prot · GD09109 · 1989-12-31 00:00:00 — Mångaav de reservationer som stöder handlar om olika sätt att täppatill en del hål i nalurresurslageu, att förbättra den i vissa avseenden, attgöra vissa strykningar som syftar till att få bort en del av de starka exploateringsintressensom finns i lagen. Ireservation 3 tar vi upp frågan om vad lagen skall omfatta. är i principbåde jordbruks- och skogsbruksmarker undantagna, eftersom de regleras av andralagar, nämligen skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark. Detta göralt större delen av faktiskt inte omfattas av naturresurslagen,eftersom större delen av utgörs av skogsområden. Detta är naturligtvisen grundläggande svaghet. I reservation 3 kräver vi därför att lagen skallbyggas ut lill alt omfatta även dessa marker Ireservation 4 tar vi upp en gariska viktig detalj. 113 kap. 1 § andra stycketstår att de riksintressen som finns i naturresurslagen vad gäller att bevaranaturinlressen, naturresurser, naturområden som är skyddsvärda osv., inte fårutgöra hinder för utveckling av befintliga tätorter eller av det lokala näringslivet.Man har alltså lagt in en brasklapp som egentligen innebär att bestämmelsernaom riksintressen till skydd för de oersättliga naturvärdena inte gäller så fortdet finns ett lokall intresse hos näringsUvet. Detta är naturligtvis märkligt.Def enklaste vore aff stryka def här stycket, vilket är precis vad vi kräver ireservation 4. Deobrutna fjällområdena skall skyddas, men även där finris ett kryphål i lageri,nämligen 2 kap. 7 § andra stycket. Där finns en öppning som gör det möjligt allgå in och öppna gruvor i fjällområden som skall vara obrutna. Som vi ser del ärdet bara att stryka della stycke. Det finns ingen anledning att ha det kvar ilagen. Ireservation 6 föreslår vi alt man utökar listan över riksintressen för i förstaharid riaturvård geriom att ta in lista för riksintressen ilagen. Man slipper på det sättet en gråzon i vilken det är problem medverkställigheten. Visserligen skall kommuuerna ta in de enligt naturvårdsverketslista riksintressanta områdena i sina översiktsplaner, men översiktsplanernahos kommunerna är inte bindaride, och det visar sig också att en del kommunerinte eris tar in de riksintressen som har på sina listor Jaghar tyvärr aktuella exempel på detta från mill hemlän. Ireservation 9 ställer vi upp på att förklara de fyra oulbyggda slora ,som finns kvar, för nalionalälvar Som del står skrivet i reservationen ärdet mest ett symbolvärde atf kalla dem nationalälvar i analogi 1989/90:109 25 april1990 med nationalparker Detvore ännu bälire om vi kunde få en majoritet för att grundlagsskydda dessa fyraslora älvar Med elt grundlagsskydd skulle man ju vara tvungen atl dels här iriksdagen fatta beslut om utbyggnad av dessa älvar två gånger, dels ha ell valemellan besluten. Detta skulle ge älvarna ett betydligt bättre skydd. I dagräcker det ju med en erikel majoritet en enda gång här i för all manskall ha hävt skyddet av älvarna. Man kan fråga sig vad det är för skydd förframtida generationer om man med ett enda majoritetsbeslut en enda gång heltoch hållet kan häva skyddet. Gruridlagsskyddetbeharidlas irite i detta betärikaride, utan det kommer upp i ett annat utskott,nämligen . Vi har därför till betänkandet bifogat ettyttrande, nr 3, i vilket vi pläderar jusl för ett grundlagsskydd. Därmedär vi inne på alla de kvarvarande älvsträckor och åar som ännu inte harexploaterats eller endast har exploaterats i mindre grad. I är nästanallt vad vattenkraft heter exploaterat. Del finris litet olika bedömningar,men av det som ligger utanför riatiorialparkerna är redari taget.Det beiyder att det som är kvar har blivit väldigt viktiga restbioto-per,restnaturmiljöer, där många växter och djurarter har siua sista uppehållsorterSkyddsvärdet för del som är kvar har alltså ökat i takt med att man harförstört mycket av det som har funnits. Iblandsäger man att vattenkraften är miljövänlig. Jag vill bestrida detta.Vattenkraften är inte