prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Det fanns tusen ursäkter för att inte vidareutveckla ochtillämpa en ny rättvis ekonomisk världsordning.Man lyckades föra bort denna såvikliga och avgörande fråga mellan i- och genom atl introducera detsom är värsta gissel, nämligen de svindlande skulder somu-länderna har att kämpa med. Bakgrunden till detta problem är de kraftigaoljeprisökningarna 1973- 1974 och 1979- 1980. vilka medförde betydandebetalningsbalansöverskott i OPEC-länderna. Det blev alltså ett överskott avs.k. pelro-dollar Dessa lånades ut till till mycket förmånligavillkor Bankerna stod i kö hos olika regeringar och bjöd ul enormalånebelopp utan några nämnvärda villkor Del cyniska i hela denna lånekarusellvar atl arbetade energiskt för att skulle plocka på sigså stora lån som möjligt, alltså denna världsbank som lika cyniskt och brutalttillsammans med ställer orimliga villkor påu-länderna om s.k. slrukturanpassningsprogram för atl över huvudtagel skall få några nya lån och bidrag för att kunna hålla näsan över vattnet. Vad som diskuteras är strukturanpassningsprogram,program som, om de genomförs, jag skulle vilja påslå dödar barn. Ibäsla fall överlever de tack vare soptipparna som fortfarande innehållerätligt avfall. Vad som också diskuteras i delta sammanhang är marknadsekonomisom en förutsättning för utveckling och som en förutsättning för en lösning avskuldproblemel. Vpk anser att skuldproblemet måste lösas på ett för de fattigaländerna och deras fatliga folk rättvist sätt. Man kan använda olika metoder.Jag skulle t.ex. kunna säga att jag i stort kan ansluta mig till denskuld-strategi som SIDA har utarbetat, därför att mänga av SIDA:s förslagligger i linje med många av de förslag som vpk väckt i olika motioner och sombehandlas i detta betänkande. Vpk säger t.ex. att skulderna måste behandlasolika, därför atl del handlar om stater som långivare, privata affärsbanker somlångivare och multilaterala institutioner som långivare. SIDA tar upp detta isina förslag och föreslår olika lösningar. SIDA anser också som vpk och att "kravetpå IMF;s godkännande av anpassningsprogram som villkor förskuldnedskrivning bör bortfalla". Jag förstår inte varförutskottsmajorileten avvisar delta. Om också SIDA föreslår detta kanske det kanvara acceptabelt för utskottsmajoriteten. Utskottsmajoriteten är väl medvetenom vad anpassningsprogrammen innehåller-devalvering, frisläppande avmarknadskrafterna, slopande av subventioner, minskande av budgetunderskotten,åtstramning av kreditmarknaden, sänkning av skatterna, minskning avsocialulgifterna, slopande av subventionerna på livsmedel och tjänster,avskaffande av valularegle-ringar och ökning av exporten. ärnaturligtvis inte motståndare till detta. Men hur kan socialdemokraterna ställasig bakom sådana anpassningsprogram och dessutom kräva av biståndsländerna atlde skall slälla sig bakom dessa villkor från Inlernationella valutafonden ochVärldsbanken. Detta kan kanske förklara. Vi vet att flera av dessa villkor i anpassningsprogrammenslår hårt mot de fattiga och framkallar öppna konflikter med fackföreningarna.Reaktio- 2 protokoU 1989/90:113 Prol.1989/90:1: nerna ärkravaller, polisvåld och undantagstillstånd. Fackföreningarna fråntasförhandlingsrätten, och demokratin undergrävs. Ni som lalar om att man börfä lill stånd demokratiska fri- och rättigheter i bör länka pådetta. Jag är överens om atl delta är en viktig fråga, men jag förstår inte hurni kan få del att gå ihop alt å ena sidan kräva detta och å andra sidan ställaupp på Internationella valutafondens och anpassnings-program. Mendet får ni förklara från talarstolen, för ni har ju tid tillförfogande. De sociala och ekologiska katastroferna av IMFsanpassningsprogram, som också anammat som sin politik, har blivit såuppenbara att t.o.m. och sett sig tvingade alt delvis svara påkritiken. Den påstår att dessa två internationellainstitutioner tagit intryck av kritik. det är rikligt så till vidaatl IMF i sin årsrapport ägnar