prot · GD0981 · 1989-12-31 00:00:00 — Arbetsmiljöproblem och förslitningsskador för kvinnorberor kanske mer på arbetsorganisation och könsdiskriminering än på kvinnorsrent fysiska förutsättningar Del är män som har utformat kvinnornasarbetsplatser Det är män som har utformat chefsrollen. Det är alltså fråga omatt förändra maktstrukturen - den maktstruktur som håller tillbaka kvinnorna. Slutsatsenblir att kvinnorna måste få större inflytande i hela arbetslivet. Några projekt har t.ex. fått facket att ta upp sådanafrågor på dagordningen. Det gäller bl.a. metall-, ,och även ett flertal . I arbetsmarknadsutskottets betänkande berörsjust frågorna om projektverksamheten. Redan nu kan vi konstatera att arbetetvarit myckel värdefullt. Det har givit en rad uppslag i jämslälldhetsarbetet. Jag blir därför något förvånad över reservation,där man vill ta pengar från denna verksamhet. Det är ju inte så alt det finnsför mycket pengar i projektverksamheten, snarare tvärtom. Därför borde mankanske ha haft ett annat förslag än atl minska på den här delen. Om vi blickar framåt inför 90-talet, finner vi många positivafaktorer som kan underlätta jämställdhelssträvandena. Vi kommer att ha storefterfrågan på arbetskraft och en måttlig ökning av arbetskraftsutbudet.Andelen medelålders och äldre ökar Därför måste vi bättre tillvarata denarbetskraft vi har Strängt tagel kommer vi kanske att ha den arbetskraft som vihar . Vi kan inte räkna med någon stor arbetskraftsinvandring. Vi kommeratl få härd konkurrens om arbetskraften, framför allt i de expansiva delarna avlandet. Även om den offentliga sektorn inte förutsätts öka sämycket, kommer man att behöva rekrytera ny arbetskraft för atl ersättaavgångarna, som blir stora. Det kommer att vara mellan 20 000 och 30 000människor som skall ersättas. Det finns alltså stora möjligheter att i dessa förändringarbedriva ett målmedvetet jämställdhetsarbete. Men det finns faror Avgörande för alt de ovannämnda positiva faktorerna skall bli verklighet är att vi för en ekonomiskpolitik som innebär alt den fulla sysselsättningen upprätthålls. Sker intedetta drabbas vi av arbetslöshet. Den offentliga sektorn kommer att drabbas avförsämringar, och kvinnorna kommer att drabbas dubbelt om den offentligasektorn minskar Jämställdheten är inte bara en attitydfråga, som någrafortfarande försöker hävda. Självklart finns det attityder och fördomar som vimåsle bekämpa, men det avgörande är fördelningsfrågorna. Del gäller attsynliggöra maktstrukturerna i samhället. Det gäller att omfördela makt ochinflytande, att fördela resurserna jämnare. Jämslälldhetsarbetet kan därför inte sesisolerat från övriga politikområden. Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan iarbetsmarknadsutskottets betänkande om anslag till jämställdhet och avslag påde två reservationerna. Anf.3 () replik; Det låter på som om han villnedvärdera den borgerliga jämslälldhetspolitiken, och han talar mycket omsocialdemokraternas vilja alt skapa rättvisa. Jag kan som exempel nämnaregionalpolitiken. I fråga om den blir vi i gång på gångöverkörda av .socialdemokraterna när vi vill skapa rättvisa mellan olikalandsdelar och därmed också bättre möjligheter för både kvinnor och män alt fåarbete på sin hemort. Det är mycket ord när det gäller socialdemokraternas talom jämställd-helspolilik och rättvisa, men inte så mycket praktiskt handlande. Jag kan nämna en annan fråga som vi behandlade iarbetsmarknadsutskottet . Denna fråga handlade om att manskulle ge de svenska animalieproducenterna litet mer rättvisa. Del handlade omatt man skulle sträcka sig så långt som att bara föra ett samtal medlantbrukarnas organisationer om en utökning av den lilla semesterledighet somlantbrukarna har möjlighet till. Den är , vilketskiljer sig mycket från vad andra människor har. Men inte heller i fråga omdetta var socialdemokraterna intresserade. Men detta är ju också en jämställdhets-och jämlikhetsfråga. När del gäller att utjämna förmögenhetsskillnader