prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Patienternas behov och önskemål avgör Mångfalden stimulerarkvaliteten och valfriheten. Nyföretagande och nyetablering ger dynamik ochutvecklingskraft också åt vård och omsorg. Detta viktiga samhällsområde fär dåen förbättrad kvalitet och därmed också ell förbättrat anseende. Många äldre vill bo kvar hemma i sin lägenhet eller i sitthus eller i servicelägenhet. Andra vill ha det större mått av trygghet ochservice som boende i eller i den gamla typen av ålderdomshem innebärBehovet alt kunna välja och atl kunna påverka sin situation blir inte mindredärför att åldern avtar Egenlligen är det så alt behovetav mångfald ökar i skeden då bl.a. fysiska begränsningar sätter in. Valfrihetsprincipen måsle skrivas in i såvälsocialtjänstlagen som hälso-och sjukvårdslagen. presenterades ett konkretförslag i linje med de riktlinjer som anges i den moderata parlimotionen om enbättre välfärd av de moderata landstingsgrupperna i de fyra västsvenska länensamt moderalerna i . Det är utmärkl om kunde visa vägen och inomramen för det frikommunförsök som pågår i och Bohuslandstingel fåpröva en allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring och därmed skapa fullvalfrihet. Försäkringen skulle enligt förslaget administreras av försäkringskassanmed hjälp av personal från de berörda landstingen. Avsikten är alt vårdgivarenges möjlighel atl köpa vård där köerna är kortast. Del västsvenska förslaget innebär bl.a. alt man tar bortde politiska nämnderna och att sjukhusens styrelser rekryteras bland expertisinom vård och ekonomi. Politikernas roll blir alt företräda patienter ochmedborgare i egenskap av vårdens finansiärer Mot den här bakgrunden är det intressant att notera detsocialdemokratiska svaret, som kom . Då presenterade devästsvenska socialdemokraterna en idéskiss för utökad sjukvårdssamverkan iVästsverige. Fritt val av sjukhus inom var elt av nyckelbegreppen iden framlagda idéskissen. Möjlighel för palieriterna atl själva välja sjukhusskall nu bli verklighet, dvs. samma idé som redan har framförts av . Det är framför allt tre avsnitt i def socialdemokratiskaförslaget som i stort överensstämmer med det moderata. Det gäller för delförsta valfriheten för patienterna och för det andra den breddning avkonkurrensen beträffande sjukvårdsutbud som ligger i förslaget. För det tredjeär man inte främmande Socialpolitik - inriktning och anslag Socialpolitik - inriktning och anslag för attminska politikerinflytandet när det gäller driften av verksamheten, man talart.o.m. om aktiebolag och professionella styrelser. Det handlar således om nya och spännande förnyelseidéer iriktning mol "gränslös sjukvård" som presenteras i ,och man frågar sig, herr talman; Hur länge skall det dröja innan signaler medsamma innebörd kommer frän den socialdemokratiska regeringen? har delrigida nej-sägeriet från salt stopp för allt sådaritnytänkande. Personalen inom vård och omsorg känner ofta slor vanmakt.Nya idéer har svårt att tränga igenom. är lång, från den enskildaarbetsplatsen och upp till de politiska beslutande församlingarna. Det finnsofta bara en monopolarbelsgivare inom vården. Det gör all den som vill byta arbetsgivareockså måste byta yrke. Möjligheten all starta eget är mycket begränsad.Nyföretagandet, som inom de flesta samhällsområdena är en av de viktigastekällorna till förnyelse och förbättrad verksamhet, saknas nästan helt.Vårdlönerna efter skatt är bland de lägre i . Trots bristfällig vård och service samt låga löner kostarverksamheten betydande belopp. är sannolikt det land som satsar mestpå vård och omsorg i . Förklaringen är enkel. Del offentligamonopolet innebär alt vi får ut väsentligt myckel mindre av de salsnirigarnaän som vore rimligt. Slutsatsen är uppenbar; Det behövs elt nytänkande inomvård och omsorg för atl den enskildes vilja skall kunna sällas i centrum ochför att garantera vård . Jag ber därför all få yrka bifall till dereservationer som utskottets moderata ledamöter har undertecknat. Jag skall