prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Jagskall inte fördjupa mig i lärarutbildningen. Men man kan konstatera att detunder har fattats två stora beslut som har motsatt sig.Historiskt sett har medverkat till de allra flesta avgörandeutbildnirigsbesluf som fattats här i landet. Men när det gäller de två mycketstora beslut som fattats under 1980-falef har socialdemokraterna gjort upp medandra parfier Det gäller beslutet om lärarutbildning och kommunaliseringsbeslutet. Jaghar redan tidigare berört kommunaliseringsbeslutet, men jag måste ändå iförbigående konstatera att det beslut som fattades om lärarutbild-: nirigerivar olyckligt. Det är svårt att få sökaride till lärarutbildningarna, och deffinns en betydande oro i kommunerna för vad som kommer att gälla när de nyalärarna kommer ut i skolan, eftersom det nuvarande systemet för skollokaler,schemaläggnirigspririciper, tjänstetyper och liknande inte är anpassat tillden nya utbildningen. Jagvill säga eft par ord om två helt andra saker som också behandlas idessa betänkanden. Def ena gäller utlandsskolorna. Utiandssvenskarna gör mycketvikfiga insatser för vårt land och för.de länder där de bor Det störstaproblemet för utlandssvenskarna är ofta barnens skolgång. Vi i folkpartietanser att det är vikfigt att kvaliteten i utiandsskolorna ökar Vi har därförföreslagit ett större bidrag till svenska skolor i utlandet. Denandra frågan som vi tar upp i en reservation rör de utbildningsmöjligheter somfinns för ungdomar med grava handikapp. Vi står helhjärtat bakom dengrundläggande princip som finns på detta område, nämligen att handikappadeelevers undervisning skall integreras så mycket som möjligt meduridervisnirigeri i den ordinarie och gymnasieskolan. Men sanningenär ju den atf det i många fall därutöver behövs institutioner vilka dessaelever under kortare eller kan besöka för att få nya hjälpmedelutprovade eller för atf på annat sätt få stöd. Detfinns några sådana institutioner Jag har tagit upp BräckeÖstergård i . I en annan motion tar upp FolkeBernadotte-hemmet i . Det finns ytterligare ett par sådana institutionersom gör fantastiska insatser De har def gemensamt att deras finansiering ärganska osäker BräckeÖstergård har just nu fått ett bidrag från allmänna arvsfonden, vilket harklarat dess situation. lever med en fortsatt osäkerhet. Vii anser atf def finns ett behov av en riksdagsbeställning tillregeringen om ett något fastare finansieringssystem för de fyraregioninstitu-tioner som utför ett mycket viktigt arbete inom handikappomsorgen. Meddetta, herr talman, ber jag aft få yrka bifall till de reservationer tillutbildningsutskottets betänkanden 12,13 och 14 som har medverkattill. Anslaglid , , grundskolor, m.m. 49 (): Det betänkaride som beharidlar utbildningsbudgeten ärskäligen tunt och tämligeri innehållslöst. Det i sin tur beror naturligtvis påalt också budgetpropositionen var tämligen innehållslös i detta av- 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid grundskolor, m.m. Egentligen är detganska få frågor som del har blivit någon större debatt kring iutbildnirigsutskottet, och det fions heller inte särskilt många reservationerJag skall i varje fall kommentera några av dessa frågeställningar Denförsta fråga som jag vill la upp är särskilda utvecklingsinsatser i skolan.Regeririgeri föreslår riu ett aririorlurida sysfem för hur dessa resurser skallanvändas, något som vi i inte har haft några invändnirigar mot iövrigt. vi anser att det finns ett par områden som särskilt bordeuppmärksammas, Defena området är av naturliga skäl miljöområdet, som blir mer och mer aktuellt,och det andra området är skolans internatioriahsering, vilket också har en ökadaktualitet. På denna punkt har vi inte fått något gehör, och vi har därförtvingats att reservera oss. Närdef gäller frågan om de dubbla tillvalen kan man ha litet olika motiv för attden försöksverksamheten skall utökas och förhoppningsvis framöver permanentas.För vår del ser vi framför oss en möjlighet aff tillföra