ungefär en halv sida ät.som man säger, "fattigdomsfenomenet". Den borde i stället ha redovisat hurIMFs anpassnings-program har slagit mol . Biståndsministern känner vältill FN;s ekonomiska kommission för och den studie kommissionen hargjort och den slutsals som den kommit fram lill? Jag ulgår från atlbiståndsministern känner till den. Kommissionen drar slutsatsen att IMFsanpassningsprogram har försvagat de afrikanska samhällena och - än värre -drabbat de svagaste hårdast. BNP per invånare och reallöner har sjunkit.Arbetslöshet och under-sysselsättning har tilltagit. Undernäring och hälsoproblem har ökat. Fattigdomen ochinkomstklyftorna har alltså växt. Kommissionen anser atl alla - ävenVärldsbanken och IMF- måste tänka om. 1 stället för den klassiskanationalekonomins makroekonomiska kriterier - BNP och exporttillväxl.betalnings- och budgetbalans - måste utvecklingsmål blisjälvförsörjning med livsmedel, kamp mot fattigdomen, hållbar utveckling ochsjälvtillii. Det måste oundgängligen skapas en alternativ strukturanpassning.Ett sådanl alternativ har denna för utarbetat och kallat"anpassning med omvandling". Man kan säga att går in med särskilt bistånd föratl mildra de sociala effekterna och miljöskadorna av IMFs och Världsbankensframfart. Man kan också säga att först kommer IMF och skär ut sitt skålpundkött. Sedan kommer och bistår med plåster. Detta är i och för sig nödvändigt,men inte tillräckligt. SIDA har lagt fram förslag som bör utgöra en god börjanför att agera nationellt och internationellt. Vi har dessutom i olika motionerlagt fram konkreta förslag, som visserligen avstyrks av utskoltsmajoritetenmen därmed inte är mindre viktiga. Enligt min uppfattning är alltså inte SlDAsförslag tillräckliga. Våra förslag innebär att de biståndspolitiska målen skallstyra politik för atl lösa skuldproblem, atl inteskall delta i IMFs anpassningsprogram, alt bör verka för allmänavskrivning av skulder, atl uttalar att u-landsskuldenoch IMFs anpassningsprogram är brott mot FN-deklarationen om riitt tillutveckling, att man skall undersöka möjligheterna lill en internationellomsättningsskatt på börshandeln och all det afrikanska alternativet tillslrukturanpassningsprogram. "anpassning med omvandling", skall ut- göra grundför politik när det gäller atl lösa de afrikanska ländernas skuld- ochutvecklingsprogram. Delta är alltså några av våra förslag. Vi har även föreslagit atl en skuldavskrivningsfondinrättas och tillförs för all användas i särskilt utsattaländer Förutom den stora avgörande frågan,skulder, ser vi ett annal oroande tecken för tredje världens ländernämligen all biständsbudgelen nu las i anspråk för . Detta är heltoacceptabelt. Jag kan nöja mig med att dela den kritik som folkparliel ochcentern framfört här i talarstolen. Jag kan upprepa den fråga som herrBiörsmark ställde här om detta är en tillfällig ålgärd eller om delta kommeratl vara ell bestående inslag i de kommande biståndsbudgetarna. Det bör bädeutskottets ordförande och biståndsministern kunna svara på. Det är inte så attvi i vpk är motståndare till atl bistår med miljöinsatser ochinsatser för atl bygga upp demokratiska inslitutiorier Detta gäller inte minslBaltikum och som ju är aktuella. vad vi inte kari acceptera-jag upprepardet - är att det bistånd som våra programländer sä väl behöver, och som inte ärtillräckligt, nu skall börja användas på detta sätt i . För kommande budgetår föreslår regeringen enökning av biståndsramen med Vi tycker atl detta är bra, meninte tillräckligt. Vi ökar på ytterligare en dryg miljard över regeringensförslag. Vi anser också, och det ligger i linje med vårt förslag, att riksdagennu skall uttala sig för alt biståndet skall vara av BNI. Vi fördelar vår bislåndsbudget på elt annat sätt änregeringen gör Jag skall i korthet nämna de viktigaste förändringarna. Jag hartidigare nämnt en skuldavskrivningsfond på 1,4 miljarder Vi räknar uppmedelsramarna för programländerna, med några undantag som gäller ,, och Sri Länka, med jämfört