prot · GD0942 · 1989-12-31 00:00:00 — Vill man inteckna deras förhandlingsutrymme genom att från statens sidahöja redaravgiften kraftigt, så kanske det inte är likgiltigt för sjöfolket därmed förlorar ett löneutrymme. Det löneutrymme man förhandlar sig till ärju alltid beroende av vad arbetsgivaren har i sin totala pott. Det är också motden bakgrunden som redarstödet har byggts upp. (vpk): Jag är förvånad över de märkliga slutsatserGeorg drar Det skulle ha betytt att de totalt 550 milj. kn i statligsubvention 7 protokoll 1989/90:42 Lag tillstånd till överlåtelse av skepp, rti.tn. som gårtill redarna skulle ha förbättrat förhandlingsutrymmet på ett sådant sätt attdet skulle ha gett ett totalt genomslag för sjöfolket tidigare. Gjorde det det?Den slutsatsen har jag inte hört någon våga dra tidigare. Det är ju i stället så att sjömanspensionen innebär enviss kompensation för att sjöfolket har lägst ATP av alla, för att de hararbetsvillkor som över huvud taget inte är jämförbara med jobb i land. Jag kan inte tolka kommunikationsministernssista svar på annat sätt än att han anser att redarna är helt inkapabla attändra sitt beteende för att minska sina kostnader Om det verkligen vore så,tror jag inte att de skulle vara kvar i branschen. Jag tror att de mycket välskulle vara intresserade av att minska sina kostnader, t.ex. en redaravgift,genom att sluta ett bättre avtal med sjöfolket. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden 12 decemben) 7 § Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, m.m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /90;TU8 Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, m.m. (prop. 1989/90:22). HUGOBERGDAHL (fp): I det ärende som vi nu skall behandla finnsdet tre reservationen Två av reservationerna är undertecknade avrepresentanter för de tre icke-socialistiska partierna. Därför har jag fått iuppdrag att något kommentera dessa reservationer för oss alla tre. Jag konstaterar först att i regeringens proposition liksomi trafikutskottets betänkande föreslås bl.a. att en ny, ej tidsbegränsad lag omöverlåtelse av skepp till utländsk ägare skall ersätta den nu gällande s.k.flagglagen. Om detta har vi stridit i riksdag under en följd av ånRegeringen och vi tre icke-socialistiska partier har olika uppfattningar i denfrågan. Det förslag som föreligger innebär att det även i fortsättningenskall krävas tillstånd till överlåtelse om fartyget därmed upphör att varasvenskt. , liksom och , harredan tidigare krävt att flagglagen skall avvecklas. Bedömningenkvarstår från vår sida, att denna lag begränsar de svenska rederiernashandlingsfrihet när det gäller att disponera tonnaget. Detta innebär nackdelarpå en marknad där flexibilitet och rörlighet är ytterst viktiga förutsättningarför framgång. Det finns därför ingen anledning att ersätta den gamlaflagglagen, som upphör att gälla , med en ny lag. Våra trepartiers mening är därför att regeringens nya flagglag bör avslås. Sjöfartspolitiken syftar till att bibehålla en svenskhandelsflotta av rimlig omfattning, bl.a. för att trygga vårtransportförsörjning i krislägen. målsättningenär vi helt överens med regeringen. Enligt de tre icke-socialistiska partiernasuppfattning framstår införandet av ett svenskt internationellt register somett betydligt mera ändamålsenligt sätt att söka uppnå de sjöfartspolitiskamålen än att genom en ny flagglag söka tvinga kvar det tonnage vi behöverunder svensk flagg. Vi behöver mindre av tvång, mera av frihet även på det härnäringspolitiska området. Enligt vår uppfattning bör regeringen därför skyndsamtlåta utreda omfattningen av och formerna för ett sådant internationelltregister och därefter utan dröjsmål presentera erforderliga förslag. Internationella fartygsregister är införda eller pågång i de flesta västeuropeiska sjöfartsnationer av betydelse. Jag kundehäromdagen i våra tidningar läsa att norsk sjöfart, som har haft sittinternationella register under ett par års tid, blomstrar som aldrig förr Detär ytterligare ett bevis