grundskolanshögstadium ytterligare ell obligatoriskt främmande språk. Det hänger ocksåsamman med de frågor som berördes i debatten tidigare här där MarianrieAridersson i pläderade för att också tidigarelä-rarna skall hakompetens atl undervisa i engelska. Del är nämligen viktigt att man kanstartamed det första främmande språket tidigt i för aft sedan också kunnaföra in ett aridra språk på högstadiet. Det är vårt motiv för dennareservation. Statsbidragssystemetför är ett kärt debattämne som vi har dragits med Vikan nu se framför oss, förhoppningsvis , en proposition i denfrågan. Vi har därför nöjt oss med atl upprepa några av de huvudprincipersom vi lycker skall gälla för della. Där finns bl.a. den fråga som LarsLeijonborg berörde, dvs. frågan om högst 25 elever i varje klass. Vi har efterfjolårets s.k. kommunaliseringsbeslut betraktat det som en självklarhet att detskulle bli verklighet. Men av det har vi ännu inte sett några resultat. Detfinns också ett gemensamt uttalande i utbildningsutskottet att det s.k.basresursmedeltalet på mellanstadiet skall avskaffas.Def är en administrativanordning som bidrar till atl öka klasstorleken, dvs. medverka till atl delblir fler elever i varje klass än vad som eljest skulle vara nödvändigt. Detfinns ingen motsvarande anordning när det gäller låg- och högstadiet. Det ärmot den bakgrunden skäligt att nu fattar beslut om s.k. sammansattaklasser som går över stadiegränsen från mellan- till högstadiet. en klass, B-form, från årskurs 3-4, som betraktas när det gällerdel-ningstai och basresurstilldelning som om den vore en mellanstadieklass.Del-ningstalef blir 30, även om mer än hälften av eleverna är lågstadieeleverVi tycker att def vore ett rimligt beslul om , mot bakgrund av uttalandetom högst 25 elever i varje klass, åtminstone skulle sträcka sig så långt. Mendet har inte varit möjligt. Som eri förlärigning av del beslutet ser vi ettstatsbidragssystem med samma delningsfal i alla stadier Då slipper man debesvärliga stadieövergångarna. Omman genomför eff nytt statsbidragssystem, vilket vi alla pläderar för med litetolika utgångspunkter, bör det vara alldeles naturligt att de friståendeskolorna inrangeras i samma statsbidragssystem. Def finris iriget som helstskäl till ätt de skulle behaudlas på riågot aririat sätt i fortsättningen. Dethar vi också hävdat under Närman nu hör de diskussioner som har förts och de brandtal som framför alltAnn-Cathrine har hållit till de fristående skolornas lov och bidragssystemför dem, tycker jag att det kan finnas skäl aft ge en liten historisk bakgrundså att vi har klart för oss vad som gäller och vilka beslut som har fattats. Framfill fick de fristående skolorna inte några statsbidragöver huvud taget. och åren framåt var def en borgerlig regering därunder merparten av åren hade skolministerposten, och de hade bakom sigen majoritet i . Men irite riågon gång lyckades de fåfram förslag till ett statsbidragssystem för fristående skolor Fro.m. våren1981 t.o.m. var det en tvåpartiregering bestående av folkpartietoch . hade där skolministerposten. lades detfram en proposition för om statsbidrag till fristående skolor Detstatsbidraget var redan då otillräckligt, och i förhållande fill statsbidragentill det övriga skolväsendet är det mycket mycket knappt tilltaget. Man skallha klart för sig att det var den möjlighet som över huvud taget fanns att fåett statsbidragssystem för vilket det i kuride bildas eri majoritetsom kunde vara besfåeude och inte skulle rivas upp. Underden tid som propositionen bereddes, och innan den kom till beslut i ,kom det ett mellanliggande val, och en socialdemokratisk regering tillträdde1982. Förslaget var så förankrat att det ändå genomfördes. fattadesåledes ett majoritetsbeslut om att de fristående skolorna ocksåfortsättningsvis skulle få statsbidrag. Åven moderata samlingspartiet biträddedet förslaget och den bidragsnivå som beslutades. I en särskild reservationsade man sedan att man nu accepterade förslaget men aft man begärde ett