prot · GD0932 · 1989-12-31 00:00:00 — Genom alt personalminskningarna tvingat polisen altpriorilera ulryck-ningsljänsten och bemanningen av polisstationerna har poliseninte kunnat göra den satsning på s.k. gatulangningsgrupper som skulle behövas ikampen mot narkotikan. Regeringens polispolitik har varit enkatastrof för narkotikabekämpningen. Dessutom har det socialdemokratiska motståndet mot alt gepolisen räll all la blodprov och urinprov på misstänkta missbrukare i hög gradminskal möjligheterna atl i ell tidigt skede uppdaga vilka som är missbrukareoch därigenom kunna sätta in relevanta åtgärder. Jag skulle vilja vela vad socialministern menar med"ett mer aktivt polisarbete mol gatulangning". Svar på interpellationer och fråga Jag uppfattade kritik motregeringen och mot narkotikapolitiken såsom den har förts mera som enirritation över gångna års debatter än någonting som är relevant just nu.Därför vill jag inle ägna så myckel tid åt just den delen i diskussionen. Menjag vill, till skillnad från , hävda atl det under hela80-talet har förts en offensiv 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga narkotikapolilik i det härlandet. Även om vi inle är nöjda med alla resultat som har uppnåtts, tror jagall della resultat är en väsentlig del av förklaringen till alt vi i Sverigeändå kan uppvisa ell bättre läge än vad man kan göra i många andra länder,bl.a. alldeles i vår närmaste omgivning i vissa länder i och i övrigaEuropa. Somflera gånger har understrukils i denna debatt är det som bekant kriget molnarkotikan, som del med berättigande kallas, som måste föras på flera olikafronter. Och de ganska hänsynslösa metoder som narkotikalangare och andrafinner under utvecklingens gång måste mötas med motåtgärder i olika sammanhang.Del innebär atl vi, även om vi har fört en offensiv narkotika-politik, intebara kan slå oss till ro med detta, ulan vi måste också finslipa metoderna ochse över arsenalen vid olika tillfällen, vilket är skälet till att regeringen,inför den oro som vi alla känner för risken av en ny knarkvåg, nu har tillsatten aktionsgrupp. Idenna aktionsgrupp kommer tullen alt vara direkt representerad genom singeneraldirektör. Polisen kommer också all vara direkt representerad genomrikspolisstyrelsen. Tullen och polisen har då möjlighet att där aktualisera deåtgärder som bl.a, tog upp. Om de anser att dearbetsinstrument som de har är otillräckliga sitter de ju själva milt idel aktiva organ som skall ge regering och riksdag förslag på detta område. Jaggår därför inle in på de exakta frågeställningar som tog upp,utan jag menar alt om polisen anser alt den har otillräckliga arbetsinstrumentfår den väcka frågor om detta via narkolikagruppen där polisen är direklengagerad i arbetet, och så får det bli en prövning av detta när gruppen såsmåningom lägger fram sina förslag. Och det skall inte ske långt fram i tiden,ulan denna grupp skall påbörja sitt arbete så snart som det över huvud tagetär möjligt. Dettagäller även fråga, som han i och för sig redan har fått svarpå ganska av justitieministern. Polisen själv eller l.ex, riksåklagarenhar inte själva framhållit all möjligheten alt la blodprov och urinprov ärnågra vikliga och avgörande instrument för att komma lill rätta med dettaproblem. Riksåklagaren fann, som justitieministern påpekade, över huvud tagetinte skäl alt kriminalisera konsumtion av narkotika. Och rikspolisstyrelsenframförde uppfattningen att del inte fanns något beaktansvärt intresse av allanvända tvångsmedel för all la urinprov. Men om de har ändrat sig på dennapunkt får de väl aktualisera sin nya inställning via narkotikagruppen. Deninternationella ulvecklingen, som flera talare har berört, är naturligtvisoerhört viktig i detta sammanhang. Skall vi lyckas med åtgärder på detta områdemåste dessa åtgärder vidtas på det internationella fältet. Vi kan med rättahävda alt bedriver en myckel aktiv politik. bidrag, för allutgå från samma utgångspunkt som gjorde beträffandestatsministerns uttalande, till