prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Därmedtog ställning varken för eller emot den viseringspraxis somtillämpades och som redovisades i regeringens skrivelse lill . Jaghävdar fortfarande att aldrig har fattat något beslut om riksdagensskrivelser på så sätt att man har fattat beslul på den bestämda punkten. Nuuär framhärdar i denna uppfattning atl fattar beslul,då blir jag mer intresserad av ärendet och anser atl del finns skäl altfortsätta granskningen av ärendet även om behandlingen av dagensgrariskuingsärende snarl är avklarad. Jagvidhåller alltså uppfattningen att det beslut som fattade 1984 omviseririgspraxis är det som bör gälla även i fortsättningen. Närdet gäller frågan om offentligt biträde, som jag inte hann kommentera i minförsta replik, tycker jag atl del är bra alt betonar atl detsom stod i propositionen är det som skall gälla, dvs. atl man har rätt lilloffentligt biträde redari under polisutredningen. När har denirislällningen hoppas jag alt hon hjälper till all se lill attrikspolisstyrelsen utfärdar cirkulär där detta framgår klart och tydligt, såatt mau inte skall behöva tolka cirkulärcri. Det firiris riämligeri risk föratt cirkuläreu kan tolkas fel av de olika polismyndigheterna, så alt de inteuppmärksammar rätlen lill Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning offentligtbiträde redan under den första polisutredningen och aft polismyndigheten ocksåhar skyldighet att upplysa flyktingarna om atl de har denna möjlighet. Jag tycker alltså atl det är bra om jag får hjälp av UllaPettersson på den här punkten. AnL 86 (); Både och uttryck för något slags önsketänkande när det gäller retroaktiviteten idecemberbeslutet. De vill så väl och försöker argumentera på alla möjligasätt. vill t.ex. ha ett annat datum som utgångspunkt förbeslutet. På det sättet skulle man slippa avvisa en del personer. Det blirnaturligtvis inte lättare bara därför att mari lar datumet eller 1juli eller något annat i stället för Det är ju alltid några somkommer . Och hur, herr talman, skulle man bete sig med dem som t.ex.var på väg fill regeringen satt i sammanträde och fattadedetta beslut? Det går alltså iute all komma ifrån konflikten alt när manän fattar ett beslul så blir det några som kommer i kläm. Del är en obehagligsituation som vi faktiskt inte kan komma ifråu. Eftersom åter berör motsvarande beslutfrån kan jag väl påminna henne om alt det , då dessabestämmelser gällde, förvisso inte fanns någon socialdemokrat iregeringsställning. Beslutet fattades mot bakgrund av atl det kom ungefär 5000 asylsökande till . Det är färre än enbart . Slutligen, Margö ; Om del nu var så att vpkville ha en generösare viseringspraxis och även skrev en motion i frågan medanlednirig av en riksdagsskrivelse, varför gick då motionen inte ul på justdetta? Det har ju Margö just berättat all deu inte gjorde. Om delvar det man ville, varför motionerade man då inte om det? I så fall hade jusaken prövats. 87 (): Min bestämda uppfallning är all UllaPettersson försöker missförstå det vi säger för att slippa ge riktiga svar Man fattade beslut om att de som kommit till före1 skulle få stanna i . Man har fallat beslut om aft debarnfamiljer som vistals minsl i innan utvisuingsbeslut fattadesskulle få stanna i om inget talade däremot. kan visst sätta ett visst datum. Jag menade att mankunde göra så, alt de som väntat i en bestämd tid skulle ha behandlatsenligt deu gamla generösa praxisen. Del fanns alltså sådana som väntat i fleraår i under otrygghet och osäkerhet. Plötsligt bedöms derasflyklingskäl efter regler av . Del är horribelt att sägaatt jag leker med datum bl.a. 88INGELA (); säger att det är fråga omönsketänkande. Del är praxis i svensk lagstiftning alt inte föreskrivaretroaktivitet vid föränd- ring avlagstiftningen eller dess tillämpning, och den ordningen tycker jag atl viskall behålla. säger att det inte blir lältare med ettannat datum. Det ger ändå signaler till dem som är