel allvarlig, och dä måste mansäga ifrån ordentligt. Samhället måste göra en mycket tydlig och klarmarkering, herr stats- Prot.1989/90:66 råd, och ge uttryck för att maninte tolererar utvecklingen. 13februari 1990 i en drogfri miljö, och därförmåsle regeringen ge tydliga och klara signaler. [~~"] I svaret sägs att det kan blitråkigheter och att alkoholdrycker får tas i be- var pajragc r j l.. |,|| , användauttryckssättet att de "skall" tas i beslag. Konsekvensernablir så allvarliga alt samhället måste reagera kraftfullt påhändelseutvecklingen. Det har vi gjort i våra motioner som vi har väckt underden allmänna motionstiden. Varför vill inte regeringen uttrycka sig på sammasätt? Möjligtvis är det en skillnad i tonläge mellanSten och mig. men i sak iir det ingen skillnad mellan oss. Jag sermyckel allvarligt på både incidenterna vid Hessleby behandlingshem och allaandra liknande incidenter runt om i landet. Det är naturligtvis inte tillåtetatt föra in vare sig alkohol eller narkotika, och det måste beivras. Atl jaganvänder ordet "får" i fråga orn omhändertagande av alkohol beror påalt lagen använder precis det uttryckssiittet - del är LVM-lagens egenformulering. Att det finns en tillsyn som fungerar när vi tar lill denkan just detta fall visa. Sedan ärendet hade granskats av harbetydande förändringar vidtagits vid Hesslebyhemmel. Antalet platser harminskats, och av de platser som finns är åtta slutna. Personalen har ocksåökats väsentligt, och dessutom har personalen fått utbildning . Mankommer vidare all ha ell bättre vårdprogram i fortsättningen. Statens ingreppgenom tillsyn har alltså haft sin verkan. Det är en annan sak att den totala situationen ingerbekymmer. Det finns alldeles för få platser för sluten vård av missbrukare. Vihoppas att vi skall kunna råda bot på detta förhållande med det nyastatsbidraget, som ger väsentligt bättre resurser just för den slutna vården. 94 (); Det hade varit välgörande med ett kraftfulltavståndstagande från ministerns sida. Man kan självfallet välja olika tonläge,men det väsentliga är vad man uttrycker i sak. Jag vet mycket väl att formuleringen i lagstiftningen ärden statsrådet anger. Likväl kan jag i den aktuella tidningsartikelnkonstatera atl personalen säger att de inte får stoppa supandet. Det händer attklienterna ber orn att få bli inlåsta, och inte ens då kan vi ingripa, sägerföreträdare för personalen. Här inåsle ansvariga myndigheter och regeringen göra såtydliga markeringar att vi slipper läsa atl personalen inte kan klara situationen.Man skall kunna ingripa. Är det så att lagen behöver ändras - det anser vi, vilketframgår av våra motioner - skall regeringen komma tillbaka till medförslag om sådana förändringar alt del är solklart att man skall ingripa mycketeffektivt på det här området. 95 Statsrådet : 36 Fru talman! Jag vill bara tilläggaatt personalen skall ingripa. tillåtetatt inneha alkoholhaltiga drycker på ett LVM-hem. enligttidningsartikeln säger att de inte får ingripa, har de direkt fel i sak. I såfall var den utbildning som man nu har fält på sin plats i del här sammanhanget. AnL 96 (): Jag välkomnar det sista som statsrådet sade.Det är i linje med vad jag vill åstadkomma. Men när vi far höra och se imassmedia att del uppenbarligen inte fungerar och får läsa uttalanden av denhär innebörden, vore del värdefullt om regeringen myckel snabbare kunde göradessa markeringar Jag kan då inte underlåta all säga, att närdessa uppgifter förekom i massmedia hade vi för länge sedan inskridil. I dethär fallet anser jag alltså alt har fel; Vi inskred redan ihöstas, och det är anledningen lill atl det nu skett en viss skärpning vidHessleby behandlingshem. 98 (); Den här artikeln var publicerad den 4 februari1990. Då gjorde personalen uttalanden av den här typen utan atl någramyndigheter reagerade. Det är först sedan jag ställt denna fråga som vi fåttdessa uttalanden. Överläggningen var härmed avslutad. 21§ Svar på fråga 1989/90:417 om miljöskadliga utsläpp från luftfarten har frågat mig dels om regeringenanser all de miljöpolitiska målen skall tillämpas även för luftfarten, dels omen fortsalt kraftig ökning av flygtrafiken är förenlig med vallöftet att minskamiljöskadliga utsläpp under naturens egna toleransgränser. Frågorna är ställda mot bakgrund av atl koncessionsnämndenför miljöskydd fattat ett beslut beträffande verksamheten päLandvetters flygplats. Svaret på den första frågan är att miljö- ochtrafikpolitiska mål ligger fast. Transportsystemet skall utvecklas så att engod miljö och hushållningen med naturresurser främjas. Detta gäller även förflygtrafiken, och som ett exempel på regeringens arbete inom detta område kannämnas den införda skatten på luftemissioner från flygets avgaser Beträffande frågan om flygtrafikökningen är förenlig meden minskning av de skadliga utsläppen anser jag inte att man som skall föra den diskussionen utifrån ett enskilt beslut . Flygets framtida utveckling kommer attpåverkas av en rad faktorer, där den i frågan nämnda introduktionen avsnabbtåg är en faktor och nuvarande och eventuellt tillkommande nödvändigamiljökrav är en annan. Jag villockså erinra om de särskilda uppdrag som regeringen givit trafikverken iavsikt att belysa de olika trafikslagens miljöpåverkan och möjligheterna attkomma lill rätta med problemen. Även luftfartsverket har således ett sådantuppdrag, sorn skall redovisas i är och som sedan avses utgöra ett avunderlagen för en proposition till om miljö och trafik. 100ROY (); Till alt börja med noterar jag att naturensgränser och mål skiljer sig åt. Efter vad jag förstått av forskarnapå delta område bör man globall minska koldioxidutsläppen med totalt föratl vara säker på atl vi inte skall fä någon klimatförändring. målär plus minus noll i utsläppstermer Nåväl, hur är det då med mål - klarar vi dem?Det visar sig alt flygel ökar kraftigt. Transportrådel gör bra prognoser pådelta område, och dessa visar alt utsläppen från flyget kommer alt öka snabbtoch stå för den huvudsakliga ökningen av koldioxidutsläppen från trafiksektornfram lill . Just flyget kommer atl bli det irafikslag som gör att maninte klarar plus-minus-noll-målet för koldioxidutsläppen, trots de föreslagnamiljöavgifterna på koldioxidutsläpp och trots förslag orn begränsning avavdrags-möjligheterna för bilresor, osv. Det beror på att dessa åtgärder intehar något genomslag pä flygtrafiken på samma sätt som pä andra trafikslag. Om man går fram , vilket transportrådel gjort,visar det sig alt det blir ännu sämre. För den liden talar man om ökningar förflygels del på jämfört med . Det är bara med dess tredje bana som är större änLandvetter När det gäller gick in och sade att maninte skulle tillåta någon ökning av koldioxidutsläppen, medankoncessionsnämnden lar större hänsyn till andra intressen. När det kommer uppett så stort ärende som måsle man ställa frågan; Vad anserregeringen om delta? Skall man hålla fast vid detta mål och skall det gällaäven luftfartsverket? Skall flyget tillåtas att fortsätta att öka sina utsläpppå detta sätt? När del gäller för miljöskydd fatlat ett beslut.