prot · GD0911 · 1989-12-31 00:00:00 — smittskydd och djursjukdomar, medan den enhet som sysslar meddjurskyddsfrågor inte är inkopplad, vilket jag anser vara en brist. Jag skullevilja komplettera min fråga; Kan inte jordbruksministern lova att manåtminstone skall se över vilka enheter inom lantbruksstyrelsen som skall varainblandade vid avgörandet av den här typen av ärenden. För ögonblicket vill jag inte dra sammaslutsats som , att det är fel på bestämmelserna. Det pågår juen polisutredning 4 protokoll 1989/90:11 Prot.1989/90:11 om huruvida det har förekommit brott mot bestämmelserna. Jaghar person-17 oktober 1989 ligen varit i kontakt med brittiskaregeringen som ser mycket allvarligt på ] det som har skett i Storbritannien- hundarna har ju inte dött i . , , , .., . , ,, , » ° brittiska regermgen har startat enundersoknmg som skall ta sikte pa att ut- röna ombrott har begåtts i och i så fall hur lagföringen där skall ske.Såvitt jag förstår, efter mina kontakter med brittiska regeringen, ärresultatet att vänta . Det är ju inte rimligt att, innan den svenska eller denbrittiska polisutredningen är färdig, begära att man skall kunna konstaterahuruvida det är fel på bestämmelserna, fel på kontrollen eller om det rör sigom ett brottsligt förfarande. Det kan vi inte gärna ta ställning till innanutredningarna är klara. Lantbruksstyrelsen, regeringen i och regeringen iStorbritannien arbetar otvivelaktigt mycket aktivt med frågan. Det finns villkorföreskrivna för transport av försökshundar, som innebär att en statligtförordnad veterinär i samband med lastningen skall besiktiga såväl hundar somburar och därvid ta ställning till om transporten kan genomföras på ettgodtagbart sätt. Så har alltså inte skett i , men efter minakontakter med den brittiska regeringen tycker jag att jag först vill ta del avundersökningsresultatet. Det mest effektiva sättet att lösa det härproblemet i är naturligtvis att vi ser till att behovet av försöksdjurdrastiskt minskar genom att totalt sett minska djurförsöken och satsa påalternativ forskning. När det gäller den aktuella frågan ansökteläkemedelsföretaget , efter det att den här händelseninträffade, om att få införa en ny last med hundar från samma uppfödare iEngland. I avvaktan på resultatet av polisutredningen är det minsta man kangöra att se till att samma uppfödare och samma transportföretag inte anlitas.Jag undrar om jordbruksministern kan hålla med mig åtminstone på den punkten. Det pågår, som sagt, just nu enpolisutredning i som är föranstaltad av en ochden brittiska regeringen. Jag utgår ifrån att resultaten kommer att vara heltstyrande för vilken typ av uppfödare och kontroll som man kommer att kunnaacceptera från såväl svensk som engelsk sida för att verksamheten med transportav försöksdjur skall kunna fortsätta. Jag håller med om att arbetet börinriktas på att mini-mera behovet av försöksdjur, vilket vi också verkar förunder ganska stor enighet här i . Jag vill avsluta med följande synpunkt frånmin sida. Jag anser att man som denna utredning pågår bör se tillatt den uppfödare det här är fråga om blir diskriminerad, eftersom dettydligen har skett 50 ett brott mot gällande regler. utredningenpågår bör man inte Prot. 1989/90:11 låta denna uppfödare få en chans att upprepa sin försummelse. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1989/90:36 om kontroll av genteknikenpå djur och växter har frågat mig på vilket sättregeringen avser att kontrollera gentekniken på djur och växter. är inte som påstår ett laglöst landpå bioteknikens område. Genteknik på djur behandlas särskilt i den nyadjurskyddslagen. Tekniken används inte i den svenska animalieproduktionen. Idjurskyddslagen har vi t.ex. förbjudit att tillföra djur hormoner eller andraämnen för att påverka djurets egenskaper i bl.a. tillväxtbefrämjande syfte. Föratt ha en handlingsberedskap inhämtade regeringen bemyndigande attmeddela föreskrifter om förbud mot eller villkor för användning av genteknik pådjur. Gentekniken kan även användas