på flykt, t.ex. om altkrigsvägran inte är grund för asyl i efter . Då vetde personerna vad de har alt rätta sig efter Före detta datum var del praxisatt krigsvägrare som kom till fick asyl här Del orättvisa ligger i atttillämpningen ändrades för t.ex. krigsvägrare som kanske hade väntat här elthalvår på att få besked. pekar på all jag hänvisal lill beslutetfråu , meu framhåller all del da kom färre flyktingar än 1989. Jagförsvarar inte alt man i samband med beslut stödde sig på densärskilda paragraferi. Att jag fog upp beslutet hade samband medfrågan om retroaktiviteten. Om något var positivt i det beslutet var det justall juristerna bedömde att man inte kunde ha en retroaktiv lagtillämpnirig. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 89MARGO (vpk); undrade varför vpk iutemotionerade i anslutning till skrivelsen. Låt mig tala om för vi i utskottet inte alltid själva bestämmer behandlingsordniugen för våramotioner Det gällde en tidigare väckt vpk-motion, som behandlades i anslutningtill skrivelsen. Det går ibland till så i utskotten all man i anslutning tillskrivelser behandlar motioner i näraliggande ärenden, och så var fallet den härgången. har alltså aldrig beslutat om den aktuellaviseringspraxis som tillämpas. Någon proposition på skrivelsen harnämligen aldrig, på det sätt som vill göra gällande, ställts ikammaren. 90 (); Detta skall bli mitt sista inlägg i dennadebatt, och del skall bli kort. Till vill jag säga att den beskrivningsom hon just gjorde av ett tidsbegränsat beslut föranledde precis demarginalproblem som jag har varnat för. Till : Förbudet mot retroaktivlagstiftning i RF 2; 10 gäller skattelagstiftning och strafflagstiftning. För Margö vill jag bara förklara atl man engång har allmän motionstid här i och att det dä går bra attväcka motioner i frågor som man vill få behandlade, om man tycker att de ärangelägna. AnL 91 (); Jag vill bara fråga om honariser att beslutet av deu inte fick de marginaleffekter som honpåstår all mitt förslag skulle föranleda. Jag anser alt det var fråga ombetydligt värre marginaleffekter den här gången. Kammaren övergick till atl debattera avsnittet Utuämniugsärendenm.m. Prot;1989/90:123 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning AnL 92ANDERS (); Regeringsformen stadgar all vid tillsättningav stadig tjänst avseende skall fästas "endast vid sakliga grunder, såsomförtjänst och skicklighet". Utskottet har granskal framför alltutnämningar fill verkschefer och landshövdingar. Del råder inget Ivivel om attpersoner med socialdemokratisk anknytning olillbörligen har gynnats och atldet fortfarande råder obalans vad gäller dem som politiskt har rekryterats tillstatliga chefsposter Sedan föregående granskning har en viss dämpning skett avregeringens benägenhet att utnämna partivänner till verkschefsposler Om dettainnebär en omvändelse till grundlagens stadganden eller man av andra skäl harlugnat ned sig återstår atf se. Om vi får en utveckling mot respekt försladgan-dena om förtjänst och skicklighet och en balans mellan de personer somhar politisk anknytning finns det all anledning atf notera detta medtillfredsställelse. Skulle utvecklingen gä i en annan riktning, och deförhållanden på ulnäm-ningsfronten som vi har haft skulleåterkomma, finns del anledning att pröva det system som tillämpas numera i bådeSovjet och , nämligen att vissa högre utnämningar måste passera genomparlamentet. har konstitutionsulskotlet granskat några konkretautnämningsfall, av vilka jag vill kommentera bara två. Det gäller posterna somlänsbostadsdirektör i och som rådgivare vid . Vad gäller tjänsten som länsbostadsdirektör i ärdet bara all konstatera atl otillbörligt gynnande har skett. Den utsedda harklart lägre meriter än vad som fanns hos andra sökande. Utnämningen torde utantvivel bero på personens förflutna som socialdemokratisk kommunalpolitiker värt att notera atl man också från fackligt håll förordade en annan kandidat.Här har