prot · GD0961 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:61 Förhandlingarna leddes avtredje vice talmannen. 1§ Anmälan om kompletteringsval till den svenska EFTA-delegationen Tredje vice talmannen meddelade att vpk-gruppensförtroenderåd på grund av uppkommen vakans i den svenska EFTA-delegationen tillny suppleant anmält . Tredjevice talmannen förklarade utsedd till suppleanti den svenska EFTA-delegationen (vpk) 2§ Justering av protokoll 3§ Svar på fråga 1989/90:380 om bidraget till mjölkproducenter ochmatpotatisodlare har frågat mig om de jordbrukare som startat sinverksamhet kommer att få del av det s.k. kobidragetoch om så inte är fallet, huruvida jag avser att medverka till att de fårkompensation i efterhand? Somen följd av , som bl.a. innebar attadministrativt reglerade priser på jordbruksprodukter skulle frysas under tidensom förhandlingarna pågår, beslutade att 1989/kostnadskompensationtill jordbruket skulle betalas ut i form av ett bidrag per djur av olika slageller per hektar av olika grödor fick senare i uppdrag av regeringen att efter överläggningar medLantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens 1Riksdagens protokoll 1989/90:61 1989/90:61 konsumentdelegationlämna förslag om fördelningen av kompensationsbe- loppensamt om den närmare utformningen av kompensationsformen. [ I grundläggande krav på betalningsformen var att den inte skulle verkapro- varp jr g r duktionsstimulerande.Den skulle därför grundas på en historisk bas. rektiven sägs också attkompensationen skall tillfalla de aktiva brukarna eller ägarna. Kompensationentill jordbruket betalas ut i två omgångar betalades ettförsta bidrag på /ko och /ha matpotatis ut, och senast den 30 junii år kommer nästa utbetalning. Hur det senare beloppet skall fördelas är ännuinte bestämt. Avtekniska skäl var det inte möjligt för jordbruksnämnden att låta de jordbrukaresom startat produktion få del av den förstautbetalningen. De kommer däremot att få del av den andra utbetalningen.Storleken på den utbetalningen kan också anpassas så att de nystartadeproducenterna kompenseras med hänsyn till den första utbetalningen. De somstartat kommer alltså att få del av kompensationsbeloppet. Anf.2 (); Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på min fråga.Orsaken till att den ställdes är att det även bland dem som har att handläggarådgivning till bönder har uppstått en ganska stor oklarhet på grund av - somman upplever det - dåligt med tid och knapphändig information om det tekniskainnehållet i detta riksdagsbeslut. Detta har självfallet skapat oklarhet ocksåbland de aktiva jordbrukare som är beroende av dessa pengar Svareträtar ut en del av frågetecknen, men med anledning av formuleringarna vill jagkomplettera med några följdfrågor Det står bl.a. att läsa att det finnsdirektiv om att ett grundläggande krav på betalningsformen är att den inteskall verka produktionsstimulerande. Eftersom den nya betalningsformen är enföljd av vill jag fråga; Kommer dessa direktiv från ellerfrån den ? Jagvill också ställa en fråga som jag tidigare hade formulerat skriftligt; Vilkatekniska skäl omöjliggjorde för jordbruksnämnden att låta de jordbrukare somstartat sitt företag få del av denna priskompensation,vilken är ett nytt system som skall ersätta det tidigare? Det är orimligt attnystartande jordbrukare på grund av administrativa brister inte kan få del avnågon kompensation vid den andra utbetalningen som sker nu . Jagundrar om jordbruksministern har någon kommentar till dessa följdfrågor. Jag säger ju i slutet av mitt svar att dessa jordbrukare kommer att fådel av kompensationsbeloppet vid den första utbetalningen. Det är svaret påGöran fråga. Skälen är tekniska ochtidsmässiga. fånga upp dem som startarsin verksamhet efter det att beslutet fattades av Om det hade varit fråga om en vanligprisutläggning, hade dessa jordbrukare inte helleromfattats av denna förrän de startat sin produktion. 