prot · GD0990 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottelshemställan - som ställdes mot dels reservation 21 av och , dels reservation 22 av Margö - bifölls med acklamation. Mom.26 (KBT vid jordbruks- eller rörelseinkomst) Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 129 för reservation 23 av . Motn.27 (KBT vid förmögenhetsinnehav) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.28 (ersättning lill neurosedynskadade m.fl.) Utskottetshemställan bifölls med 198 röster mot 103 för reservation 25 av . MariaLeissner (fp) anmälde alt hon avsett all rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.30 (reduktion av ATP vid undantagande) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 36 för reservation 26 av . Mom.31 (kompensationsnivån inom delpensioneringen m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av m.fl. -bifölls med acklamation. Motn.32 (delpension till egenföretagare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.33 (beräkningsgrunden för vårdbidrag) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 39 för reservation 29 av ochBarbro . 1 ledamot avstod från att rösta. 35 (ATP-poäng av vårdbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 40 förreservation 30 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Statlig medverkan vid finansiering av export m.m. 16 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärendcn På förslag av förste vice talmannen medgav kammaren atl deärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i elt sammanhang i början av kammarens . 17 §Statlig medverkan vid finansiering av export m.m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /90:NU19 Stathg medverkan vid finansiering av export m.m. (prop. 1989/90:44). AnL 105 HADARS (); Utskottsmajoriteten är överens om mycket i dethär utlåtandet. Del gäller bl.a. grundsynen på exportkreditgaranlier, sominnebär att riskerna med de exportinvesleringar som görs så långt möjligt börtäckas genom ett vanligt försäkringssystem. Vi är emellertid också medvetna omatt det här gäller investeringar där del lar ganska lång lid innan de ärfärdiga och innan man kan se någol resultat. Då räcker ofta inteförsäkringsbolagens möjligheter att täcka de nödvändiga försäkringarna till.Det är grunden lill och försvaret för atl stater går in och gerexportkreditgarantier. Så långt finns inget atl invända. Vi känner dock lill att exportkreditgaranlier ofta harblivit ett instrument för olika länder atl främja sina egna intressen och attuppmuntra och gynna sin egen export. Målet och syftet måste vara att man blandde länder som vill konkurrera på likvärdiga villkor försöker hitta likformigaregler när det gäller exportkreditgaranlier, så alt man inte utnyttjar sitteget system för att ge sitt eget lands export otillbörliga förmåner. Dennasträvan står utskottet bakom när det gäller den svenska statens agerande. Vårförhoppning är atl man skall hitta sådana överenskommelser inom den europeiskagemenskapen atl också vi i kan ansluta oss till dem. I avvaktan på att det sker är vi från utskottets sidamedvetna om att svenska företag och de företag som fortsätter att föredra attha sin tillverkning för exportmarknaden i vårt land måste ges rimligaarbetsförhållanden. Exportkredilgarantisyslemen får inte utnyttjas på ettsådant sätt av olika länder att det är en nackdel att exportera ifrån Sverige.I ett uttalande till regeringen framhåller utskottet att man måste ta dessahänsyn. Jag vill instämma i det uttalandet. Stadig medverkan vid finansiering av export m.m. finns med på en reservation som gällermöjligheterna atl la hänsyn till miljöskäl i samband med exporlkreditgivning.Vi är inte säkra på atl man kan göra del med bibehållen respekt för debestämmelser som finns på detta område i , General on Tariffs andTrade. Vi anser ändå atl betydelsen av hänsynstagandet lill miljön när man görinvesteringar och uppmuntrar investeringar är en kommande viktig faktor Del ärinte bara en kommande