miljövänlig, vattenkraften leder tyvärr till stor miljöförstörelse.Det märks framför allt på att artrikedomen i naturen minskas. En rad växter ochdjurarter utrotas, eller så tunnas deras stammar ut på ett sådant sätt all deriskerar att utrotas och försvinna lokalt. Del har visat sig att artrikedomen ide älvar där man har byggt ut vattenkraften, dvs. nästan alla älvar, harminskat dramatiskt. Fisketi dessa älvar, som ju var väldigt rikt när del begav sig, framför alll i frågaom lax men även i fråga om andra vandrande fiskar som kunde äta upp sig, harpraktiskt taget utplånats. Mycket av det havsfiske som bedrivs ute i Östersjönpå bl.a. lax bygger på fiskodlingar Den naturligt reproducerande laxenär på väg att utrotas helt. Det har också sagts att även den odlade fisken, denodlade laxen, genetiskt sett kommer att utarmas . På del sättetkommer även den resursen att utarmas och bli sämre, och vi kommer attfå elt mindre utbyte av den. 1 varje fall finns det en risk för detta. Vi haralltså förlorat en betydande naturresurs, och vi riskerar atlförlora mycket mer Närman bygger dammar dämmer man upp stora områden. Fallhöjden är ju som regel inteså slor i våra älvar, men där finns väldigt mycket vatten. Del bygger alltsåmycket på dammar, ofta slora dammar. är den bästa jorden längs dessaälvar den jord som är närmast vattnet. Det hänger ihop med istiden atl dessajordar har avlagrats och avsatts på det sättet. Genomdessa älvulbyggnader har man utplånat en betydande mängd jordbruksmark. Man harockså dränkt ett antal samhällen och hela byar geoom dammbyggena och ocksåutplånat en del av den kultur som fanns. Att kalla detta för ett miljövänligtsätt alt producera energi tycker jag är hyckleri. Det är inte miljövänligt. Detlilla som finns kvar måste vi slå vakt om. är elt rikt land,och vi vill ofta skryta med internationellt atl Sve- rige är ell föregångslandnär det gäller miljö- och naturvård. Det vore myckel konstigt om vi inte kundeslå vakt om det lilla sista vi har kvar av en av de rikaste miljöer vi har Delär faktiskt fråga om en av de rikaste miljöer vi har Arlrikedomen i ettrinnande , en riktigt bra fors, är i klass med den arlrikedom som finns iregnskogar Det är en av jordens rikaste naturmiljöer vi talar om. Detfinns en framgång för naturskyddet i det här betäukaridet, och del gällerAmmerån. Den nedre delen av Ammerån kommer atl föras in i riatur-resurslagerioch därigeriom få ett skydd. Detta har sketl efter en mycket lång kamp, som jagsjälv har deltagit i lokall. Man har i kommunen och i länet varit fullständigteniga, och en lång rad debatter här i har klart visat atl justAmmerån är ett av de mest skyddsvärda vattendrag som vi har i hela landet. Ånär kalkrik och artrik och har en helt fantastisk naturmiljö. Men det krävdes enintensiv och en lång kamp för alt få elt skydd. Detfinns en rad andra sträckor som inte är skyddade ännu men som lika självklartborde skyddas. Jag tänker dä framför allt på . Emåri är förmodligen ett avde mest skyddsvärda vatten som vi har kvar i landet, och det är definitivt detmest skyddsvärda i . Det finns inte så många vattendrag i sydöstraSverige. Del är, som ni känner lill, ett relativt torrt område. drar dåtill sig väldigt mycket av den naturrikedom och artrikedom som finns i södraSverige. Delfinns en reservation om detta, nämligen reservation nr 14. I den räknas upptio punkter som var och en själv kunde vara skäl nog för att föra in inaturresurslagen. Jag skulle vilja tillföra en elfte punkt. Kring finnsstora översvämnirigsmarker, och under vårfloden svämmar en del av dessa överDetta vatten värms dä upp genom att det täcker en större yta. Det är en avförklaringarna till att målen, den ulrotnirigshotade fiskarlen som måste ha entemperatur på miust C i vattriel för att kuuria föröka sig, finns just iEmån. Dettainnebär också att dessa marker blir mycket rika och fina födomarker för en radfåglar, inte minsl flyttfåglar Detta vatten utgör i ökande utsträckning, itakt med att andra vatten tyvärr har