har ökat från 4milj. till 40 milj. kr. Det har alltså tiodubblats på dessa år. Del menarjag är ett uttryck för att verkligen tar den internationella kampenmot narkotika på allvar. Det är bara ell exempel, del finns flera, som jag togupp i svaret när jag hänvisade lill de aktiviteter som pågår. Jag skall svara på denkonkreta frågan om från Om man vid deltaarbete, som i huvudsak skall ske i FN;s regi, lägger fram förslag skall vinaturligtvis pröva dem lika öppet som vi har prövat insatserna när det gällerColombia och andra insatser som vi har kanaliserat via FN-organen. Jag kanalltså inle just nu säga någol mer än atl man arbetar och förbereder projekt iFN:s narkotikafond och alt vi får ta ställning till dem när förslag läggs fram.Jag vill emellertid slå fast all , trots att befolkningsmässigtinte är så stort, är en av de största bidragsgivarna och ell av de mest aktivaländerna när det gäller alt åstadkomma resultat i de internationella organen. TillSten vill jag säga alt vårdresurserna faktiskt har ökat ganskakraftigt. Detta svar gäller även inlägg. Vi höjer 1990bidraget lill de slutna platserna på § 12-hemmen från 250 000 lill 400 000 kr.per plats. Det är bara elt exempel på alt dessa insatser ökar. I detta avseendemedverkar i hög grad de frivilliga organisationerna när del gäller atl görainsatser på vårdområdet, vilket regeringen tycker är positivt. 1989/90:3224.november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Jag vill inledningsvis säga att jag håller med socialministern om atlmin kritik i huvudsak var riktad mot åtgärderna de gångna åren. Men jag delarinle socialministerns uppfattning om atl regeringen har fört en offensivpolitik. I mitt första inlägg förde jag fram exempel på brister i regeringenspolitik, så jag skall inle upprepa del. Jag sade också i mitt första inläggatt det är positivt all regeringen nu har vaknat, föreslagit åtgärder och ävenvidtagit vissa. Jagnoterade speciellt i socialministerns inlägg att del nu finns en öppning frånregeringens sida atl eventuellt skärpa lagstiftningen om inblandade parteranser delta nödvändigt, som socialministern sade. Jag tycker all del bådargott för framliden mol bakgrund av de önskemål som jag har fåll framfört tillmig från polis- och åklagarhåll. Jag vet mycket väl alt riksåklagaren tidigarehar ullalat att man inte anser del så vikligl att kriminalisera bruk avnarkotika, införa fängelsestraff i straffskalan och alt kunna la blod- ochurinprov. vet jag atl poliser och socialarbetare ute på fältet anseralt de är fruktansvärt svårt atl nå fram lill dem som brukar narkotika, därföralt man har svårt atl upptäcka dem med dagens lagstiftning. Jag ser faktisktpositivt på kommissionens arbete och ser fram mot dess resultat. Jag hoppas attarbetet skall leda fram till atl ålalsunderlåtelserna skall minska i anlal.Eftersom regeringen inte har några synpunkter nu på vad som behöver göras ulanvill avvakta, vill jag ändå fråga om regeringens inställning. Ålalsunderlåtelsernaför narkotikabrott uppgår till av alla fall. Delta anser vi inom centernoacceptabelt. Min fråga är då; Anser socialministern all del är acceptabelt närman skall ge korrekta signaler lill missbrukarna? Jagskulle vilja la upp en annan fråga. Justitieministern sade i början av novemberatl hon skulle göra civilministern uppmärksam på problemen vid eventuellaförändringar av gränserna för innehav av narkotika. Hon sade atl hon skulle lakontakt ined civilministern. Jag undrar om della har skett och vad del har lettlill inom . Svar på interpellationer och fråga BARBROWESTERHOLM (fp): Jag tyckte all jag inte riktigt fick svar på ett par avmina frågor till socialministern. En av dem var hur vi följer upp resultatenmed olika vård- och behandUngsmeloder. Jag försökte att leta reda på vad manhar gjort och frågade . Utredningstjänsten var i kontaktmed , . Resultatetav dessa kontakter blev atl man skrev så här: "Av telefonkontakternaframgår dock att en systematiserad uppföljningsverksamhel kommer alt