1989/90:61 Det är i och för sig inte så märkvärdigt att det föreligger tekniskasvårigheter har ändå ansträngt sig för att finna en teknisk lösning, så [ [ att också de jordbriikaresom har startat sin verksamhet "' FSor förra åretskall få del av den kompensation som övriga jordbrukare har fått. GöranEngström frågade om produktionsstimulans och detta är ett av de viktigasteelementen i GATT-förhandUngen. Man har kommit överens om att allmänt minskajordbruksstödet. Ett av huvudmotiven för detta är att det runt om i världenfinns jordbruksstöd som är produktionsstimulerade och därmed driver framöverskottsproduktion som leder till dumpning och konkurrens, vilket i sin turförsvårar för bönder i många länder att få en bra lönsamhet.Produktionsstimulerande jordbruksstöd förstör marknaden. Detta är bakgrundentill formuleringen i svaret. Anf.4 (); Mot bakgrund av den överskottssituation som råder i världen har jaginga invändningar i denna del. Men i en dynamisk näring, som jordbruket iSverige ändå måste anses vara, måste även nya företag kunna få uppstå. De somhar startat sin verksamhet kan inte vara säkra på attfå full kompensation för sina produkter, enligt det nya systemet. Av svaret kanman utläsa att man kommer att få en viss kompensation som kan anpassas. Jagmenar att kompensationen skall anpassas, så att man får full kompensation, ävenom man är en nystartande jordbrukare och därmed befinner sig i en utsattsituation, jämförd med etablerade bönder Det vore bra om jordbruksministernkunde klargöra detta. har man angett att detta är en fråga om tekniska skäl. Man hardock på sig, och så många enheter kan det väl ändå inte röra sig om. Jag anser att jag redan har avgivit ett svar De nystartande böndernakommer att få del av det s.k. kobidraget och genom den andra utbetalningenockså få samma kompensation som övriga jordbrukare har fått genom den första. Anf.6 (); Jag tolkar detta besked positivt, att det i allt väsentiigt blir enfull kompensation till de nystartande bönderna. 4§ Svar på fråga 1989/90:394 om kontrollen av importerade livsmedel har frågat mig om jag har några planer på eller förslagtill att förbättra kontrollen för att lättare upptäcka om importeradelivsmedel har bestrålats. 1989/90:61 Riksdagenanslöt sig till regeringens bedömning om att för- bjudasåväl bestrålning av livsmedel inom landet som import av bestrålade Livsmedelslagen ändrades därför den 1juli 1989 på så sätt att var p jrag ä\enbehovet av att tillgodose konsumentintresset skall kunna vara skäl för att förbjuda ellerföreskriva villkor för hantering eller införsel till landet av visst slag avlivsmedel. ersattes det tidigare kravet på tillstånd för bestrålningav livsmedel i livsmedelsförordningen av ett generellt förbud mot att behandlalivsmedel med joniserande strålning och mot att i landet föra in ellersaluhålla livsmedel som har behandlats med sådan strålning. Livsmedelsverketskall också enligt förordningen tillhandahålla generaltullstyrelsen enförteckning över dels de slag av livsmedel som bestrålas utomlands, dels deländer där livsmedel bestrålas eller kan antas bestrålas. Jagvill understryka att det inte finns någon praktiskt användbarmetod för att genom särskild analys kontrollera om ett livsmedel harbestrålats. Detta innebär naturligtvis inte att det svenska förbudet mot importav bestrålade livsmedel är verkningslöst. Förden kontroll som måste ske har såväl livsmedelsverket som tullmyndigheternaansvar färdigställer de förteckningar som jag nyssnämnde. Med utgångspunkt i dessa kan tullmyndigheterna anmäla misstänktaimportpartier till livsmedelsverket för vidare undersökning. I avvaktan på attanalysmetoder utvecklas kan en indirekt metod för kontroll användas. Denna gårut på att ett misstänkt parti spåras bakåt. Metoden kan kompletteras med kravpå att varupartier av visst slag vid export till skall förses med intygfrån offentlig myndighet att varorna inte är bestrålade. Regeringensambition är att få fram praktiska och enkla analytiska metoder som kananvändas för att med rimlig säkerhet avgöra om ett livsmedel har