förstörts i norra , en viktigtrastplats för flyttande fåglar och bl.a. tranor har börjat dra sig dit. Mycketpekar på atl vattnet kommer all bli mer betydelsefullt , framförallt för vadare, gäss och änder Delfinns andra reservationer som handlar om Hårkan och Voxnari, Meå-forseri ochJaurekaska och också om Haverö strömmar Haverö strömmar är elt speciellt kapitel.De är faktiskt redau intagna i nalurresurslagen och är skyddade. Haveröströmmar är tre strömmar mellan två sjöar i i västra . bygga en väg in i detta område. Det finns också några gamla trädammar somsläpper förbi del mesta vattnet. Dem vill man reparera, men man vill intereparera på ett traditionellt sätt. Man vill ersätta dem med stora betongdammarvilka har en sådan regleringsförmåga att man skulle dränka kyrkogården vidHaverö kyrka om man skulle utnyttja dem. Pä detta sätt skulle man förstöramånga av de naturvärden som skyddet i NRL avser Delta ärende ligger hosregeringen, och det ligger där , och det 1989/90:109 25 april1990 har integäll atl få något besked. Del borde vara självklart att man inte skall tillålavare sig vägbygget eller slora betongdammar. Då urholkar man det skydd somavses med i nalurresurslagen. All sådana här saker är på gång visar atlnaturresurslagen måste förbättras. I reservation 15 deklarerar miljöparliet atl vi anser attvallenkraftsulbygg-nadsepoken i är ett avslutat kapitel. Vi kan inte lamer ulan att ställa till myckel stora skador Det gäller även mindre åar Man möter ibland en populär uppfattning om att mindre åarär mindre värda, men del kan faktiskt vara precis tvärtom. Många av de mindrevattendragen är ur natursynpunkt, när det gäller skyddsvärda växter och djurosv., väl så skyddsvärda och kanske mer skyddsvärda än en del större vattendrag. Det finns förresten ett skrivfel i reservation nr 15. Detstår att dessa älvar ofta fungerar som "radiobiotoper". Det skall stårandbiotoper. I reservation nr 16 tar vi upp största havsdelta,nämligen . Där finns en lång rad växter, djur- ochfågelarter som är skyddsvärda. Där finns t.ex. den utrotningshotadeävjepilörten och hela det växtsamhälle som är knutet kring den. En del andrapartier talar sig varma för andra vattendrag, men dock inte detta delta. Bakomdenna reservation står endast vpk och , och del måste jag beklaga.Både och i ställer sig bakom detta, men detgör man tydligen inte centralt. Detta är ett ganska stört deltaområde, och på den störstaön finns en flygplats. Den kan gott ligga kvar Men problemet är att mannu drar en väg genom hela deltal. Man klyver deltat mittitu genom atl E 4;arifår eri riy drag-ning. Delta har vi försökt stoppa, men vi har tyvärrmisslyckats. Regeringen har inte ens velal pröva frågan. Vi har anmält ärendet för prövning enligtBernkonventiorien för skydd av växt- och djurarter och deras livsmiljöer, menman har inte ens velat pröva frågan, eftersom den motsattesig della. Tydligen prövas inte brott mot de internalionella konventionerna medmindre än alt regeringen ställer sig bakom. Vi vill att skall föras in inaturresurslagen för att på detta sätt fä elt skydd för det som finns kvar Manplanerar nu nämligen ytterligare exploateringar Man riöjer sig inte med vägen,utan man vill bygga riågot slags motsvarighet till stad, ser det utsom. Därmed kommer man all utplåna en av de mest värdefulla naturbioloper vihar i norra delen av . Slutligen till reservation 17. Där handlar det återigen omatt förbättra lagstiftningen så att man får borl kryphål. Del gäller det s.k.Laisvallsprojektet. Gruvföretaget vill gå in i vatlerisyslem ochtorrlägga den övre delen av för att bryta malm. Del vore heltotillständigt om man gick med på detta. Tyvärr är lagen oklart utformad, ochåtminstorie förelaget och bl.a. eri del lokala politiker tolkar deri på ellsådari sätt alt del skulle vara tillåtet. Med detta yrkar jag bifall till saiiuligarescr\ationcr som står bakom samt till reservation nr 1. AnL 48MAGNUS (); Jag skall inte som tredubbla denaviserade tiden, men jag kommer all behöva litet mera lid än de somjag har angivit. I bostadsutskottets betänkande nr 17 behandlas NRL,naturresurslagen. 