ochlöneskillnader så har väl förmögenhetsskillnaderna eller löneskillnadernaaldrig ökat så myckel som . Del har aldrig varit så storaskillnader som när det gäller löner och när det gäller spännvidden mellankvinnors och mäns löner Och vem är det som har regeringsmakten? Jo, del ärGustav parti socialdemokraterna. talade om att han tycker att det är fel närvi i vill ta av dessa projektpengar för att föra över dem tillkvinnoorganisationerna. Jag sade tidigare att kvinnoorganisationerna ärpådrivande på många olika samhällsområden och i en mängd frågor, och de gör eltmyckel fint arbete. Vi nedvärderade därför inte denna projektverksamhet, mendet finns ändå ganska mycket pengar kvar i denna pott. Det skulle även vara intressant atl få en utvärdering avdenna projektverksamhet. En del av dessa projekt har ju ganska mycket pengarOch vi vet ju att en del av dessa projektpengar går direkt in i den ordinarieverksamheten på ett eller annat sätt. En riktig utvärdering i detta sammanhangär vi i faktiskt intresserade av att få till stånd. AnL 4GUSTAV () replik; Jag vill la upp två saker Först tycker jag attdet är märkligt att tar upp och diskuterar ett ojusleratbetänkande från arbetsmarknadsutskottet, nämligen det om animalieproducenterna.Det brukar man inte göra. Del andra jag vill ta upp gäller anslaget tillkvinnoorganisationerna. Jag har förståelse för att man vill höja anslaget lillkvinnoorganisationerna. Alla vi som arbetar inom organisationerna vill ha ökadeanslag till vår verksamhet. Men med tanke på de värdefulla projekt som jag harredovisat tycker jag det är märkligt alt man skall överföra pengar från dessalill kvinnoorganisationerna. Jag tror att det vore mycket olyckligt om man pådet sättet försöker få mer pengar lill folkrörelseorganisalionerna. Man skallinte la pengar från denena bra verksamheten för atl ge till den andra. Det är i högsta gradtvivelaktigt. Sedan säger att det inte finns olikhetermellan borgerligt jämslälldhetsarbete och socialdemokratiskt. Del är väl heltnaturligt eftersom kvinnorna utgör hälften av befolkningen. Och om vi skalllösa de stora kvinnogruppernas problem måste vi ha en fördelningspolitik av ellhelt annat slag. Debatten får inte bara, som i hög grad sker, handla om dekvinnor som har det relativt hyggligt. Debatten måste, liksom på männens område,handla om hur vi skall klara fördelningsfrågorna för de breda grupperna isamhället. Jämställdhelsfrågan är också en jämlikhetsfråga och enfördelningspolitisk fråga. 5KERSTI () replik; Jag vill än en gång slå fastkvinnoorganisationernas oerhört viktiga arbete och alla de insatser som dessaorganisationer gör på olika samhällsområden, inte minst när det gäller arbetetatl få fler kvinnor engagerade i det politiska arbetet. Som jag tidigare sade är det oerhört viktigt att både mänoch kvinnor deltar i de beslutsfattande organen, så att deras värderingar ochsynpunkter kommer lill uttryck i olika frågor. På det sättet får vi elt merjämställt samhälle. Det skulle inte skada om försökte informerasig litet om hur oegennyttigt dessa kvinnoorganisationer arbetar och hur småmedel de har lill sitt förfogande. Det mesta arbetet sker på frivillig basis.Och det är mycket arbete som läggs ned. Jag tycker att socialdemokraternaskulle sätta litet mer värde på detta. Det kan de göra genom all öka anslagetfrån staten till kvinnoorganisationerna och deras verksamhet. AnL6 MONASAINTCYR(m): Jämställdheten är som redan framgått, ämnetför dagens debatt. Sorn grund för denna ligger egentligen elt tämligen tuntbetänkande från arbetsmarknadsutskottet, nämligen AU 1989/90:9. Däri behandlasanslag lill JämO, till särskilda jämställdhetsålgärder och lill bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Om dessa anslag har vi moderaterinte haft någon avvikande mening gentemot utskottels majoritet. Mitt yrkandeär därför bifall till utskottets förslag. Med den nya uppdelningen av ärendehanteringen, däranslagsfrågorna skiljs ut från övriga frågor, skulle därför inte