bestrålats.Regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit att livsmedelsverket fördetta ändamål skall tilldelas 1,5 milj. kr , varav . Ansträngningar för att få fram analysmetoder görs ocksåinternationellt, och om verket finner det lämpligt bör pengarna kunna användasför att man skall kunna delta i detta arbete. Vår strävan att utvecklakontrollmetoder har vi alltså gemensamt med andra länder. För att nå bästamöjliga resultat måste arbetet samordnas bl.a. i vad gäller erfarenheter ochresurser Ävenkravet på märkning av bestrålade livsmedel diskuteras internationellt. Delsförbättrar märkning våra kontrollmöjligheter, dels ställer sådana bestämmelserkrav på analysmetoder även i de länder som tillåter bestrålning. Anf.8 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag tycker att det när det gällerflera punkter var ett bra svar Det har lönat sig att ställa frågor i dettaämne. Senast gjorde jag det när jag frågade om bestrålning avlivsmedel över huvud taget. kom sedan den proposition som ledde framtill det beslut som gäller . Nufår jag förtydliganden här Jag antar att förteckningarna, som natur- 4 ligtvis är väsentliga för kontrollen, kommer attdistribueras till gränsstatio- Möjligheter tillintyg från offentlig myndighet togs upp, liksom en viss Prot. 1989/90:61 diskussion om forskning och att man även kan tänka sig ett samarbete på det området. ] Jag håller inte med omatt det inte skulle finnas kontrollmöjligheter. litet är enkontrollmöjlighet, som man faktiskt har använt sig av . Jag tyckeratt man kan fortsätta att använda sig av den metoden, i alla fall så länge maninte anser sig ha något annat alternativ. 1betänkandet som låg till grund för beslutet om förbud mot bestrålning avlivsmedel står det att förordningen även bör kompletteras med föreskrifter omlivsmedelsverkets kontroll av importen i detta avseende. Min första fråga är omdet föreligger sådana föreskrifter . Närdet gäller forskningspengarna är det onödigt att startar från ettnolläge. 1 har man nämligen kommit en bra bit på väg, och dessutomhar och ett samarbete med . Jag tycker att Sverigenaturligtvis också bör ha det. Jag tycker inte att livsmedelsverket med tankepa vad som har sagts från detta - en diskussion kommer senare häri dag om det - visar sig vara riktigt pålitligt när det gäller att hanteraforskningspengarna. Är statsrådet beredd att bidra till att deltar idet här? Till att börja med är det naturligtvis riktigt som sägeratt det när det gäller vissa livsmedel finns kontrollmöjligheter Någon allmänpraktiskt användbar metod finns dock inte. När det exempelvis gäller torralivsmedel finns kontrollmetoder Forskningen rör framför allt kött ochgrönsaker, där man inte anser sig ha kontrollmetoder Man är uppenbarligen innepå att studera brutna DNA-kedjor Det är en väg att gå, till vilken man knytervissa förhoppningar Det finns även utveckling av andra metoder som man villanvända sig av i forskningen. Jagtycker att det är rimligt att livsmedelsverket självt forskar på detta område,men att livsmedelsverket också - som jag sade i mitt svar - skall delta i deninternationella forskning som pågår på detta område, som varinne på. Framtill dess att man får fram listor på produkter och länder, och därmed får enmöjlighet att kräva intyg, är kontrollmöjligheterna små. Det var vi medvetna omredan när vi lade fram propositionen, och det var medveten om närbeslutet fattades. Man arbetar dock för fullt med detta inom livsmedelsverket,och såvitt jag förstår kommer länderlistorna att bli klara inom mycket korttid. Listan gäller dels länder där man känner till de anläggningar som finns förbestrålning, dels länder där man antar att bestrålning förekommer. När man harfått dessa listor kan livsmedelsverket och tullmyndigheterna agera. Det bordevara tillräckligt för att de skall kunna agera utifrån den lagstiftning vi har. Anf.10 (): Jag vill ändå fråga om föreskrifterna ärfärdigutarbetade och föreligger eller om det fortfarande pågår ett arbete kring detta. De är natur ligtvis en förutsättning för en riktig kontroll. 