nyttförslag till sfatsbidragsregler Jag tycker att det kan vara bra att ha dettamed sig när man hör alla de stora och vackra orden och all den dådkraft somströmmar ut infe minst från Ann-Gafhrine . Nunärmar sig sauriingeris ögonblick. Bl.a. ser vi framför oss att vi kanske fårett nytt statsbidragssystem där det blir möjligt att göra vissa korrigeringarMen fram fill dess är vi alla medvetna om aft ett stort antal av dessafristående skolor har akuta ekonomiska bekymmer För aft klara sig fram till dentidpunkt då ett nytt statsbidragssystem kan träda i kraft behöver sko-loroanågon form av överlevnadsstöd. Def är det vi skall ta ställning till här om enliten stund. Omjag har läst materialet rätt har moderata samlingspartiet över huvud tagetirite eris riågori motiori i frågan, utan det har hakat på folkpartimotio-ricrii eri gemerisam reservation. När man läser den reservafionen blir, man litetbetänksam eftersom där inte föreslås riågra perigar, till skillriad från centerreservationenoch det förslag vi har lagt fram i . föreslår att vi här ochnu skall besluta om all anvisa 10 milj. kr till ett s.k. överlev- Anslaglid grundskolor, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglill grundskolor, m.m. nadsstöd till defristående skolorna. Dä nöjer sig folkparfiet och med att begäraaft regeringeri skall återkomma och lägga fram någon form av förslag. "Snälla regeringen, kan ni inte hjälpa oss och ge de fristående skolornanågon form av stöd?" Jag tycker att det är betydligt rejälare att mansäger atf "nu är vi beredda att besluta om detta. Vi är beredda att anvisade pengar som det kostar att ge de fristående skolorna denna chans." Mendet gör man inte. Man nöjer sig med att fråga regeringen om den inte skullekunna tänka sig atf komma tillbaka med någon form avtilläggsproposition och anvisa pengar för ändamålet. Jag tycker faktiskt inteatt det är så fruktansvärt handlingskraftigt - om jag skall vara ärlig. Jaggår då tillbaka till dagens beslut. Jag vill ställa eu fråga till ,som företräder utskottsmajoriteten i denna debatt. Vi vet att det kommer aftdröja innan def kommer förslag till eff nytt statsbidragssystem. I bästa fallkommer def en proposition . Gissningsvis kan det, om proposifionenleder till beslut, i bästa fall innebära att vi har ett nytt statsbidragssystemper . På vilket sätt, , har man tänkt sig atf defristående skolorna, som har akuta ekonomiska problem, skall kunna överlevafram till det datumet? Vilka åtgärder är ni från majoritetens sida beredda attvidta? Tänker ni lugnt sitta här och titta på medan ett antal av de friståendeskolorna tvingas att stänga och några av dem kanske bringas i konkurs? Det ärfrågor som jag gärna vill ha svar på från under den fortsattadebatten. Låtmig sedan beröra ett par av de övriga betänkandena. Ett betänkande handlar omfortbildning. Där finris det ett ceriferförslag, vpk är också med, om medeltill fortbildning för yrkeslärare. Det rör sig omett gaiiskablygsamt belopp, 12milj. kr Yrkeslärarna kan tyckas inte vara en särskilt stor grupp ilärarkollektivet. I det här sammanhanget är de en oerhört väsentlig grupp. Deär de yrkeslärare som skall se till att genomföra den försöksverksamhet som nupågår med den s.k. ÖGY-reformen. För aft den verksamheten skall kunna fortsättaatt utvecklas och leda fram till ett beslul om en permanent treårigyrkesutbildning, vilket vi alla har förhoppningar om, är det oerhört viktigtatt yrkeslärarna får den fortbildning som de har önskemål om och som ävenskolöverstyrelsen har haft med i sin anslagsframställan men som regeringen harprutat bort. Slutligenskall jag beröra undervisriirigeri för svenska elever i utlandet. Det finns därtvå frågor som är tämligen akuta. Den ena har vi diskuterat tidigare här ikammaren vid eft flertal tillfällen. Def gäller högstadieundervisning vid densvenska skolan i i . Vi har från återigenföreslagit att pengar anvisas för att skolan skall få ett högstadium. Detfinns nämligen tillräckligt många elever för det. Dessutom sker samverkan medde