regeringen uppenbarligen tagit politiska hänsyn. Det finns anledningtill kritik mot regeringens handläggning av frågan. Förre länspolismästaren harregeringeri på olika sätt engagerat sig för Detta engagemang äranmärkuings-värt mot bakgrund av den roll hau spelat när det gäller spaningarnaefler mördare och i den s.k. . Det är medtanke på hans förflutna i stötande för den allmännarättskänslan atl regeringen speciellt engagerat sig för atl skulle få ensärskild rådgivartjänst vid Iriterpol. När sedan regeringen trots atl inte har haftformell rätt till pension beviljar honom en sådan, finns det anledning att höjapå ögonbrynen. Det är inte många svenskar som har kunnat åtnjuta regeringensstöd och betalning för flera ullandsuppdrag. Vad som än ligger bakomregeringens ständigt hjälpande hand åt kan def här noteras att dethar skett en särbehandling och atl det därför finns anledning till kritik. Jag ber alt få yrka bifall till reservationerna 14, 15 och 16. 93BIRGIT (); Jag delar inte uppfattning omtillsättningen av posten som lärisbostadsdireklör i Blekirige. Jag menar atlman skall vara försiktig med atl varjegång en politiker utses till ett ämbete kritisera utnämningen. Då bidrar manlill atl värdera ned vårt eget skrå. Åven vi måste ha möjligheter aft fåvanliga jobb, om vi avskedas eller finner för gott att lämna politikeri. Utskottethar granskat utnämningen av en professor i datorlingvistik. Först vill jagkonstatera, som jag gjorde , att regeringen har försökt all bluffaför utskottet genom atl ge felaktiga fakta om bl.a. de olika kandidaternasmeriter Den person som regeringen utsåg beskrevs av regeringen ha överlägsenpedagogisk skicklighet, medan tjänsleförslagsnämnden sade alt hon hade ettvisst försteg. Den person som inte fick tjänsten beskrevs av regeringen ha eltförsteg i vetenskaplig skicklighet, när i själva verket ijänsteförslagsnämndensade att han hade elt tydligt försteg. Även i andra avseenden glider regeringenpä sanningen. Defhär speglar naturligtvis departementets uppfattning om de sökandes meriter, ochi sä fall har faktiskt besluten faltals på felaktiga grunder Regeringenmedger att def är ytterst ovanligt att regeringen går emot eniga sakkunniga. Isjälva verket har man inte kunnat peka på eft enda sådanl fall i historien,och därför är regeringens beslut att gå emot en enig sak-kunnigkrels unikt. Omdel inte är någon mening med vad de sakkunniga säger vid granskningen av desökandes meriter, blir del naturligtvis mycket svårt för framtiden attrekrytera högtstående sakkunniga, framför allt internationella sådana, och detkommer då all skada kvaliteten på forskningen för framtiden. Nå,säger kauske någon, det måsle väl vara någon mening med att regeringen skallavgöra dessa professorsutnämningar? Ja, en av anledningarna är all säkerställaatl vetenskapliga meriter blir avgörande för lillsältningen och att det intetas lokala hänsyn till förmån för egna kandidater I detta fall utsåg regeringenden lokala kandidaten, trots en förödande styrka i de sakkunnigas, iijänsleförslagsriämrideris och i rektorsämbetets ytlrarideri för en annankandidat. Regeringens prövning har alltså lett fram tji! precis del som manskall försöka undanröja genom att ha en prövning pä hög nivå. Jagkan inte utesluta misstankar om att det har förekommit otillbörlig hänsyn viddenna utnämning, även om vi inte har kunnat bevisa det i konstitulionsulskollel. Hurär det då med jämställdheisaspekten? Del är eu kvinna som blivit utnämnd tillprofessor, och del är bl.a. jämslälldhetsskälet som harhänvisat till som saklig grund för utnämningen. Jämstäljdhet är också en sakliggrund, om kvalifikationerna hos de sökande är i stort sett lika. Denhär frågan har upprepade gånger bedömts av tjänsleförslagsnämnden, som kommitfram till alt den manlige sökanden hade eft försteg framför kvinnan som vartillräckligt för att jämställdhetsaspekten intg )cuiide bli utslagsgivande. Deeniga sakkunniga dejtog i den handjäggninggn. delade