dessutom be all få yrka bifall lillreservationen nr 12, som gäller statens rättsläkarstationer Sedan utskottet justerade sitt betänkande, har vimoderater erfarit att regeringen gjort sig skyldig till en falsk beskrivningav den verklighet som råder Mol bakgrund av den betydande resursförstärkning som vimedverkade till , log vi fasta på den redovisning som finns ibudgetpropositionen, och avstod från att väcka nya motionsyrkanden. Regeringen ger bl.a. i propositionen sken av attverksamhetsvolymen i betydande utsträckning minskar Enligt de uppgifter som viinhämtat är det fråga om myckel marginella förändringar Den information som vi i övrigt inhämtat de senastedagarna går tvärs emot vad som sägs i budgetpropositioneri. För all ge ettexempel på vad som har avslöjats, skall jag citera ur gårdagens utgåva avÖstgöta Correspon-denlen. "Statens rällsläkarstalion i döms ut avyrkesinspektionen. tilationen är bristfällig, hanteringen avlösningsmedel otillfredställande och lyfthjälpmedel saknas för personalen.Bristerna skall vara åtgärdade till Annars riskerar ansvariga pårältsläkarstationen att åtalas." Det är upprörande atl regeringen har presterat ett såvilseledande beslutsunderlag inför . Rationalisering ochåterhållsamhet med statliga utgifter är givetvis angeläget, där så är möjligt.Men vad som här måste ges företräde är värnandet av rättssäkerheten. Därförmåste ge regeringen bakläxa i detta ärende genom alt bifallareservationen nr 12. Slutligen vill jag understryka vikten av en fortsattintensiv kamp mot HIV/aids, vilket berörs i de särskilda yttranden som vi fogattill betänkandet. Vi har i motionen nr 429 påpekat aft en besparing på deltaområde inte är förenlig med det ansvar som staten måsle la när del gällerbekämpandet av spridningen av HIV. En besparing kan felaktigt ge människorintrycket atl faran är över-och del är den sannerligen inte! Tvärtom måste denverksamhet som vi pekat på i vår motion genomföras fullt ut. Underutskottsbehandlingen har vi emellertid fått det överraskande beskedet attbetydande medel finns i reservation från fidigare år. Självfallet måste dessapengar först användas, men vi förbehåller oss rätten att återkomma i ärendetom vi skulle finna att ytterligare medel erfordras. I del andra yttrandet följer vi upp ett motionsyrkandefrån ledamoten , som begär att särskilda medel anvisas tillkamratföreningen i . Åven om del inte ankommer på attfördela dessa medel, vill vi likväl markera vikten av atl det bör vara ensjälvklarhet atl erforderliga medel beviljas. Vi anser att föreningensverksamhet är mycket angelägen mol bakgrund av de särskilda omständigheterna idessa sammanhang. Beträffande motionens yrkande i övrigt återkommer utskotteti elt senare skede. Socialpolitik - inrikt/ung och anslag I detta anförande instämde GullanLindblad, och (alla m). AriL 3 () replik; Får jag först uttala min tillfredsställelseöver all moderalerna ansluter sig till reservationen 12 om medelsanvisningenlill statens rätlslä-karstationer Därmed bör del vara möjligt atl vinnakammarens bifall till den reservationen. har självfallet rätt i att harpresenterat en skuggbudget där plus och minus förefaller gä ihop. Denskuggbudgeten kommer att diskuteras senare i en annan debatt. Poängen i mittanförande handlade irite om det närmaste året, ulan den gällde del moderataprojektet under 90-lalel som går ut på en mycket kraftig nedpressning av skattetrycket. Detta projekt går inte atlgenomföra ulan myckel kraftiga ingrepp också i det sociala skyddsnätet, dvs. isocialförsäkringarna eller i de offentligfinan-sierade sociala tjänsterna. Jagmenar all det är på denna punkt som det finns en klyfta mellan moderatsocialpolitik och moderat skattepolitik. Det är min förhoppning att moderaternaskall arbeta på att fylla igen denna klyfta så att den moderata socialpolitikenverkligen blir Irovärdig. AnL 4 STENSVENSSON (m) replik: Jag ber att få tacka för atthan nu medger att plus och minus går ihop - det lät inte så från talarstolenför sedari. Beträffande det sociala fältet