inom växtförädlingen. Isvensk lagstiftning finns det flera lagar som ger regeringen och andramyndigheter möjlighet att ingripa för att motverka skador som kan förorsakasav bl.a. genetiskt modifierade växter. har regeringenäven på detta område inhämtat bemyndigande att meddela föreskrifterom förbud mot eller villkor för användning av genteknik på växter, genteknisktmodifierade växter och gentekniskt modifierade organismer vid växtodling. Regeringen följer noga utvecklingen på området, ochdelegationen för hy-brid-DNA-frågor skall enligt sin instruktion anmäla tillregeringen om något användningsområde eller någon planerad användning avhybrid-DNA-tek-niken kan ifrågasättas från bl.a. etiska synpunkter. Regeringenhar möjlighet att ingripa om någon inte önskvärd användning av genteknik pådjur eller växter skulle förekomma. Inom görs nuen översyn av forskning och användning av genteknik på djur och växter. Ett avsyftena med översynen är att få en genomgång av gällande lagstiftning påområdet och en bedömning av behovet av nya regler mot bakgrund bl.a. av denhittills snabba utvecklingen av forskningen och de nya kunskaper som denkommer fram till. När utredningen inom någon månad ger sitt förslag tillkontroll av genteknik på djur och växter får regeringen ett underlag för att taställning till de nya kontrollformer som kan behövas . KARINSTARRIN (c); Tack för svaret, . Jag måstesäga att det var långt och ingående till vissa delar men var det ettmotsägande svar. På slutet sägs att det just nu görs en översyn för att utredaom den nu gällande lagstiftningen verkligen täcker de olika svåra frågor somligger framför oss och som vi har att ta ställning till. Det har förekommit sådant som tyder på att detta ärallvarliga frågor. Energiministern har uttalat att genrevolutionen är här. Vimåste nu bestämma oss för hur vi skall förhålla oss till den. Jag vill därför understryka kravet på ett förbud motfrisläppande av gentekniskt förändrade organismer i naturen.Jordbruksministern säger i sitt svar att det finns ett förbud i nu gällandelagstiftning. Jag vill då fråga; Var? I vilken lag finns förbudet? Anserjordbruksministern att han har den makt och den myndighet som behövs för attverkligen sätta stopp för frisläppandet av förändrade organismer i naturen? Vikan börja med detta för att senare återkomma till frågan om djuren. säger beträffande svaret attdet rör sig om två olika inriktningar. Det är dock inte särskilt ovanligt har en lagstiftning och regler i samhället, men vill se huruvida man måsteändra reglerna . Med de bemyndiganden som regeringen har skaffatsig för att kunna ingripa när det gäller genteknik på växter och djur och motbakgrund av den kunskap som hybrid-DNA-delegationen har om den forskning somnu pågår, har vi de instrument som behövs för att vi skall kunna hanterasituationen . Det är självfallet svaret. Den ansökan som t.ex. gjordes omgenförändrad raps i Hilleshög , som behandlades av hybrid-DNA-delegationen,gick att hantera med den rådande gamla växtskyddslagen. Jag menar inte att detär tillräckligt för framtiden. Det kan vara så. Den utredning som om en månadkommer att offentliggöras inom vårt departement kommer kanske att visa att med detillämpningar man kan ha behöver vi andra instrument. Regeringenskall naturligtvis lägga fram förslag till om sådana instrument, närvi har resultatet av den utredning som är klar om bara någon må nad. KARINSTARRIN (c): Jordbruksministern tar upp att det har gettsett bemyndigande till regeringen efteråt, t.ex. efter ansökan från Hilleshög.Anser jordbruksministern att det räcker med det bemyndigandet? Vilken lagtextoch vilken tillämpning åberopar man som stöd? Den frågan tycker jag är ganskasvår. Man kan ge ett bemyndigande, men bemyndigandet måste ändåknytas till någonting, till vissa riktlinjer som vi är angelägna om skall gällai vårt land . Vilken tillsynsmyndighet kan åberopas om några förändringarmåste ske eller någon kontroll måste utföras? Vad kan utgöra skäl för att regeringenskall kunna