prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — BerndtEkholm säger att det säkraste sättet är att gå steg för steg på det sätt somsocialdemokraterna gör Men då vandrar man som en sengångare, och del är intesärskilt bra. I varje fall irite för miljöri. Närjag härförlederi diskuterade med om miljöpolitik sade hori attmiljöpropositionen ändå är acceptabel som eri proposition i halvlid. Med delmenade hon alt , då del är valår, kommer det ett riktigt budgetförslagför miljön. Är det på samma sätt också med avfallsfrågorna? Här skjuter man enmängd frågor över fill , 1991, då det är valår Man borde ha tagit uppdem . BerndtEkholm sade att håller på atl arbeta med de här frågorna. Närnu regeringen tagit så på sig för den här propositionen, den skulle juvarit klar , borde den ha sett till att naturvårdsverketblivit färdigt med arbetet. Då hade vi kunnat göra upp en mer heltäckarideavfallsslralegi. Delär inte bara utsläppen från skorstenarna och från avloppen ut i vattnet som äravgörande för hur vi hanterar vår miljö. Alla de produkter som vi konsumenteranvänder förorenar i lika stor utsträckning naturen. Vi måsle därför ta tag idet problemet. Närdel gäller miljömärkuirigeri sade Berridt tidigare att korisu-menternaskall ta ett ansvar. Det tycker jag är viktigt. Men varför inte göra deri härmiljömärkningen mer effektiv och ställa krav på innehållsförteckning också närdet gäller andra varor än de som får den här miljömärk-nirigen? Det kanskeär ännu väsentligare att vi vet vad de varorna innehåller Kan jag få ett svarpå den frågan, ? 1989/90:114 3 maj1990 AriL 117 (); Vi har skilda uppfattningar när det gäller och ägandeförhållandenai . tror atl man nog klarar utvecklingen lika bra om statenäger . Jag delar inte den uppfattningen. Det gjorde tydligen interegeringen heller eftersom den hade en annan uppfattning än socialdemokraternai utskottet. Vad var del egenlligen som hände i utskollet när man lämnade sinregering i sticket? Vimoderater tror att ell breddal ägande också ger ett breddat ansvar, en bättreutveckling, ny teknik och nya lösningar som krävs för att möta den sväraulmaning delta innebär. Jagvill slutligen i denna debatt säga följande lill . i denna debatt framträtt på ell sätt som vittnar om stöddighet. Del hansagl trotsar del mesta jag tidigare hört i denna kammare. Han buntar ihop detre största partierna i och beskyller oss för att vår politik pådelta område skulle leda lill en ökad produktion av miljöfarligt avfall ochlill en vamkonsumlion som skapar ytterligare avfall av den arten. Han harlösningen på alla problem. Ipraktiken tror jag alt del förhåller sig så, atl inte har mycketfill lösning. Med den ekonomiska politik man förfäktar kommer man inte attkomma någonvarl med atl lösa de allvarliga problem vi har med det avfall somredan finns i landet. Vi i de andra partierna försöker i alla fall att sakligtoch realistiskt angripa dessa problem. Det går irite bara att som miljöpartietslå sig för bröstet och tro atl man behärskar allt och kan göra allt genom deförslag man här har lagt fram. har t.o.m. lagt fram ett lagförslagsom man säger är något hell annal än del lagförslag från regeringen som föreligger,vilket man underkänner Det är beklagligt. AnL 118 (): Jag vänder påordningen och börjar med . Närdel gäller uppgiflsskyldighelen i 22 § kan man, om man läser texten, se att 9 §och 22 § handlar om olika saker. Dessa paragrafer kan inte ersätta varandra. Dåfår