mycket mervara atl säga. Men jag skall ändå ta tillfället i akt, eftersom en särskildjämslålldhetsdebatt har pålysls mot bakgrund av den internationellakvinnodagen. Jag vill då begränsa mitt inlägg lill två områden. Kvinnors arbetsmarknad år i fokus även avjämställdhetsskäl. Förödande för kvinnorna är att de som arbetar inom denoffentliga sektorn i huvudsak befinner sig inom en monopoliserad värld. Häråterfinns fem å sex av tio kvinnor Här saknas konkurrens, och här saknasmöjligheter till alt starta eget. Ändå är det just på vård- och omsorgsområdenasom kvinnorna gör erkänt uppskattade insatser är det dessa områdensom bär kris-stämpeln. Det finns helt klart både utrymme och växtkraft för enbetydligt större privat tjänstesektor En SCB-undersökning har visat atl tvåtredjedelar av de tillfrågade vill underlätta för offentliganställda att startaeget just inom sektorn för offentliga monopol. Det skall sägas att det trotsallt och trots socialdemokratiskt motstånd finns vissa privata etableringarinom vård- och servicesektorn. Det är välkomna initiativ. Här finns en storframlida resurs, som ger utrymme för kvinnlig kreativitet ochyrkeslillfredsslällelse. Men socialdemokraterna fortsätter än sä länge sittmotstånd mot uppkomsten av enskilda servicealternaliv. Det sker med hot omlagstiftning eller hindrande statsbidragsregler. Det finns dock en och annaninsiktsfull socialdemokrat som börjat ge efter för verklighetens och kvinnornaskrav. Här finns ju en verklig chans att utveckla de yrkesområden som dominerasav kvinnor I stället är dessa områden de hårdast reglerade på svenskarbetsmarknad. Om denna arbetsmarknad finge breddas med nya och enskildaalternativ, skulle de nya förelagarna och de löntagare, som äntligen fickchansen att välja arbetsgivare, både bana väg för en bättre lönebildning ochutöva en större attraktionskraft också på männen. Hela serviceområdet skullealltså gagnas av en sådan omstrukturering och ge en jämnare fördelning mellankvinnor och män. Ökad valfrihet vidgar utvecklingsmöjligheterna och främjarsamtidigt jämställdhetssträvandena. har velat uppmärksamma deninternationella med dagens debatt. Min andra punkt skall därföranknyta just till den internationella utvecklingen alldeles i vår närhet vadgäller jämställdhetsfrågorna. Jag hade nöjet att med talmanskonferensensgoda minne besöka EG-parlamentet. Där i hjärta, pågår ett intensivtintegra-lionsarbele - inte bara vad gäller frågor om ekonomi ochnäringsliv, miljö och kultur utbildning och forskning ulan just också påjämställd-hetsområdet. Den frågan har uppenbarligen försvunnit i vår egenEG-debatt. Ja, man kan t.o.m. höra påståenden om alt hanteringen av vårajämställdhetsfrågor skulle menligt påverkas, om vi närmade oss EG. Därför vill jag passa på att relatera några fakta somvisar att vi i tvärtom skulle kunna få ett stort och viktigt ömsesidigtutbyte genom ett närmare EG-samarbete på jämslälldhetsområdet. Vi har självaförvisso en del att bjuda på, men vi har också mycket att lära. Frågan om lika rättigheter för kvinnor och män fanns medredan i , alltså för mer än 30 är sedan. Vår egenlagstiftning är bara drygt . I artikel 119 läggs de grundlägganderättigheterna fast: "Varje medlemsstat skall i det första skedet garanteraoch därefter upprätthålla principen, att män och kvinnor skall erhålla lika lönför lika arbete." Men inom EG liksom i har därefterbetydande skillnader i lön mellan män och kvinnor alltjämt kvarstått. Därförhar initierat och ministerrådet beslutat om en rad ytterligaredirektiv. 1975 antogs ett direktiv som förpliktar medlemsstaternaatl ändra sina lagar, så att all könsdiskriminering tas bort. Vi minns kanskehur kvinnliga anställda hade dragit företaget inför domstol. I ogillades Danfoss argument. EG-lagstift-ningenskärptes, och bevisbördan i dylika mål har gått över på arbetsgivarna. 1976 antogs ett annat viktigt EG-direktiv. Enligt deltahar män och kvinnor samma rättigheter till arbete, fortbildning i yrket ochbefordran. Utsätts man för diskriminering, finns rätten att gå till domstolutan risk för uppsägning från jobbet. har det slutligaavgörandet. 