ingripa? Skälet är det bemyndigande som hargivit regeringen att från utfärda föreskrifter om behov skulleföreligga. Hybrid-DNA-delegationen är det organ som har överblicken och somskall anmäla till regeringen om den anser att det förekommer forskning, tillämpningareller experiment som man borde ingripa mot pä det här området. Det beror dock helt på vilken typ av fråga det gäller. Vihar olika lagstiftningar. När det gäller den gamla växtskyddslagen kan t.ex.växtsortnämnden bli aktuell. Om det t.ex. skulle gälla tillstånd att importeragentekniskt förändrat utsäde som skall säljas i , är det ett fall förväxtsortnämnden. Det kan således handla om en rad olika myndigheter. Vi i anser inte att det härräcker. Vi vill kunna följa den nya tekniken genom en övergripande lagstiftningsom skall täcka in de stora nya problemen med att vi överför gener och på såsätt skapar nya liv. Vi hoppas verkligen att vi får den översiktliga, storaramlag som i sin tur naturligtvis kan täcka in det som jordbruksministern härpekar på. Jag skulle också gärna vilja be om en kommentar till detbeslut som EG har fattat om att det skall bli svårare att förbjudagenmanipulerade organismer i . Om sådana organismer är tillåtna inågra länder, måste således EG tillåta dem. Vad har jordbruksministern förkommentar till detta? Är inte detta oroväckande? Det pågår en process inom EG som intepå något sätt är avslutad. Jag talade med företrädare förVästtysklands regering om de här frågorna. För del räknade manmed att planera för en lagstiftning . Såvitt jag förstår diskuterasdessa frågor i hög grad inom EG, och det diskuteras på vilket sätt man skallskärpa bestämmelserna. Jag har i varje fall förstått den västtyska regeringensuppfattning på det sättet. efterlyser vidare en heltäckande ochövergripande lagstiftning. Jag har sagt att om en månad offentliggörs en utredningsom förhoppningsvis kommer att ge oss underlag för en sådan bedömning. Detvore fel att i förväg säga att en lag skall reglera all genteknik. Genteknikenmedför ett snabbare förfarande för växtförädling och avelsarbete. Det arbetethar förekommit under hundratals år. Tekniken gör att arbetet nu kan ske mycketsnabbare. Det finns etiska aspekter när det gäller vissa tillämpningar, och detfinns risk för spridning i naturen. Det är inte otänkbart att man kan komma attbehöva flera olika lagkomplex. Vi från är angelägna om att betonaatt vi naturligtvis vet hur vi kan och vill tillämpa den nya tekniken. Att dennya tekniken är överförbar till växter, djur och människor kan i sin turinnebära att vi behöver olika, separata lagstiftningar. Vi kan dock vara överens om huvudsyftet, att vi måste haen lagstiftning som talar om åt vilket håll vi vill att utvecklingen skallstyra oss, så att inte tillämpningen tvärtom fortskrider under ,innan vi upptäcker att stora risker är förenade med manipulation av liv, somdet faktiskt är fråga om. Jag välkomnar en samlad, övergripande lagstiftning. Under den här korta repliktiden skall jagförsöka att exemplifiera vad jag menar. Delar av de frågor som upp är utpräglat etiska. Dessa frågor skall fatta beslut om ochså har också gjorts. Det gäller t.ex. vår syn på hur man förändrar djurs ochmänniskors liv, det som exempelvis rör mitt ansvarsområde djurskyddslagen.Andra aspekter handlar mera om en riskbedömning när det gäller miljön och attinte organismer sprids och åstadkommer miljöskador. Det är mycket tänkbart attdessa frågor skall hanteras på olika sätt i lagstiftningen. Jag vill i varjefall inte utesluta det, innan jag har sett utredningen. Det skall bli mycket intressant att få seutredningen. Vi hoppas verkligen att den ger oss den här översynen så att vifår veta om vi har olika lagar som ändå täcker huvudsyftet att vi skallveta vart den nya utvecklingen är på väg. Överläggningen var härmed avslutad. 