på att det är den rätta vägen att vandra försjöfartsnäringen. Från och de andra icke-socialistiskapartiernas sida har vi under en följd av år krävt att internationelltfartygsregister införs även för den svenska sjöfarten. Socialdemokraterna harmed kommunisternas benägna stöd sagt nej. Dessa två partier har i stället valtatt "i sann socialistisk anda" välja subventionsmetoden. Jag trordock inte att det är subventioner den svenska sjöfartsnäringen behöver ochönskar, utan mera av frihet. De vill ha ett jobb där de arbetar under frikonkurrens med andra sjöfartsnationer Det är också enligt min uppfattning olyckligtatt landets regering inför avgörande förhandlingar om ett närmande till deneuropeiska gemenskapen på ett utmanande sätt avviker från de grundvärderingarsom övriga sjöfartsnationer i anser vara gemensamma på sjöfartspolitikensområde. Vart detta kan leda i en förlängning återstår att se. Med detanförda, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2. Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, m.m. (vpk): Jag ber att få yrkabifall till vpk:s motion T14 yrkande 1 om synen på lönsamhet och yrkande 2 omtillämpningsområde för flagglagen. Eftersom yrkande 3 om tidpunkten för ansökanstöds av i reservation 3, ber jag att få yrka bifall till denreservationen. BIRGERROSQVIST (s); Lagen om tillstånd till överlåtelse av skeppträdde i kraft . Svenskt registreringspliktigt fartyg eller del därihar enligt denna lag inte fått överlåtas utan tillstånd om fartyget i frågagenom överlåtelsen upphört att vara svenskt. minskade den svenskflaggadehandelsflottan kraftigt såväl tonnagemässigt som till antal fartyg och därmedockså till antal sysselsatta. Svenska rederier började alltmer engagera sig iägande och drift av fartyg under främmande flagg. För att kanske främst bibehålla sysselsättningen försvenskt sjöfolk ansåg dåvarande regering att insyn och inflytande behövdes överrederiernas försäljningar till ufländska ägare. Det är mot den bakgrundenflagglagen skall ses. Omfartyget försåldes helt och hållet fill utländsk ägare var flagglagen Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, m.m. Det är och har varit ett naturligt inslag i rederi verksamheten. Menvad man ville hindra var försäljning där svenskt rederi även efter försäljningenbehöll såväl ekonomisk som driftmässig kontroll av fartyget. Detta hade blivitett sätt att byta flagg för att kunna bemanna med utländskt sjöfolk, vilketlönemässigt och i övrigt kostnadsmässigt låg betydligt under vad som gällde påsvenskflaggat fartyg. Vissa undantag kunde dock medges, exempelvis om redaren"flaggade in" ett likvärdigt fartyg när ett annat "flaggadeut". Protektionistiska inslag i fraktmarknaden kunde exempelvis ocksåmedföra utflaggning när utländsk betraktare krävde visst lands flagga för attge ett betydande lastkontrakt. Överlåtelse skulle i princip ej heller medgestill nation som erbjöd s.k. bekvämlighetsflagg. Därmed avsågs registrering iland där tillfredsställande sjöfartsadministration eller effektiv jurisdiktionoch tillsyn av fartyget och besättningens sociala villkor saknades eller varbristfälliga. Krav ställdes på att driften skedde med förhållanden som kundegodtas från svenska värderingar och i internationella konventioner omsäkerhet, miljö, social trygghet och fackliga rättigheter för deombordanställda. Det var alltså för att förhindra en oroväckande snabbutflaggning av den svenska handelsflottan som lagen kom till. Lagentidsbegränsades, fill en början i taget, senare med åt gången. Trots att svenska handelsflottan minskade rejält underföljande tioårsperiod har ändå lagen fyllt en viss uppgift. Ett bevis på dettatorde vara att den förlängts gång på gång och är i kraft. fattade beslut om vissabetydelsefulla sjöfartspolitiska åtgärden Förslagen var ägnade att ge styrkaåt sjöfart under svensk flagg. Ett starkt skäl för dessa åtgärder var enligtriksdagsbeslutet att fortsatt minskning av den svenska handelsflottan ej kundeaccepteras av beredskapshänsyn. bytesbalans och