ocksåtjäristeförslagsnämndens bedömning. Trots detta ändrade regeringen de treinstansernas beslul. Nufinns det naturligtvis de som säger atl , som är kvinna, lalaremot jämställdheten. Nej, del är precis tvärtom. Qm intervallet förjämställdhetsbedömningen blir för stort finns nämligen risken när de sakligaskillnaderna i meriter är ganska små mellan en man och kvinna, att man skri- 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning ver nedkvinnan extra mycket för atl hon inte skall få jobbet. Den nedskrivningenbehövs alltså inte på sakliga grunder Jag skall också redovisa en reaktion från 24 kvinnligaforskare som har uttalat sig i en artikel i den 24 november1989. De säger bl.a. så här: "All regeiingen vall att tillmätajämställdhelskrileriet en så mycket större vikt än den vetenskapligameriteringen inger stor oro hos oss kvinnliga forskare. Vi vill bli rättvistbedömda när vi söker en tjänst. Vi vill vara säkra på atf vi får tjänsten iförsta hand för att vi är vetenskapligt meriterade och inte för att vi råkar hakvinnligt kön. Vi vill inte bidra lill alt den vetenskapliga nivån sjunker föratl fler kvinnor ska bli professorer vill inte att jämställd-hetskriierielska slå ut mer meriterade manliga forskare." För säkerhels skull ska jag tillägga att kvinnan i och försig förklarades kompetent lill professureri, meri att mannen överträffade hennei fråga om vetenskaplig skicklighet. Sammantaget kommer alla partier utomsocialdemokraterna och vpk fram till att regeringen har brutit mol den praxis ihandläggningen av professorsutnämningar som har gällt . Detta är tillnackdel för jämställdheten och även för kvaliteten i svensk forskning och utbildning. Majoriteten bara konstaterar all regeringen har intagit enviss ståndpunkt i frågan. Varför vill irite socialdemokrater och vpk;are taställning till denna unika hantering av en professorsutnämning? AnL 94 (); Efter denna noggranna och elegantaredogörelse av finns inte särskilt mycket för mig all tilläggamer äri alt jag har läst haridlirigarria rörande detta fall. I min akademiskagärning har jag varit med om liknande situationer Jag tror på Ijäusleförslagsnämuderoch sakkunniga, som i detta fall nästan entydigt har förklarat eu av de sökandesom klarl mer kompetent än övriga. Jag tror i likhet med attjämställdhetsaspekterna har spelat eu roll i detta fall. Lät mig fråu börjansäga all de gröua vill uppmuntra jämställdhetssträvandena i mångasammanhang. Ofta missgynnas flickor redau under sin uppfostran. Därför ärdetriktigt atl vid skilda tillfällen försöka gynna flickor i utbildningen,eftersom de kan ha svårare äri pojkar att slå sig fram. Jag har under min verksamma lid träffat många myckelskarpa kvinnliga forskare. Del råder ingel ivivel om atl man inte skall se tilljämställdhels-aspekten uär skillnaden i kompetens mellan de sökande är så slorsom har uppskattat att den är i detta fall. Det varsåledes fel atl stödja den kvinnliga sökanden. Jag instämmer med vad har sagt, liksom jaginstämmer med vad övriga reservanter säger i reservation 16, avsnitt 12 d. AnL 95SÖREN LEKBERG (s): Regeringens ulnämningspolitik har blivitnågol av eu slående punkt på konslilutionsulskollets dagordning under senare årVi har åter granskat aktuella utnämningar, och även föreliggerreservationer lillutskottets betänkande i ärendet. kan dock konstatera att tonen harskruvats ned högst betydligt i reservationerna. När vi har diskuteratutnämningspolitikeu har särskilt utmärkt sig genom, som jag villpåstå, onyanserade och överdrivna texter i sina reservationer En bredutskotismajorilet har dock, dä som , betonat atl regeringsformensbestämmelser om att endasl fästa avseende vid sakliga grunder såsom förtjänstoch skicklighet vid utnämningar också följs av regeririgen. motiverade den nedtonade kritiken frånmoderaterna med att man ansåg alt regeringen hade tagit intryck av de moderatasynpunkterna. Men det kan också vara ivärtom, nämligen att har uppläcktatt de i den