30§ Svar på fråga 1989/90:48 om importen av fodersäd har frågat mig närregeringen kommer att vidta nödvändiga åtgärder mot importen av rågvete. Rågvete är bundet i till s.k. nolltull, vilketinnebär att gränsskydd inte omfattar rågvete. Rågvete kan därförimporteras utan att någon införselavgift behöver erläggas. Eftersom rågvete ärett relativt nytt spannmålsslag har en lucka i gränsskyddet ochdärmed kan det uppstå problem, eftersom billigt rågvete kan importeras ochkonkurrera ut inhemskt producerad spannmål. har importen varit mycket begränsad och har ihuvudsak varit avsedd för växtförädlingsändamål. har dock importen tillSverige ökat. Den importerade varan är avsedd för foderändamål. Sammanlagt ärutbudet av rågvete på världsmarknaden mycket litet, eftersom den totala odlingeni världen är mycket begränsad. Det förhindrar emellertid inte attimporten till ändå kan bli relativt omfattande och vålla problem förden svenska spannmålsproduktionen. Åtagandena enligt G innebär att intehar frihet att införa gränsskydd för en produkt, i det här fallet rågvete,utan att frågan först blir föremål för en förhandling i . När en sådanförhandling sker skall en höjning av gränsskyddet för en vara kompenseras genomen motsvarande sänkning av gränsskyddet för en annan vara. I de nu pågående handelsförhandlingarna i , den s.k.Uruguayrundan, står jordbruket med som en mycket viktig punkt på dagordningen.I Punta del Este-överenskommelsen , som är utgångspunkten för depågående förhandlingarna, enades de deltagande länderna bl.a. om attlibe-ralisera handeln, förbättra konkurrenssituationen genom ökad disciplin vid tillämpningarav ;s regelverk och en gradvis neddragning av stöd och Prot. 1989/90:11skydd till jordbruket. Punta del Este-överenskommelsen innebär att de del- 17oktober 1989 tagande länderna bl.a. åtagit sig att särskilt undvikahandelspolitiska åtgärder som strider mot G samt att reduceratidigare gjorda åtgärder som strider mot detta avtal (s.k. stand-still ochroll-back). enades de deltagande länderna om utgångspunkterna förde fortsatta förhandlingarna på bl.a. jordbrukets område. 1 överenskommelseningick ett åtagande om att nu gällande stöd- och skyddsnivåer inomjordbrukssektorn inte får överskridas. Vidare får tullar och icke-tariffärahandelshinder för jordbruksprodukter inte höjas eller utvidgas till nyaprodukter. Jordbrukssektorn är således föremål för en stor uppmärksamhet vidGATT-förhandlingarna, och deltagarländerna har åtagit sig relativt långtgåendeåtgärder inom ramen för de pågående förhandlingarna. Att nu ensidigt ta uppfrågan om rågvete skulle strida mot åtaganden i och ge betydandenegativa effekter i förhandlingsrundan. kan inte ensidigt fattabeslut om att införa gränsskydd för rågvete. Jag är medveten om de problem som en rågveteimport kanförorsaka och enligt min mening bör ett gränsskydd upprättas även för rågvete.Som jag nämnde har de deltagande länderna enats om utgångspunkterna för defortsatta GATT-förhandlingarna på jordbrukets område. Vid dessa förhandlingarkommer bl.a. olika metoder att anpassa stöd och skyddsåtgärder att diskuteras.Inom ramen för dessa förhandlingar är det min avsikt att aktualisera frågan områgvete, så att ett gränsskydd kan upprättas även förrågvete. Då , somframställt frågan, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav talmannen att i stället fick delta iöverläggningen. Jag tackar jordbruksministern för svaret på frågan. Som jordbruksministern nämner är det en relativt nyföreteelse att vi importerar rågvete till . Det hela rör sig egentligeninte om några små kvantiteter. Tusentals ton har faktiskt redan passerat inöver gränserna. Enligt uppgifter lär mer vara på väg. En del uppgifter talarom 20 000-25 000 ton och t.o.m. om ännu större kvantiteter. Det är anmärkningsvärt att denna import sker somvi producerar för mycket spannmål och för en diskussion om att vi har överskottpå jordbruksmark och producerar för mycket livsmedel och givetvis för mycketfodersäd. 