sjöfartsnäringsbetydelsfulla bidrag härfill nämndes också. Skillnaderna i bemanningskostnaderför svenskflaggade fartyg i den internationella konkurrensen var huvudorsakentill konkurrensnackdelarna. De åtgärder som beslöts var inriktade på att jämna ut kostnaderna,och beslut som betydde en sänkning av dessa kostnader fattades. Inbetald skattpå bruttolön återbetalas till redaren, och en betydelsfull rabatt eller återbetalningav erlagda sociala kostnader också till redaren har medfört att konkurrensennu är i helt annat läge. Handelsflottan minskar inte längre, och vissinflaggning till av fartyg har också skett. kritik har avsevärtmattats och övergått till ett lågmält positivt erkännande. Förutsättningar attbibehålla en svensk handelsflotta av rimlig omfattning finns numera. Mensjöfartsnäringen kan ändå svänga med konjunkturer och oförutsedda händelsen Därför kan det inte uteslutas att utflaggning åter kan skeom flagglagen upphävs. är vissa andra nationers flagg så mycketbilligare att segla under att attraktivitet på kort sikt kan ta överhanden. Därför föreslår nu regeringen med tillstyrkan av utskottetatt staten med hänsyn till ansvar för svenska beredskapen fortfarande behållerrätten till insyn i och visst inflytande över överlåtelser av svenska fartygtill utlandet. En ny lag utan tidsbegränsning ersätter flagglagen då dennaupphör att gälla vidutgången av detta ån Utskottet är - som framgått av debatten - inte enigt. Deborgerliga partierna yrkar avslag och vill, som vi har hört, inte ha någonflagglag. Återigen talar man sig varm för andra lösningan Ett svensktinternationellt register, som ger möjlighet att ombord i fartygen ha utländskabesättningar till låga löner på nivå , ,och t.o.m. , föredras i stället. Vi socialdemokrater är bestämda i vår uppfattning attsvenska avtal, svensk arbetsrätt och svensk lag i övrigt skall gälla på svenskafartyg. Vi menar dessutom att av bl.a. beredskapsskälskall ha fartyg under svensk flagg med besättning och allt tillgängliga ihändelse av kriser i fred eller krig. Det kan vi inte om vi inte till allrastörsta delen har eget sjöfolk som bemannar fartygen. Vår lösning med desjöfartspolitiska åtgärder som beslutat om vill vi föredra, och någotinternationellt register, som , och förespråkar,går vi inte med på. Jag har sagt det förut. Sysselsättningen för vårt sjöfolkslår vi vakt om. Beredskap med fartyg utan användbar besättning är inte mycketvärd. Låt mig så kommentera ert nej till att det ävenfortsättningsvis skall krävas tillstånd för överlåtelse av fartyg till utlandetoch att sådan inte medges om det negativt inverkar på beredskap. Jagskall också kommentera ert nej till vårt syfte med lagen, nämligen att bidratill att bibehålla en svensk handelsflotta av rimlig omfattning med svenskbemanning. Låt mig referera ur era motioner: Lagen medverkar tillökad byråkrati, säger . Den leder till nackdelar på en marknad därflexibilitet och rörlighet är viktiga förutsättningar för framgång, sägerfolkpartiet. Och klämmer i med att lagen inte fyllt annan funktionän att försvåra en modernisering av svenska handelsflottan. Den är ett uttryckför regleringsiver som baseras på tron att man med lag kan tvinga kvarföråldrad teknik och hindra modernisering som upplevs som ett hot. Bakgrundentill flagglagen, säger de, står att finna i kostnadskriser, dålig tillväxt ochoförmånlig utveckling i . Ja, herr talman, det är hårda ord om en lag. Men, hur ochnär kom lagen till? Hur är historien egentligen? Jo, en moderat kommunikationsminister införde lagen , tillfälligt Sedan förlängdes den avsamma regering med till. Därefter förlängdes den av en folkpartistiskkommunikafionsminister, åter en moderat minister och slutligen av enkommunikationsminister från . Lagen har befunnits tillfredsställande,sades det vid första förlängningen. Så sades det också när förlängningarnaupprepades - år . Varför då döma ut både lag och era egna företrädare på detsätt ni nu gör? Några av er var ju tidigare med om såväl införande som förlängningarVi socialdemokrater instämde med era företrädare då. Vi tyckte att lagen kundeaccepteras. Också vi ansåg att den fungerade tillfredsställande - så gott mankunde begära. justerar vi lagen efter dagens och morgondagens behov,men det är en lag som föddes under en borgerlig regering. Glöm inte det! Vi förinte fram någon kritik som tar hedern av era företrädare. Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, m.m. Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, m.m. Kanske enliten kommentar också till vpk:s företrädare. Inom vpk är man inte nöjd nu anser att lageninte går tillräckligt långt. Lagen bör omfatta ytterligare flytande enheter,bl.a. borrplattformar, anser vpk. Låt mig då åter ta en liten tur bakåt itiden. kommunisterna är bestämd motståndare tillatt denna lag skall gälla ytterligare ett ån Vårt parti yrkade avslag redan1977, sade vpk i en partimotion . Det är något komiskt att vi nu befinner oss iden situationen att , och talar mot ocht.o.m. illa om den lag man själv infört och vill få den avskaffad. Vpkvill nu ha kvar och ytterligare utöka denna lag, som man tidigare var bestämdmotståndare till och inte ville ha införd eller förlängd. Vi socialdemokrater var med om att införa denna lag underen borgerlig regering. Vi har sedan hållit fast vid den. anpassar vi denefter nya förhållanden och tänker låta den vara kvar Vi har-till skillnad från andra-hållit en rak kurs. Ellerpå sjömäns språk: Vi har hållit rodret midskepps, vi har sagt; Rätt så, men vidbehov justera för ström och avdrift! Med det här yrkar jag bifall tilltrafikutskottets hemställan i betänkande nr 8. HUGOBERGDAHL (fp) replik: Jag tycker att är en utmärktrepresentant för de socialdemokrater som har suttit i riksdag under enlång följd av år, ja årtionden. Det resulterar i att man slår vakt om allt somman har varit med om att påverka och besluta i riksdag. Man har svårtatt tänka om, trots att tiderna har förändrats och utvecklingen går i nya banorMan slår vakt om det bestående. Jag var inte med i 1977, men jag är heltövertygad om att det var riktigt att fatta det här beslutet. Men har det,precis som har sagt, gått . Icke minst har sjöfartsnäringens problem blivit värre.Sjöfartsnäringen har helt allmänt utvecklats på ett nytt sätt. I det läget går trafikutskottets ordförande upp italarstolen och säger: Det här har vi haft under en så lång följd av år; därförär det bra, och därför skall vi ha det kvan ! Tala medfartygsägarna, tala med sjöfolket, tala med dem som är direkt berörda! De harinte i alla men i många fall en helt annan uppfattning än socialdemokraterna itrafikutskottet. I stället för att förlängas borde lagen ha avförts. vill inte tala så mycket om ettinternationellt register utan avfärdar det med några ord. Jag vill ändåkonstatera, , att det som ni så hårt motarbetar i har ett antal socialdemokratiska regeringar i under en följd avår förvaltat på ett utmärkt sätt och aldrig ens i frågasatt att man skulleavveckla. Nej, man har slagit vakt om det. Som jag har sagt tidigare här blomstrarsjöfartsnäringen i som aldrig förr Här brottas vi fortfarande medproblem. Än en gång, : Sjöfartsnäringen här vill inte hasubventioner och statligt stöd; man vill ha mer av frihet och konkurrens föratt ta upp kampen med andra länderssjöfartsnäringar Det är det som sjöfartsnäringen i vill - ingentingannat. () replik: Jag skall fatta mig ganska kort. Jag villbara säga några ord till om det här med . Ett tiotusentalnorska sjömän går arbetslösa. Ett par hundra har kommit till och fåttjobb i svenska båtar Sysselsättningsmässigt tror jag vårt system är bättre. Jag tillät mig att gå tillbaka litet i historien. Jagtillät mig även att se framåt; Jag sade att vi skall hålla rak kurs. Jag haralltså sett både bakåt och framåt. hörde jag talmannen uttrycka sig på följande sätt: Den som inte ser bakåt och inte serframåt, han måste se upp. Gör det, ! 