prot · GD0981 · 1989-12-31 00:00:00 — 48 000 svenska kvinnor är deltidsarbetslösamen kan inte få elt heltidsarbete. Ungefär lika många kan över huvud tagel inteta ett arbete på grund av alt det inte finns någon barnomsorg.Arbetslöshetsslatisli-ken luras, om man inte delar upp siffrorna på kön. Så skall jag ta ett citat ur regeringsförklaringen;"En stram ekonomisk politik är nödvändig för att underbygga deansträngningar som görs för atl dämpa de nominellalöneökningarna." Dämpade nominella löneökningar innebär i klartext atllågavlönade inte får chansen att ta igen vad de förlorat i förhållande till dehögavlönade . Och lågavlönade, det är liktydigt med kvinnor Somjag sade tidigare, var det när kvinnorna stod i begrepp alt strejka för sinalöner som förslaget om lönestopp och strejkförbud lades. Som jag nämnde tidigare, föreslås semestern bli förlängdmed Det är heller inget krav sorn kvinnorna har drivit. En förlängdsemester enligt förslaget men med möjlighet att arbeta en femte och sjättesemestervecka är också elt dåligt förslag ur jämställdhetssynpunkt. Kvinnornainom vården kommer att få svårt att utnyttja den längre semestern rned ettsådant förslag. Om del fattas personal och den personal som finns har låg lönoch inte kan räkna med löneförhöjningar, då är arbete på semestern kanske endautvägen. Hur kan en förlängd semester vara positiv ur jämställdhetssynpunkt? Så lill skatteomläggningen och del kommunalaskatlestoppet. Det har sagts redan och de fördelningspolitiskastudierna kommer atl visa det, att kvinnorna är skatteomläggningens förlorare.De förväntas förbättra sin ekonomi med att söka heltidsjobb, som inte finns,inom en offentlig sektor som måsle skära ner på sin verksamhet om förslaget omkommunall skattestopp går igenom. av dem som arbetar inom den offentliga sektorn ärkvinnor Vårdbehoven kommer inte alt minska bara för att kommunerna fårminskade resurser Och hur skall barnomsorgsutbyggnaden fullföljas under devillkoren? Hur kan elt kommunall skatlestopp bidra till att öka jämställdheteni samhället? Vpk har avvisat kravet på kommunalt skatlestopp och villha en skattereform som främst gynnar låginkomsttagarna. Skatt efter bärkraftär fortfarande en mycket bra princip, tycker vi. har jag dragit något över tiden, men den härgenomgängen visar hur regeringsförklaringen inte bara nästan glömt att omnämnakvinnorna utan dess värre också innehåller flera åtgärder som kommer atlmotverka de mål sorn regeringen tidigare satt upp för jämslälldhetsarbetet. Jagskall avsluta mitt inlägg med atl be om ell svar på hur regeringen skallbedriva jämställdhetsarbetet mot bakgrund av den regeringsförklaring somIngvar lade fram i går. Det är först då fågeln kastar sig ut i denfria rymden som den känner att den har vingar Det kom jag att tänka på när jaglyssnade på professor här förut. Hon föreslog ju att vi skulle försökabyta perspektiv, och det var inget dumt förslag, särskilt en sådan här dag.Tänk, om man fick chansen att blicka ut över hela jordklotet och kanske ocksåse hur kvinnor i andra länder har det! Det är nödvändigt att göra den internationella utblicken,tycker jag. Vi kvinnor i och är faktiskt ti"ots alltprivilegierade, i jämförelse med villkoren för kvinnorna i mänga andra delar avvärlden. Solidariteten ställer därför extra krav på oss. Vi har ett ansvarutanför vårt eget lands gränser Kanske en sådan utblick också skulle hjälpatill att ge oss den stolthet, del tålamod och den energi som behövs för attdriva jämslälldhetsarbetet vidare. Jag tänkte börja med att titta litet grand i backspegelnoch låta oss glädjas åt vad vi har uppnått. Pinfärsk 8 mars-statistik frånstatistiska centralbyrån visar t.ex. att vi i internationellt sett haren unikt hög förvärvsfrekvens för kvinnor 1989 förvärvsarbetade av allakvinnor i åldern , att jämföras av männen. En jämförelse medandra länder visar att i övriga är andelen kvinnor i förvärvsarbete7477 %, i , och , i ochi . Vi vet att en egen inkomst, att kunna försörja sig själv,är grunden för att man skall