faktor, ulan det är redan i dagslägel en viktig faktor.Den blir dock allt viktigare efter hand. Därför lycker vi som står som reservanter-ireservation nr 5 om miljögarantier-atl det vore riktigt att man undersöktemöjligheterna att, om sådana här miljöhänsyn skall kunna tas när del gällerexportkreditgarantier, bestämmelserna utvärderas i enlighet med . Det är det vi kräver, och del är också del jagavslutningsvis, fru talman, vill yrka bifall till. I övrigt yrkar jag bifalllill utskottets hemställan. AnL 106ROLAND (): Del statliga kredilgarantisystemel fungerar påså sätt att kreditgarantier kan ges för export till länder som vid en striktekonomisk bedömning anses kreditvärdiga. Det gäller export av alla varor somfår tillverkas i . Del gäller med andra ord även sådana varor som avmånga av miljöskäl anses mindre lämpliga att exportera, t.ex.kärnkraftsteknologi och miljöskadliga produkter av olika slag. En ambition ärdessutom att systemet skall bli självbärande, vilket det inte är fulll ul . Någon möjlighet att via de statliga exporlgarantierna tanågra andra hänsyn än strikt ekonomiska finns knappast. Tvä av vår tids största internationellaproblem år utan tvivel miljöproblemen och u-landsproblemen. Från sidatycker vi alt det borde vara möjligt alt via exporlgaranlisyslemet bidra tillatl lösa dessa problem genom en generösare tillämpning vid bedömningarna avkreditvärdigheten hos exportlandet. Således menar vi alt när det t.ex. gäller ny miljöteknikborde särskilda miljögarantier införas bland de kriterier som skall ligga tillgrund för beviljande av exporlgarantier De länder som har det största behovetav insatser för miljön är ju ofta de länder som har den svagaste ekonomin ochsom därför bedöms som mindre kreditvärdiga. Vi menar också i vad gäller exporten lill skulle kunna göra en generösare riskbedömning än vad som är fallet i dag.Detta måste vara något av tanken bakom elt statligt engagemang, eljest skulleju denna typ av garantier och krediter kunna helt inom ramen för ettvanligt kommersiellt försäkringssystem. När det gäller export av sådan teknik som vi här i Sverigesagt oss alt vi inte själva skall använda, t.ex. utrustning till kärnkraftverk,delar vi den principiella inställningen som har framförts av mänga, nämligenalt sådan teknik inte borde ges exportstöd i form av kreditgarantier Mol deltakan nalurliglvis invändas alt del är osäkert om man bör använda sig avexportga-rantisyslemet för att förhindra den typen av export. Det borde ju varalämpligare att göra det genom annan lagstiftning, där man kan reglera dennatyp av produkter Så länge delta inte sker och lagen inte förbjuder sådan export borde vi,menar , i varje fall inte stimulera den genom alt ge statligaexporlgarantier Mot bakgrund av det anförda, fru talman, yrkar jag bifalltill reservation nr 5 och 6 samt i övrigt till utskottets hemställan. AnL 107 (vpk); Detta belänkande är föranlett av regeringensproposition om statlig medverkan vid finansiering av export. Vi ivpk kan i huvudsak acceptera den beskrivning av utvecklingen som regeringengör i propositionen. Vi accepterar också de flesta förslag som förs fram där.Det är dock några viktiga frågor som inte behandlas eller som leder till vad vilycker är felaktiga slutsatser. Man säger att det s.k. samhällsintresset, som skallbeaktas vid bedömning för långsiktiga kreditgarantier, skall bedömasrestriktivt. Skäl som accepteras är bibehållande i och utveckling av tekniskkompetens, långsiktig konkurrenskraft, landets samlade kunskapsnivå,spridningseffekter lill annan industri och s.k. spjutspetsargumenl, dvs.argument som rör teknologi där ligger långt framme, där del krävsstatlig stimulans för avsättning av produkterna. Innehållet i regeringens proposition innebär eninskränkning av vad som har gällt tidigare. Förut har långsiktigakreditgarantier kopplats till vidare samhällsintressen. Bl.a. har regionalpolitiskaskäl beaktats i sådana sammanhang. Det avvisas nu i propositionen och också