1989/90:61 Dettaatt varupartier av visst slag vid export till kan förses med intygfrån offentlig myndighet om att varorna inte är bestrålade, är det en väg som man kommer att arbeta praktiskt utifrån sedanman har fastställt Svar på frågor Jänderlistoma? och livsmedelsverket har redan möjlighet att reagerautifrån lagen. Om det kommer att behövas ytterligare föreskrifter när vi harfått dessa listor, får vi självfallet bedöma då. Det går alltså att ageradirekt på basis av listorna. Användandeav intyg är en väg som jag menar att vi skall kunna välja för att spåra bakåt.Det finns även en internationell diskussion om märkning. Den snuddar givetvisvid frågan om intyg. I den mån man kommer fram till internationella regler ommärkning blir denna en form av information som ligger nära intyget och som manockså kan använda. Anf.12 (); Finns det en möjlighet att utkräva någon form av garantier från ländersom man vet håller på med bestrålning av livsmedel? Det går inte att uttala sig om det generellt. Det beror naturligtvispå vad olika länder är beredda att acceptera i en sådan förhandling ellerdiskussion. Vi har ju överenskommelser med vissa länder exempelvis när detgäller hormonbehandlat kött. Det finns en möjlighet att avkräva myndigheter iett land en garanti. Sedan är det en förhandlingsfråga vad landet är berett attställa upp på. Anf.14 (); Jag utgår ifrån att statsrådet kommer att följa frågan intensivt ochbidra till att vi får en forskning som sker i internationellt samarbete,eftersom det går mycket snabbare, och till att vi får intyg och garantier Garantierblir naturligtvis en positiv påverkan på andra länders livsmedelshantering. Anf.15 Jordbruksminister : Herr talman! Svaret är ja. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1989/90:396 om jordbruksstödet har frågat mig om jag avser medverka till attFagersta, och kommuner inplaceras i stödområde 4.Birger syftar på den geografiska områdesindelning som gäller förprisstödet till jordbruket i norra . Riksdagensbeslut i fråga om prisstödet till jordbruket i norra /90:61 innebär bl.a. att det inte finns anledning ännu att föreslå föränd- ringar i den gällande områdesindelningen. I beslutet hänvisas till den reform [ [ av livsmedelspolitikensom inletts och som bl.a. skall behandla det regional- PJ 8 politiska målet och medlenför att uppnå detta mål. Prisstödet till jordbruket i norra kommer atttas upp i detta sammanhang. Denparlamentariska arbetsgruppens förslag (Ds 1989:63) innebär bl.a. attprisstödet till jordbruket i norra bibehålls. Regeringenuppdrog åt statens jordbruksnämnd att med utgångspunkt iförslaget från den parlamentariska arbetsgruppen ge förslag till hur detsärskilda prisstödet till jordbruket i norra tekniskt bör utformas föratt det skall vara möjligt att bevara ett livskraftigt jordbruk i dessa delarav landet. Enligt uppdraget bör basen för en framtida beräkning av prisstödetutformas så att det även i en situation där marknaden i högre utsträckningstyr priserna blir ett effekt medel för kompensation till jordbruket i norraSverige. bör enligt uppdraget även redovisa eventuella behovav justeringar i den geografiska områdesindelningen. Eventuell bedömning avförändringar i områdesindelningen för prisstödet kan göras efter det attjordbruksnämndens förslag har lämnats. 17 (): Jag ber att fåtacka jordbruksministern för svaret. Jag hade hoppats på ett mera konkret svar,och jag vill göra ett par kommentarer med anledning av jordbruksministerns svar Vihade en diskussion i frågan , tror jag att det var. Uppdraget tillstatens jordbruksnämnd har tydligen lagts ut någon gång under januari.Om jagär rätt underrättad skall uppdraget vara färdigredovisat den 28 februari 1990.Det betyder att man har på sig för att arbeta med dessa frågor Jaghar den bestämda uppfattningen att det behövs en revidering av stödområde 4.Vi som kommer från och väl känner till länet vet ju att en del avlänet, norra delen, tillhör Bergslagen. Jag