prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Anslaget på 100 milj. kr bör kunna användas till bl.a. konsulthjälpoch projekt som hindrar miljöförslörelsen, teknisk utrustning och litteraturtill universitet och högskolor, ett stipendieprogram för studier och praktik iSverige samt ett skolungdomsutbyle. Vi menar atl det föreslagnamarknadsekonomiska institutet i bör få slöd. Vi i måste självfallet fortsätta att manifesteraoch klart uttala värt politiska och moraliska slöd för , ochLilauens rätt till självständighet. Också måsle följa de principer somlagts fast i Helsingforsdokumenlet. Frigörelsen i är till stor glädjeockså för oss här i . Nya, rika möjligheter till kontakter med människoroch kulturer som varit instängda bakom järnridån öppnar sig. Möjlighelerna tillett i sanning fritt i den meningen atl alla stater kaninräknas i de fria demokratiernas samfund öppnar sig faktiskt för oss. FörSverige och oss svenskar gäller det alt bejaka del nya som är på väg altväxa fram och att på ett konstruktivt sätt deltaga i dess frigörelse ochuppbyggnad. Jag ber all få yrka bifall till de moderatareservationer som är fogade till delta betänkande från utrikesutskottet. AnL 70HAKAN (); firar det polska folket på nytt ifrihet sin nationaldag. antogs första demokratiskaförfattning, ett av de centrala dokumenten i demokratiska historia.Under mer än 40 år har de kommunistiska makthavarna i förbjudit firandetav . Med den uppfinningsrikedom som kännetecknar alla förtryckta folkhar polackerna på olika sätt förlängt firandet av , den dag då förtryckarnai brukade salutera sig själva. Först började, med de första delvis friavalen i , den utveckling som på befriade samtligacentraleuropeiska medlemsstater i Warszawapakien och som spritt sig ocksålill . Att döma av gårdagens första maj-demonstration i kanulvecklingen där nu snart hinna ifatt den som sketl på andra håll. Atl det sammanbrott för den kommunistiska ideologin som vibevittnat har världshistorisk betydelse kan inte gärna någon ifrågasätta. Mendet är ändå viktigt all slå fast atl del är fråga om elt sammanbrott förkommunismen som sådan som inträffat, inte för någon förvrängd ellermissuppfattad kommunism. Roten till de katastrofer som inträffat i de länder somstyrts av kommunistiska partier är den gemensamma ideologin, eller rättaresagl två speciella aspekter av denna; tron på den egna lärans vetenskaplighetoch föreställningen atl alla konflikter i ett samhälle kan reduceras till enenda, den mellan borgarklass och proletariat. Tron all man haft tillgång tillett i vetenskaplig mening giltigt recept för hur elt gott samhälle skall byggashar lett till det förtryck mot alla som ifrågsatl den förda politiken och tillnärmast kriminell blindhet inför den verklighet som envisades medall inte passa in i ramarna. Föreställningen alt den enda väsentliga konflikteni samhället upphävts genom del kommunistiska maktmonopolet ledde lill atl allaandra konflikter,sociala, nationella, ekonomiska och den mellan exploateringsintressen ochmiljövård aldrig kunde erkännas. De kommunistiska diktaturerna har inte bara inneburitpolitiskt förtryck och ekonomisk stagnation. De har också skapat en socialmisär som man trodde var omöjlig att åstadkomma i tidigare välutvecklade ländermitt i - med åtföljande svindlande privilegier för en lilen partielit.De har skapat något som börjar likna ett ekologiskt sammanbrott i storaområden, som också går utanpå alll som någon gärna kan ha troll vara möjliglatt ställa till med. Dessutom har de inneburit något av en kollaps för mycketav den tysta kunskap och den kulturella förmåga som består i att människorrespekterar rättssamhällets regler, vet vad de har rätt att kräva av sinamyndigheter och vad de måste klara själva och hur fria förelag, folkrörelser,partier och nyhetsmedia kan fungera. Den östeuropeiska socialismen har inteinneburit några överlastade välfärdsstater som finansierats med höga skatter,för att anspela på en föreställning som tyvärr figurerar i en avreservationerna - och i den motion som föregår den - till dagens betänkande.Jag återkommer lill det. Vi har haft atl göra med ett slags närmast feodaltprivilegiesamhälle utan vare sig marknader, offentlig sektor eller ansvarigastatsorgan i den mening som dessa ord normalt har. När vi nu har en historisk chans att bidra till att dessaländer återgår till normala samhällsförhållanden är del givetvis en moraliskskyldighet för oss att göra allt vi kan för att den övergången skall bliframgångsrik. har betonat att dessa nya åtaganden inte får ske påbekostnad av andra internationella åtaganden och på bekostnad av vårbiståndspolitik. Stödet till Öst- och bör därför enligt vårmening finansieras ulanför den ordinarie biståndsramen och räknas upp i dentakt som nya möjligheter att göra konkreta insatser visar sig. Det är också farligt ur en annan aspekt att draparalleller mellan vårt stöd till Öst- och och vårtu-landsbistånd. De f.d. kommunist-styrda länderna är inte u-lånder på väg motmodernisering, utan ursprungligen ganska välutvecklade länder som under enlång följd av år tvingats in i ett ekonomiskt och politiskt maktsystem somsystematiskt förvrängt och förstört alla normala signalsystem i ekonomin. Ivissa avseenden har detta system skapat förhållanden som påminner omdem som kan uppträda efter elt krig, och som förekom i hela direktefter . Del är en sak att störta en förhatlig diktatur. Det är enhelt annan sak atl byta