finska och norska regeringarna - även elever från och Norgeundervisas vid skolan. Vi tycker atf def är lämpligt att skolan får ettfullständigt högstadium och atf eleverna inte skall vara hänvisade fill korrespondensundervisningäven i fortsättningen. Denändra frågan som vi har tagit upp gäller en utlaudsskola på gymriasial nivå iNairobi i . Där finns också ett mycket stort antal elever som ärhänvisade till korrespondensundervisning. När man läser i budgetpro- positionen och mellanraderna i ufskottsbefänkandef, får man närmast intrycket att regeririgeri ärmer angelägen om Liber-Hermods som korrespondensundervisningsgivare än om desvenska eleverna i dessa utiandsskolor Jag ber att få yrka bifall till samtliga de reservafiorier därcenterpartiet finns med och som återfinns i dessa betänkanden. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid grundskolor, m.m. AnL 50 ()replik: Jag hade ovanligt litet att invända mot anförande. Detvar utmärkt på många sätt. Han gjorde dock en stor sak av en liten och tekniskfråga, nämligen skillnaden mellan å ena sidan reservation och å andrasidan vår och reservatiori i frågan om överlevnadsbidrag. Folkpartietoch har valt en teknik som är mycket vanlig i , nämligenatt man ber göra en mer exakt bedömning, när man tycker inte har tillräckligt beslutsunderlag. Beställningen är utomordentligttydlig. använde förklenande uttryck och sade alt vi"frågar" regeringen. Så är det inte. Vi gör en mycket tydligbesfällriirig. Def konkreta resultatet blir sannolikt ett belopp som ligger inärheten av det som har yxat till. Vi har vall denna teknik för att fåelt mer exakt beslutsunderlag. Jag tycker inte atl denna tekniska fråga skallskymma det faktum atf vi här har en borgerlig enighet i en principiellt viktigutbildningsfråga. 51 () replik: 'Herr tälrhahlSOm vanligt ägnar sin kritik ål övriga borgerligapartier, särskilt moderata samlingspartiet. Det blir litet patetiskt i längden. Vadbeträffar historien hann vi inte presentera något förslag till nytt statsbidragssystemunder tiden med moderat skolminister, men vi startade en process när det gällerde fristående skolorna. Om vi hade fått fortsatta möjligheter på den poslen,skulle förmodligen statsbidraget ha blivit annorlunda än det blev.Det var bra att det kom fill i alla fall. Jagtror inte alt någon som har läst vår motion om rätfen att välja skola kan svävai ovisshet om alt vi vill ha ett statsbidragssystem som ger de friståendeskolorna bidrag likvärdiga med andra skolors, kari sväva i tvivelsmålom alt vi vill stötta ett krav på överlevriadsbidrag. Att vi inte hade någotyrkande var dumt. Vi hade inte det. irinebörden i vår motion är just attvi vill ge rättvisa möjligheter för fristående skolor och självfallet stöttaett överlevriadsbidrag. Närdet gäller skillnaden mellan reservationerna vill jag instämma i det LarsLeijonborg sade - det är en teknisk skillnad, och slutsumman blir ungefärdensamma. Anf.52 () replik: Det är möjligt aft man kan kalla det för en teknisk skillnad. Jag trordock atf den i detta fall har en särskilt stor betydelse. Först vill jag säga tillLars att vi inte "yxar till" riär vi lägger Anslag lid grundskolor, m.m. fram våramotiorisförslag, ulan vi försöker skaffa oss en ordentlig uppfattning om hurden verklighet ser ut som vi vill vara med och påverka. Om man frånfolkpartiets sida anser att man inte har tillräckligt beslutsunderlag, får detstå för . Moderalerna hade uppenbarligen inget underlag alls,eflersom de inte har väckt någon motion. Så lill skillnaden. Man kan ju ha förhoppningen att här iriksdagen försöka samla en majoritet, mao kari hoppas att vpk - helst helapartiet eller också enskilda ledamöter i partiet - och enskildasocialdemokrater, som säkert också har stor förståelse för många av defristående skolornas bekymmer, skall biträda eft förslag. Då är detnaturligtvis mycket enklare för dem att ta ställriirig till all här och nuanvisa en bestämd summa pengar till detta ändamål, i stället för atl de skallbehöva gå till sin egen regering och begära ett riytt förslag om mera perigarDeriria fråga är mer äri en teknisk fråga. Det är också en fråga om atf försökafå fram eft majoritetsbeslut. Därför är det vikfigt atl frågan är klart ochkoncist formulerad. 