prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är ingen överdrift att påstå att skattefrågorna står iförgrunden. I går tillkännagavs huvudlinjerna i den skattereform somsignerats av och socialdemokraterna och som till stora delar - ivart fall vad gäller skattesänkningarna - stöds av . Det betänkande som vi nu debatterar behandlar etttrettiotal motioner från den allmänna motionstiden, vilka huvudsakligen berörskallevillkoren för mindre och medelstora företag, samt egen- ochfåmansföretagare. Dagens debatt om företagsbeskattningen kan sägas kommalitet på mellanhand. Avsikten är ju atl den fortsatta reformeringen avskattesystemet, för vilken huvudlinjerna presenterades i går, också skallomfatta en i grunden genomgripande översyn av förelagsbeskattningen. Det förefaller därför mindre meningsfullt atl ryckaloss olika frågor ur en sådan mera systematisk översyn. Jag skall därförbegränsa mig till de principiella frågor och beslut som enligt folkpartietsmening hör hemma i en kommande lotalöversyn, samt vissa frågor som omedelbartborde kunna rättas till. Eftersom motionerna handlar om de mindre företagensbeskattning skall jag också koncentrera mig till dessa. Inte minst bidrar denoro som jag personligen känner för att dessa företag även fortsättningsvis -alltså även efter reformeringen av skattesystemet - skall komma atl missgynnas,till alt jag väljer att ta upp de skatteproblem som berör just dessa företag. Småföretagen har under mycket lång lid medvetetmissgynnats av den svenska skattelagstiftningen. Jag säger "medvetet"därför att socialdemokraterna känt till detta förhållande, men lika fulltenergiskt värjt sig mot tanken att göra någonting åt det. Jag vet inte hurmånga gånger jag från denna talarstol har påpekat orättvisorna, men talat fördöva öron. Viljan har helt enkelt inte funnits. Detta är med tanke på de mindre företagens betydelseganska märkligt. Den tidigare socialdemokratiska attityden måste förändrasradikalt när arbetet med företagsbeskattningen tar sin början på allvar.Vikten härav illustreras bäst av några siffror. Småföretagen, definierade som företag med upp till 200anställda, sysselsätter 1,3 miljoner anställda. Detta är av allasysselsatta i privata förelag. Drygt hälften av alla dessa jobbar i företagmed högst 20 anställda. Det rör sig här om ca 352 000 privata förelag, jordbrukoch skogsbruk undantagna. Av dessa har färre än 200 anställda. Intemindre än av företagen har färre än 20 anställda. Dessa företag utgöralltså en för ekonomi mycket betydelsefull del av näringslivet. Jag har velat la fram dessa siffror för attbelysa just detta förhållande. För allas bästa är det bara att hoppas att ävensocialdemokraterna inser detta när arbetet med reformeringen avföretagsbeskattningen lar vid på allvar. Det måste då vara slut med att betrakta familjer där allafamiljemedlemmar lar aktiv del i företagets skötsel som potentiellaskattefuskare. Den s,k, fåmansförelagslagstiflningen måste befrias från denanda av misstro och misstänkliggörande som den präglas av. Särreglerna om medhjälpande maka - del handlar oftast omen maka -kan betraktas som en ren könsdiskriminering. Del är uppenbart obilligtatl sambeskalta insatser understigande 400 timmars årsarbetstid. Det förhindrar1,0,m, en blygsam uppbyggnad av ett socialt skydd för kvinnorna, och detformligen uppmanar till lagbrott i stället för atl förhindra detta. Dennalagstiftning hör enligt mening inte hemma i ett land med den syn ikönsrollsfrågan som vi är stolta över i . Del gör inte heller den åldersgräns som gällerför barn verksamma i det egna förelaget. Någon sådan gräns utöver vad sommotiveras av arbets-skyddsskäl bör inte finnas i skattelagstiftningen. Från sida protesterade vi när den s.k.arbelsmiljöavgiften infördes. Atl dra in de medel eller delar av demedel som företagen avsatt i budget för arbelsmiljöförbätlrande åtgärder ärenligt vår mening en helt felaktig åtgärd. Denna fondering av medel kan inteses som annat än ett uttryck för atl man lågt prioriterar