har funderat litet grand på om detfinns något annat exempel på att den delen inte räknas till Bergslagen, Någotsådant exempel har jag inte lyckats få fram, och jag hoppas att jordbruksministernom så är fallet skulle kunna hjälpa mig med det. Vi tycker att det är djuptorättvist att gränsen för stödområdet skall följa länsgränsen. Den gränsenfastställdes , och jag tror inte att man då talade så mycket om denaturliga förutsättningarna för jordbruk. Jagvill ställa två kompletterande frågor. med attframställa ett ordentligt genomarbetat material? Den har fått god tid på sig.Kan jordbruksministern hjälpa mig och nämna något annat exempel där norraVästmanland inte räknas till Bergslagen? hör förvisso till Bergslagen. Det är möjligt att jagfår andra ledamöter på mig när jag nu säger att det är den delen som t.o.m. varkärnan i det gamla Bergslagen när gruvhanteringen och hyt- 1989/90:61 tornautvecklades . Men vi talar här om någonting annat, nämligenstödområdesindelning för jordbruket i norra . ] ] Detta är förvisso inte någon ny fråga. Det yrkande som här tas upp har var p jr gor tagitsupp tidigare i i olika sammanhang. sida inte sagt jatill någon förändring när det gäller områdesindelningen. Detär inte heller någon fråga i vilken det saknas utredningsmaterial ellerliknande. I samband med livsmedelsreformen har en rad kompletteringsuppdraggivits till jordbruksnämnden och andra myndigheter Det är ett led i detta somjag just har redovisat. Regeringen kan givetvis inte komma med ettställningstagande, innan vi har tillgång till jordbruksnämndens bedömning. 19 (); Jag har härjordbruksutskottets betänkande JoU21.1 det betänkandet beklagar jordbruksutskottetsig över att man har haft så litet tid för att arbeta fram ett underlag. Jaghoppas verkligen att statens jordbruksnämnd nu hinner få fram ett braunderlag. Jaghar här en artikel från där det står att jordbruksministernhar varit i och studerat en del frågor i mitten av januari.Eftersom jordbruksministern nu har gjort ett besök i de delarna av länet, villjag fråga jordbruksministern vilka diskussioner han förde med jordbruketsföreträdare. Vilkafrågorställde jordbruksministern till jordbruketsföreträdare om just Bergslagsjordbruket och dess möjligheter? Anf.20 Jordbruksminister : Herr talman! Vi kan naturligtvis medtalmannens medgivande vidga ramen för frågestunden till att omfatta helt nyafrågor Men jag föreställer mig att det finns många här som vill få ett svar påsina frågor, och vi kanske skall hålla oss till de frågor som dock är ställda. Detvar ett mycket intressant besök i . Jag besökte i första hand de institutioner som har med utbildning och forskning att göra och som så att säga ligger under min domvärjo inom ramen för SLU;s verksamhet. Jag hade också kontakt med företrädare för kommunen och med en del av de företag som glädjande nog har kunnat nyetableras i en kommun som tidi gare har haft stora svårigheter / 21 (): Det är mycketvärdefullt att statsråden, och även vi riksdagsledamöter, åker ut i landet ochhar kontakter i olika sammanhang. Jag tycker att det var mycket värdefullt attstatsrådet besökte . Jag hoppas att jordbruksministern fickklart för sig att denna del av norra tillhör Bergslagen även ijordbrukshänseende. Det tror jag att man får klart för sig när man reser idessa områden. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga1989/90:399 om förbudet mot bestrålning . Den1 februari inlämnades följande fråga av (); PJ 8 1989/90:399till jordbuksministern om förbudet mot bestrålning i livsmedel: har framhållit att Sverigekan tvingas släppa förbudet på bestrålade livsmedel. Anledningen är att ettbeslut väntas inom EG som rör bestrålning av livsmedel. I det lägetskulle det då, enligt livsmedelsverket, vara omöjligt för att ha kvarsitt förbud. En anpassning till EG kräver att förbudet upphävs. Om dettagenomförs, vad blir i så fall nästa steg i EG-anpassningen? Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern; Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attvidmakthålla beslutet om förbud mot bestrålning av livsmedel? har frågat mig vad regeringen avser att göra för attvidmakthålla beslutet om förbud mot bestrålning av livsmedel, dvs. för att intetvingas släppa förbudet vid en anpassning till EG. Jagvill först påpeka att livsmedelsverket inte tagit ställning till frågan såsomLennart Brunander påstår LennartBrunanders fråga innehåller en vanlig missuppfattning, nämligen den att enEG-harmonisering för svensk del innebär att svenska regler med automatikkommmer att ersättas med dem som gäller inom EG. Så är inte fallet. Sverigesmålsättning är att bibehålla vår höga ambitionsnivå, t.ex. när det gällerkonsumentskydd, hälsa och miljö. De kommande förhandlingarna mellan EG och EFTAkommer bl.a att handla om detta. NågraEG-regler om bestrålning finns emellertid inte. Inom EG diskuteras förnärvarande ett förslag från om enhetliga regler inom EG.Kommissionens förslag har inte lett till enighet i medlemskretsen där olikaländer tillämpar helt olika regler, alltifrån förbud till att ett relativtfrikostigt bestrålande tillåts. Detfinns alltså inga EG-regler att jämföra den svenska lagstiftningen med. Om ochnär EG kan enas är det inte möjligt att säga. NågraEG-EFTA-förhandlingar har ännu inte startat. Ingen av parterna har formuleratnågra förhandlingskrav. Detbetyder att det varken från livsmedelsverkets eller regeringens sida finnsnågon bedömning i fråga om hur slutresultatet av de stundande förhandlingarnakan tänkas komma att se ut. Påståendet i fråga, attlivsmedelsverket uttalat sig om innebörden av framtida EG-krav, är alltsåfelaktigt. EG har självt inte tagit ställning, och några förhandlingsmandathar inte getts. Anf.23 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret, men det lämnar något övrigtatt önska. 1989/90:61 6februari 1990 Jaghar inte påstått att livsmedelsverket har tagit ställning i frågan. Jaghänvisade till ett uttalande från en tjänsteman på livsmedelsverket. Jag ansågatt det var anmärkningsvärt att vederbörande gjorde det uttalandet. 1uttalandet från tjänstemannen fanns också den missuppfattning som jordbruksministernnu hänvisade till, nämligen att när EG ändrar sina regler skall också Sverigevid en harmonisering med EG göra detta. Det är mot den bakgrunden som jag harställt frågan. Kan jordbruksministern på regeringens vägnar ta avstånd fråndessa synpunkter och se till att det beslut som fattade förverkligas? Jagtycker att jordbruksministern glider litet när han säger att det är regeringensmålsättning att vi i skall fortsätta att arbeta med dessa frågor. Vihar fattat ett beslut i som innebär ett förbud mot att importerabestrålade livsmedel och att använda bestrålning av livsmedel i . Det äringen målsättning, utan ett klart besked om hur det skall vara. Jagvill upprepa något av det som står skrivet i jordbruksutskottets betänkande1988/89:JoU14 för att visa att man även då var på det klara med att det fannsandra system i andra länder I utskottets betänkande står följande: "Bestrålningav livsmedel förekommer i flera av de länder från vilka vi importerarlivsmedel. För att tillgodose konsumentintresset anser utskottet det därförangeläget att förbjuda import av livsmedel som harbestrålats." Därefterföljer en del resonemang, och sedan avslutar utskottet skrivningen på följandesätt: "Meddet anförda ansluter sig utskottet till propositionens förslag och övervägandeni detta avsnitt. Utskottet förutsätter att föreslagna ändringar kommer attinnebära förbud mot såväl bestrålning av livsmedel inom landet som import avbestrålade livsmedel." Kanjag få ett klart besked från jordbruksministern om att regeringen kommer att setill att detta beslut vidmakthålls? Jag vill först kommentera fråga och mitt svar. Det står faktiskt inte i fråga att det är entjäns teman vid livsmedelsverket som har sagt det ena eller det andra. Det står att "har framhållit ", etc. Det skulleenligt livsme delsverket vara på ett visst sätt, säger , och han uttalar sig i sin fråga om livsmedelsverket.