är vårt huvudförslag skall införa en allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring, som så småningomskall ersätta landstingsskatten. Jag påpekade i mill anförande hur viktigt delär att vi åstadkommer hell andra system som leder till atl det blir ett stortutbud av 1989/90:100 4 april1990 Socialpolitik- inriktning och anslag vård och omsorg påmarknaden, där även privata, kooperativa och andra finansiärer bidrar till attöka detta utbud. Vihar ett så pass högt skattetryck att detta borde medge atl vi får ut mer avpengarna. Men jag påvisade i milt anförande att så inte blir fallet. Därför kanvi inte fortsätta att ösa ut mera pengar, utan vi måste i ställel ändra detgrundläggande systemet. Jagtror att vi i själva verket, när vi går på djupet i denna diskussion, kan bliöverens om många förändringar i detta avseende. Jag upplever det som atl DanielTarschys gärna vill se att det blir en ökad konkurrens och ett ökat utbud, såalt det blir möjligt för vårdlagarna och för de anställda alt få en vidgadvalfrihet. 5 DANIELTARSCHYS (fp) replik: Vi är mycket riktigt överens om värdet av en ökad konkurrens och enökad valfrihet. Men vi är inte överens om vilka kostnadseffekter detta kommeratt få. Jag är övertygad om att det går att effektivisera den svenska vården.De besparingar som måste fill för att möjliggöra det moderata skatleprogrammetär dock av en sådan storleksordning att det faktiskt krävs mycket kraftfullaingrepp i hela det sociala skyddssystemet. Det är här som inte harpresenterat en irovärdig politik. Anf.6 () replik: Denna debatt borde naturligtvis mera föras i de ekonomiska sammanhangeni anslutning till betänkanden från skatte- resp. finansutskottet. Låt mig ändåslå fast all vår politik syftar till att begränsa benägenheten hos löntagarorganisationernaalt ständigt kräva utökad kompensation som leder lill ännu större kostnader Bådekommuner och landsting är ju stora arbetsgivare med många anställda, och dekänner väldigt starkt av denna högskattepolitik som ständigt måste kompenseras genomhöjda löner Detta leder inte lill någon framgång. Den utveckling vi har bakomoss har till fullo bevisat atl vi måste göra en omläggning som syftar lill sänker kostnaderna och håller inflationen nere. Därigenom får man ut meraför de pengar som man tillför den offentliga sektorn. Det är att åstadkommadetta som är det väsentliga i politik. DanielTarschys, jag tror atl vi kan komma överens på många områden om vi ansträngeross för att mera ta fasta på och betona del som förenar oss och mindre betonardet som skiljer oss åt. Jag tror att på denna punkt fåranledning att begrunda vad han sade . Anf.7 (): Det grundläggande för det goda samhället måste vara att välfärdenfördelas på ett rättvist sätt. Förcenterns del är fördelningen av samhällets resurser mellan olika grupper enhögt prioriterad fråga. Det betyder att vi är på vår vakt mot ökande klyftorDet finns många oroande tecken på att klyftorna ökar och vidgas. Jag tänker dåinte bara på den oro som många känner inför verkningarna av den nya skallereformensfinansiering - ovissheten är i många fall värre än vissheten. DanielTarschys utdelade en del rallarsvingar i sitt anförande, men jag lycker atlfolkpartiet borde känna en oro inför skattereformens finansieringseffekter Delborde egentligen göras en noggrann undersökning av skattereformensfinansieringsdel. Detta är en självklar åtgärd för att skingra oron för atl enny klassklyfta plötsligt skall öppna sin avgrund. DanielTarschys berörde finansieringen av centerparfiets förslag. Vi total-finansierarvåra förslag, men den diskussionen skall vi ta upp i ett annat sammanhang.Finansieringen finns med i bl. a. vår ekonomisk-politiska partimotion. Enundersökning som LO har låtit göra med rubriken är ell arinat vittnesbörd om grupper som är del s.k.välfärdssamhällets förlorare. Rapporten pekar ut unga kvinnor i åldrarna 16-24år som vid inträdet i arbetslivet får den sämsta arbetsmiljön och den lägstalönen samt den största otryggheten och ofriheten i arbetslivet. De