med regeringens förslag. Visäger nej lill de 400 miljoner som skall tillföras BITS, därför att vi anseratl biståndsmedel inte skall användas lill u-krediter gåru-kredilerna till några få stora projekt inom energi- och teleområdet. De somkrafsar åt sig merparten av krediterna är ABB och . Vi har en särskild motion om ochInternalionella valutafonden. Vi kräver nämligen en reformering av dessainternafionella organ. Det är viktigt, inte minsl med tanke på hur dessa nubehandlar olika skuldsatta länder. Det är också viktigt atl Världsbankentillämpar systemet ell land -en röst. Det får inte vara som , alt röstslyrkanavgörs av hur mycket kapital man tillför banken. Vidare är det viktigt attoffentlighetsprincipen införs i internationella valutafonden och iVärldsbanken. Utskottet och regeringen säger att det har sketlförändringar i . Men jag har inte sett några konkreta bevis pädel. Jag har heller inte fått några redogörelser i det avseendet vare sig frånutskottet eller från biståndsministern. Men vi kanske kan få sådana här säsmåningom. Sedan vill jag också nämna , med tankepå de enorma problem som finns i de tre länderna , och Vietnam.Det är nästan exakt lyckades jaga ut USA-imperialis-lernafrån sitt land. Del var enorma skador som denna demokratins väktare lyckadesåstadkomma hos del fattiga och efter härjningar enormt utsatta in-dokinesiksafolkel. Man utlovade ett krigsskadestånd vid fredsav- Men har inte ett enda öre betalats ut. Departier i denna kammare som så ofta och högljutt talar om solidaritet med defattiga länderna har inte med ett enda ord krävt alt skall betala sittkrigsskadestånd. Jag tänker då på och . I stället hardessa partier attackerat , och pä ett makalöst onyanseratsätt. De har, med all rätt, kritiserat närvaro iKambodja. Men denna kritik skulle ha varit mera äkta om de åtminstone någonenda gång hade kunnat bemöda sig om att kritisera . De kunde ha ageratmot alt han skulle få en plats i FN. Jag tycker att skammens rodnad borde färgamoderaternas och agerande i denna fråga. log upp della med flerparlisystem ochfrågan om de politiska fångarna i . Det skulle vara lönlöst att frågakommunisterna, säger han. det är det inte, ! Jag kommer attverka för ett flerpartisystem. pluralism, i . Det må vara att vissaledande kommunister i säger att det inte är aktuellt. Men det sade manockså i DDR. Det sade man i . Det sade man i . Det blev dockpluralism i dessa länder också, och det kommer del att bli även i , AlfWennerfors! Jag skall göra vad jag kan när del gäller att ständigt ställa detkravet. Finns det politiska fångar i ? Bevisligen finns detsådana. Det finns en historisk förklaring hiirtill. Såvitt jag förstår finnsdet också fångar som verkligen har begått olika brott. Naturligtvis finns delockså politiska fångar där som har redovisat en annan politisk uppfattning.Sådant här är oacceptabelt. , - oavsett vilket land eller vilketpolitiskt system det är som tillämpar sådana här metoder! Jag skall gärnatillsammans med slåss för att de politiska fångarna friges. Delgäller då inte bara i ulan också i andra med s.k.marknadsekonomi som också tillämpar sådana metoder. Vad har gjort är att man har reformerat sinekonomi. Del är inte sä. att man har infört någon form av råkapilalism, som iexempelvis stora delar av . Man har dock infört en viss form avmarknadsekonomi, och det tycker jag är bra. Man har fått bort stelbenthetenoch byråkratin. Vi menar att förutsättningarna för elt utökat samarbete medVietnam nu är myckel goda. Det finns enorma behov efter ;s fruktansvärdahärjningar i delta falliga land. Miljömordet år bara ett fruktansvärt exempelpä alt folket i och fortfarande lider oerhört mycket. Man har alltså stöpt om ekonomin så. att det blir en ännustörre smidighet i fråga om det svenska biståndet. Därför tycker vi att det ärdags att betydligt öka biståndet till , och . sade utrikesminister efterett besök i bl.a. följande i tidningen : Tänk om vi i Vietnamkunde hjälpa till att skapa ett samhälle lika rikt som många av