kunna känna sig jämställd och komma vidare medjämställdheten. Vidare har utbildningsprofilen förändrats under 80-talet.Bland nyutexaminerade tekniker t.ex. har den kvinnliga andelen fördubblats. Barnomsorgen har byggts ut mycket krafiigt. Trots att vialltjämt har köer och fortsall har myckel stora krav måste vi se all del harskett en utbyggnad . Föräldraförsäkringen ger kvinnor och män bra möjligheteralt kombinera jobb med föräldraansvar Kvinnor behöver inte välja bortyrkesarbete när de skaffar barn. Jag tycker att det är viktigt att se framstegen, dels föratl vara rättvisa i bedömningen av utvecklingen, dels för atl vi också skallkänna tilltro lill atl det går atl påverka. Om också vi politiker faller in iden ständiga klagolåten, är det inte så konstigt om många tappar framtidstron.Del är viktigt att säga alt del går att påverka, om än alltför långsamt som vinog alla tycker Pföt>1989/90:81 8 iiiBrs 1990 Men är givetvis också då vi skall formuleradrömmar om framliden och sarnlä Oss till en diskussion om hur vi skall kunnaförverkliga visionerna. Vi har stora uppgifter framför oss. finns alltså både kvinnor och män i arbetslivet, ochutifrån den plattformen kan och skall vi ta itu med de brister som återstårJag skulle vilja prata om två ting; om atl uppvärdera kvinnojobben och omkvinnofrid. För att börja med kvinnojobben vill jag säga att densolidariska lönepolitiken och samordnade förhandlingar har betytt mycket föralt utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Frän mitten av 80-talethar utjämningen stannat av, och löneskillnaderna verkar öka nu igen. Därför ärsamordnade förhandlingar en viktig kvinnofråga. Det är sällan kvinnor får delav löneglidning och andra löneökningar vid sidan av de centrala avtalen. Kvinnors arbetsmiljöer är ofta dåliga. Tunga lyft i vårdenoch monotont arbete i industrin eller handeln är lika illa. Kvinnor slits utoch blir långtidssjukskrivna pä grund av värk, sjukdomar och skador ellerväljer deltid för alt orka fortsätta jobba. pågår ett intensivt arbete föratl förbättra arbetsmiljön. har gett värdefull kunskapom olika arbetsmiljöer och hur de drabbar kvinnor och män. Nog är det på tidenatt kvinnors arbetsskador värderas på samma sätt som man uppmärksammar dåligaarbetsmiljöer på manligt dominerade arbetsplatser infördes arbetsmiljöavgifler, och de ger som skall användas för att förändra dåliga arbetsmiljöer,för atl förebygga skador och arbetssjukdomar och för en bättre rehabilitering.Nu har vi chansen alt la krafttag för att förbättra kvinnornas livsvillkorHälften av arbetsmiljöavgifierna är kvinnornas. Kvinnor måsle få mer alt säga lill om på jobbet, få meratl bestämma om hur arbetet organiseras. Därför skall löntagarinflylandetutvecklas. Kvinnors rätt till arbete måste också gälla rätten lillden arbetstid som man önskar Deltiderna, som var en förutsättning för mödrarnapä 60- och 70-talel att komma ut i arbetslivet, har blivit ett hinder fördöttrarna som vill arbeta heltid. Arbetsförmedlingar, kommuner, landsting och fackligaorganisationer arbetar med detta runt om i landet. Alla som vill måste ha rättfill heltidsarbete sä att de kan försörja sig, somarbetsorganisationen måsle vara så flexibel att den som tillfälligt vill gå neri arbetstid måste kunna få göra det. Så någraord om kvinnofrid. Våldet mot kvinnor är väl det mest extrema uttrycket förbristande jämställdhet. Det är en fråga som privatiseras i alltför hög grad.Vi har länge lagt skulden på enskilda män eller kvinnor, eller pekat på bristeri förhållandet mellan två parter Ett samhälle där makten är ojämnt fördeladmellan könen kan skapa en föreställning hos män om makt över kvinnor. Som jagser det är våld mot kvinnor en fråga om makt, en fråga om kvinnosyn ochmänniskosyn. Därför är det också ett samhällsproblem som berör oss alla. Här, liksom i allt jämslälldhetsarbete, är synlighetviktig. Vi har svårt att få fram fakta - mörkertalen är stora, eftersom mångakvinnor inte vågar anmäla de brott de utsatts för. Synligheten handlar