53 () rephk: Denna fråga är egentligeri irite värd att öda"ter lid på. Jag tror precis tvärtemot vad tror - det bordevara lältare att få eri majoritet för en beställriirig till regeringen äri förett förslag om elt fastställt belopp. 54 () replik; Om det kan vi naturligtvis tvista. Men detfiuris ännu en faktor som inte är oväsentlig i sammanhanget, och det ärtidsfaktorn. Vi vet att det finris eri skola som har tviogatsavbryta siri verksamhet. Detta är alltså någol akut. Om fattar beslut här och , finns pengarnatillgängliga ganska omgående. Om man däremot skall invänta att regeringen förstskall skaffa sig beslutsunderlag och sedau återkomma med entilläggsproposition, som skall fatta beslut om, kan tidsutdräkten bliganska betydande. Det är förmodligen uteslutet att vi så fall kan fatta beslutunder innevarande . Då kan del alltså inte bli aktuellt medlilläggsbidrag förrän . Jag är rädd för atl det i många fall är försent, 55 (vpk); Jag frågar mig vad det är för kunskapskravsom framtidens samhälle och framlidens arbetsliv ställer Vad är del för behovsom skolan skall fylla inför del yrkesliv, den vardag och del samhälle somkomma skall? Det är inga enkla frågor all svara på, men nödvändiga atl i allafall försöka svara på, ifall man menar allvar med sina skolpolitiska krav. Om mari läser en del av de platsannonser som just nuöversvämmar de stora morgontidningarna, i alla fall i , kan man kanskefå viss vägledning. Jag ser ofta annonser av typen: Vi söker dig, du kreativaperson, som har lust atl hugga tag i nya arbetsuppgifter som kan ta egnainitiativ, som självständigt kan lösa problem osv. Kreativitet är tydligen viktigt. Många arbeten ärfortfarande monotona och utarmande, men inom allt fler områden höjs nu kravenpä kreativ förmåga. Också jag tror atl kreativitet är ett framtidens behov. Personkemi är ett annat ord som man allt oftare stöter på.Det är ett modeord, som kan översättas med samarbetsförmåga. Förmågan altsamarbeta blir allt viktigare. Kunskapskraven inom arbetslivet ökar Allnödvändig kunskap kan sällan samlas inom en och samma person. Det krävs atl mankan samarbeta med andra människor, som kanske besitter andra kunskaper ocherfarenheter än man själv gör Samarbelsförmåga tror jag är något som framtidensproblem och framtidens arbetsliv kräver Man brukar säga att vi lever i ett informationssamhälle. Istor utsträckning tror jag att det är sant. Både som samhällsmedborgare och somariställda blir vi överösta med information och fakta, det bara strömmar tilloss. gick en klassklyfta mellan dem som hade tillgång filliriformatiori, kuriskap och fakta och dem som irite hade det. går klyftansnarare mellan dem som kan hantera, värdera och sortera denna information ochdem som inte fält lära sig del. Framliden kommer att ställa krav när del gällerförmågan att granska kritiskt. De som är unga kan knappast räkna med att ha sammaarbetsuppgifter hela sitt yrkesverksamma liv. Arbetslivet utvecklas snabbt,och så gott som alla människor måste räkna med att fortbilda sig, omskolasig eller vidareutbilda sig. Del är alltså viktigt atl ha en bas som gör klarar ett flexibelt arbetsliv och att man har förmågan att lära sig meroch la till sig nya kunskaper Framtiden kräver en utbildning som bäddar för atlman skall kunna lära sig mer. Jag tror alt framtidens samhälle och framtidens arbetslivhar behov av just detta; kreativitet, samarbetsförmåga, förmåga att granskakritiskt och beredskap alt lära sig mer Delta borde vara nyckelorden i denskola där alla barn och ungdomar går, men det är det inte. Många elevers erfarenheter av skolan, särskilt avhögstadiet, är nedslående. Skolåren uppfattas av många som då det förstoch främst gällde atl komma i lid, sitta still och hålla tyst. Trots många lärares och elevers utmärkta arbete ochengagemang