hotas avbelastningsskador tidig ulslilning och utslagning genom sina monotona jobb. Nogär det uppenbart att bevakning och uppmärksamhet från fackets sida har brusfil.Det är svårt att på annal sätt förklara varför alla dessa brister iarbetsmiljön inte åtgärdats. Att det nu är en som är kritisk ochsätter fingret på denna ömma punkt är en bra början som förhoppningsvis får enfortsättning. Bättrearbetsmiljö och heltidsarbete för dem som så önskar nämns i rapporten, och delär nog gott och väl. Men man glömmer bort ett viktigt inslag i välfärdsbildensom också borde omfatta dessa unga arbetare, främst kviu-rior - derina glömskahar nog ett visst samband med att LO är ovanligt rikt företrätt av män i övremedelåldern. Man kan fråga sig om dessa män verkligen känner fill hur det äratt vara ensamslående och lågavlönad med ett slitsamt yrke och med ansvar förbåde hem och barn. Arbetslivelsoch näringslivets krav på mer arbetskraft tillgodoses nog, men grundfelet äratt den enskilde människans behov av tidsutrymme för vård och omsorg om de egnabarnen är illa tillgodosett. Här efterlyser vi från sida en helt riyinriktning där möjlighet till en kortare arbetsdag för småbarnsföräldrar bliren reell möjlighet och där möjligheten att verkligen vara förälder säkras. Desociala följderna av en sådan inriktning skulle med all säkerhet tämligensnarl kunna avläsas i form av tryggare och mer harmoniska barn. Det finns ocksåen klyfta i samhället som ingen längre kan undgå alt märka, nämligen atl vissaföräldrar är väl tillgodosedda när det gäller att förverkliga ett föräldraskappräglat av trygghet och stabilitet, mångsidighet när det gäller upplevelser ochgemensamma glädjeämnen - faktorer som samverkar till att skapa en miljö som geren god start i livet. Det finns barn som från tidiga år får finna sigi alltför långa vistelsetider på daghem, en snålt tillmätt tid alt varatillsammans med en trött mamma eller pappa, bristande stimulans och omväxlingpå fritiden samt kanske därtill en boendemiljö som är nedsliten ochvandaliserad. Socialvårdensoch skolans folk känner väl till denna verklighet, och det är inte heller svårtatt förutsäga vilka konsekvenser som har blivit följden av en 1989/90:100 4 april1990 Socialpohtik- inriktning och anslag Socialpolhik - inriktning och anslag sådansamhällsutveckling, både för den enskilde eleven och för samhället i stort. Frågan är om man kan tala om ett välfärdssamhälle närutvecklingen kan se ul på detta sätt. Vad som saknas är en inriktning för attstödja familjens bestånd. I alla de påfrestningar som familjen är utsatt förhar del saknats en insikt om atl familjen, trots alla sina fel och brister ärden bästa innefatt-ningen för barnets uppväxtförhållanden, och då måsteföräldrar få lov att vara föräldrar och familjen få lov att vara familj, ävenom det skulle kollidera med arbetslivets och näringslivets krav på merarbetskraft. Mänga undrar ; Står socialdemokraterna fortfarandeför en rättvis fördelningspolitik? En oerhörd kapitalöverföring har skelt under80-talet från de grupper som har det mindre gott ställt till de redanvälbeställda. Överföringen genom denna omvända är antagligenav en storleksordning som gör socialdemokraterna mycket angelägna om atlförtiga den. Men skall vårt samhälle vara ell välfärdssamhälle måsle alla haanledning alt känna glädje över framgångarna, känna delaktighet i ansvaret församhället, men också få del av resultatet. Sker inte det, uppstår obevekli-genspänningar. Det är de svaga grupperna som drabbas först, de som harsvårt att tilldra sig massmedial uppmärksamhet. Särskilt upprörande blir detnär det drabbar äldre som under svåra förhållanden varit med om alt läggagrunden för det nuvarande samhället. Många pensionärer har så låg pension att när de allranödvändigaste utgifterna är betalda, räcker pengarna inte till myckel mer Närdet är så är det inte en rättvis fördelning av landets resurser Det insersäkert alla. Från vår sida har vi lagt fram ett förslag om en ny ochförstärkt grundpension, som syftar till atl