bli alltviktigare. Atl få en samlad bild av utvärderingar som gjorts på olika nivåerframstår som angeläget." Sedan skriver man om svårigheterna att göra ensådan utvärdering. Jag tycker att det är viktigt att vi gör en utvärdering avde olika alternativa behandlingsformer som finns. Den andra frågan är hur socialministern tror vi kan skyddanarkomanerna mot all få HIV - gulsol hör också dit. Den tredje fråga som jag tänkte ta upp gäller införsel avbillig narkotika. Jag har en person i min närhet som var i näraafghanska gränsen och som erbjöds all köpa elt kilo heroin för 700 kr.Vederbörande avböjde nalurliglvis, men hur många är del som faller förfrestelsen atl bara en gång köpa del för all kanske sanera sin ekonomi ? Hurkan vi "vaccinera" våra ungdomar som reser ul till världens alla hörnmot sådana frestelser? Hur "vaccinerar" vi våra biståndsarbetare? Jagär medveten om all delta bara är en liten del i kampen mol narkotika, men mångabäckar små gör en stor å. JERRYMARTINGER (m): Socialministern sade att jag fåttsvar av justitieministern i narkotikafrågan. Jag hade faktisktinte heller tänkt gå upp i den här debatten , men jag reagerar mol altsocialministern säger atl del behövs ell mer aktivt polisarbete motgatulangning. Mer aktivt polisarbete är ju inte detsamma som alt polisen skallfå mer resurser i kampen mot narkotika. Del är två helt skilda saker. Attsocialministern talar om ett mera aktivt arbete från polisens sida i ställetför ökade resurser kan bara innebära att socialministern förväntar sig all depolismän som är i tjänst skall arbeta ännu hårdare med de bristfälliga resursersom de nu har. Det kan inte betyda någonting annal än att regeringen planeraralt fortsätta den rovdrift på poliser som har ägt rum under slörre delen av1980-lalel. Det finns polismän som inle har haft en enda ledig dag mellanaugusti och december. Hur många andra yrkesgrupper skulle acceptera sådanaarbetsförhållanden? Jag vill gå så långl som atl påstå atl regeringen somytterst ansvarig i sammanhanget på ett omänskligt sätt utnyttjar en otroligtlojal yrkeskår. Del går inte att hänvisa lill alt antagningen tillpolishögskolan nu ökat Del tar alt utbilda en polis,varför vi inte får några effekter av ökningen förrän en bra bit in på1990-talet. Vad som behövs är ökade resurser . Vi moderater har vid upprepadetillfällen krävt atl 600 nya administrativa tjänster skall inrättas inompolisen, så att de polismän som utför administrativa göromål inomhus i störreutsträckning kan frigöras för yttre tjänst. Genom litet god vilja frånregeringens sida skulle vi snabbi kunna få fram ett beslut. Vi skulle redanlill jul- och nyårshelgerna kunna få ul fler poliser på galor Vi skulle dåockså kunna göra en bättre insats i kampen mot gatuvåldet. Eftermötet i antydde visserligen statsminister att hankunde tänka sig all göra en sådan satsning som vi har föreslagit. Men han sadeingenting om när och framför allt lovade han ingenting heller. Kanske var mötet i ingenting annat än ett skådespel för altlugna den allmänna opinionen och för att bl.a. ge medborgarna ell inlryck avatt regeringen har gjorl någonting konkret åt polisbristen. Liknande skådespelhar ju arrangerats tidigare. När den värsta stormen sedan har lagt sig harregeringen dragit sig tillbaka ulan att ha vidtagit en enda åtgärd! 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga STENSVENSSON (m); Socialministern vill ge sken av att han redan har löst problemen. Detär ett faktum att väntetiderna inom vården fortfarande existerar och dessutomär långa. Socialministern svarade mig på min fråga alt han höjer bidragen lill§ 12-hemmen. Redani mitt förra inlägg noterade jag att del har kommit förslag av den innebörden.Men vad jag är ule efter är all få socialministern alt kommen-lera situationenför de enskilda alternativen. Vårdmonopolel måste undanröjas och de somarbetar inom den enskilda sektorn ges likvärdiga förutsättningar atl verka påexakt samma villkor som de offentliga organen. har vi hamnat