dock inte bara om statistik. Vi måslefå mer kunskap om orsaker. Därför föreslås att en särskild professur i kvinno-och jämställd- hetsforskninginriktas på forskning orn våld och sexuella övergrepp mot kvinnor Dettaföreslås i forskningspropositionen. Jag har också gett anslag till kvinnojourerna för attutveckla information och utbildning. Vi har också tillsatt en arbetsgrupp sombl.a. skall föreslå förebyggande åtgärder och ett ökat skydd för utsatta kvinnor Det är lika intressant att se hur massmedia skallta grepp på . Ena året är kvinnokampen död.Andra året har det hänt en del, men då skall vi ha med oss männen. Ett tredje århar man ett alldeles annorlunda grepp. Vad ärsant egentligen? En sak är helt säker Visst handlar jämställdhet omattityder och fördomar, och visst skall vi fortsätta att arbeta medinformation, utbildning och opinionsbildning - men det sitter djupare än så.Det handlar om makt och om fördelning av makt mellan kvinnor och mn. Det ärdärför jämställdhet också är så provocerande och hotande. >ylen det är ocksådärför som jämslälldhetsarbetet är roligt och stimulerande. Kvinnorna är på marsch. Vi finns i arbetslivet, ochkvinnorna kommer både i facken och i politiken. Vi skall vara med och delamakten och ansvaret för framtiden. Jag har själv värjt mig för alt fastna i begrepp eljerplaceras in i fack. Vad är feminism? Att vara emot allt kvinnoförtryck? Vemställer inte upp på det? I så fall vill jag härmed deklarera att jag ärfeminist även i den mening som ges i svensk ordbok; alt förbättra kvinnansställning i samhället och åtminstone uppnå jämställdhet med mannen, vanligen iorganiserad och något mi- litant form. Därmed inte sagt att vi kvinnor skall bli som män,har marinen haft monopol på att formulera problem och beskrivaverkligheten. Kvinnor har betraktats som avvikare. är det att lyssna påkvinnors sätt att ber skriva både och framtiden. Män kan inte i gliframtid ha tolkningsföre= trade. Framtiden skall vi forma tillsammans pårättvisa och jämställda vilU kor. Under delta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar AnL 20MONA SAINT () replik: Jag tog fasta på jämställdhetsministernsanslag när det gällde inställningen till nödvändigheten av nya perspektiv,vilket jag också talade om . Mot den bakgrunden vill jag ställa fråganom ser på ett annat sätt på detta nya perspektiv än hennespartikollega . Anser statsrådet atl del är positivt atl kirnnahämta erfarenhet och utbyta erfarenheter med EG i jämslälldhelsfrågorna? Jag vet all ministern har varit där och informerat sig ochsäkert kan del mesta i detta sammanhang. Det vore intressant att få svar på denfrågan. Jag lade också märke lill att tyckte inte skulle instämma i klagolåtar ulan se positivt . Är del såall EG och har saker att ge varandra i ett ömsesidigt iifbyte på dettaområde? Är i så fall beredd alt verka inom regeringskretsenför alt mantar upp EG-EFTA-förhandlingarna även i denna fråga ihop med de övriga? 21 (vpk) replik; Jag är beredd att hålla med om mycket av vadMargot sade i sitt anförande, framför allt detta att jämställdhetenmycket är en fråga om makt. Mycket av forskningen av maktfrågor har visat attkvinnornas handlingsmöjligheter inom olika områden ofta är beroende av ochbegränsade och kontrollerade av män. Del är de som sätter ramarna. Jag kan också ställa upp på behovet och nödvändigheten avalt uppvärdera kvinnojobben, att man skall göra något ät kvinnornasarbetsmiljö. Men den fråga som jag ställde i slutet av mitt anförande hängerihop med detta, och jag fick inget svar Regeringens politik ochregeringsförklaringen som vi fick höra i går går ju stick i stäv med många avdessa mål. Hur kan krav om låga löneökningar och kommunalt skattestopp fås atthänga ihop med att uppvärdera kvinnojobben? Skall man inte göra det i pengar?Jag skulle vilja ha en förklaring från hurregeringsförklaringen som vi hörde i går kommer alt påverkajämslälldhetsarbetet. AnL 22 () replik; Statsrådet talade först om vilken ställningSverige har i ett internafionelll