man inte samma effekt. Del är därför som vi i utskottsmajoriteten följerpropositionens förslag. Vi vill ha en så god effekt som möjligt. Närdel sedan gäller det breddade ägandet föreslår också vi socialdemokrater ellsådanl och därmed också elt breddat ansvar Men frågan är om det skall vara ettmajorilelsägaride. Jagskall rätta till ett fel som Leririart Bmuarider påmiride mig om. När vi lalarom del offentligas ägarandel på gäller detta både statens och kommunerriasägande. Sedantill del som sade om en proposition i halvtid. Nej, detta äringen proposition i halvlid. Del är ett avstamp baserat på demål som vi ställt upp. Eftersom ämnet är så svårt måste detta självfallelföljas upp med ell anlal ytterligare förslag, propositioner, regeringsbeslutosv. Del är ingel konstigt med delta. Detsades alt propositionen borde ha varit klar för elt bra lag sedan. Det enklasteargumentet mot detta är att hänvisa lill hur , och moderatasamlingspartiet hanterade den här frågan i regeringsställning. hade lagt fram vårtförslag, och fattade beslut . Sedan fick ni chans altgenomföra del beslutet. Ni klarade inte ens av all genomförauppgiflsinsamlandet i slutet av 1970-talel. är ingen anklagelse mot er,utan det visar bara att della ämnesområde är svårt, vilkel varinne på. Man skall inte ta lill överord. Ämnet är svårt, och alt använda ordetsenfärdighet är mest lill för att knipa billiga poäng. Ja,jag ariväride ordet menlösa, står faktiskt för det. Delni föreslår ger inte så myckel mer En lagstiftning som syftar till återvinningär i praktiken det vi socialdemokrater föreslår I sak är det ingen störreskillnad, i varje fall som jag ser det. Delär likadant när det gäller att skriva in elt ansvar för avfallsprodukterna ilagen. Det finns med i motivfexten, och det ger infe så mycket mer om det Slåri lagtexten. I sak blir det samma resultat. Delföreslås mer pengar lill miljöorganisationer Vi har givit dem anslag inte baraför avfallsfrågor utan över huvud taget för deras agerande i miljösammanhang.Visst satsar vi på miljöorganisationer. AndersCastberger efterlyser en avvecklingsplan. arbetar med dekonkreta avvecklingsplanerna, vilket vi har talat om. När det gällerbilskroiningspremier hänvisar Ariders Castberger själv tillmiljöavgiftsut-redriingen. För övrigt är del inte vi som avslår alla era, somrii tycker, firia förslag. Vi socialdemokrater har irite erisamma majoritet,eller hur? Tillsist till Ariders . Hao säger att det inte hjälper atf sortera. Nej, justdet. Jag sade just alt det är fråga om fraktiouerrias iririehåll. Vi är iriteemot all mari får så rena fraktioner som möjligt. Självfallet skall vi arbetaför del. När det gäller kan jag säga atl arbetar förall vi skall få så skarpa och stränga krav som möjligt. 1989/90:114 3 maj1990 Anf, 119 (): Jag vänder mig först till . Ni moderater kan inte kommaundan vad ni skriver Jag bara påtalar och tydliggör likheterna mellan erpolitik och socialdemokraternas och delar av politik. Jag drar utkonsekvenserna av vad ni skriver och säger det är obehagligt att höra,är del inte milt fel. sade själv i går altavfallsproducenlerna. i del här fallet företagen, kan spela en aktiv roll baraom de får möjlighet att under ansvar haritera sitt eget avfall. Tänk pä BT Kemi, Polyester, , , SSABosv! De handlar under sitt eget ansvar Vad ni moderater säger om förelagensansvar är dock struntprat! Inte har de något ansvar De tänker efler ekonomiskakalkyler och ekonomiska