här frågan har blivit så isolerade att de har tvingats ändraattityd. Utskollet har också som brukligt är gjort en allmängenomgång av gällande bestämmelser och regler vad beträffarutnämningsfrågorna. Jag skall här citera några av ulskotlets allmännaslutsatser Utskottet säger så här; "Som tidigare vill utskottet betona vikten av atl dei regeringsformen uppställda kraven på sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet iakttas vid tjänstetillsättningar." Vidare noterar utskottet i är med tillfredsställelse atlcivildepartementels roll som samordnare i ulnämningsfrågorna byggts ut.Utskottet anser det också värdefulll att regeringen är beredd atl medverka tillatt rekryteringsbasen vid tillsättande av statliga tjänster breddas. Manunderstryker också betydelseri av det uttalande som gjordes i samband medverksledningsreformen om atl även verksamheter ulanför statsförvaltningen börkuuna vara lämpliga rekryteringsområden. Jag övergår så till att något kommentera de reservationersom har fogats lill belärikandet och som rör de tre enskilda ärendena i deltasammanhang. Först handlar det om tillsältandet av tjänst somlänsbostadsdirektör i . Här påstår reservanterna, som är moderaternasoch ledamöter i utskottet, att regeringen borde ha företagit ennoggrann och självständig prövning av generaldirektörens anmälan av kandidatuär det gäller den här befattningen. Vid den granskning som utskottet har gjorthar det framgått, enligt förordningen med instruktion för länsbostadsnämnderna,all tjänst som länsbostadsdirektör skall tillsältas av regeringen efler anmälanav generaldirektören i plan- och bostadsverket. Av vad vi har fått fram härframgår att generaldirektören i en skrivelse lill regeringen anmäldesill förslag lill lämplig kandidat. Han kungjorde också att förslaget varitföremål för information till de fackliga representanterna i länsbostadsnämnden.Den 29 mars 1990 beslutade regeringen alt utse den av generaldirektörenföreslagna kandidaten. Vi kan således med anledning av vad som här redovisats ochi motsats till påståendena i reservationen konstatera atl regeringen faktiskthar gjort en självständig prövning av generaldirektörens anmälan. Det finnsenligt utskottet inget fog för att här rikta särskild kritik mot regeringen. Jag går sedan över till att diskutera den punkt som rörrådgivare vid mm., dvs. del som handlar om detmaterial som utskottet har inhämtat dels från , dels vid enutfråguirig av stalssekrelerareri i civildeparlemeritet framgår att det inte ärovanligt att re- Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning geringen medverkar tillatt lösa olika tjänstetillsättriingsfrågor och att man gör def på ett aktivtsätt. Det är heller inte unikt atl regeringen lar vissa initiativ för attmedverka lill tillsättningar vid internationella samarbetsorgan. Det irigår juockså, som det har talats om, i detta med aktiv personalpolitik,chefförsörjning etc. Utskottet,så när som på de moderaia ledamöterna, auser här atl regeringens ålgärder föralt medverka till elt nytt interriatioriellt arbete för irite karianses vara av den karaktären atl har gynnats på ell otillbörligt sätt.Ulskotlel har heller inte funnit anledning att göra någon erinran mot beslutetatt medge pension enligt bestämmelserna i det allmännapensionsavtalet. Såbara helt kort några kommentarer beträffande den reservation som gälleriuräffaudet och tillsättandet av en professur i datorlingvistik vid universiteteti Uppslå. Vi i utskottet har låtit vårt kansli göra en grundlig genomgång avmaterialet, av handlingarna i ärendet. Jag skall inte fördjupa mig i materialet- korislitutionsulskotlet är ju inget överprövningsorgan itjäusletillsäil-ningsärenden, utan yi i konstitutionsulskollel skall bara se omregeringen har följt regeringsformens bestämmelser och andra lagar och reglerpå området - men jag vill ändå säga atl vi drar slutsatsen atl regeringen harbedömt alt två av de sökande har kvalifikationer som är likvärdiga