1978 tillkom ett direktiv som olagligförklarar alldiskriminering i obligatoriska socialförsäkringssystem såsom sjukförsäkring,arbetsskadeförsäkring, pensionssystem, arbetslöshetsförsäkring och barnbidrag. 1986 antogs direktiv om att all diskriminering itjänstepensionssystem måste vara utrensad . fillkom direktivom lika villkor och jämställdhet för kvinnor som är fria yrkesutövare. I har jämställdhetsfråganlänge stått i centrum. finns i parlamentet ett särskilt utskott förkvinnors rättigheter Utöver arbetet med direktiven, som ju är lagligt bindandeockså i de aktuella jämställdhetsfrågorna, bedriver EG-kommissionenkontinuerligt fleråriga aktionsprogram. Del innevarande aktionsprogrammet gerframför allt prioritet åt kvinnor i arbetslivet. av flera områden inomdetta program gäller t.ex. ändrad skattelagstiftning i syfte alt ta borttröskeleffekter för gifta kvinnor som vill ut i förvärvslivet. har till sin hjälp en rådgivande europeiskjämställd-hetskommitté. Utöver denna existerar en rad expertgrupper inom EG-kommissionen.De skall se till alt EG-besluten följs, men de skall också föreslå nya insatserpå jåmställdhetsornrådel. De har t.ex. tagit upp just frågan med kvinnor i denoffentliga sektorn. De har föreslagit olika pilotprojekt till stöd förkvinnliga företagare. De ser på hur man kan vidga kvinnors yrkesval osv. Förnärvarande riktas kommissionens intresse mot grunden till könsdiskriminering:alt skolan vidarebefordrar en föråldrad syn på könsroller 1985 an-log EG;sministerråd en resolution, där det fastslogs att jämställdhetsmålet också skallgälla i utbildningens innehåll. Ytterligare en viktig funktion, som främjarjämslälldhetsarbetet inom EG, förtjänar att nämnas. Det är denrädgivningsfunkfion som EG håller på att inrätta i avsikten atl stärka såvälkvinnors som mäns ställning. En jurist med uppgiften att informera om denenskildes rättigheter återfinns i Denneskall också ge råd om hur den enskilde skall bete sig för att rätt kunnautnyttja sina rättigheter Del kan t.ex. gälla de sociala rättigheter man har,om man vill flytta från ett lill ett annat, liksom vilka rättigheterman har enligt EG:s lagstiftning på jämslälldhetsområdet. Vad jag velat säga med detta är attjämslälldhetspolitiken i och inom EG har såväl likheter som olikheterEG;s lagstiftning på jämslälldhetsonirådet är emellertid mycket långtgående ochi vissa avseenden mera långtgående än den svenska. I tvä avseenden ger EG;sregler kvinnan en starkare ställning än den svenska motsvarigheten, nämligen idiskrimineringsfrågan och vad gäller den omvända bevisföringen. Hela detta jämslälldhelskapitel inom EG presenterasnärmare i en moderat rapport, som sammanställt och i daghaft presskon- Vi vill understryka att behöver EG-samarbetet även vad gällerjämställdhetsarbetet. Därför bör regeringen i de pågående EGEFLA-förhandlingarna ta upp frågan om samarbete också på jämslälldhetsområdet.Om så sker, kan svenska kvinnor och män få fördel av EG;s utvecklade ochlångtgående lagstiftning vad gäller jämställdhet. Vi avser att återkomma idenna fråga. 7 () replik: Just del anförande som höllvisar vilken stor skillnad del finns i uppfattning mellan ochsocialdemokraterna i jämslälldhetsfrågan. Först om EG: Det är naturligtvis värdefullt alt man inomEG gjort alla de insatser som nämner Hon säger att dessa i vissasammanhang kan ge en starkare ställning för kvinnorna inom EG än i Sverige.Men hon glömmer bort att erinra om atl många av dessa länder har 10 %arbetslöshet. Om man har det vet vi att det främst är kvinnorna och de svagasom drabbas. Vad är det då annat än formella rättigheter som dessa kvinnor har?De kan inte utnyttja sina rättigheter De har ingen valfrihet. Del tycker jagatl man ändå borde ta med när man diskuterar EG-frågan. Vi i säger attgrunden för jämställdhet är all vi har den fulla sysselsättningen, atl allakommer ut på