1989/90:428 december 1989 Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, m.m. HUGOBERGDAHL (fp) rephk: Jag undrar om inte trafikutskottetsordförande borde blicka i stället för att se statisktpå det hela och konstatera att han och hans partivänner varit med om attbesluta vissa saker och att det därför inte finns anledning att ändra på det. Jag hade i samband med sammankomst iHelsingfors för sedan tillfälle att tala med trafikministern i ,som var socialdemokrat. Jag ställde frågan: Avser ni att riva upp det härbeslutet? Jag fick ett klart besked: Vi avser inte att riva upp det beslut somandra varit med om att utforma - vi tycker att det fungerar bra som det är . Så till de tiotusentals sjömän som enligt arbetslösa i . Den siffran stämmer inte. har med en reservation i det härbetänkandet, nämligen reservation 3, som gäller tidpunkt för ansökan omtillstånd till överlåtelse. Vi tycker att man bör lämna in den ansökan innanöverlåtelsen sker I propositionens och utskottets förslag är man beredd attacceptera att den lämnas in hela efter den tidpunkten. Det tyckervi är en bakvänd ordning. Jag vill för tydlighetens skull också tala om attmiljöpartiet säger nej till internationellt fartygsregister Vi tycker attflagglagen behövs. Med detyrkar jag bifall till reservation 3. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden 12 decemben) fråga om luftfartstaxorna (prop. Beslutanderätten i fråga om luftfarts-taxorna 8 § Beslutanderätten i fråga om luftfartstaxorna Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /90;TU11 Beslutanderätten 1989/90:26). I det här betänkandet föreslår regeringen i praktiken skall få delegera beslutanderätten om luftfartstaxor tillluftfartsverket. Det fanns med i det trafikpolitiska beslut som fattades våren1988. Men i det beslutet sades också att mål och policy när det gällerluftfartstaxorna först skulle läggas fast. Något förslag om mål och policyfinns inte med i regeringens proposition. Vi har därför i en motion yrkatavslag på propositionen. Vi kräver där att det skall komma ett förslag om måloch policy i anslutning till delegeringen till luftfartsverket. Vi anser också att mål och policy bör vara utformade påett annat sätt än . har vi ett avtal mellan staten och , förkortat , som i stort sett går ut på skall begränsa avgiftshöjningarna till minsta möjliga med hänsyn till denallmänna prisutvecklingen. Det tycker vi är fel. Tvärtom bör taxorna höjaskraftigt, så att de kommer i paritet med skattebelastningen på andra trafikslagoch med vad som är motiverat av energi- och miljöskäl och andrasamhällsekonomiska skäl. SILA-protokollet måste således upphävas eller göras om.Det pågår enligt texten i betänkandet åtminstone inledande förhandlingar omdetta, men man vill avvakta tills det beslut som är aktuellt har fattats.Jag har litet svårt att se någon rimlig anledning till att avvakta dagensbeslut. Det går ju alldeles utmärkt att ta bort denna begränsning ändå. Om mantar bort den begränsningen kan man lägga fram mål och policy till ,och vi kan i god ordning fatta beslut om detta i anslutning tilldelegationsbeslutet. Vad utskottsmajoriteten däremot föreslår är att regeringeni praktiken ensam fattar detta beslut. Regeringen skall alltså ensam fåbestämma mål och policy, och skall sedan i efterhand, i samband medbudgetpropositionen, godta någonting som i bästa fall är bättre än det vi hari dag. har på grund av dettareserverat sig, och jag vill yrka bifall till reservationen som innebär avslagpå propositionen och som innebär att vi senare skall komma tillbaka till fråganom mål och policy. SVEN-GÖSTASIGNELL (s); Vi behandlar nu trafikutskottets betänkande ianledning av regeringens förslag om att ge luftfartsverket ett bemyndigande ivad gäller beslut i fråga om luftfartstaxon Genom en ändring i 6 kap. 13 §luftfartslagen skall där fro.m. inrymmas ett bemyndigandeför regeringen att till en myndighet delegera rätten att meddela föreskrifterom avgifter som avses i paragrafen, dvs. avgifter som avser användning av allmännaanläggningar eller tjänster när det gäller luftfarten. Eftersomvarken regeringsförslaget eller utskottsbetänkandet behandlar någonförändring i