undanröja denna orättfärdighet.Det förefaller som om detta förslag om en rejäl grundpension har kommenteratspå ett sätt som antyder att det skulle kunna få en välvillig behandling.Förslaget retar kanske en del, men i varje fall kommer vi i att arbetaför det. Det finns en annan brist i samhället som särskilt drabbarde äldre, och det är äldreomsorgens otillräckliga utbyggnad på många håll. Denensidighet som utmärker socialdemokratisk socialpolitik finns också här. Detborde vara naturligt alt la till vara alla de resurser som inteutnyttjats i tillräcklig grad. De anhörigas värdefulla insatser - mycket ståroch faller med dem - har äntiigen börjat uppskattas. Den resurs som närstående,vänner, ideella organisationer och friska pensionärer representerar borde påett mer systematiskt sätt las till vara. Riksdagsbeslutet när det gäller om- och nybyggnad avålderdomshem öppnar nya möjligheter att erbjuda äldre människor en boendeformsom man länge har efterfrågat och saknat. Denna efterfrågan på ålderdomshem ärett tecken på att äldre människor inte kan hänvisas eribart till eget boende ihemmet. eflersom det har dröjt länge irinan den insikten har infunnit sigoch eflersom den ännu dröjer på sina håll, finns här ett stort uppdämt behov. Vi nås också ständigt av rapporter som måste varanedslående för socialdemokraterna när det gäller målsättningen att uppfyllalöftet om utbyggnaden av barnomsorgen. Knappt hälften av landets kommunerklarar utbygg- av alla förskolebarn får över huvud taget ingen del av barnomsorgensmiljarder Till råga på alll har det visat sig all de socialgrupper som mestutnyttjar denna slora fördelningspolitiska åtgärd är de som har det bästställl, medan LO;s grupper utnyttjar barnomsorgen i betydligt mindreutsträckning. Grundfelet i hela denna apparat är atl man inte utnyttjarde resurser som faktiskt finns. Detta har inte skett på grund av någottillfälligt förbiseende, utan del är av ideologiska skäl som man hillills harvägrat. har äntligen socialdemokraterna reviderat sin uppfattning, bytt fot,omprövat gamla ståndpunkter - uttrycken är mänga, men listans längd börjarockså bli ansen- Deninriktning på barnomsorgen som vi i vill stå för skall erbjuda valfriheti olika former, där det personliga initiativet skall få komma till sin rätt påett helt annat sätt än och där friheten all välja omsorg för barnenockså skall innefatta rätten atl under några snabbi flyende år kunna förkortasin arbetsdag eller vara hemma på . Till de slora outnyttjade resurserna hör svenska kyrkan.Där finns en organisation som fungerar över hela landet, och på många hållskulle kyrkan kunna göra en stor insats för barnomsorgen och tillföra den ettinslag av djup, allvar och andlighel som allt fler människor, unga som äldre,tycks inse behovet av i vårt samhälle. För att underlätta för församlingarna alt göra en insatsför samhället och för kyrkan själv, för föräldrar och för barn har del startatsen kyrkliga barnomsorgsförening. vill medverka tillbevakandet av barns villkor i samhället, arbeta för ett rikare utbud avalternafiv i barnomsorgen och fästa uppmärksamheten pä den augelägna socialauppgifteu atl medverka till en god lösning av barnomsorgsfrågan. För oss centerpartister är ett av välfärdssamhälletskännetecken all samhället efler råd och lägenhet vårdar sig som del som årsvagt och bräckligt, slitet och medfaret. Det är elt drag i vårt samhälle somär grundat i en bestämd människosyn. Det finns anledning alt lyfta fram dellanär man alltför onyanserat krifiserar den offerilliga sektorn. Del finns myckelkritik av den offentliga sektorn som är berättigad, men vi för vår del slårvakt om ett fungerande socialt skyddsnät, utan vilket välfärdssamhälletknappast längre gör skäl för riamnet. Alternativ i barnomsorgen och i vård över huvud taget ärnödvändiga och positiva för atl effektivisera verksamheten och för atl ökavalfriheten. Det är naturligt för oss att den starke bislår den svage. Enutjämning måste ske. Det gäller också i samhällets förhållande tillhandikappade. Det