åtgärder för allnedbringa sjukfrånvaron och förbättra arbetsmiljön. Annars borde man ju se tillalt sådana åtgärder sattes in med omedelbar verkan, och inte lägga pengarna påhög för användning . Ett sätt atl åstadkomma detta kan vara attgenomföra ett generellt frisläppande av de allmänna investeringsfonderna. Att en företagare skall få teckna pensionsförsäkringar påsamma villkor som andra skattebetalare borde vara en ren självklarhet. Likvälär inte detta fallet. Det skulle vara tacknämligt om skalleutskoltets värderadeordförande ville ge en något så när plausibel förklaring till varför intedelta från lagstiflningssynpunkt banala förhållande har kunnat rättas tillännu. Gör oss den tjänsten, , att förklara varför denna orättvisaoch diskriminering mot vissa företagare skall kvarstå år . Den lagsliflningsmassa som reglerar verksamheten för ensvensk småföretagare är ganska massiv. Ja, den är så omfattande att jagtvivlar på alt det för en enskild människa ens är möjligt all behärska dentotalt. Den arbelsrättsliga delen av lagstiftningen är också omfattande. Delär således lätt att omedvetet och oavsiktligt begå fel och därmed bli utsattför skadeståndsanspråk. Uppgifter tyder på atl så många som vart tiondeförelag har hamnat i denna situation. Här finns dock ett betydande mörkertalsom inte kommer fram. De flesta väljer nämligen i en sådan siluafion att göraupp och betala skadestånd utan process. Beroende på att arbetsrätlsligaskadestånd inte är avdragsgill omkostnad i rörelsen blir en sådan sanktionmycket hård. Den drabbar också olika beroende på företagsform. Efter skatt ocharbetsgivaravgifter når ett relativt överkomligt skadestånd oanade höjder. Dettorde vara en klen tröst för de drabbade alt pensionen ökar till följd av dennahantering, och att de möjligen kan få en bättre sjukförsäkring. Detta kan dockrimligen inte vara meningen med lagstiftningen. Jag har i detta anförande endast tagit uppsådana skevheter i skallelagstiftningen för mindre företag som egentligenendast kräver Htet god vilja för atl en rättvis skallelagstiflning försmåföretagarna skall kunna åstadkommas. Jag hoppas detta skall vara ett mementoför det framtida arbetet på området. Vad gäller del övergripande arbetet påföretagsbeskattningens område, vilket jag inledningsvis berörde, hänvisar jagtill del särskilda yttrande om en reformerad företagsbeskattning som vifolkpartister fogat till betänkandet. Avslutningsvis yrkar jag bifall till allareservationer undertecknade av oss folkpartister. ROLFKENNERYD (c): har en intensivskattedebatt förts i landet. Den kommer säkert alt fortsätta åtskilliga veckor.Inledningsvis vill jag med anledning av insinuation om all vii inte skulle vara beredda alt finansiera de föreslagnaskattesänkningarna, som offentliggjordes i går, meddela att vi är beredda atlgöra del. Vi har dock vall en delvis annan finansiering än socialdemokrater ochfolkpartister har gjort. Det finns säkert anledning alt återkomma till denfrågeställningen före juluppehållet. I den nu pågående diskussionen om del framlidaskattesystemet har företagsbeskattningen spelat en begränsad roll.Jag tror atl det i huvudsak har två orsaker. För del första föreliggeruppenbarligen relativ politisk samstämmighet när det gällerbolagsbeskatlningens framlida utseende. För del andra har vi avslutatutredningsarbetet när det gäller beskattningen av egenförelagare, vilket göratl debatten i det avseendet ännu inte har skjutit fart. Vi kan nog emotse enintensifiering av debatten när del gäller egen-förelagarnas beskattning. När det gäller företagsbeskattningens betydelse förnyförelagande, tillväxt och därmed också för hela välfärdsulvecklingen hartystnaden varit alltför påtaglig. Företagsbeskattningen har fått en alltförundanskymd plats i den allmänna skaltedebatten, I vårt nuvarande skattesystembetalar de mindre förelagen en större andel av sitt rörelseresultat i skatt änvad de större förelagen gör. Jag tror att del i huvudsak finns tvä orsakertill det. Den ena är atl mindre