styrmedel. Det är så företagen agerar, BerridtEkholm talade ooi , har det varit så att svenskaföretag har varit tvungna alt få tillstånd för atl exportera miljöfarligtavfall. Genom alt regeringen skrev under räcker detmed en anmälan. Jag drog upp följdverkningarna av del som kan ske. Om på eller läst igenom vad jag sade i går hade hän förstått mera. BerndtEkholm undrar också hur utgallringen av onödiga skadepåver-kande saker skall gålill. Vad skall vi förbjuda? Det är väl inte 10 prolokoU 1989/90:114 1989/90:114 3 maj1990 några större svårigheter!Samhället måste börja fråga sig: Behövs produkten? Finns likvärdig produkt?Skadar produkten miljön? År produkteu till nytta för kommande generationer? Dekriterierna måste man ha. Det är inga större svårigheter. Det är snarareenklare än att fatta beslut i denna riksdag. BerndtEkholm talar också om substitutionspririciperi, dvs. atf man redari nu väljerdet minst miljöfarliga avfallet. Def är inte sant! Man gör infe alls så. Mantar det som är billigast. Kom tillbaka till verkligheten, BerndtEkholm. Omdet i något annat land finns ett förbud mot någon kemikalie, bordeaktsamhelsprincipen gälla. Skälet till ett förbud är givetvis atf kemikalieninnebär faror för hälsan eller naturen. Det som är farligt i ett land ärrimligen också farligt i . Alla länder över hela världen kan klarateslnirigeri, om man går efter den principen. Def är inga större svårigheter Anf.120 (): Hur är det med matematiken , ? sade attsocialdemokraterna infe avslår några motioner Det kan de inte göra ensamma. Jo,det är faktiskt så aft ni kan göra det. När ni stöder något annat parti skaparni en majoritet. Socialdemokraterna är def enda parti som kan bestämma om enfråga skall gå igenom eller infe. kan det bli bekymmer när man harsocialdemokraterna med sig i en fråga. Men, har vi lagt fram ett förslag får viändå stå för det. Detsista jag sade var litet mer skämtsamt. Men socialdemokraterria har den möjligheten, . är ni så pass stora. Men det kanske inte är så länge till. ' Varförblev det inget av beslut om avfall? Jag tror att det är så här: Deträcker inte med ord. Det måste finnas konkreta förslag om hur det hela skall gåtill. Det är litet grand det som är bekymret med propositionen. Det är förmycket ord om hur det borde vara i stället för förslag om hur det skall vara. 121 (); börjar det nästan gå litet tomgång i Berridt sätt attargumentera. Den eventuella senfärdigheteri han möjligen kan gå med på frånregeringens sida skulle bero på de borgerliga regeringarna. Men har viverkligen en sådan socialdemokratisk regeringen att man inteklarar av att formulera en egen politik? Den regeringen borde omedelbartersättas med en sådan regering som uppenbarligeri klarar av att låta siri politikverka efter det att man har avgått. BerndtEkholm intar i den här debatten två diametralt motsatta ståndpunktersamtidigt. Dels är det nästan ingen skillnad alls mellan våra olika förslag,dels är det så stor skillnad på dem att oppositionens förslag absolutmåste avslås utan . Men om det är så liten skillnad måste man ändå frågasig varför i all sina dar man irite lika gärria skulle kunria gå riågra stegtill mötes. t.ex. när det gäller att avfallsproducenternas ansvar skrivs in ilagen. säger atf det står i motivtexten och atl del därför i sakger samma resultat! En jurist skulle hoppa jämfota inför ett sådarit utta- Dessutom kan man möjligenpåstå att om det är så som säger, behövs inga