iminoritet i socialutskottet när vi har tagit upp frågor av denna innebörd. Villsocialministern ge några andra signaler, så atl vi kan få dessa synpunkter alltränga igenom, för det är viktigt för vården all de enskilda alternativen fårgöra sig gällande i ökad usträckning? Där ligger lösningen av de problem som vii dag har med de långa väntetiderna. Jag vill även lacka för svaret när del gäller deinternationella frågorna. Det internationella engagemanget är väsentligt. Detär bra atl regeringen har höjt anslaget. Men det skulle vara ännu bättre om vikunde bidra med idéer och synpunkter som leder lill en bra användning av depengar som samlats hos , så att vi i FN:s regi kan få till ståndsociala projekt som innebär en omställning för bönderna t.ex. i . Deträcker inte med all rycka upp plantorna för dem, vi måste se till att det bliren social omställning och alternativ sysselsättning. Det är del väsentliga.Sverige måste komma med konkreta förslag och idéer. Vilka instruktionerplanerar regeringen att ge de företrädare vi har i FN för att vi skall kunnamedverka till en sådan förändring? Jag kan inte kommentera de sifferuppgifter angående åtalseftergiftersom nämnde. Jag är något förvånad över atl siffrorna skullevara så höga som , Om man i delta sammanhang har fått en praxis som det finnsanledning att pröva, bör denna ganska förulsällnings-löst kunna diskuteras.Också delta kan ses som ett led i de åtgärder som behöver vidtas på dettaområde. Huruvidadet har förekommit några kontakter mellan civilministern och justitieministernär mig obekant. Men om justitieministern har utlovat att en Svar på interpellationer och fråga sådankontakt skall ske förutsätter jag att den också kommer att genomföras. tryckte på behovet av bättreutvärderingar av vårdresultatet än vad som har varit fallet. Jag trorinte atl vi är oense på den punkten. Med hänsyn till de myckel stora resursersom salsas på vårdområdet är det naturligtvis viktigt att vi vet all dessaresurser används på ell så bra sätt som möjligt. Och kan vi vara överens omatt också skaffa oss de bästa möjliga metoderna för all kunna görautvärderingar av denna verksamhet. andra fråga handlade om rena sprutortill narkomanerna. Denna fråga skall - som sade - diskuterashär . Jag vill inte föregripa den inlerpellationsdebatten, men jag kansäga så mycket som alt i svaret på interpellationen kommer jag för min del attsäga atl jag inle är beredd alt nu ompröva del riksdagsbeslut som fattades såsent som . Jag vet att inle tycker om det riksdagsbeslutet.Men om i bred majoritet, praktiskt tagit tvärs över partigränserna -med undanlag för - har fattat ett sådanl beslut bara för ett antalmånader sedan skall regeringen enligt min mening inte gå in och ändra påförutsättningarna vad gäller denna fråga. Så mycket kan jag säga , ochsedan får vi föra denna diskussion vidare i samband med attinterpellalionen skall behandlas. Hur skall vi vaccinera ungdomarna så all de skall kunnamöla realisations-erbjudanden i fråga om knark osv. när de är ute och reser ivärlden? Ja, vi måste naturligtvis bedriva en ständig upplysningsverksamhet pådelta område. Vad vi under 80-lalel har kunnat konstatera, även om det nufinns oroande tendenser i en annan riktning, är att ungdomen trots allt inte äropåverkad av den debatt som har förts. Del har skett en attitydförändring exempelvisute bland skolungdomarna under 80-talel. Just nu arbetar bl.a.den s.k.Alhena-gruppen mycket aktivt med fortsatt upplysningsverksamhet i skolorna, viamassmedia och på många andra olika sätt för att göra de nya generationernauppmärksamma på att knarket inte är någol alt leka med. Det är en livsfarliglek som man ger sig in på om man faller för de tongångar som finns och somsäger atl "det där kan man prova litet grand, det skadar väl inle".Del finns tillräckligt många exempel på alt vi inle kan kosta på oss atl lekadén leken. Detta budskap måste naturligtvis föras fram till varje årsklass somväxer upp och som kommer i närheten av dessa risker. Till