förelag har mindre tillgäng till juridisk ochredovisningsleknisk expertis än de stora förelagen. Den andra förklaringen äralt skattereglerna för mindre företag är sämre än för större företag. Del ärframför allt en bristande anpassning till småföretagens skiftandeförutsättningar som ligger bakom detta förhållande. För de flestaegenförelagare är dessutom belastningen av socialavgifissysiemet större änbelastningen genom inkomstbeskattningen. Nyföretagandet medför avsevärda risker, mensjälvfallet också möjligheter. Om vi skall stimulera till ett ökatnyförelagande - vilket i varje fall tyckeratt vi skall göra-bör vi haett företagsbeskattnings-system som möjliggör uppbyggande av stabila företagmed motståndskraft när det gäller konjunkturella och andra skiftningar. Ettexempel på en sådan åtgärd för att åstadkomma stabila företag är en anpassningav reserverings-möjlighelerna till småföretagens skiftande förutsättningar. Vimåste ha en bibehållen kvittningsrätl i slartfasen av nyföretagandet. Vi måsteha ett grundavdrag på åtminstone ett basbelopp vid fastställande avberäkningsunderlaget för uttagandet av sociala avgifter. Det hade därför varitmycket värdefullt om nu hade fastställt riktlinjer i de banorna ochinte, som majoriteten föreslår, enbart spelat pass inför reformeringen avföretagsbeskattningen. Jag vill därför yrka bifall till reservation nr 2. I det belänkande vi nu diskuterar behandlas ett antalmotioner och tas ett ulskotlsinitiativ. Innan jag går in på ett par avmotionskraven och utskotts-initiativet vill jag delge kammaren en generellobservation som kan göras i belänkandet. Denna iakttagelse beslår i allmajoriteten - i allt väsentligt bestående av socialdemokrater, vpk ochmiljöpartiet - genomgående väljer 1989/90:21 8november 1989 att avstå frånställningstaganden med hänvisning till atl regeringen behöver föröverväganden. Att socialdemokratiska riksdagsmän endast undanlagsvis tarställning innan regeringen har gjort det är ingen nyhet. Det är heller ingennyhet atl vpk har ett svall, för atl inte säga obefintligt, intresse försmåförelagandets speciella problem. Det är däremot litet mera uppseendeväckandeatt inte har några egna åsikter när del gäller detta för samhälleti sin helhet och framför allt för den regionala balansen så vikliga område. Idet följande skall jag la upp ett par enskilda sakfrågor i belänkandet. Detgäller regler för medhjälpande make resp. lön till barn i familjeföretag. Ibåda fallen förekommer otidsenliga begränsningar, I fallet med medhjälpandemake rör det sig om den s.k. 400-limmarsregeln, och i fallet med barn rör detsig om en åldersgräns . Dessa frågor har behandlats avföretagsskatlekommiltén, som avgav sitt slutbetänkande sedan.Det borde därför vara möjligt att nu ta ställning i frågan. Man skall intebehöva avvakta regeringens senfärdighet. Jag vill mot den bakgrunden yrkabifall till reservationerna 4 och 5 och därutöver till reservationerna 11, 12,16, 23, 24, 27 och 28. Slutligen,herr talman, vill jag kort beröra utskollsinitiativet beträffandepälsdjursnäringen. Initiativet möjliggör för uppfödare som bedriver verksamheti enskild firma eller handelsbolag atl använda investeringsreserv för läckandeav uppkomna driftsförluster. Mot bakgrund av branschensspeciella problem är det ett välbetänkt förslag. Denna rätt föreslås emellertidinte tillkomma uppfödare som bedriver verksamhet i aktiebolagsform, trots altdessa i allt väsentligt nästan undantagslöst är fåmansbolag med en eller tvåägare - oftast i företagel arbetande ägare. Här har majoriteten - återigenbeslående av socialdemokrater, vpk och - inte vågat sig på dennalösning med hänvisning till att modellen är hämtad från fiskets område. Denuppenbara skillnaden i detta avseende mellan fiske och pälsdjursuppfödning äratt fisket enbart i undanlagsfall bedrivs i bolagsform, medanpälsdjursuppfödning till bedrivs i akfiebolagsform. Majoritetensagerande i denna fråga belyser på ett konkret sätt det som jag berördeinledningsvis, nämligen bristande