lagar. Då behövsbara motivtexterna. Nej,så kan man naturligtvis inte hantera detta. Här gäller def att skriva in sådanaviktiga saker i lagstiftningen, aft få till de lagar som faktiskt behövs, attdet går att styra de viktiga frågorna i en för oss avsedd riktriing. BerndtEkholm säger på slutet aft när det gäller bilskrotningspremierna hänvisart.o.m. jag fill miljöavgiftsutredningen. Jag hävdade, herr talman, faktiskt attmiljöavgiftsutredningen är klar men den frågan. Man har faktiskt klarat utdetta. Man har föreslagit en höjning av just bilskrotningspremien. Vad gör dåregeringen? Vad vill då socialdemokraterna i göra åtdetta? Sammalunda, ingenting. Defär denna insfällriing som vi måste kritisera från sida. Detta ären senfärdighet, och det är en otillräcklighet. Socialdemokraterna klarar inteav avfalls- och miljöfrågorna. Man tassar sakta och litet grand framåt. Nog ärdet precis som vi sade i början av debatten som inleddes i går, nämligen attdet i själva verket blir mycket besvärligare varje gång regeringen formulerarsig till ett förslag när det gäller miljöfrågorna. De är oense inbördes, äveninom den egna riksdagsgruppen. 1989/90:114 3 maj1990 122 (): Till vill jag säga att dagens företag är beredda att tasitt ansvar I sina kalkyler för investeringar för framtiden räknar man inmiljöproblemen och försöker att minimera och undvika dem. Det finns en mycketstark ambition i dagens näringsliv att göra detta. Det är beklagligt om infeNordin har märkt det. Givetvisvet vi alla att brister har förekommit. Det har t.o.m. varit tal ommissbruk och brottslighet. Def har vi moderater aldrig försvarat, och detkommer vi heller aldrig att göra. Men vi löser aldrig avfallsproblemen om intealla engagerar sig, dvs. de enskilda människorna, företagen och samhället. Detfinns företag på renhållningsområdet som är beredda att göra satsningarför framtiden som kan bidra till att ny teknik tas fram så aft vi på ett bättresätt kan lösa dessa problem . Menvad jag i huvudsak vände mig emot i anförande var den stöddighet hanvisade i dagens debatt och även i gårdagens debatt. Han talade om en totalbrist på logik och en total brist på förnuft och förstånd som kännetecknadeutskottsmajoriteten. Han beskyllde utskottsmajoriteten för att uppenbarligenuppmana till att slösa med råvaror och att slösa med energi, och han sade attden t.o.m. ibland uppmanade att inte ta hänsyn till miljövården. Dessabeskyllningar utsätter han sina kolleger från andra partier i för,som medvetet arbetar steg för steg för att klara dessa problem. Det är dendebattekniken som jag vänder mig emot och som jag tycker är djupt beklaglig. Vihar alla ansvar, och vi försöker alla göra vårt bästa för att åstadkomma enbättre tingens ordning . Jag hade hoppats att ocksåskulle fatta vad det handlar om i detta långsiktiga, viktiga arbete som vi hari riksdag. Tyvärr har jag blivit besviken. 1989/90:114 3 maj1990 AnL 123 (): Tiden börjar bli knapp. Till vill jag säga att vi inte kommer runtfrågan vem som skall förbjuda vad i ett demokratiskt samhälle. Det är en mycketsvår fråga, och man måste ta den allvarligt. Det går an att förbjuda en ochannan produkt. Men när det blir tal om mängder av produkter, hamnar man i ettdilemma. Jag tycker att man skall erkänna sådaria svårigheter När det gäller substilutionsprincipen, att man skallersätta miljöskadliga produkter med mindre miljöskadliga produkter, påstårAnders att det brister i företagens efterlevnad. På