Vietnamsgrannländer men utan den råa kapitalism och hänsynslösa rovdrift pä människorsom finns i de länderna. Vidare sade han; Det vore elt underbart mål för svenskbistånds- och utrikespolitik. Förutsättningarna för att åstadkomma della i är numycket stora, och bör inte missa den möjligheten. Dessutom vill vi ha en ny bistånds- och u-landsutredning.Vi anser alt del är nödvändigt, med tanke på den förändring som skerbeträffande svensk biståndspolitik och med tanke på den situation som råder itredje världen. Således är det nödvändigt all vi fär en ny ochförutsättningslös utredning för atl pä det sättet få fram nya idéer om hurSverige kan utveckla mer jämlika relationer med som bättrestimulerar deras utveckling. Jag ber om ursäkt, herr talman, för att jag haröverskridit taletiden litet grand. Men jag får väl skylla ifrån mig och sägaatt det har andra talare här också gjort, så jag är inte sämre. Med detta yrkar jag bifall lill samtliga vpk-reservationeri utrikesutskottets betänkande nr 15. 1989/90:113 2 maj1990 5MARIANNE (); Vi i de gröna anser att desvenska satsningarna på faltiga människor måste utökas. Del gäller främst påmiljösidan. Vi har därför i årets budget begärt 2 miljarder utöver regeringensförslag för miljösatsningar av världens befolkning förbrukar av jordens tillgångarDelta förhållande ledde till en livlig debatt om debiståndspolitiska målen, om varför och till vad skulle ge bistånd. saknas en sådan debatt. Men mer än någonsin behöver vi den debatten ombiståndsmålen, för biståndet knyts nu allt hårdare lill den ekonomiskatillväxten i mottagarländerna. Den har i allt störreutsträckning närmat sig IMF och i sin biståndspolitik. Vi i de gröna anser att det s.k. miljömåletinåsle få en mycket central roll i biståndspolitiken. Det är viktigt att denförsta satsen i det här målet, om en framsynt hushållning med naturresurserna,inte kommer i skymundan eller enbarl avser fattiga länder. Hushållning mednaturresurserna i är lika viktigt som någol annat när del gäller attvisa solidaritet med . De från miljö- och resurssynpunkt allvarliga misstag somhar begåtts av industrinationerna måsle nu undvikas i ulvecklingen hos defatliga länderna. Biståndet till energisektorn skall gynna förnybaraenergikällor som medför en ulveckling som är hållbar . Bistånd tillkärnkrafl eller fossila bränslen skall på grund av de oöverskådligamiljöriskerna inte få förekomma. skall inte genom biståndet ledas till beroendeav konstgödsel och bekämpningsmedel. Dessa bidrar till miljöförstöringen ochutgör ofta ett arbetsmiljöhol för bönderna. De ökar dessutom beroendet avtransnationella företag, t.ex. genom att inhemska, tåliga grödor konkurrerasut av konstgödselkrävande arter. När det gäller tillväxtmålet är det klart atl en generellindustriell tillväxt inte är någon patentlösning på problemen. De fattigaländerna kan omöjligt "hinna ifatt" de rika ländernas resursuttag. Ensådan resursförbrukning klarar inte vår jord, vare sig i rika eller i fattigaländer. Resurstillväxten i måste kopplas till ett minskatresursuttag i de rika länderna, däribland . 1989/90:113 2 maj1990 Tillväxtmålet måste därför tydligt definieras utifrånekologiska villkor och tillväxtens innehåll anpassas lill de falligas behov.Ländernas fördelningspolitik måsle dessutom vara sådan atl tillväxten ger defatliga räd alt tillgodose sina basbehov. När del gäller biständsmålet demokratisksamhällsutveckling anser miljöparliet atl själva grunden för social ochekonomisk utveckling är alt de fatliga har demokratisk rätt och möjlighet altgenom politiskt inflytande förbättra sin egen livssituation. Biståndsmålet ekonomisk och social utjämning är i hög gradberoende av ett demokratiskt styresskick, fri opinionsbildning och utbildningför de faltiga i mottagarländerna. Detta gäller i synnerhet när strävan inombiståndet nu alltmer är atl lägga över genomförandeansvarel förbiståndsinsatserna på mottagarländernas myndigheter När det gäller biständsmålet ekonomiskt och politisktoberoende anser