avutskoltsmajoriteten. Argumentet är att exportkreditgaranlier inte är etteffektivt sätt atl klara regionalpolitiska problem eller överbryggakonjunktursvackor Om man skall se exportkreditgaranlierna som del huvudsakligaeller enda sättet att försöka komma till rätta med strukturella och regionalaproblem, är detta riktigt. Men vi lycker inte atl man skall undervärderabehovet av exportkreditgaranlier eller utesluta dem som ett närings- ochregionalpoliliskl instrument. Enligt vår uppfattning ingårexportkreditgaranlierna på ett naturligt sätt i en allsidig närings- ochregionalpolitik. Vi tycker alltså alt regionalpolitiska hänsyn skall beaktasvid bedömning av det s.k. samhällsintresset. De synpunkterna förs fram ireservation 2. Jag yrkar härmed bifall lill reservation 2. Det finns möjlighet atl med del s.k. spjutspetsargumentetmotivera exportkreditgaranlier för teknik och produkter som vi ställer ossmycket tveksamma till. Vpk har i andra sammanhang krävt förbud mot svenskexport av krigsmateriel. Vi har krävt förbud mot export av kärnkraftsteknik. Vimenar att det är helt naturligt atl statligt stöd inte skall utgå till sådanexport. Sådan export skall inte omfattas av exportkreditgaranlier Det finns andra områden som kan komma att bli intressanta-bioteknik, läkemedelsproduktion m.m. Det är områden som kommer atl omgärdas avbegränsningar Det är möjligt alt svenska regler blir mera restriktiva än reglernai andra länder, som är aktuella för export med exportkreditstöd. Då uppslårfrestelsen att exportera teknik bl.a. för alt kunna kringgå en restriktivlagstiflning. Vi vill ha en markering mot sådana försök, så atl exportkreditgaranlierinte skall kunna lämnas vid export av teknik för produktion som är olaglig iSverige. Statlig medverkan vid finansiering av export m.m. 8 protokoll 1989/90:90 Statlig medverkan vid finansiering av export m.m. Myckel av exportkreditgaranlierna går till stora projekt,till nyckelfärdiga industrier. Då kommer också frågan in om hur produktionbedrivs vid sådana statligt stödda anläggningar. Vpk kräver att del skallfinnas en garanti för att man i samband med sådan exportkredilstödd produktiongaranterar en god arbetsmiljö och tar skäliga miljöhänsyn. När det gällerexportkrediter för export av miljöteknik delar vi däremot den uppfattning somuttrycks i propositionen och som majoriteten i utskottet också står bakom, attdet är lämpligt alt stödet går direkt snarare än genom en subventioneradexport. Jag vill avsluta med att återigen yrka bifall tillreservation 2. (forts. 20 §) 18 §Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt attajournera förhandlingarna lill för middagsuppehåll. 19 § Återupptagna förhandlingar Förhandlingarna återupptogs under ledning avtalmannen. 20 § Statlig medverkan vid finansiering av export m.m. (forts, näringsutskotlels betänkande NU 19) 108 (): Exportkreditsystemel är ett intressantpraktikfall, där man ser hur del marknadsekonomiska syslem som de flesta länderofficiellt bekänner sig till, i praktiken ingalunda tillämpas i dess helhet avdessa länder Som ofta inom politiken finner man alt de stolta deklarationernablir åtskilligt skamfilade när de jämförs med praktikens mer maktorienteradesystem. Därav följer också motsägelser, som gör att man finner alt orden oftaär lill för att dölja tankarna. Alla industriländer tillämpar i varierande grad bådestatliga exportkrediter och statliga exportkreditgarantier. Sådana har variten del av handelskriget mellan de exporlorienterade industriländerna. Del ären av de mest påtagliga kvarlevorna av merkantilismen , somsålunda frodas trots alla bekännelser till frihandel och marknadsekonomi. Detbekymmersamma är att många stater - ja, de allra flesta - dessutom döljer sinaförehavanden på området. Ingen vet exakt vilka som krävs av förelagenför olika exporlaffärer Staterna föredrar all hålla sådana här förmåner för denegna exporten hemliga. har i en föredragning klargjort förutskottet en del av de skillnader som existerar. Förelaget