den punkten måsteman ge honom rätt, om man skall hålla sig till sanningen. Det är därför viskärper tonen i detta betänkande, bl.a. efter förslag ursprungligen i ett antalmotioner efterlyser konkreta förslag. De statligaverken, t.ex. , skall lägga fram konkreta förslag, bl.a. tillavvecklingsplaner för miljöfarliga ämnen. Det är ju så vi brukar arbeta. Ellermenar att skall besluta om alla möjliga detaljer? Jag lycker nog att tar i och hänger sigåt en del överdrifter Enligt honom är politik perfekt och saknaralla fel och brister. Det socialdemokraterna står för är värdelöst. Jag troratt en förnuftig betraktare inte går på en sådan argumentation. Det är intesvart eller vitt. Visst har vi brister. Ni har också brister. Frågor som gälleravfallshantering är svåra, det skall man erkänna. I ljuset av historien, av vadsom hände under de borgerliga åren i denna fråga, kan man faktiskt säga att nisitter i glashus och kastar sten. Det är bättre att vi ierkäniier att vi leveri verkligheten. Anf.124 (): Jag tror säkert att är ärligi sitt uppsåt. Men det är en sak som skiljer honom och hans parti från mig ochmift parti: vi i är hundrafalt mer oroliga än vad hans parti är. Det är därför vi reagerar och agerar Jag hade inte stått idenna sal i denna talarstol om inte de övriga partierna tillsammans baransvaret för den katastrofala situation som råder. Vi har helt olika verklighetsuppfattning. Därför reagerarvi också olika. Respektera detta, så respekterar jag dig! Apropå det som sade om ologik vill jagfråga: Vad spelar det för roll om t.ex. ägs till av stateneller av privata intressen, om nu av avfallet exporteras? Inte ärdet väl någon skillnad? Jag kan ta upp en annan märklig sakfrån anförande i går, som ett exempel på ologik. sade: "Vi vill inte medverka till att det utvecklas ett kommunaltbortforslingsmonopol. Därför anser vi inte att kommunen skall vara skyldig attse till att avfallet slutiigt omhändertas. Däremot skall kommunen övervaka attavfallet forslas bort och att det slutgiltigt omhändertas på ett betryggandesätt." Här står påståendena tvärtemot varandra. Hur skall mankunna övervaka, om man inte är skyldig att se till att övervakning sker? Det ärhelt obegripligt. BerndtEkholm pratar om att inte se skogen för alla träd. två skräckexempel, de mestonödiga produkter som vi har på marknaden. Man kan infe gå ut och handla utanatt stöta på dem. Man påtvingas dem, på , utställningar, på flygetoch på tåget. Det är för det första , plastflaskan som ärfullkomligt onödig. Det är en typisk socialdemokratisk fint att säga att denskall tas bort som engångsflaska och bli en returflaska. För det andra har vialuminiumburken. Det är likadant med den. Den är fullkomligt onödig. Man nårinte återvinning. Om man når återvinning innebärdet, som jag sade i går, att man vill att allting skall spridas ut. Självfalletskall man på en gång välja det enklaste, bästa och mest miljövänligaalternativet, och det är glasflaskan. Med den når man upp till en återvinningpå . Detkommer fram nya produkter . Man behöver inte se allt på ert gång. Tagbort det värsta med detsamma! Hela oppositionen, även , har lagtfram vettiga förslag, som jag av en slump kan stödja. Så är det. Detta är ingetproblem. Men ni vill inte se det. Ni vill inte göra någontirig åf det. Överläggriirigenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Beslut om fortsatt ärendebehandiing Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid morgondagens arbetsplenum. med anledning av prop. 1989/90:110 Reformeradinkomst- och företagsbeskattning 1989/90:Sk51 av StenSvensson (m) 1989/90:Sk52 av och (båda m) 1989/90:Sk53 av KarinFalkmer (m) 1989/90:Sk54 av BirgittaHambraeus och (båda c) 1989/90:Sk55 av BoLundgren m.fl. (m) 1989/90:Sk56 av KjellEricsson (c) 1989/90:Sk57 av IngridHemmingsson och (båda m) 1989/90:Sk58 av . 