dels atl ett sådanl oberoende i praktiken äromöjligt alt uppnå, dels att svenskl bistånd i hög grad uppmuntrarmottagarländerna till motsatsen, dvs. större politiskt och ekonomiskt beroendeav omvärlden. Exempelvis stöder Världsbankensstrukturanpassningsprogram, där ut-vecklingsreceplel är att skall"exportera sig ur krisen". de gröna ansluter sig i stället lillsjälvlillitsteorin. måste hjälpas lill ett minskat, inte ett ökat,beroende av världsmarknaden. Vi föreslår därför att det s.k. beroendemåletomformas till ell bislåndsmål för ökad självtillit. Självtillii är inte detsamma som självförsörjning.Självtillii innebär att "lita till egna krafter" och kan inrymmaföljande aspekter: självförtroende, i meningen tillit lill egna kulturellavärden, möjlighel all vara självförsörjande beträffande basbehoven ochoräddhet-osårbarhel gentemot yttre maktutövning och manipulation. Del svenska biståndet bör medverka till självtillit,utifrån nämnda aspekter på alla nivåer i mottagarländerna, alltifrån defaltiga bönderna på landsbygden till länderna som sådana. Så mycket sommöjligt av besluten skall fattas av befolkningen lokalt, utifrån de lokalaresurserna, i stället för av den centrala förvaltningen i länderna. De faltiga ländernas ekonomier knyts via skuldbördan heltupp till i-ländernas ekonomiska syslem. Deras ekonomier kontrolleras avi-ländernas banker Någon tillväxt i de fatliga länderna som kommer människornatill del är det inte längre frågan om. I stället tvingas de tillverka det somde rika länderna anser alt de vill ha, till i de flesta fall elt klartunderpris. Dessutom tas odlingsbara mark i anspråk för atl odla förexport - medan deras egna fattiga svälter. I tidningen hittade jag enlilen notis; Stopp i Kashmir för Uri-bygget. Ett tjugotal Skanskamedarbetarehade fått lämna kraftverksbygget i norra på grund av de pågåendeorolighelerna. Man kan undra hur många indiska kraftverksbyggare som fåll lämnaarbetet! Jag hoppas atl vi här senare kan få en lägesbeskrivning av projektetoch då få besked både om hur de bislåndspoliliska målen följs och om budgetenför detta slora projekt kommer atl hålla. Förraåret, när beslutade om satsningarna på Uri-projeklel, var miljöpartietkritiskt lill denna satsning, och vi var del av flera anledningar. Vattenkraftär naturligtvis ur miljösynpunkt elt bra energislag, men andra faktorer måsteockså tas med i beräkningarna för sådana här projekt. Regeringen tycktes dockmest ha fäst sig vid del faktum att svensk industri skulle fä jobbet - kan detvara del som avgjorde? Del gick inte då all få fram en miljökonsekvensanalys.Trädkramarrörelsen protesterade, och i var man negaliv. Sådanaaspekter borde ha vägt mycket tungt innan beslut fattades. Svensk industri tycks också vara styrande för den svenskasolidariteten med dem som kämpar för demokrati i . Frysningen avutbetalningar efler massakern på släpptes. ,den unga flickan som ledde kampen, måste ha upplevt det som en örfil om honvetat hur - nästan samlidigl som hon lyckades fly lill - gerbiståndspengar till . Vilka motiv i de biståndspolitiska målen var det som varavgörande för det beslutet? Anser regeringen och övriga partier iutrikesnämnden att demokratimålet var uppfyllt? Alt fritt få utveckla sitt land i fredligt samspel medandra länder är få förunnat . Deras handlingsskraft är oftasthelt låst av orimliga och, vill jagsäga, orättfärdiga skuldbördor. Den "strukturanpassning"del är fråga om är alt tvingas anpassa sina faltiga lill döds istrukturer som västvärldens finansorgan hittat på. 8 000 milj. kr är de fatligaländerna nu skyldiga de rika. Den mänskliga rättighet som bör vara självklar - att fåleva i ett land som lämnas i fred frän inblandning i sina inre angelägenheter-förekommer inte för många . I-ländernas banker och via sillstora inflytande i styr alltmera de faltiga folkensangelägenheter Via IMF och tvingas de faltiga anpassa sig till ekonomier Deras självtillii är som bortblåst. Kulturer som levt itusentals år ulan alt vare sig vara tärande