1 14 motioner har aktualiserats en rad frågeställningar inomvårt revir Inte mindre än sex motioner berör Ammerån i . Vi ärkonsekventa i våra ställningstaganden. Om regeringen tidigare intagit en annanposition, följer den utstakade färdriktningen, och vi för nu inAmmerån under NRL. I älvdebatfen är det många ständigt återkommandeälvsträckor och argument som vi möter år Motionärerna är i alla sinakrav besjälade av tanken att ytterligare arealer skall inrymmas undernaturresurslagen. Jag skall kommentera några frågeställningar och bemöta någrareservationer som fogals vid betänkandet. Inledningsvis vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer Kommunister och folkpartister framför i reservation nr 1atl de vill ha en annan lingens ordning än nu och föreslår en ytterligareöversyn av NRL. Skälen härtill synes mig vara kluvna. Jag vill erinra om att del pågår en fortlöpandeöversyn av NRL. På departementet finns en stab av medarbetare som fortlöpandeföljer dessa frågor och lägger fram förslag till om ändringar ilagen. och utreder frågan omkonsekvensbeskrivningar och beslut där NRL tillämpas. Regeringen har uppdragitåt att i samråd med och redovisaerfarenheterna av de nya bestämmelserna i 15 och 16 §§ väglagen ochtillhöraride miljökonsekvensbeskrivningar. Dessutom pågår ett omfattande kommittéarbetemed en bred parlamentarisk förankring, där dessa problem finns invävda. Jagtänker då i första hand på miljöskyddskommillén och dess arbete. Folkpartiethar en representant i den. Jag sitter själv med i kommittén och kan lova atlfrågan bevakas stenhårt av samtliga partier Det är måriga bollar i lufteri när det gäller NRL. Härhänder ju saker och ting strängt taget , nästan var timme och varminut. Motionärernas och reservanternas förslag är enligt vårt säll att sedetsamma som all slå in öppna dörrar Den översyn man efterlyser är enligt våroch ufskottsmajorite-tens syn helt överflödig. Jag yrkaravslag på reservaliori nr 1. I reservaliori rir 2 förordar , vpk ochmiljöpartiet en förändring på myndighetsnivå. Reservanterna vill atl ansvaretför naturresurslagen skall flyttas från lill . Vadvinner man på delta? För mig är del en gåta. Enligt vår uppfattning blir NRLinte "folkligare", för att citera Slrömdahl, om man följerreservanternas linje. Att exploateringsintressena på något underligt sättplötsligt skulle tämjas, om skulle få en folklig förankringär skitsnack, fru lalman. Vi tror inte på den modellen. Jag har följt dessa frågorunder , närmare Departement, berörda verk och skilda partier iutskottet har hårt engagerat sig för och slagit vakt om NRL under de gångnaåren. har ändrat uppfattning , och nuhar vpk och hoppat ombord på tåget och anslutit sig till denliberala linjen. Jag är stolt över NRL och lycker atl den skall ligga kvarunder fögderi. Jag tror inte på reservanternas alltför ensidiga ochbegränsade synsätt. Jag tror alt ni själva sätter er i en fälla. Ni har enbarlteorier och floskler atl komma med, ingenting annat. Jag vill erinra om följande. I förarbetenalill den fysiska riksplaneringen och senare naturresurslagen finns glasklaraskrivningar å ena sidan om bevaranderätten och å andra sidan om ianspråktagandeav mark och vatten, och därför är och förblir reservanternas farhågorogrundade. Ex-ploaleringsintressena kommer inte alt ges ökat svängrum ochutrymme inom NRL. Utskollsmajoriteleris skrivning är och förblir en garanti föratt natur, miljö och bevarandeintressen ges högsta prioritet i den fortsattabehandlingen av NRL. Jag yrkaravslag på reservation nr 2. Den tredje reservation som jag närmare tänkt beröra ärreservation nr 9. Det gäller förslaget om att ge våra huvudälvar en nybenämriirig. Med outtröttlig envishet återkommer och de andrareservanterna i frågan med kravet alt som sin mening skall geregeringen till känna atl de fyra s.k. huvudälvarna - , ,och - bör förklaras som nalionalälvar I fp-motionen