är det som om skolans inrieboende struktur ideligen sätter käppar ihjulen för dem som allvarligt försöker förverkliga läroplanens mål. Vi måste dåfråga oss om det är så aft skolan är organiserad efter eft samhälle som kanskeinte längre finns. År det kraven från en svunnen tids arbetsliv som gör attelever upplever kraven atl komma i fid, sitta still och hålla tyst somdet centrala i skolan? av uppgifter är atf ge en demokratiskfostran. Läroplanen säger aff lärare och elever fillsammans skall planera,genomföra och utvärdera undervisnirigeri. Elevernas inflytande och ansvarmåste stärkas dels av demokratiska skäl, dels därför att det är ett krav föratt undervisningen skall ge bra resultat. I den kreativa process som inlärningoch kunskapsutveckling är spelar eleven själv huvudrollen och måste själv varadelaktig. Det går inte att tvinga på någon kunskap. Den kunskap som elevensjälv har efterfrågat är den kunskap som har del största värdet. Anslag tid grundskolor, m.m. Anslagtill grundskolor, m.m. Delfinns alltså många skäl till att elevernas inflytande måste öka i skolan,framför allt när det gäller att planera, genomföra och utvärdera undervisningen.Trots detta visar undersökningar att demokratiarbelet i skolan går myckeltrögt. Det lycks vara utomordentligt svårt atf ge eleverna ett reelltinflytande över skolarbetet. Åtskilligastudier visar aft eleverna önskar mer inflytande över sin situation, såväl närdet gäller trivsel, ordning och undervisningeris irinehåll som i fråga omarbetssätt. De sämsta möjligheterna till inflytande har eleverna vad gällerundervisriirigeri. Def är här som eleverna har redovisat störst önskanom ett vidgat inflytande. Deprojekt om elevdemokrati som genomförts i har gällt låg- ochmellanstadierna. Enligt förefaller def vara så aft ju högreupp i utbildningen man kommer, desto starkare blir styrningen av undervisningenoch desto mindre inflytande får eleverna. Detta överensstämmer dåligt medläroplanens uttalande om att ökad ålder och mognad hos eleverna gerförutsättningar för ett ökat medinflytande över den egna arbetssituationen. Läroböckernahar fortfarande en central plats i undervisningen. Studier visar aft de stårför det mesta av innehållet och definierar vad som är viktigt atf kunna. Flerastudier visar att eleverna sitter den tillsammans i klassrummet ochlyssnar på läraren eller löser likadana uppgifter Grupparbete, liksom verkligtiudividuella uppgifter, är undaritag. Ännu mer ovanliga är fältstudier ellerprojektarbeten. Eleverna får sin kunskap huvudsakligen genom läroboken ochläraren. Det är läraren som talar, medan eleverna sitter tysta eller svarar påfrågor Skolöverstyrelsenhar dragit slutsatsen all del undervisningssätt som dominerar inom skolan är ett hinder för atf utveckla eff ökat elevinfly-taride. Detfirins säkert några som tycker att jag överdriver och svartmålar den svenskagrundskolan. Jag hoppas att det skall slå klart för alla att trots att vi i vpkär kritiska till mycket inom skolan, känner vi stolthet över densvenska . Vi har förmodligen en av världens bästa skolor, och def ärviktigt atf vi i vår iver att argumentera för förändringar, förbättringar ochkanske ökade anslag inte odugligförklarar deu svenska skolan. LarsLeijonborg hyllade nyligeri uppdelningen i allmän och särskild kurs i matematikoch engelska i högstadium. Anledningen till lovsången sägs varaatl del är en av de få valmöjligheter som finris i . Atlflera undersökningar - senast från högskolan för lärarutbildning i -visar att det är just de elever som har de största svårigheterna i skolan sommissgynnas av alternativkurssystemel med allmän och särskild kurs tycks intebekymra . Mängderav spännande utvecklingsarbete pågår i klassrum runt om i landet. Ettfantastiskt arbete utförs av elever och lärare ulan att det möternågon större uppmärksamhet. Den grå vardagens pedagogik, om ullrycket tillåts,må vara aldrig så färgstark - kanske får den ändå inte någonsin hälften av denuppmärksamhet som omger privatskolorna eller friskolorna.