perspektiv när del gällerjämställdhetsfrägorna. Hon visade då att vi är föregångare i mycket. Det kansäkert vara rätt och riktigt att förutsättningarna i är bättre än påmånga andra ställen i världen. Därför kanske det kan vara på sin plats att manfrån andra länder tittar på hur jämställdshelsarbetet har gått i . Däremot tycker jag inte att det är lika viktigt för oss iSverige att titta på detta. Vi vet ju att det finns så oändligt mycket mer altgöra, vilket statsrådet också kom in på i slutet av sitt anförande. Om detta med relationer mellan män och kvinnor i vissaavseenden handlar om attityder, rnåste vi se till alt ändra förutsättningarnaför kvinnans roll i relation lill männen. Det är ju så, , att avföräldraförsäkringen tas ut av kvinnor Om vi skall kunna få en förändradattityd mellan kvinnor och män rnåste vi arbeta för alt männen i mycket störreutsträckning utnyttjar föräldraförsäkringen än . Männen måsle la ettmycket större ansvar i det traditionella familjearbetet. Vi måste arbeta mycket mer offensivt med deförutsättningar som gäller inom arbetsmarknaden. Det är inte acceptabelt attkvinnorna under kanske skall ligga så långt under männen i lön.Det är svårt att hävda att makten skall förskjutas i riktning mot kvinnorna närman från de lönesättandes sida markerar atl kvinnoarbete är oändligt mycketmindre värt lönemässigt än männens arbete. Jag tror att en förutsättning föratt kvinnorna skall kunna hävda sig i hierarkierna på arbetsplatserna är alt defår en lönesättning som liknar männens. Jag tror att del finns oändligt mycket att göra när detgäller offensiva åtgärder Del skulle vara tacksamt om socialdemokratin ocksåförsöker hitta visionersom är offensiva i detta arbete och inte bara förlita sig på utomståendekrafter 23 () replik; Mycket av vad sade varpositivt, inte minst när hon tog upp detta med våld mot kvinnor Det är ocksåviktigt alt vi får en professur för kvinnoforskning som inte minst undersökerorsakerna till våldet. Rapporterna om våld mot kvinnor blir fler och fler Jagtror också att det är viktigt all ge stöd åt kvinnojourer, och det har vi icenterpartiet också föreslagit. Men det är också viktigt att hjälpa männen. Det är säkertså, vilket också snuddade vid, att jämställdhetsdebatten ochkraven på ökad jämställdhet av många män har upplevts som ett hot mot den egnaidentiteten. Detta kan var en förklaring lill de identitetskriser som lederfram till övergrepp mot kvinnor Det är mycket viktigt atl verkligen arbetavidare med delta och försöka komma lill rätta med de missförhållanden som råder Jag vill ställa en fråga som rör det som det härbetänkandet egentligen handlar om, nämligen anslagen till jämställdhet. En stordel av projektpengarna går faktiskt till arbetsmarknadens parter, vilket är enfråga som vi har tagit upp från centertpartiet. Jag vill fråga MargotWallström: Skulle det inte vara möjligt att arbetsmarknadens parter själva stårför mer av den här projektverksamheten? Det är mestadels inga fattigaorganisationer som är inblandade, det är LO och det är SAF. Som jag harförstått saken går en stor del av dessa projektpengar in i den ordinarieverksamheten. deltog en svensk delegation i en konferens påIsland. Det var fråga om en avslutande konferens i ett jämslälldshetsprojekt.Vid den redovisning från resp. land som där gjordes hade vi också eltgrupparbete och en diskussion . Det fanns inget annat land som satsade såmycket pengar i olika projekt i jämslälldhetsarbetet som . Man frågadeefler resultaten och om vi hade utvärderat de olika projekten, men det fannsingen från den svenska delegationen som kunde svara ett odelat och bestämt japå detta. Jag tycker att det är viktigt att vi får en utvärdering.Men frågan är om inte arbetsmarknadens parter kunde stå för litet mer avkostnaderna för projekten. På det sättet kunde vi få mer pengar över tillkvinnoorganisationerna, vilka jag är övertygad om gör ett oerhört viktigtarbete när det gäller jämställdhet. Jag börjar nästan bli orolig när alla hållermed mig så rnycket. Jag