eller i detnärmaste likvärdiga. Därigenom har ju jämställdheisaspekten kunnat vara utslagsgivande,till den kvinnliga sökandens förmån. Jagvill också påpeka, eftersom frågan tagits upp, att utskottet i sin utredninghar riolerat atl de omstäridigheter som berörs i deri promemoria somdepartementet har överlämnat till oss på flera väsentiiga punkter där beskrivspå ett annat sätt än vad som framgår av handlingarna. Enligt utskottet ges ipromemorian en överdriven bild av tillsätfnirigsinstariserrias bedömriing avlikvärdigheten när del gäUer de båda sökandenas kvalifikationer Det ärnaturligtvis enligt vår uppfattning anmärkningsvärt. Utskottet har dock fåttbesked från om all innehållet i deu promemoria som haröverlämnats inte i något avseende är hämtat från någon eventuellföredragningspromemoria i ärendet. Slutligenyrkar jag bifall ti|! vad ulskoltet har anfört under punkten 12 i betänkandetoch avslag på reservationerna 14, 15 och 16. , 96 (): framhåller alt del inte är vare sig regeringens ellerkonstiluliousutskoltets uppgift att göra en vetenskaplig bedömning av desökande. Det är säkert alldeles riktigt. Vad man skall bedöma är ju hur dethela har gått lill. Då finner man - och del är väl korrekt - alt åtta av niobedömare i tjänsteförslagsnämnderi två gåriger har placerat eri sökaride mycketklart före en annan sökande. Tjänsteförslagsnämndet)skall, till skillnad från de sakkunniga, ta med jämställdheisaspekten i sittövervägande. Det är utifrån det material som man har som man skall draslutsatser De sakkunniga skall alltså ta fasta på de vetenskapligakvalifikationerna, och där var det också fråga om elt klart försteg för en avde sökande. Kan det vara rikligt atlregeririgeri går emot eri så stor majoritet i tjänste- förslagsnämnden?Jag tycker att det är märkligt all både socialdemokrater och vpk kan ha denåsikten. AnL 97 (): Del gäller samma sak. sägeralltså att vi inte skall överpröva. Men det är ju inte det som del är fråga om.Vi kan inte tillsätta eller avsätta professorer. Vad vi kan göra är atl se omregeringen i något avseende väsentligt ändrar praxis i olika ärenden. En myckel stort ärende vid årets granskning handlar om hurregeringen har behandlat nådeärenden. Vi har studerat detta för atl se om dethar blivit en ändrad praxis. Vi har då kommit fram lill att man tycks haungefär samma praxis som tidigare - det är ungefär samma andel som beviljasnåd. När det gäller praxis i detta avseende har vi frågat:Finns det något enda fall där man har gått emot en enig sakkunnig krets?Departementet har inte kunnat peka på något sådant fall. Tvärtom säger mau attdef här är ett ovanligt ärende. Del är då man börjar undra om del finns någol otillbörligtnär det gäller den här tillsättningen. Jag tror alt det finns det, även om detiute har gått att komma fram till det vid utskottets handläggning. Def är juväldigt svårt atl få fram sådanl. Del räcker med alt lilla påhandläggningsordningeu. har ju prövat frågan ,eftersom det har varit två överklaganden. Varje gång har man kommit fram lillsamma uppfattning. De sakkunniga har också varit med vid bedömningen. Vidarehar rektorsämbetena instämt. Alla har gjort samma bedömning. Innebär det här för framtiden alt man skall bedömatjänsleförslagsnämnden och andra som inkompetenta när det gäller all laställning i frågan om att väga vetenskaplig skicklighet och kunnighet moljämställdheisaspekten? Den frågan måste man alltså ställa. Sedan säger att PMpå flera väsentliga punkter är felaktig - den skulle ge en felaktig bild. Ja,men den avspeglar den uppfattning som departementet har, nämligen att denkvinnliga sökanden i många avseenden var överlägsen. Men det var hon inte. Delhandlar naturligtvis om inlärning. Man försöker att i efterhand motivera sittbeslul genom alt säga att kvinnan egentligen var överlägsen. Det är upprörande.Del bekräftar bara alt våra misstankar kan vara rikliga, nämligen alt det finnsnågot otillbörligt när det gäller denna tillsättning.