på jordens resurser eller lida avsvält, förintas. anser inte att någon del av enprocentsmåletskall användas lill att betala lill i-ländernas banker. Det skall användas fördet som det var avsett för: direkt hjälp till de fattiga folken. Skulderna somde fatliga länderna har till i-ländernas banker härrör sig från den tid när detgick att skära guld inom oljeindustrin - då lånades pengar ut till u-ländernaulan normala bankgarantier Det måste bli en annan lösning av skuldbördan än viabiständsbudgelen. De 640 milj. kr som regeringen i biständsbudgelen haravsatt för skuldavskrivningar vill vi i stället använda för ideellaorganisationer: miljöbistånd, kvinnor och befolkningsprogram. Vi anser attdessasatsningargagnar de fattigaste betydligt bättre änskuldavskrivningsmodellen. anser att skulderna skall avskrivas. Detär beklagligt all i FN motsatte sig avskrivning. de gröna finner det inte hellertillfredsställande att regeringen nu också inom enprocentsmålet skall rymmahjälpen till . Visst anser vi det ytterst angelägel att vi ger miljöhjälptill våra grannar Vi här därför i vår budget avsatt tilldetta ändamål. Miljösituationen i mångaav våra grannländer är katastrofal.Skall vi komma till rätta med 1989/90:113 2 maj1990 vår egennärmiljö, t.ex. vatten, är det ytterst angeläget att vi hjälps åt.Det handlar lika mycket om alt rädda värt eget skinn som . Menpengar lill detta får inte tas från stödet till de allra fattigaste. Har regeringen tänkt att även kommande år rymma allaangelägna miljö-och biståndssatsningar inom enprocenlsramen? Vi har ju vant ossvid att regeringen vid angelägna miljösatsningar tar hjälp av , menvi hade kanske inte förväntat oss att man på det här området, när del gäller deallra fattigaste i världen, skulle ta hjälp av för alt slippa satsningar Miljösituationen i världen har under de senaste årenförvärrats. Torkan drabbar hårt med kraftig ökenutbredning som följd. Vatten äri många länder en bristvara. Genom felsatsningar riskerar situationen attförvärras. Del är därför ytterst angeläget atl miljöanalyser görs, innan storainvesteringar och nya biståndsprojekt startas. skulle jag vilja lala litet om regnskogen. Vadgör för atl bevara regnskogen? Regnskogen är en av vår jords lungor.Förstörs eller utplånas regnskogen förlorar vi inte bara en mängd djurarter.Vi får också kraftiga klimatförändringar som riskerar att livet på vår jordutplånas. Barnen har förstått delta och kämpar för att genom dagsverken ochannat rädda regnskogen. Svenska arkitekter har insett sitt ansvar och försökerminska efterfrågan på ädelträ i inredningarna. Har regeringen insett sittansvar? importerar ädelträ från regnskog, motsvarande enavverkning av en yta lika stor som . Kan det verkligen vara rimligti ett globalt ansvarstagande alt det skogrika behöver importera en såslor mängd av regnskogens yta? Det finns väl andra länder, som har större behovav vikesimport än , om vi ser på detta i ett globall perspektiv, vilkelvi måste göra om vi skall klara av de vikliga överlevnadsfrågorna. Så mycket händer globalt. Det gäller ävenu-länderna. Dessa stora händelser kräver alt vi tänker om, att vi ifrågasätteroch alt vi ständigt omprövar målen för vår solidaritet med de fattiga folken.Nu när del är lätt alt plocka politiska poäng pä får vi inte glömmade verkligt utsatta i de fattiga länderna. Jag yrkar bifall till de reservationer sommiljöpartiet har ställl sig bakom och dessutom till motion U222. AnL 6 STIGALEMYR (s); Låt mig börja med att på samtliga punkteryrka bifall till ulskoltels hemställan. Det är ett betänkande med 120reservationer Man kan lätt få intryck av alt det är en stor splittring i densvenska när det gäller vårt bistånd. Så förhåller det sig inte. Detär faktiskt få länder i världen där del finns så stor samling kring ett stortbistånd som i vårt land. Alla dessa reservationer speglar egentligen detaljer idet hela, några miljoner upp och några miljoner ned till vissa länder, småförändringar när det gäller principerna för biståndet.