finns i vårt land en värdefull tradition all hjälpaden som har det svårt, och det är viktigt atl det arvet inte försvinner ellertuunas ul. Men det kommer alt ske om en egoistisk idealbildning, där var ochen är sig själv närmasl och var och en är sin egen lyckas smed, prånglas ut. Brislen på en rättvis fördelningspolitik finns på mångaområden, men drabbar alldeles särskilt grupper i vårt samhälle som ärbortglömda. De handikappade har ofta en lägre bostadsstandard, sämremöjligheter lill utbildning och svårare atl få arbete och sysselsättning. Delkrävs större insatser för Socialpohtik - inriktning och Socialpohtik - inriktning och anslag atlekonomiskt och pä annat sätt hjälpa de handikappade ul i arbetslivet ochtillgodose behovet av handikappbostäder. Del är många som förutspår ekonomiskt kärvalider i . Om det skulle bli så, är det risk för att många kommer ikläm. I sådana tider är det viktigt all inte också de sociala ambitionernaråkar ut för lågkonjunktur, för det är då som det sociala skyddsnätetverkligen behövs. Jag yrkar med detta bifall till de reservationer vid detbelänkande som vi nu diskuterar där representanter i utskottet finnsmed och i övrigt lill utskottets hemställan. Anf.8 () replik: Del finns mycket i anförandesom jag gärna instämmer i. Vad gäller grundvärderingar står och folkpartietvarandra nära. Men låt mig ändå återkomma något till frågan om ekonomin. Jaghar studerat ekonomisk-politiska motion, och det är just därför somjag är så bekymrad över socialpolitik. Som vi bedömer det fattas detca 10 miljarder i finansiering av skattereformen. Man har förhoppningar om atl utländska köpare avpappersmassa skall la på sig en del av finansieringen av den svenskaskattereformen. Man länker sig att fonder som man hittat hos riksgälden skallanvändas lill konsumtion. Skulle den här alternativa finansieringenverkställas, befarar vi att del kan bli en utslagning av den elinlensivaindustrin i , med de sociala effekter som del får Vi befarar också atltrycket på penningpolitiken ökar med de räntehöjningar som del får till effekt.Vi är med andra ord bekymrade över de sociala effekterna av ekonomiskapolitik. 9 () replik: Jag förstår att hellre talarom ekonomiska politik än om eget förslag till hurskattereformen skall finansieras. Om och är så säkra på attförslaget är så bra borde man också kuuna gå med på alt genomföra en noggrannundersökning av skattereformens finansieringsdel innan den är genomförd, vilketvi har föreslagit. Del skulle vara bra alt få reda på hur det förslagetslår på t.ex. boendekostnader för låg- och medelinkomsttagare och inte minsthur det påverkar situationen för dem i det gömda och glömda , några som folkpartietsäger sig arbela för 10 () replik; Jag kan berätta för hurskattereformen kommer alt slå. Den kommer att minska skatterna på inkomsteroch öka skatterna på boendet. Det sker alltså en omfördelning genom denpolitik som vi har föreslagit. Effekterna av politiken har studerats vä' "»rväg idet utomordentligt om fattande material som fyra stora offentliga u, ningar harframbringat. När del gäller de effekter som kan studeras i efter» föreslås iforskningspropositionen atl 5 milj. kr skall avsättas för att man skallundersöka alla effekter av reformen. Jag kan försäkra all det inte på något sättsaknas vilja alt undersöka effekterna. Men vi menar alt de flera tusen sidorsom finns redan innan beslut fattas är fullt tillräckliga för alt vi skallkunna sjösätta reformen, som jag tror kommer atl få goda effekter för Sverigeäven på det sociala planet - bl.a. genom atl ge oss resurser för en ambitiössocialpolitik . Risken för - det understryks i flera ekonomiskaprognoser som vi kan läsa om i tidningarna - är alt vår industri, helanäringslivet kommer alt hamna i ett slillestånd, alt vi alltså kommer att gå ini en ekonomisk stagnation under 90-lalel. En sådan ulveckling medför allvarligrisk för att vi inte skall kunna förverkliga de höga sociala ambitioner som ärgemensamma för oss i socialutskottet. Socialpolitik - inriktning och anslag