görsockså det till-lägget all bl.a. och bör förklaras somnationalälvar Vid behandlingen av motsvarande motionsyrkanden1989 anförde utskottet att de nu aktuella älvarna har tagits in i NRL. De kanalltså inte byggas ul med mindre än alt lagen ändras. Några sådanaändringsförslag har såvitt mig bekant inte förelagts . Lika litet somtidigare kan vi inse att en namnäridring skulle skapa en bättre tingensordning. menar all del skulle bli fråga om ett slags motsvarighettill nationalparker Atl detta i sin tur skulle innebära någol bälire skydd ärskitsnack, ingenting annal. Inga argument som anförts har övertygatoss i utskollsmajoriteleri om all iriföraridel av beriämningen"nationalälv" skulle innebära någol annal än en formell namriändring. Min vagga stod vid , ochjag hoppas att de forsande älvarna kommer att rinna också i fortsättnirigen.Beriämriirigeri på Viridelälveri eller på riågori annan älv har dock ingen somhelst betydelse. Jag yrkar avslag på reservation nr 9. Riksdagsbeslutet om bevarande av de fyra huvudälvarnainkl. biflödena ligger alltjämt fast. Del är vårt klara och entydiga besked idenna fråga. När det sedan gäller de övriga älvsträckor som här uppräknatsfinns det ingen anledning alt närmare kommentera alla dessa. När ou Ammeråuinförs urider rialurresurslagen faller ytterligare en kontroversiellälvsträcka bort från reservarilerrias låriga lista. Här följer vi, som jag iriledningsvis sade, gammal godpraxis. Regeringens beslut och följer vararidra i deri här deleri.För närvarande gäller alt Ammerån uppströms Överammer ingår i NRL. Regeringen har genom beslut avslagilen ansökan om överledning av vatten från Ammerån till . Vi lyssnarpå rörelsen, och regeringsbeslutet är ett belägg för detta. Utskottet delar uppfattningen i motionerna att helaAmmerån bör tas upp bland de vattenområden som ingår i 3 kap. 6 § NRL. Lagenbör därmed ändras så att beträffande orden "uppströmsÖverammer" utgår ur lagtexten. Utskottet föreslår också atl medanledning av motionerna antar ett förslag till lag om ändring i NRL i enlighetmed vad utskottet anfört. Den föreslagna lagen bör som framgår av betänkandet,träda i kraft . Vad i övrigt i vissa mofioner anförts om överledning avAmmeråns vatten m.m. kan, som vi från utskoltsmajoriteten klart anför, inteanses relevaril vid ell ställningstagande. Vad sedan gäller övriga älvsträckor är de allra flestagamla bekanta. Namn som Hårkan i och uppströms iLjusnan, Meåforsen i , Jaurekaska i , Haverö strömmar iLjungan och har utskottet tidigare mött. Det finns ytteriigare sådananamn, som jag förbigår med tystnad. Def är bara att konstalera all det finnsdelade meningar inom vissa geografiskt begränsade områden. En utbyggnad av vattenkraft upp till är vi överensom. Inom den ramen ligger alltjämt vissa projekt och älvsträckor som kanifrågakomma vid en eventuell framtida utbyggnad. Innehållet ivatlenkraflsplanen får i vederbörlig ordning behandlas i annat sammanhang. Jag yrkaravslag på reservation nr 9. Jag lyssnade på oppositionens krav och alladess melodier. En del lät falska och en del lät bra. Melodierna spelades påskilda strängar En del krav är tillgodosedda, aridra får vänta. Argumenten ärdesamma, melodierna är entoniga och vi känner igen dem . Kanskevill något parti något klarare markera sin speciella profil. Det är trots alltrelativt små nyanser som skiljer oss ät. Alla partier vill slå vakt omnaturvärdena inom naturresurslagen och dess instrument. För att mötamorgondagens problem behöver vi eri hög beredskap för atl klara koriflikter somfinns mellan beva-randevärderi och exploaleririgsinlressen. Vi är på rätt spår mot framtiden. är ell rikt landmed stora arealer, stora vallenresurser och stora fjäll-, havs- och kustområdensom är oersättliga naturvärden. Vi har en unik miljö atl vårda och värna om.Dessa klenoder skall vi förvalla på bäsla sätt. Det har vi gjort, och delskall vi självfallet även göra. Vi har en framsynt lagstiflning, somOlof stod bakom. Han påbörjade på sin lid dessa diskussioner om denfysiska riksplaneringen. Jag är övertygad om atl nästa generation kommer alt sägaalt i stort sett var och är naturresurslagen en banbrytande lag, en lag sommånga kommer all minnas som en viktig milstolpe i miljöarbetet. Det är en lagdär förarbetena lill en NRL och den fysiska riksplaneringen har betytt ochbetyder så myckel. Den fysiska riksplaneringen utarbetades på 60-lalel för altsättas i sjön framför allt . 