har kunnat göradelta tack vare sitt speciella utgångsläge, där det kan offerera sammautrustning till en viss kund från fabriker i skilda länder. Den svenskaexportkreditnämnden har som be- kant ettackumulerat underskott från sin verksamhet Andraländer som varit än mer generösa i sitt exportstöd, har underskott pämångdubbla belopp, som naturligtvis då och då kan utraderas genom anslag frånskattebetalarna. de gröna är ytterst restriktivt i dessafrågor, och vi förvånar oss över alt de partier som alltid brukar tala ommarknadsekonomins förträfflighet ligger så lågt när det gäller dessastatssubvenlioner, som alldeles definitivt snedvrider den fria och rättvisakonkurrensen. inställning är den alt skattebetalarna imöjligaste mån skall skiljas från alla förpliktelser att stödjaexportindustrins normala affärer Kortfristiga krediter och kreditgarantier påupp lill kan med fördel överlåtas till banker eller försäkringsbolag allsköta. borde samma sak gälla åven för de långfristiga krediterna. Ävennär det är fråga om långa krediter till solventa kunder och länder borde delnormala kredit- och försäkringsväsendet kunna slå för krediter ochrisktagande. Om det visar sig att affärernas storlek eller kredittidernas längdgör det svårt alt finna försäkringsgivare, borde del vara elt tecken på attdet är något fel antingen på affären eller på affärspartnern. Regeringens proposition går ut på att staten skall ägnasig åt rent affärsmässiga åtaganden, både kortsiktiga och långsiktiga. Det är precisden sorlens affärer som jag lycker all staten inte skall behöva syssla med.Visserligen kan man enligt propositionen tänka sig atl staten vid långfristigakrediter skall kunna ta högre risker, men de får inte vara motiverade avsysselsättning, regionalpolitik eller miljö. Uppenbarligen anser man att delär den kommersiella risken som är acceptabel, dvs. atl staten går in ochkonkurrerar i handelskriget med andra stater som lar slora kommersiella riskeroch dessutom tar ell ansvar som privata företag i bank- och försäkringssektornborde ta. Staten skall enligt vår mening undvika de normalakreditaffärerna, som bör överlåtas till marknadsekonomin. Däremot anser atl vialt staten skall kunna gä in när del finns speciella skäl för skattebetalarnaatt stödja ell visst projekt. Om elt visst projekt skulle vara mycket viktigtför sysselsättningen i en viss region, elierom det skulle vara av storbetydelse för mottagarlandet, t.ex. när det gäller miljöskydd eller annanutveckling, kan vi tänka oss att det finns skäl för skattebetalarna att gå inoch ta risker som inte andra intressenter är villiga atl la. Målsättningen bör alltså vara den all staten bör befriasig från allt som kan betecknas som normal kreditförsäkring, men iundantagsfall skall gå in och ta risker när det gäller satsning på speciellkompelens, sysselsättning, regionalpolitik, miljö eller u-landsulveckling. Delta kan nalurliglvis komma i konflikt med avtal syftandetill sådant som GATT- eller EG-harmonisering. Vi tycker att man i diskussionmed organisationerna bör försöka komma fram till en rimlig lösning av dessaproblem. Vi får inte falla till föga. är dock ett självständigt landoch kan inte helt ge upp sill motstånd mot sådana här regler, som ofta ärmycket trubbiga. En sorls kreditgarantier och exportkrediter som videfinitivt säger nej lill är krediter lill export av destruktiv teknik. har här antytt samma inriktning . Kärnkraften är ensådan destruktiv Statlig medverkan vid finansiering av export m.m. Stadig medverkan vid finansiering av export m.m. teknik.Rolf L har påpekat att det kan komma nya typer av destruktiv teknik somöver huvud tagel inte bör få exporteras och alltså bör beläggas medexportförbud. I varje fall kan man i detta sammanhang yrka på atl någrakrediter eller kreditgarantier inte bör förekomma för spridning av kärnkraften,som är en destruktiv teknik från urangruvan lill slutförvaret. All statenskulle på skattebetalarnas bekostnad främja en sådan teknik - det har