1989/90:Sk59 av . 1989/90:Sk60 av Per-OlaEriksson (c) 1989/90:Sk61 av MartinOlsson och (båda c) 1989/90: Sk62 av MartinOlsson (c) 1989/90: Sk63 av MartinOlsson (c) 1989/90:114 1989/90:Sk64 av () 1989/90:Sk65 av () 1989/90:Sk66 av IvarFranzén (c) 1989/90:Sk67 av IvarFranzén (c) 1989/90:Sk68 av GötheKnutson och (båda m) 1989/90:Sk69 av GötheKnutson m.fl. (m) 1989/90:Sk70 av KjellEricsson och (båda c) 1989/90:Sk71 avAnn-Cathrine m.fl. (m) 1989/90:Sk72 av förstevice falman () 1989/90:Sk73 av förstevice talman () 1989/90:Sk74 av IngerSchöriing m.fl. (mp) 1989/90:Sk75 av GötheKnutson (m) 1989/90: Sk76 av Per-OlaEriksson m.fl. (c) 1989/90:Sk77 av StinaGustavsson m.fl. (c) 1989/90:Sk78 av HåkanHansson och (båda c) 1989/90:Sk79 av SiggeGodin m.fl. (fp) 1989/90:Sk80 av HåkanHansson och (båda c) 1989/90:Sk81 av LarsWerner m.fl. (vpk) 1989/90:Sk82 av Hans Dauoch (båda m) 1989/90:Sk83 av IngridHemmingssori och (båda m) 1989/90:Sk84 av MargitGenriser (m) 1989/90:Sk85 av JensEriksson m.fl. (m) 1989/90:Sk86 av () 1989/90:Sk87 av LennartBrunander m.fl. (c) 1989/90:Sk88 av KarinIsraelsson m.fl. (c) 1989/90:Sk89 av BengtWesterberg m.fl. (fp) 1989/90;Sk90 av LolaBjörkquist (fp) 1989/90:Sk91 av BerndtEkholm och (s, fp) 1989/90:Sk92 av EvaJohansson och (s, fp) 1989/90:Sk93 av BrittaSundin (s) 1989/90:Sk94 av KristerSkånberg m.fl. (mp) 1989/90:Sk95 av AgneHansson och (båda c) 1989/90:Sk96 av OlofJohansson m.fl. (c) 1989/90:Sk97 av LeifMarklund m.fl. (s) 1989/90:Sk98 av Marianrie Aridersson i ochLennart Brunander (båda c) 1989/90:Sk99 av andre vice talman (s, fp) 1989/90:Skl00 av RolfClarkson m.fl. (m) 1989/90:Skl01 av LarsWerner m.fl. (vpk) medanledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. 1989/90:Skl02 avUlf () 1989/90:Skl03 av m.fl. (vpk) I989/90:Skl04 avBirgitta och (båda c) I989/90:Skl05 av IngridHemmingsson (m) 1989/90:Skl06 av IngridHemmingsson och (båda m) 1989/90:Skl07 av () 138 1989/90:Skl08 av m.fl. (m) 1989/90;Skl09 avJan-Erik och (fp, s) Prot.1989/90:114 1989/90:SkllO av ClaesRoxbergh m.fl. (mp) 1989/90;Skl 11 av IngerSchöriing m.fl. (mp) 1989/90:Skll2 av GuuhildBolarider (c) 1989/90:Skll3 av OlofJohanssori m.fl. (c) 1989/90;Skl 14 av RolfDahlberg (m) 1989/90:Skll5 av RolfClarksori (m) 1989/90:Skll6 av HädarCars och (båda fp) 1989/90:Skll7 av AgneHansson och (båda c) 1989/90:Skl 18 av IngridHemmingsson och (båda m) 1989/90;Skll9 av IngridHemmingsson (m) 1989/90;Skl20 av BoLundgren m.fl. (m) 1989/90:Skl21 av Sven-OlofPetersson och (båda c) 1989/90:Skl22 av MarianrieAriderssori i (c) 1989/90:Skl23 avIriga-Brift Joharisson och (båda s) 1989/90:Skl24 av RolfClarkson m.fl. (m) 1989/90:Skl25 av RolfClarkson m.fl. (m) 1989/90:Skl26 av IngridSundberg m.fl. (m) medanledriirig av prop. 1989/90:140 Höjning av de allmänna barnbidragen, m.m.1989/90:So58 av m.fl. (m) 1989/90:So59 av m.fl.