arbetsmarknaden. Men det nämns inte ens av Den andra frågan är lika belysande. tarendast upp privatiseringen när hon talar om jämställdheten i . Detviktigaste är att man kan starta eget och all man kan privatisera denoffentliga sektorn. Är det på det sättet vi skall nå en lösning ijåmställhetsfrågorna? Det kommer då förmodligen bara atl röra sig om altkvinnorna i karriären, de starka kvinnorna, skall kunna starta eget. Min fråga blir; Hur berör detta de stora grupperna avkvinnor de kvinnor sorn har arbeten med en dålig arbetsmiljö, förslitningar ochen arbetsorganisation som inte passar dem alls? Inte kommer väl problemen hosdessa stora grupper av kvinnor att lösas genom alt vi privatiserar en del avden offentliga sektorn. Jag tycker inte att denna diskussion hör hemma här ijämställdhets-debatten. AnL 8 MONASAINT () replik; föredrar att se allting ur ettinkrökt, självbe-speglande perspektiv. Jag tycker att han borde ha lyssnatbättre på vår föredragshållare . , när hon talade om allförse sig med nya, litet större och vidare perspektiv. Del är nämligen just det som det handlar om när del gällerdessa frågor både i vad gäller atl vidga vår egen arbetsmarknad och i fråga omall etablera ett gott samarbete med det som vi är en del av. Vi måste taoss ur vår inkrökta inställning, och det gäller speciellt ochhans parti i det här fallet. Vi måste öppna oss för att ge och ta, eflersom vipå så sätt hittar de bästa lösningarna. talar om de starka kvinnorna. Det finnsstarka män och starka kvinnor; det finns starka människor - och dem skall vinaturligtvis De är nämligen spjutspetsarna som banar väg för alla andra. Vill viuppnå någoting i sak skall vi naturligtvis använda alla goda krafter ochspeciellt dem som så att säga är en kraft atl räkna med när det gäller atl banaväg för andra. Delta har alla nytta av, det rör sig här om ett gemensamt intresse.Delta är i högsta grad frågor som rör jämställdheten. AnL 9 () replik: Jag uppfattar det inte som ett inkröktperspektiv att hävda den fulla sysselsättningen, att bekämpa arbetslösheten.Jag har inte sagt att vi inte på något sätt skall samarbeta med EG, men jagkonstaterar att man glömmer de väsentligaste förutsättningarna för kvinnor närman inte ens nämner de problem som finns. AnL 10 () replik: återkommer tillsysselsättningen, och han nämnde i sitt förra inlägg den höga arbetslösheten iEuropa. Den är ju delvis hög, det vet vi. Del finns emellertid även en annan mycket intressantfråga, som kanske kunde ge mig någon upplysning om. Jag fickhäromdagen, i ett sammanhang som jag tror är trovärdigt, en upplysning om höga sjukskrivningsfrekvensen vi har här i , frånvaron som kommersig av alla ledighetslagar som vi har instiftat här i riksdag, gör attarbetsgivarna måste ha en överanslällning av personal. Vid många studiebesöksom jag har gjort hos företagare har denna överanställning visat sig vara uppei en tredjedel av arbetskraften. Om alla skulle komma till jobbet skulle maninte kunna ta emot dem. Denna överanställning motsvarar enligt uppgift en7-procenlig arbetslöshet. Det vore intressant atl få en kommentar lill delta,eftersom vi då direkt skulle kunna jämföra oss med . Förste vice talmannen anmälde allGustav anhållit atl till protokollet få antecknat att han inte ägderätt lill ytterligare replik. AnL 11 (): , på ,uppmärksammar vi här i med all ge ut ett vykortmed hennes porträtt. När 1922 som första kvinna valdes inriksdagen var del en seger för oss liberaler Ingen politisk rörelse har såkonsekvent arbetat för kvinnors rätt och för ökad jämställdhet mellan kvinnoroch män som liberalismen har gjort. har liberaler,frisinnade och sedermera folkpartister i flera generationer varit med ochavskaffat lagar som behandlat kvinnor som andra klassens medborgare. På senareår har mer envetet än något annat parti kämpat för jämställdhetenoch drivit fram sociala förändringar Låt mig genågra exempel. På 50-talel var riksdagsledamot den främsta i arbetet för lagfäst rätt till lika lön för