faktisktförekommit löften av den arten från tidigare regeringar - synes hell horribelt.Eftersom folkel i folkomröstning har sagt att dennna teknik skall avvecklas iSverige, borde del falla på sin egen orimlighet alt man försöker prångla ul denlill andra länder Tyvärr har utskotlsmajoriteten inte insett den fruktansvärdainkonsekvensen och omoralen i ell sådanl agerande. Det som icke duger åtSverige skall vi inte pracka på andra folk. Detsamma borde vara lika självklart när det gällervapenexporten. de gröna säger nej till all vapenexport och menaratt den skall förbjudas. Vi finner det än mer orimligt atl skulleexportera vapen till länder som uppenbarligen inte har råd atl köpa vapnen medmindre än atl de får statligt stöd till affären. Som vi alla vet förekommerbeklagligtvis också sådant. Ett ärende som ligger något vid sidan av EKN-verksamhetenär förslaget om skuldbyle för miljöinsatser dvs. att vissa länder med slorutrikes skuld kan få nedsättning av skulden om de förpliktigar sig attgenomföra vissa miljöinsatser. En rening av den polska floden harföreslagits som elt typfall i sammanhanget. Miljöparliet de gröna stöder detförslaget. Med hänvisning lill vad jag här anfört yrkarjag bifall lill reservationerna 1, 2, 3, 4 och 5. 109REYNOLDH FURUSTRAND (s); I näringsutskoitels belänkande 1989/90;NU19behandlas statlig medverkan vid finansiering avexport m.m. 1 den propositionsom föranlett delta ärende behandlas tre områden för statligt stöd vidfinansiering av export. Det första området är exportkreditgaranlier, det andraär exportkrediter och del tredje är u-krediter. Del statliga systemet för exportkreditgaranlieradministreras av exporl-kredilnämnden som bl.a. har till uppgift all försäkramol utebliven betalning vid export. De risker som läcks är både politiska ochkommersiella. Den här garantiverksamheten var relativt begränsad fram lill ibörjan av 70-talet, men har alltsedan dess genomgått stora förändringar Tyngdpunkten i verksamheten har förskjutits mot alltstörre affärer med mer långsiktigt engagemang. Likaså har export avkapitalvaror och speciella projekt ökat, och marknaden har mer kommit attdomineras av och s.k. stalshandelsländer EKN:s s.k. produktion av garantiförbindelser uppgick år1988 lill 10 miljarder och stocken av uteslående förbindelser var 28miljarder har EKN mottagit lillelt värde av 2,6 miljarder och betalat ut 7,5 miljarder i skadestånd. Genom attnämnden återvunnit 2,7 miljarder av skadeersättningen har underskottetreducerats lill 2,2 miljarder Det förtjänar också atl understrykas altunder har varor och tjänster till ett sammanlagt värde av115 miljarder faktiskt exporterats från till berörda länder, och denexporten skulle sannolikt inte ha kommit till stånd ulan EKN;s medverkan; denskulle åtminstone ha sett annorlunda ul. På senare lid har statens engagemang i kreditgivning videxporlaffärer kommit alt av olika skäl ifrågasättas, och en del av dem finnsredovisade i de motioner som behandlats i det här betänkandet. Utskoltsmajoriteten tillstyrker regeringensförslag om att staten genom exportkreditnämnden även i fortsättningen skallvara engagerad i garantiverksamheten när del gäller exportkrediter.Utskottsmajorileten har heller inga invändningar mol de förändringar somregeringen föreslår Ändringarna gäller främst det s.k. LT-syslemel för längrekrediter och ger ullryck för syftet, nämligen atl garantiverksamheten skallrenodlas. Utskottsmajoritelen delar också regeringens uppfattningatt en särskild garanti för export av miljöteknik inte bör införas. Den fråganbehandlades av så sent som , och riksdagenavslog då de motioner som förelåg. Redan nu finns möjligheten atl få garanti för export avmiljöteknik, under förulsåltning all del gäller ett land som man bedömer harmöjlighet atl betala. En garanti för export till ett icke kredilvärdigl landskulle innebära en subvention, och det skulle ytterligare innebära ett avstegfrån principerna för exporlgaranlisyslemet och åtaganden enligtGATT-reglerna. talade