insikt i och förståelse för småföretagandelsskiftande villkor. Del är därför vi får sådana här stereotypa regler. KJELLJOHANSSON (fp) replik: Mitt inlägg när det gäller den skatteöverenskommelse som träffadesmellan och socialdemokraterna och som stöddes av ifråga om skattesänkningar var inte menat som en insinuation. Det var ettkonstaterande av att inte står bakom finansieringen. Jag antar att delär korrekt uppfattat. ROLFKENNERYD (c) replik: Med anledning av detta vill jag baraupprepa att vi har en finansiering till samma grad, men vi har valt en annanmetod. (vpk): Denna debatt skall handla om företagsskatterna, men på grund av nyligentimade händelser är det oundgängligt atl göra någon sido- kommentar.På grund av ett missförstånd har jag blivit anmäld , men jagbehöver nog för att hinna med sidokommenlaren. Del är frestandealt säga något om dimma - och del har redan gjorts här i kammaren - menjag skall försöka tala klarspråk. När vi nu har fått besked om regeringens, eller om manskall säga , skattepaket, är det lätt att låta litet som enförsmådd friare och kritisera allting med genuin rönnbärsfilosofi. Del kan välerkännas att en del oppositionspolitiker ibland låter som något magsura recensenter.Jag skall försöka atl begränsa del anslaget och redovisa alternativa vägar, såfår väljarna ikläda sig recensentens roll. För det finns delar i skattepaketelsom är positiva - lägre skatt på arbete och ökad skatt på kapital.Skattereduktionen för låginkomsttagarna är förvisso positiv. Men det man har lyckats med nedåt i skattesystemet, dethar man inte klarat i progression. Vi i vpk står fast vid kravet på högrestatlig skatt än för verkliga höginkomsttagare. Vi slår också fast vid alt sänkta skatteskalor skallfinansieras så att det ger positiva effekter för låg- och normalinkomsttagare.Då måste man vara restriktiv vid användandet av finansieringskällor som ökadindirekt beskattning av hushåll eller breddningar som leder till oskäliga ökningarav bostadskostnaderna. I delta sammanhang kommer företagsbeskattningen in. IRINK, del 1 s. 85 står: "1 många andra länder har skaltereformer delvis finansieratsgenom ökad företagsbeskattning inte bara på lång sikt genom en meravälfungerande ekonomi ulan även på kort sikt. Den av oss föreslagnaskattereformen har dock ej denna inriktning." Ett av de många andra länder som utredningen syftar på varoch är . Där sänkte man inkomstskatten såsom i och lätföretagssektorn vara med och finansiera sänkningen. I sänkte manskattesatsen men tog bort så mycket av reserveringsmöjligheler alt man fick inmer skatter totalt sett från företagen, och då speciellt de stora företagen. I sänker man skattesatsen för företagen och tarbort vissa reserveringsmöjligheler men konträr med att införa en nyreserveringsmöjlighet: skatteutjämningsreserven, SURV. I utredningen sägs altutfallet blir plus minus noll. Det som gick i kapitalismens högborg , att låtaföretagen vara med och finansiera sänkt inkomstskatt, går tydligen inte isocialdemokratins . Det är detta förhållande, eller, som vi ser del,missförhållande som ligger bakom vpk:s reservation nr 3 under mom. 1. omnågra timmar kommer denna reservation atl avslås. Del vet jag. Men vi kommeratt fortsätta vårt opinionsarbete för vår ståndpunkt. Och vi vet attregeringssidan inte är orörlig. Den har ju med kraft visat att den kan gå -till höger. Om någon tid kanske den också lär sig att klara en vänstersväng.Det var någon politiker som sade atl långvarigt opinionsarbete ger resultat. Viräknar med att vi skall klara av det. Det finns naturligtvis andra punkter i detta belänkandesom vi vill kommentera. Jag yrkar bifall till vpk-reservalionen nr 3. Jag villockså yrka bifall till reservation 15 under mom. 12 angåendetjänstepensionerna. Skattereglernagynnar nu alt man lämnar de kollektiva pensionssystemen. 