(vpk) 1989/90:So60 av m.fl. (c) medanledning av prop. 1989/90:141 Vissa ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken,m.m. 1989/90:Jo51 av m.fl. (mp) 1989/90:Jo52 av m.fl. (c) 1989/90:Jo53 av m.fl. (vpk) 1989/90:Jo54 av LarsErnestam m.fl. (fp) 1989/90:Jo55 av m.fl. (m) medariledning av prop. 1989/90:143 Lag om tillfälligt bilförbud 1989/90:T51 av RoyOttosson m.fl. (mp) 1989/90:T52 av KenthSkårvik m.fl. (fp) 1989/90:T53 av JanSaridberg (m) 1989/90;T54 av RolfClarksori m.fl. (m) 1989/90:T55 av . medanledning av prop. 1989/90:145 Höjt pensionstillskott och förbättringar avvissa andra folkpensionsförmåner 1989/90:Sf63 av m.fl. (vpk) I989/90:Sf64 av Steri Sverissori m.fl. (m) 1989/90:Sf65 av Gullau Liridblad m.fl. (m) 1989/90;Sf66 av och (båda mp) 1989/90:Sf67 av m.fl. (c) 1989/90:Sf68 av () 139 Prot.1989/90:114 med anledning av prop. 1989/90:147 Höjda studieslödsbeloppm.m. som kompensation för vissaskatteeffekter 1989/90:Sf69av Margö m.fl. (vpk) 1989/90;Sf70av m.fl. (m) 1989/90:Sf71av () 1989/90:Sf72av och (båda mp) 1989/90:Sf73av m.fl. (c) med anledning av skr. 1989/90:124 Redogörelse för densvenska krigsmaterielexporten 1989/90;U15 av m.fl.(mp) 19 § Anmälan om frågor Anmäldesall följande frågor framställts 1989/90:576 av (vpk) tillkommunikationsministern om SJ:s rullande materiel: SJ har myckel material som ärföråldrat. T.ex. finns vagnar och lok som är uppemot 40 är. Användningen av ålderdomlig och skröplig materiel har enrad negativa effekter Del försämrar säkerheten, arbetsmiljön,energieffektiviteteri och konkurrensförmågan. Nu i dagarna länker SJ t.ex. satsa 200 milj. kr pä atlrusta upp 1950-talslok som främst drar stal och gruvlag i slället för atl köpanya lok. Avser regeringen vidta någon åtgärdinom SJ för att möta konkurrenter inom transportsektorn och förbäliraarbetsmiljön i gamla lok och vagnar? 1989/90:577 av () till statsrådet om den skattemässiga behandlingen av SJ-anslälldas fribiljeller; Statligt anslällda har genomtiderna haft vissa löneförmåner Så har t.ex. SJ-anslällda haft pension och friaresor i världen hette det alt "statens kaka är lilenmen säker". Atl vara berättigad till pension inriebär givetvis eri stortrygghet iriför ålderdomeri. Likaså var del eri stor lörieförmån atl ha friaresor för sig själv och sin familj. Pensionen har förbättrats för alla, vilkelär bra. Min fråga rör fribiljeltema. Eriligt rykleri kommerSJ-ariställdas fribil-jeltsförmåner alt beskattas. När del nya skattesystemetgenomförs är det klart alt denna förmån, precis som alla andra löneförmåner,skall beskaltas. Ryktet säger atl även de som gått i pension skall beskaltasför sina förmåner Jag skulle därför vilja frågastatsrådet om ryktet är sant och i så fall om motiveringen till atl även de, som redan tjänat in sina förmåner, i 140 efterhand skall beskattas för dem. 1989/90:578 av () till industriministern om industrins retur- Prot. 1989/90:114 pappersförsörjning; I SIND:s rapport om industrinsrefurpappersförsörjning förutses atf indu-striris efterfrågari av returpapperkommer att öka suabbare äri insamlingen. År1989 fanns ett överutbud av insamlade tidningar som väntades för svirina, och ett behov av import skulle uppstå. Tvärtemot proguoseri har det inhemska överskottet ökat. finns det infe avsättnirig för insamlat retur papper i kommuuerria. Defta kari medföra att ambitioner för återvinning minskar väsentligt. ' Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga: att vidta åtgärder mot den uppkomna situafionen? 1989/90:579av () fill statsrådet om unga flickorssituation på lands- och glesbygden: Kvinnorna/flickorria flyttar i hög grad frårilarids- och glesbygdeo.