vill jag säga att det nalurliglvisinle är fråga om något skådespel när regeringen försöker få elt aktivtsamarbete till stånd med folkrörelser, med ungdomsorganisationer, medföräldraföreningar osv, för att komma till rätta inte bara mednarkotikaproblemen utan med de våldstendenser som vi kan se över huvud taget.Vi vet atl det fordras förstärkningar även på polisområdel. Del kan handla ombåde förstärkningar i fråga om polisens eget sätt att arbeta och om allmännaresursförstärkningar. Som sade är det ju nu en förstärkning pågång, även om han inle var nöjd med detta. Men på grund av faktorer som hängersamman med utbildningen har dessa insatser inte givit något utslag . Allra sist vill jag ge en kommentar lill del vårdmonopolet, vilket skulle syfta på del samhälleliga vårdmonopolet.Men samhäl- let har inget vårdmonopolpå della område. Tvärtom sker huvuddelen av vården i stiftelser och ienskilda organisationers regi. Samhällets roll är atl finansiera vården. Jagtror alt inte av vårdplatserna finns på enskilda vårdhemeller på stiftelser. Det existerar alltså inget vårdmonopol på detta område,ulan tvärtom använder vi en betydande del av de resurser som finns lill atlstödja de frivilliga organisationernas arbete. Delta är enligt min mening enriktig metod, eftersom del ofta är inom de frivilliga organisationerna som detfinns elt extra engagemang, som kanske inle alllid går alt få fram i dekommunala och landstingsägda institutionerna. 1989/90:32 24 november1989 Svarpå interpellationer och fråga Andrevice talmannen anmälde att och anhållit atl lillprotokollet få antecknat alt de inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Jag konstaterar att det nu fakliskl finns en öppenhet hos regeringenvad gäller atl pröva olika typer av lösningar. Detta är väldigl positivt, delmåste jag säga. Jag länker bl.a. på atl regeringen nu är beredd att se överfrågan om åtalsunderlåtelser. Jagställde i mitt första inlägg en fråga som jag dock inte har fått något klartbesked på, nämligen min fråga om tullen. Jag frågade om tullen kommer atlslippa ifrån regeringens sparmål mol bakgrund av atl dess arbete med atl stoppanarkotikan vid gränserna är så viktigt. Om man ser framåt kan man konstateraatt del kommer alt uppstå ytterligare problem när EG upphör med singränskontroll. Då blir del ännu viktigare all vi har en mycket stark kontrollvid våra gränser. Jagskall också gå in på frågan om vårdbehovet. Jag har inte tagit upp denna frågatidigare. Vi kan konstalera atl vårdköerna är alltför långa och alt regeringenhar givit ytterligare resurser till § 12-hemmen. har tidigare påpekatalt vi också måste öka antalet vårdplatser vad gäller § 34-pla-ceringar för demsom är intagna för missbruksproblem. Del är vikligl alt del i fråga om §34-placeringar finns ett tillräckligt antal platser all tillgå i slutet avmissbrukarnas behandlingstid, så all eftervården kan skötas ordentligt. Närdel gäller § 12-hemmen har del länge förts en debatt om atl dessa hem, sedan deöverfördes lill landslingens och kommunernas regi, har mins-, kat i anlal.Skötseln vad gäller dessa hem har på vissa håll blivit sämre. Centerpartiethar framfört krav på atl huvudmannaskapet i slällel skall vara statligt. Harregeringen tagit ställning i denna fråga? Kommer del att bh så som vi vill? Delhar visat sig all kontrollen av den vård som bedrivs i olika vårdhem ochalternativa vårdhem skulle behöva förbättras. Har regeringen även planer på ensådan förbättring? Tillsist vill jag gå in på elt helt annat problem. Bland narkotikamissbrukare, ochsärskilt då bland sprulnarkomaner, finns en stor mängd aidssjuka ochHIV-smitlade. har tidigare påpekats här. Några av dessa narkomaner ärprostituerade, och de sprider smittan vidare lill sina kunder, de s.k.torskarna. Dessa är, inom parentes sagt, i stor utsträckning män som redanlever i parförhållanden och inom dessa för smittan vidare till sina fruar och 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och frågaS-var på interpellationer