6 protokoll 1989/90:21 Del är ettförhållande som vi och även andra ser. Delta är ingen lycklig utveckling. Därför yrkar jag bifall till den reservationen. Sedan vill jag säga några ord om reservation nr 17 undermom. Med risk alt framstå som glädjedödare vill jag ta upp frågan omrepresentationsavdragen. Visst unnar jag folk all ha roligt, och i folkinkluderar jag mig själv. Däremot ser jag del som onaturligt att fåskattesubvenlion om eller när jag går och ser en krogshow. Del som är naturligtför mig och de flesta andra, dvs. all betala för egna nöjen, borde också varanaturligt för företagare i gemen, Men så är del inte . Vi kan nog intebegära atl företagarna skall självsanera. Vi får mera ta fasta på bönen"inled oss icke i frestelse", inte ens genom skattesystemetsavdragsrätler. För frestelserna är stora med nuvarande syslem. Några citat ur en affärsreseiidning kan illustreraomfattningen. Jag tror inte att den är bekant för alla politiker, som mera rörsig i en värld där bulle och kaffe är den normala irakieringen - och del ärmånga. Vad gjorde när man hadehöstfest för 3500 försäljare? Jag citerar ur affärsreselidningen Upp&Ner: "GM hade av SJ för hyrt ett tågsäll om14 vagnar Slock- holm-Göteborg-Slockholm, bokat 20 hotell och chartrat 75 bussar. Illusio- nisten och sångerskan gjorde show av produkt presentationen, och på idrottsanläggningen avslutades dagen med middag - hela programmet, från till avec - med underhåll ning av dixielandbandel Cave Slompers . tilldansen spelade Vikingarna och Goodtimers," Del gick på ett antal miljoner. När en ny bilmodell presenterades i kostade del ettpar miljoner. Storas berömda 700-årsjubileum känner vi till. Det är alltsånågonting helt annat än när samlas på kajen och äter kanelbulle ochdricker kaffe. Vad sägs nu om detta? Kommer man alt fortsätta? sägernu alt företaget skall ha ett 100-årsjubileum , Då skall man slå Storasstora kalas. Storakalaset gick väl på i runda tal 110 miljoner. Det skall nuSaab slå med sill 100-årskalas, Vad säger man om detta på skaltemyndigheterna? Är detavdragsgillt eller inte? Jo då, nog dras det av alltid. anvisningar är representation i samband med jubileum,invigning av anläggning m,m, i princip avdragsgill. En liten fest för hundramiljoner är del fullt normall att dra av för, enligt reglerna,formulering lyder; "För att göra tekniska nyheter e,d,kända för en bredare allmänhet, förekommer det all företag som ett led i sinPR-verksamhel bjuder in t,ex, representanter för massmedia för demonstrationer,visningar och informalon samt i anslutning därtill utövar vissgästfrihet", t,ex, när man presenterar bilmodeller i och harspecialcharlrade jetplan. Detta visar något av omfattningen. Del är en heltannan värld än den riksdagsledamöter vanligen rör sig i. Jag yrkarbifall till reservation 17, När det gäller yrkesfruktodlarna hade vi varit beredda altstödja . Vi uppfattade det dock som all ville låta sinreservation gälla hela trädgårdsnäringen. Del gjorde all vi inte stödde den.Hade vi vetat aU den bara skulle handla om de grupper som odlar frukt hade vikunnat tänka oss att vara med påreservationen. Vi skulle dock inte ha fått majoritet i utskottet. Detsammagäller för reservationen om pälsdjursuppfödarna. Vi står inte formellt bakomdet särskilda yttrandet. I voteringen stödde vi dock initiativet atl även lamed aktiebolagen, eftersom vi vet alt de är små. Detta är dock kommentarer sommer rör det formella. GÖSTALYNGÅ (mp); Jag skall röra mig i mer anspråkslösa ekonomiska regioner än LarsBäckström. Frågarman hur myckel del kostar atl äta lax på en enkel restaurang i man får svaret . Detta är dock inte hela sanningen. För atl tjänaihop till den middagen måste en vanlig människa tjäna , eftersomhan också måste betala skatt, Det är däremot hela sanningen om den här laxeningår i en representationsmiddag, för då får man dra av kostnaden på sin skatt.Det är en våldsam orättvisa och en som verkligen inbjuder till överkonsumtioni stor stil. Del är viktigt atl detta ofog stoppas. Tillsammans med LarsBäckström vill jag på del bestämdaste be kammaren att uppmana regeringen altundersöka hur del kan avskaffas. Jag yrkar bifall till reservation 17 