vad gäller mål och policy, är det litet svårt att förstå varförmiljöpartiet har reserverat sig till utskottsutlåtandet. Jag skall inte ta dyrbara tid i anspråk tillatt ytterligare kommentera reservationen, utan jag vill bara kort och gottyrka bifall till hemställan i trafikutskottets betänkande 1989/90:TU11. () replik; förstod inte motionen. Vadsom krävs i motionen är att detta beslut skall fattas i anslutning fill attbeslut fattas om mål och policy. bör faktiskt enligt min uppfattningfatta beslut om detta innan denna delegationsrätt överlåts fill regeringen. Detär i första hand , och inte regeringen, som skall fatta beslut av denhär typen. Detta är förklaringen. Jag har dessutom i motionen givit synpunkterpå hur mål och policy i stora drag borde se ut. Självfallet är det just dennapolicy jag vill se förverkligad. (vpk); Jag vill bara instämma i om bifall till reservation med yrkande om avslag påpropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden ) 9 § Försvarsvallarna vid slott Föredrogs kulturutskottets betänkande 1989/90:KrU9Försvarsvallarna vid . LOLABJÖRKQUIST (fp); I tre motioner har representanter frånÖstergötland från samtliga partier förutom vpk förordat att åtgärder snarastvidtas så att försvarsvallarna vid kan återuppbyggas. Ävensocialdemokraten ställer sig i sin motion bakom detta. Låt mig börja från början av diskussionen om ettåterställande, eftersom det annars kan vara svårt att förstå varför det är sånödvändigt att det händer något . Jag skall föra fram i huvudsak treskäl till varför något bör hända . Det handlar alltså om landsarkivets ochkulturturismens behov. Med det senare menar jag slottssalarnas möblering ochverksamheten i övrigt på . Det första landsarkivet i startade på slotteti . Det betjänar , , och . 1939, då jag var , togs frågan om valluppbyggnadenupp i . ansåg att det var viktigt att bevara ochrusta upp detta märkliga byggnadsminnesmärke, precis som skett i fråga omGripsholms, och . 1 propositionen som kom , föreslogregeringen att försvarsvallarna skulle ersättas med en ny anläggning.Riksdagen sade ja, och anvisade medel. Men något utförande blev aldrig av då. fick uppdraget att projekterade nya försvarsvallarna. Byggandet startade under den borgerliga regeringen,och den östra blev klar . De som inte har studerat på platskan nog ändå föreställa sig hur det ser ut . En vall är uppbyggd och denandra bara påbörjad med en liten snutt. Sedan har det inte blivit mer. godkände byggstarten, men med detförbehållet att hela anläggningen, dvs. alla tre , skulle varauppbyggda efter byggstarten. 1992 skall alltså samtliga varauppbyggda, om löfte skall kunna hållas. ansåg 1983 att det var viktigt att Vadstenalandsarkiv fick mer utrymme. Den del som är klar skulle täcka behovet fram till1990. Men det har hänt en hel del , och den statligaadministrationen har förändrats så pass mycket att utrymmen har tagits ianspråk . råder i praktikenleveransstopp. Detta kan inte få fortgå. Det finns en uppenbar risk för attåtskilligt material inte blir omhändertaget på ett riktigt sätt eller heltenkelt förstörs i brist på utrymme. Framför allt gäller detta material frånenskilda arkiv och från företagsarkiv. har man tvingats användareservutrymmen, dels i ett annex, dels på . Rikssalen med angränsanderum är alltså ockuperade som magasin. Där finns inte heller något fullgottskydd mot t.ex. brand. finns det en liten reservkapacitet på ca 800 hyllmetersom är nödvändig att ha för det alldeles mest behjärtansvärda. Den årligatillväxten är , och detta kan man alltså inte ta emot. Detgår inte heller att ta emot de äldrekyrkobokföringshandlingar som finns i landsarkivets distrikt. Forskare kan inte arbeta med skrymmande material. Detfinns ingen plats för kartor och ritningar. akuta behov avutrymme och kulturmiljöaspekten utgör tillsammans det första skälet som jagvill åberopa. Ett andra skäl är en önskan att levandegöra medmöbleringen av salarna. 1939 ansåg alltså regeringen att skullerustas upp. Man tänkte sig ett mer levande slott.