20 000-25 000 ton motsvarar en areal av ca 5 000-6 000 ha åkermark.Det är inga försumbara kvantiteter, utan det är fråga om stora arealer. Vi har också noterat att det i importen har funnits ettstort inslag av foderkorn, som är reglerat med införselavgifter. Därför är detegendomligt att blandad spannmål tillåts passera in över gränserna. Vi noterarockså att det i dessa partier kan finnas stor risk för införsel av flyghavre.Flyghavre är ju inget som vi accepterar i . Rågvetet omfattas inte av gränsskyddet. Det kan alltsåimporteras helt utan några införselavgifter. är faktiskt unikt i detta sammanhang. EG ochövriga nordiska grannländer klassas rågvete som övriga spannmålsslag ochbeläggs då med införselavgifter. Jag är glad över att jordbruksministern ärmedveten om de problem som denna import kan förorsaka. Jag förväntar mig ettraskt och aktivt handlande för att råda bot på detta bekymmer. När det sägs att är ensamt omproblemet, beror detta på vad man har bundit i tullskyddet. Detta utgör enbegränsad import i förhållande till det som är en av de stora frågorna iGATT-förhandlingarna. EG har en stor lucka när det gäller foderimport från USA.Här finns det stora områden där har skydd och införselavgifter. EG haralltså inte det, utan man får importera mycket stora mängder billigt foder frånUSA. Hur detta skall återbalanseras är en av de stora frågor som EG tar upp idessa förhandlingar. Det är en annan fråga än den som vi diskuterar, men denhar en betydligt större omfattning. Denna typ av problem är ingalunda unikt förSverige. EG:s problem är mycket större. Produktionen av det rågvete vi importerarsker huvudsakligen i . Det är alltså polskt rågvete vi importerar. Detbefaras då att det rågvete som vi importerar, med tanke på de miljöproblem vivet förekommer i , kan ha oacceptabelt höga halter av tungmetaller ochliknande. Såvitt jag har förstått håller man på att undersöka detta. Det ärviktigt att man kontrollerar kvaliteten på denna typ av foderråvara. Konsumenten, den enskilda människan, som skall äta detkött och fläsk som har producerats med hjälp av detta rågvete måste också vetavad foderråvaran innehåller och kvaliteten på den. Vi har i striktabestämmelser i vad gäller kemikalierester och liknande i spannmål och deväxter som används för konsumtion. Det är mycket viktigt att vi passar på attse vad denna import innehåller, så att vi inte importerar rester av kemikalieroch liknande som inte accepteras i . Eftersom det rör sig om vissa foderspannmål,är det lantbruksstyrelsen som skall kontrollera detta. Styrelsen har ocksåkontrollerat laster av rågvete. Man har då funnit spår av mjöldryga som liggerlångt över de gränsvärden vi har i . Jag utgår från attlantbruksstyrelsen naturligtvis kommer att följa upp denna typ av import, likaväl som all annan import, med hänsyn till just de bestämmelser vi har iSverige och ställer på de svenska producenterna det gällerhälsoaspekterna. Jag tycker att det är bra attjordbruksministern är medveten om dessa problem, och jag hoppas attjordbruksministern vidare med kraft kommer att driva dessa frågor iGATT-överenskommelserna och att vi får till stånd ett klartregelverk. På så sätt blir inte den öppna porten där rågvete kan tas inutan några som helst restriktioner. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:11 17oktober 1989 31§ Svar på fråga 1989/90:53 om viss ändring i djurskyddslagen har frågat mig vilka åtgärder jag överväger i syfte attbegränsa rätten för den som dömts för djurplågeri att senare åter ha djur ochspeciellt de djur eller djurslag som utsatts för misshandeln. Jagvill hänvisa till det svar i samma fråga som jag gav den 28 aprili år. Jag vill upprepa att det inte råder något tvivel om att djurskyddslagenger stöd för att meddela förbud mot att ha hand om djur eller visst slag avdjur för den som allvarligt har försummat tillsynen eller vården av ett djureller har misshandlat ett djur. Att förbjuda en person att inneha t.ex. hund ärinte att betrakta som ett straff för en begången gärning. Bestämmelsen tar istället sikte på att skydda djuret. När domstol bedömer att en person skallförbjudas att inneha djur, eller visst slag av djur, skall således djuretsbästa vara vägledande för bedömningen. Kammarrätten