90-talel kommer alt präglas av eritilltagande miljödebatt. Vi välkomnar den debatten. Svensk arbetarrörelse ochsocialdemokratin är beredda alt helhjärtat gå in i kampen och slåss för enbättre miljö. Ett instrumentet är NRL. Nalurresurslagen har kommit för att stanna. De flestakommunala, regionala och centrala politiker och tjänstemän jobbar lojalt inaturresurslageus Detär bra för landet, för naturen och för miljön. Lål oss tillsammans ytterligareförbättra instrumentet . Frukterna av allas vårt pionjärarbete får framförallt framtida generationer skörda. Nöjda blir vi aldrig. Det skall vi inteheller bli. Låt dagens debatt bh en och ett avstamp för ökatmiljöengagemang. I morse vaknade jag i min lägenhet som liggerpå . Jag vaknade och lyssnade lill fågelsång. På väg lillriksdagshuset gick jag igenom , förbi Strömmen. Jag möttes avblommorna, träden och en prunkande vår Del slog mig alt vi människor i del härlandet är favoriserade. är ett vackert land med en vacker huvudstad.Jag vill påstå att jag själv bor i vackraste landskap. Detta skall vivårda. I det stycket kommer socialdemokratin och arbetarrörelsen att föra fananhögt. Vi kommer atl finnas med på barrikaderna och aktivt jobba för en bättremiljö. Jag skallnågot kommentera oppositionens irilägg. tog upp frågan om förtätning avfritidsbebyggelse. Vi anser att utskottets skrivning är bra som den är Detta ärnågol för kommunerna all besluta om. Del skall inte komma några pekpinnar fråncentralt håll som anger atl det skall förhålla sig si eller så. kommer med de gamla kraven på mineralbrytningi de obrutna fjällområdena. Vi anser att den avvägning som har gjorts ärrimlig. , vpk och miljöparliet har tagit upp frågan omEmån. Sökanden har ju gjort offentlig avbön i det här fallet, dvs,kraftförelaget återtar sin tidigare gjorda ansökan om projektet vidEmån, Det finns inte någori anledning alt närmare fördjupa sig i den frågan. var inne på frågan om obetydligmiljöpåverkan. Det gällde dä biflödena till och Laisälven.Utskottets och departementets tjänstemän har tittat pä della. Lagen ochförarbetena är mycket klara när del gäller detta område. Biflöden ochvattenområden är skyddade enligt NRL. Det är del klara och entydiga besked vihar atl ge i denna del. sade att jordbruksmark har försvunnit vidutbyggnad av vattenkraft. Del är riktigt. Jag kan hålla med om alt dessa arterär vikliga. De skall skyddas och så långt som möjligt bibehållas. Men jag troratl inser atl del inte är hållbart alt använda jordbruksmarkensom elt argument mot att bygga ut. Vi saknar ju inte jordbruksmark . Vihar ett annal problem som kommer alt aktualiseras under kommande diskussion dåjordbruksutskottet behandlar dessa frågor Avslulningsvis lycker jag att det har varit enhygglig debatl. Det återstår några principiella motsättningar, men vi är allabesjälade av atl slå vakt om miljöri och riatureu. Vad ankommer på oss, skallvi socialdemokrater ställa upp i den debatten. Jag yrkar äri en gång bifall lill utskottets hemställan ibetänkaridet och avslag på reservatiorierna. 49JAN STRÖMDAHL (vpk) replik: började som en slugger och slutade som en poet. Jagtycker att är bättre som poet än som slugger angrepp i början av sitt ariförande på en del av vårareservationer ledde inte fram lill någonting. Jag undrar om det var så allMagnus egenlligen inte hade så mycket all säga och alt det var därförsom han i stället tog i så våldsamt. Jag lyssnade till det som sade omnaturresurslageus inriktnirig och karaktär, för att ta den principiellafrågan. Del är den stora och viktiga frågan i sammanhanget.