och fråga Vad är egentligenregeringens invändning mot alt kriminalisera de prostituerades kunder? BARBROWESTERHOLM (fp); Jag har fortfarande inle fått någol svar på frågan hur vi skall hjälpanarkomanerna alt skydda sig mot HIV-smitta, men det kanske kommer på måndag.Narkomaner är en riskgrupp för HIV, genom att de delar sprutor och utsätts förmikrotransfusioner med HIV-smiltal blod, men också oskyddade samlag är en risk. Detär därför av största vikt atl vi hjälper i första hand narkomanerna alt upphöramed sitt missbruk, men del tar ofta tid att motivera narkotikamissbrukare förnarkomanvårdande behandling - del är återfall och besvikelser under vägen.Samtidigt vet vi all många narkomaner är intresserade av sin hälsa och villskydda sig. Del finns fortfarande ingen bot, inget vaccin, mot HIV, och därförär förebyggande insatser så vikliga. Del är också därför som man har prövatolika metoder för att se till atl de använder rena verktyg. Talrikastudier världen över, bl.a. redovisade vid World Aids-konfe-rensen iMontreal, visar alt flertalet narkotikamissbrukare - i vissa studier upp lill80 % - kan ändra injiceringsvanorna så att de blir mindre riskabla om deförutom individuell information får konkreta medel lill sitt förfogande. Detkan vara tillgång till rena sprutor och spetsar eller tillgång till medel somde rengör sin smutsiga verktyg med. Det finns områden i världen där aUa teckentyder på att smittspridningen har stannat upp genom att narkomangruppen harfått dessa möjligheter. Närdet gäller överföring av HIV genom samlag har det visat sig vara mycket svårtall få narkotikamissbrukare all praktisera säkrare sex. Det är en mycket viktiguppgift alt tackla, eftersom del är den vägen som narkomanerna sedan spriderHIV ul i samhället. Deltaleder mig också in på meladonel och de köer som fortfarande finns, trotsutbyggnaden i . Jag ser det som absolut nödvändigt all vi lyfter bortdet tak som har funnits och som skapades av helt andra skäl i början av1980-talel. Slutligenvill jag åter påminna om del efiska dilemma som läkarna hamnar i och därLäkartidningen skrev i en ledare: "Svaret kan bara bli ett -altläkarna måste låta sitt handlande styras av en humanitär inställning lillmänniskor. De har här vägledning av förbundets etiska principer som i sin lurbygger på inlernationellt anlagen och allmänt accepterad kodex." Jag skall inte närmare gå in på senaste inlägg,eftersom del berör frågor som kommer alt avhandlas i den interpellationsdebattsom hålls och där flertalet partier, såvitt jag kan förstå, kommeratt vara företrädda. Jag uppfattade del så att , som då intekan della, har ulnytljat detta tillfälle för alt framföra sina synpunkter, menjag går inle ytterligare in på den diskussionen. Tillde konkreta frågor som upprepade vill jag säga, all del närdel gäller tullen kan konstaleras atl just narkotikaarbetet inom tullen harvarit ell prioriterat område, som inle har varit föremål för några sparbe- Jag uppfattar altdet kommer att vara så också i fortsättningen. Huruvida tullens resurser iövrigt räcker lill med hänsyn lill den verksamhel som bedrivs får naturligtvisi vanlig ordning prövas i budgetarbetet, men just narkotikabekämpningen harredan getts prioritet. Påmotsvarande sätt ges dessa uppgifter hög prioritet i egetnarkotikaprogram, som lades fram. Regeringen tycker att det ärtillfredsställande att polisen har den inställningen. Närdet gäller § 12-hemmen och behovet av alt staten tar ett direkt ansvar för denverksamheten, har vi alltså nu vall att ge ett ökat stöd till huvudmännen, ochvi får se vad det ger för resultat. Vi är inte nöjda med förhållandena som deär , och det är därför som vi ger della stöd. Jag utesluter inle att vikan komma tillbaka lill frågan om atl staten får ta ett direkt ansvar, men detfår vi i så fall göra när vi kan bedöma om de ökade resurserna har gett någoneffekt. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar påinterpellation 1989/90:23 om ändrade regler för försäljning av alkoholdrycker