likaarbete. Socialdemokraterna var motståndare. På 60-lalet ställde krav på utbyggnad avbarnomsorgen och arbetade för allmän föräldrautbildning, medsocialdemokraterna som motståndare. drev på för att genomförasärbeskattningen. Den första motionen i gällande pappors rätt lillföräldraförsäkring väcktes av folkpartister 1969. Partiet arbetade också föralt den som vårdar barn i hemmet skall få ATP-poäng. Under de borgerliga regeringsåren medverkade folkpartiettill att en rad jämslälldhetsreformer genomfördes. Bl.a. genomfördes lagen omjämställdhet i arbetslivet, i strid med socialdemokraterna. Urider 80-talel har fortsatt sin strävan attöka jämställdheten mellan kvinnor och män. Men ännu är det lång väg kvar att gåinnan duglighet, intresse och eget val, oberoende av kön, avgör hur människorlever sina liv. Kvinnorna tar fortfarande det allt överskuggande ansvaretför barn och hem. De tar t.ex. ut av all föräldraledighet. Studieval och yrkesval är alltjämt mycket könsbundet. 80 %av kvinnorna arbetar i typiska kvinnoyrken med lägre lön, lägre status ochmindre inflytande. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män är påtagliga. Mändominerar så gott som överallt där det finns makt och inflytande, frånpolitikernas sammanträdesrum till organisationernas, från förvaltningarnasledningsgrupper till företagens, från de formella hierarkierna till deinformella nätverken och maktstrukturerna. Varhelst del finns makt, finns detmän. Jag tror att det är dags för en nyjämställdhetsoffensiv. Vi riskerar annars att pendeln svänger tillbaka.Löneskillnaden mellan kvinnor och män ökar igen. Den lilla andelenföräldraledighet som tas ut av män har minskat . Vi riskerar attförlora mark vi redan vunnit. Det är dags att i stället erövra ny terräng. Det återstår mer av jämställdhelskampen än attityder Detfinns en lång rad konkreta åtgärder som kan och måste vidtas, både i politikenoch i arbetslivet. Man kan fråga sig varför del skall vara så trögt altförändra arbetsförhållandena inom vård. omsorg och utbildning. Och varför ärlönerna så påtagligt låga inom dessa områden? Del är svårt att komma ifrånkänslan all den viktigaste orsaken är att yrkesområdena domineras av kvinnor påalla nivåer utom på de beslutande. Kvinnornas löner var av manslönerna. Det endarimliga är atl arbeta för att höja kvinnolönerna. Med det vinner man två sakerFör det första vinner man större rättvisa för många kvinnor För det andra blirde s.k. kvinnoyrkena mer intressanta för männen. Hur skall vi göra för atl nådithän? Vi måste till atl börja med undersöka hur dessa arbetendiskrimineras. Ett sätt att få reda på det är alt införa en arbetsvärdering.Del är viktigt med lika lön för lika arbete. Det är dock en ganska teoretiskprincip, eftersom kvinnor och män oftast utför olika typer av arbeten. Därförmåsle den andra vägen som föreslås i jämställdhetslagen som ett sätt att kommaåt lönediskrimineringen vara mer intressant. Det föreskrivs att lika lön skallutgå för arbete som är likvärdigt enligt en överenskommen arbetsvärdering. 2 protokoll 1989/90:81 skullegöra det möjligt att komma fram till atl lika lön skall betalas för helt olikaarbeten om de är likvärdiga. Hitintills har den metoden nästan inte använts.Anledningen är att det är ganska ont om arbelsvärderingsinslrument i Sverige.Det finns inte ett enda som har kommit till enbart i syfte alt jämföra kvinno-och mansdominerade jobb. I har man infört entredje metod. Saknas arbetsvärderingssystem kan del överlåtas åt en oberoendeexpert alt göra en arbetsvärdering åt domstolen. arbelsvärderingssyslem kan innehålla elt antalvärderingsfaktorer, dvs. olika för arbetets karakteristiska drag, som manförsöker mäta. Mätningen sker genom att man t.ex. för varje faktor använder enskala med ett visst poängtal. Arbetsvärderingens syfte är ju alt lönerna skallkunna sättas rättvist. Ett arbelsvärderingssyslem kan vara mycket detaljerat ochkomplicerat men kan också vara ganska enkelt och innehålla fyra faktorer med enpoängskala 1.