medanledning av mom, 14 i utskottets hemställan. Närdet gäller förmånen fri bil vill jag liksom i tidigare sammanhang beklaga altsystemet med schablonavgifter uppmuntrar till slöseri med resurser. En personsom redan har betalt skall på den här löneförmånen kör sedan privat hur långtsom helst för samma skattebelopp. Dessutom är del inte sannolikt alt enarbetsgivare är pigg på att betala ersättning för buss- och lågresor, när enanställd redan har tillgång till firmabil. Jag har i detta sammanhang fogatett särskilt yttrande till betänkandet med anledning av mom. 7 i uiskotielshemställan och kommer alt återkomma till denna fråga igen. Iflera reservationer har principen med ett konto för resullaluljämning kommitupp. Även tog upp detta i sill anförande. Det är helt iöverensstämmelse med de grönas ideologi, och frågan kommer all tasupp i ett större sammanhang i samband med det nya systemet för företagsbeskattning.Jag är säker på atl kommer att glädja sig åt att vi följer dennalinje och atl vi kommer atl stödja de reservationer där principen för despeciella kategorier som sysslar med renskötsel, fruktodling ochirädgårdsförelag tas upp. Vi kommer, inte endast på grund av , all stödja reserveralionerna 23 med anledning av mom. 22 iutskottels hemställan, 26 med anledning av mom. 25 i utskottets hemställan och27 med anledning av mom. 26 i utskottets hemställan. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. ROLFKENNERYD (c) replik; Jag vill bara bekräfta att jag gläder mig åt detta besked. 1989/90:21 8november 1989 1989/90:21 8november 1989 De flesta här tycks vara överens om en sak, nämligen att det svenskasystemet för förelagsbeskattning har sina fel och brister. Del råder t.ex.inget tvivel om all delta syslem är myckel krångligt. Det har efter hand blivitmer och mer svåröverskådligt och komplicerat. Vi vet av bitter erfarenhet, skullejag vilja säga, att sådant inbjuder till fusk och osund skatteplanering. Detpåminns vi om nästan och stundligen. Invecklade skatteregler är ettrelativt litet problem för de stora företagen som har råd att anställaskatteexperler. Men för små och medelstora förelag kan det vara ett stortproblem och en svår belastning, vilket var inne på. Är det dettasom tänker på när han talar om alt småföretagsam-heten ärdiskriminerad, är jag beredd att instämma i hans yttrande på den punkten. Delhär har ytterst sin grund i företagsskattens konstruktion med en hög nominellskattesats kombinerad med myckel förmånliga avdragsmöjligheter. Den högaskattesatsen och den smala skattebasen har också skapat ett antal neulraliletsbrislersom har lett till samhälleliga effektivitetsförluster. genom sin utformning en benägenhet alt låsa in kapitalet i äldre, oftastagnerande företag och försvåra kanaliseringen av in\'esleringsmedeltill de för framtiden mest lönsamma investeringsobjekten. Andra sådananeutralitetsbrisler är atl olika slag av investeringar och olika slag avfinansieringskällor behandlas olika skattemässigt. Detfinns också anledning att i delta sammanhang hålla ett öga på den internationellautvecklingen. Den svenska ekonomin blir mer och mer interna-lionaliserad,Bolagsskatlereglerna i olika länder får en ökad betydelse för i vilket land ettförelag väljer att förlägga sin verksamhet. Och den industrialiseradeomvärlden väljer nu atl mer och mer förändra sina regler i riktning mot sänktaskattesatser och bredare skattebaser. Del här är någonting som bl,a, LarsBäckström bör tänka på när han så ivrigt pläderar för att vi i skallhöja företagsskatten. Vi måste tänka på att vi lever i en omvärld där skatternasänks. I detta sammanhang skulle jag vilja ställa en fråga till ,Vilka tror han del blir som får betala en höjning av skatterna på företagen?Ja, inte blir det kapitalel. Kapitalet ser alltid till att hålla sigskadeslöst. Det blir de anställda och konsumenterna som i form av högre priserfår betala en sådan höjning. Vi socialdemokrater är övertygade om alt det behövs stora förändringari företagsbeskattningens utformning.