i sitt anförande litetom att man skulle lägga större tonvikt vid den regionalpolitiska bedömningenvid behandlingen av kredilgaranliärendena. Del vore hell felaktigt! De förslag som kommer fram vid kontakterna mellanföretagare och beställare skall ocksä ligga lill grund för var verksamhetenskall genomföras. Del kan inte vara rätt att vi skall göra ensidigaregionalpolitiska bedömningar. Insatsens art, effektiviteten och detacceptabla priset är faktorer som skall tas med vid bedömningen. Så något ytterligare om miljöskälen. Låt mignämna att regeringen gav beredningen för inlernationellltekniskt-ekono-niiskt samarbete. BITS, i uppdrag alt planera för elt biståndtill ett särskilt land, nämligen . Biståndet skulle vara inriktat pämiljön och utbildningsinsatser på miljöområdet. BITS har presenterat enberedningsplan som regeringen har fastställt. Miljöinsatser förutses spela en allt viktigare rollframöver Regeringen har givit BITS i uppdrag alt utarbeta enberedningsplan för ett bistånds-finansierat miljösamarbete med också andraländer i än . Planen skall främst inriktas mot Östersjöområdetmed tonvikt på . Del finns alltså, herr talman, anledning att seframliden an med viss tillförsikt när det gäller möjligheterna att utöver deexportkreditgaranlier som lämnas också bedriva ett aktivt arbete. Med del anförda ber jag att få yrka bifall tillulskotlsmajoritetens hemställan och avslag på reservationerna. Stadig medverkan vid finansiering av export m.m. Prot.1989/90:90 . Statlig medverkan vid finansiering av export m.m. AnL 110ROLF L (vpk); avvisar kategorisktförslaget att regionalpolitiska skäl skall kunna ligga till grund för givandeav exportkreditgaranlier eller för statligt engagemang i den verksamheten. Jagdelar inte hans uppfattning, men jag känner mig inte heller speciellt träffadav hans polemik. Vad jag sade var inte alt man skulle göra ensidigaregionalpolitiska avvägningar Jag sade atl regionalpolitiska avvägningar skallkunna ingå i de bedömningar av samhällsnyttan som man gör när man engagerarsig i exportkreditgaranlier och de långt löpande och långtgående åtaganden somdel blir fråga om. Jag vill fråga vad ett stöd lill ABB i i form avexportkreditgarantier är om det inte är elt slags regionalpoliliskl stöd. Den uppvaktning vi i näringsutskottet fick la del avhandlade om de höga premierna när det gäller de svenska exportkrediternajämfört med de internationella premierna. Underförstått var atl om Sverigeinte kan konkurrera, dvs, erbjuda förmånliga villkor för exporten, kommer ABBatt förlägga produktionen till något annat land. Jag tror inte atl man, när man begärexportkreditgaranlier, säger all man skall gynnas. Jag tror atl man lägger framargument som innebär atl man vill bli rättvist behandlad, I en rättvisbehandling ingår atl det las hänsyn fill de förhållanden under vilkaproduktionen sker, bl,a. den nytta företaget kan göra i den bygd där varornaproduceras. AnL 111LARS (); Gränsen mellan kredilvärdigl land och ickekredilvärdigl land är naturligtvis i praktiken något flytande. Det finns allafärgnyanser på den skalan. Därför finns det även alla färgnyanser när detgäller risker Om man alllid skall vara helt säker pä alt icke ta någon risk,finner jag det ytterligt märkligt att inte på åtminstonenågot sätt berörde de frågor som jag ställde, nämligen varför staten skallagera försäkringsbolag i kommersiellt hell normala affärer när del gällerkredilvärdiga kunder Jag har mycket svårt all se del principiella skälet tillatt man gör det. Men jag misstänker atl socialdemokraterna - jag misstänkeräven de borgerliga partierna för delta - i själva verket tar en hel delovidkommande hänsyn som inte alls stämmer med teorin, dvs, att man kanske tarhänsyn fill regionalpolitiska frågor men att man inte vågar lala om deteftersom del skulle strida mot något internationellt avtal. Vit broder lalar med kluven tunga, sade de gamlaindianerna. Jag tror alt det förekommer väldigt mycket double-talk i dettaämne.