har i det i frågan aktualiserademålet gjort bedömningen att övervägande skäl talar för att en så ingripandeåtgärd som ett förbud att ha hand om hund inte skall tillgripas. Domstolen harsåledes gjort denna bedömning i ett enskilt fall. Detankommer inte på regeringen att lägga synpunkter på och kommentera avkunnadedomar som rör enskilda händelser. Däremot kommer vi, liksom lantbruksstyrelsenoch det vid lantbruksstyrelsen inrättade rådet för djurskydd, noga att följaden praxis som kommer att utvecklas i djurskyddsfrågor. Enligt den nyadjurskyddslagen finns i denna fråga bara en dom att utgå från. Ompraxis kommer att utvecklas i strid med lagens intentioner får regeringen övervägaatt ta lagens regler under omprövning. DåMartin , som framställt frågan, anmält att han var förhindrad att närvaravid sammanträdet, medgav talmannen att i stället fick delta iöverläggningen. Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på . MartinOlssons fråga grundar sig på en mycket uppmärksammad händelse somjordbruksministern väl känner till. Det rättsliga efterspelet blev att en man,som hade misshandlat sin hund svårt, efter ett kammarrättsutslag fick fortsättaatt ha hand om djuret i fråga. Somjordbruksministern mycket riktigt säger var denna fråga uppe i en frågestundden . Jordbruksministern sade då: "Om praxis utvecklas i enriktning som inte stämmer överens med de intentioner som ligger till grund förden nya djurskyddslagen får regeringen överväga att föreslå denskärpning av lagen som eventuellt kan behövas." hänvisar jordbruksministern i det föreliggande svarettill kammarrättsdomen och hävdar att det bara är fråga om en dom och att maninte kan dra alltför långtgående slutsatser. vägraderegeringsrätten att göra en prövning av detta ärende. 1 och med det utslaget iregeringsrätten tolkar jag att praxis är fastlagt. Det är genomregeringsrättens utslag som praxis läggs fast. Anser jordbruksministern attdenna praxis är i överenstäm-melse med djurskyddslagens intentioner? Jag anser inte att jag kan göra den tolkningsom har gjort, och jag kan inte som statsråd kommentera varesig regeringsrättens utslag eller kammarrättens dom. Det tror jag att ElvingAndersson är helt på det klara med. Det får jag helt enkelt inte göra. Det ärett fall som har bedömts där en dom har avkunnats, det sade jag redan den 28april. Jag sade då att praxis handlar mer än om bara denna dom som man övervägdeatt överklaga. Jag menar att om praxis utvecklas så att vi finner att denstrider mot lagens intentioner, skall vi självfallet skärpa och ändra lagen.Men vad jag hoppas är att det inte blir mycket praxis. Jag hoppas att det inteskall bli fler fall av djurmisshandel. Jag hoppas att den starkt ökandedebatten om djurskyddets betydelse som pågår skall leda till att också deotäcka utslag av misshandel som vi har sett i olika sammanhang skall minska.Men om det ändå skulle förekomma misshandel och om liknande tragiskasituationer skulle uppstå igen, skall givetvis den praxis som eventuellt kanutvecklas hos domstolarna, om den avviker från intentionerna, leda tillförändringar av lagen. Den sista förhoppningen somjordbruksministern ger uttryck för delar jag självfallet, och det tror jag attde flesta människor gör. Men om jag förstår jordbruksministerns svar rätt menarhan att förhållandet på inget sätt har förändrats genom att regeringsrätten nuhar prövat denna kammarrättsdom. Det är i detta sammanhang som vår syn skiljersig åt. Det är ju genom att de högsta rättsinstanserna i landet, i det härfallet regeringsrätten, antingen medger prövning av ett ärende och rättar tillunderrätternas domslut eller, som i detta fall, inte medger prövning ochindirekt säger att kammarrättens dom var riktig som praxis utvecklas. Dettafall har prövats så långt som det är möjligt. Jag menar därför att praxis harutvecklats. Jag tycker faktiskt att jordbruksministern i detta falllitet grand ägnar sig åt strutspolitik, dvs. att han stoppar huvudet i sandenoch vägrar se de problem som finns i detta fall.