har kanske varit otydlig på någol sätt eller alldelesför snäll när jag talat om jämställdhet. Jag vill börja med atl kommentera inlägg.Jag förslår inte riktigt vad det är som är bekymrad över Jagvill påstå atl regeringen i allra högsta grad följer EG;s arbete. Jag harsärskilt intresserat mig för likalönsdireklivet, och jämställdhetsenhetenbevakar vad som händer inom EG. Vi kommer alt göra allt både för attfölja arbetet och för all se till att vi harmoniserar vårt jämställdhetsarbetemed det som sker i EG.Dessa frågor beaktas och behandlas dels inom arbetsgruppen för personersrörlighet, dels inom ramen för social policy-frågor, som det heter på EG-språk.Dessutom analyserar vi, som jag tidigare sade, de EG-direktiv som rörjämställdhetsfrågor Delta är mycket intressant för oss. EG;s likalö-nedireklivbeaktas också av utredningen om en utvärdering av vår egen jäm-ställdhelslag.Detta finns definitivt med i vårt arbete, och ett studium av EG och kvinnornakommer all bli klart . Tillsammans med andra organisationer, eller i egen regi,genomför vi också seminarier som på olika sätt behandlar dessa frågor Men manskall komma ihåg en sak när man ser på direktiv som ser radikala ut, nämligenatt det inte räcker med direktiv eller lagstiftning. Det handlar också om attförändra verkligheten så att det blir en förbällring för kvinnorna. När detgäller den frågan kan man säga att direktiven och verkligheten ännu inte stämmeröverens i de europeiska länderna. Vi kan i trots allt se att vi harhunnit ganska långt på en del områden. Vi måste väl ändå vara överens om, , attdet är kvinnorna som tjänar mest på att landet har en stark ekonomi. Vi måstebekämpa inflafionen, så att vi har möjlighet att satsa på den offentligasektorn sorn arbetsmarknad för kvinnor och för att inte lägga ytterligareuppgifter inom vård och omsorg på kvinnorna, eller göra det till en privatuppgift för kvinnorna. Vi kan bara värna den offentliga sektorn genom en starkekonomi och genom att bekämpa inflationen. Det är den som är den allraorättvisaste fördelaren av inkomster och förmögenheler i samhället. Det ärjust därför som vi måste se på hela den ekonomiska politiken och dess effekteräven för kvinnorna. Jag vill nog påstå atl även har fått ett braavtal och ett bra lönelyft. Läraryrket är även det ett kvinnoyrke, och viskall väl inte vara enögda när vi ser på det som har hänt på arbetsmarknaden. När det gäller män och föräldraförsäkringen driver vi enkampanj som kallas Pappa kom hem. Vi vänder oss både till arbetsgivare ochfackliga organisationer för att få dem alt uppmärksamma denna fråga, geinformation och skapa förutsättningar för män att utnyttja föräldraförsäkringen.Jag vill påstå att regeringen gör en hel del för alt skjutsa på utvecklingen. talade i sitt första inlägg väldigtmyckel om privatisering som en lösning på problemet med värderingen av kvinnorsarbete. Jag tror att man måste gå litet djupare i analysen av orsaker än så. Omvi ser till det allra största kvinnoyrket , sekreteraryrket, kan man intedirekt säga att del är fråga om en offentlig sektor som skulle sakna konkurrensfrån privata arbetsgivare. Men del handlar fortfarande om en värdering avarbetet som inte pä någol sätt kan mätas med hur man värderar manligaarbetsuppgifter Orsakerna ligger djupare än så, och lösningen är inte heller såenkel. Visst kommer vi fortsättningsvis att driva frågan om våldmot kvinnor hårt, . Vi måste se till alt vi både söker merkunskaper om orsaker och att vi ser till att samverkan mellan t.ex. sjukvården,polisen och kvinnojourer m.m. blir bättre. behöver kvinnojourernaframför allt ett mycket bättre kommunalt stöd, men vi har också frånregeringens sida gått in med pengar. Som jag ser det har projektpengarna framför allt varit enstimulans för alt öka kvinnorepresentationen i statliga organ. Vi kan nu isiffrorna i statistiken se resultaten av dessa kampanjer Procenttalen när detgäller kvinnorepresentationen i statliga organ har ökat från , närutredningen damernas lades fram, till . Detta är inte något somman kan vara helt nöjd med, men del är inte något som vi inte kan mäta eller sekonkreta resultat av. Projektpengarna har framför allt gått till de polifiskapartierna och arbetsmarknadens parter Vi har behövt deras hjälp för attåstadkomma förbättringar Trots allt har medlen styrts lill en del avkvinnoorganisationerna och til! de politiska partierna. Regeringen begär helatiden all man från arbetsmarknadens parter själva skall ställa upp med en delav pengarna. Det är inte så alt vi bara lägger till. ulan projekten skalloftast sä atl säga samfinansieras. Men jag kan hålla med om att också defackliga organisationerna kunde la ett ännu större ansvar för arbetet. Jag vill avslutningsvis säga något som jag tänkte på närjag lyssnade till tidigare. När det gäller t.ex.löneskillnader och arbetsvärdering får vi väl såga som Winslon sade;Del som är möjligt att göra skall vi genast ta itu med, och del som är omöjligttar litet . AnL 25 () replik; Statsrådet sade att regeringen följer del somhänder inom EG. Det är en sak atl följa - det gör vi på de flesta områden, ochjag anser det självklart att vi gör detta på jämslälldhetsområdet när vi har enjäm-ställdhelsminister - men del är en annan sak atl direkt samarbeta i enfråga som vi alla vill föra framåt och driva aktivt i ett bredare sammanhang.Jag vet att det bland många kvinnor i de organ som är knutna till EG finns ettintresse för en svensk medverkan. Min fråga var därför - jag fick inget direktsvar, utan ett indirekt - om är intresserat av att vidga det ömsesidigautbytet i dessa frågor och om statsrådet i så fall är beredd att verka för deti regeringen, så att man tar upp just denna fråga i de pågåendeEG-EFTA-förhandlingarna. Det lät som om statsrådetnedvärderade begreppet direktiv och dess innebörd. Jag tycker inte att manskall förringa detta. Det anger en klar inriktning för det arbete som helatiden skall föras framåt. Man har bestämt sig för målsättningen och arbetar iden riktningen. Att del inte alltid går lika fort beror på att tolv länder ärinblandade, är bara elt land. Del är väl bra att man drar åt samma hålloch kan vidga de kunskaper och erfarenheter som man har Man kommer en bit påväg i och med direktiven om man följer upp dem och ser till att de så småningomförverkligas. När det gäller dessa frågor måste man ha en positiv anda och intealllid bara anse alt vi är oss själva nog. AnL 26MAGGI (vpk) replik; Jag vill hälla med en gångfill. Även jag tycker att det är viktigt att vi har en stark ekonomi, och detär viktigt att vi försöker hålla nere inflationen, framför allt med lanke på delågavlönade grupperna. 3 protokoll 1989/90:81 Del kan däremot knappast vara de lågavlönade kvinnorna somär orsak till den inflationsbrasa som man talar om att vi har just nu.Lågavlönade kvinnor finns inte bara inom den offentliga sektorn. De finns äveninom andra områden, t.ex. inom handels- och fabriksområdet. När det gäller inflationen kan man också fundera litetgrand över vad skatteomläggningen kommer atl innebära när den slår ut i fullkraft om kanske någol år med de enorma, ökade inkomster som vissa grupper isamhället kommer att få. Jag tycker också att det är mycket viktigt att värna omden offentliga sektorn. Jag tror dock inte alt man gör det genom alt åläggakommunerna ett kommunalt skattestopp. Hur skall de då kunna rekrytera personaltill de verksamheter som de faktiskt måsle ha och behöver ha för alt få en brakvalitet på den offentliga sektorn? Hur skall kommunerna klara av barnomsorgsutbyggnadenom det finns elt kommunalt skatlestopp? Hur går det med löneförhandlingarna? Jag kan hålla med omalt man trots allt har haft ett hyfsat avtal det här året. Del innebäremellertid inte alt man har hunnit ikapp. Det finns krav på atl lönerna inomden offentliga sektorn skall förbättras bland de lågavlönade även . Detblir då en förhandling under galgen om man vet att det finns elt kommunaltskattestopp. Den som förhandlar vet då atl om man lar ut det i lön så får maningen verksamhet.