politiskt och ekonomiskt system. De sleg i riktning moten återgång till normala relationer mellan medborgare och stat, mellan stal ochföretag och mellan olika företag på en marknad, som skall tas är unika. Delfinns inga förebilder, men möjligen vissa lärdomar som kan dras av misslyckadeförsök under 60-och 70-talen atl reformera de s.k. realsocialistiska systemen. I länder i tredje världen kan man, som tidskriften just påpekat i en lång analys av denna process, ofta räkna med atteffekten av olika åtgärder blir ungefär den man avser. Människor reagerar somman avser om man förändrar reglerna för prisbildning, säljer statliga företageller något annat. I de f.d. kommunistiska länderna finns tyvärr ingen sådansäkerhet. Under 70-lalet fick gigantiska krediter från väst. Dessaanvändes inte alls. Samarbete med , Cenlral-och Samarbete med , Central-och somkreditgivarna hade tänkt sig, lill att finansiera en omstrukturering avekonomin. I stället pumpades pengarna in i just de slora industrikombinat somegenlligen borde ha lagts ned eller delats upp och den nedåtgående spiralen iekonomin drevs på ytterligare några varv. Atl överlåta kontrollen av de slorastatsägda företagen till personer ur den gamla nomenklaturan som dittills hadeadministrerat dem kan ofta leda lill att dessa personer tar chansen att blirika själva , utan att vi får någon fungerande marknadsekonomi istället för den gamla planekonomin. Övergången till marknadsekonomi måste därför varafullständig, och den måste ske i förhållandevis snabb takt. Del finns ingamellanlösningar. Paradoxalt nog kan den i ett övergångsskede, som just nu iPolen, också innebära att staten återtar kontrollen över företag som hittillsadministrerats av lokalt anslällda personer inom ramen för det gamla ekonomiskasystemet, för all därefter genomföra en riktig privatisering där ägandet spridspå många händer och de ansvariga blir ansvariga på riktigt,inför rikliga ägare. Någon mellanväg mellan den s.k. planekonomin - ellerindustrifeo-dalismen - och en normal marknadsekonomi finns inte. Det är numeramycket ont om politiker även i de sönderfallande kommunistpartierna, som hysernågra illusioner på den punkten. Det bör också sägas atl övergången till ennormal marknadsekonomi är nödvändig för att skapa förutsättningar för någonform av normalt välfärdssystem. Surrogatet för den välfärd vi känner från västvärlden,oavsett hur den organiseras, har i de kommuniststyrda länderna ofta varitgodtyckliga förmåner kopplade lill anställningen i de di-nosaurier till företagsom dominerat näringslivet. Risken för misslyckanden i den process som håller påatt inledas är mycket stor. Rapporterna från talar ända om framgångar förden politik som den nya demokratiska regeringen för Många tror att landetkanske kan uppvisa tillväxtsiffror som skulle kunna motsvara dem vihar sett i en del ekonomier i . Sanningen är dock att vi ingenting vet och alt riskernaför hela den demokratiska ulvecklingen är stora om misslyckandena hopar sig.En nyvald ungersk parlamentsledamot, , hävdade i förra veckaninför en svensk publik alt alternativen i den, som han säger, postkommunistiskademokratin i verkligheten kanske bara var två - antingen en kombination avnationalism och protektionism, kanske kopplad till det som till äventyrs kanfinnas kvar av socialistiska ideér, eller en politik för öppenhet, europeisk integrationoch snabb övergång till marknadsekonomi och socialt ansvarstagande. Historienär inte, som del ibland heter, slut i och med kommunismens kollaps. Del finnsnya hot mot de liberala och i vid mening demokratiska värden som har segrat. Moderata samlingspartiet har i en reservation till dagensbelänkande pläderat för atl det svenska stödet till de f.d. kommunistslalernaskall la sikte på en återuppbyggnad av, som del heter, kapitalismensinstitutioner Jag förmodar att några talare kommer all attackera dennareservation på temat att vi från sida inte skall lala om för de nyademokratierna om de skall ha marknadsekonomi eller något annat system. Får jagsäga all från sida är vi inte elt dugg besvärade över den typen avsynpunkter Kapitalismens institutioner står redan på dagordningen i hela Öst-och Cen- traleuropa.Det finns inga andra all välja på och inga seriösa politiker som förespråkarnågot annat än marknadsekonomi. I den meningen är också den moderata reservationenöverflödig. Majoriteten i utskottet argumenterar väl så kraftfullt som denmoderata gruppen för svenskt bistånd i övergången till marknadsekonomi. Vi frånfolkpartiet reagerar i ställel över den slarvighet som jag tycker präglar endel av den argumentering som ligger bakom den moderata motionen och den reservationsom den har lett fram till. Man talar om att en av de tre prioriterade frågornaför det svenska stödet skall vara att få ned skattetrycket. Jag måste frågavilkel skalletryck. Del finns över huvud taget inget skattesystem i Östeuropasom på någol sätt kan jämföras med det vi har Inkomstskatten för vanligamedborgare rör sig om några procent, i den mån man alls kan tala omirikomslskatl i vår mening. Det är klart alt förelagen på ell sätt utsätts fören konfiskalorisk bolagsbeskaltning. som man kan säga är en följd av delsocialistiska systemet. Det är emellertid inte riktigt detsamma som den typ avskatteproblem som man diskuterar i normala ekonomier. Det finns också en del andra inslag här, som jag intetycker är hell seriösa. Man rekommenderar att vi skall argumentera kraftfulltför att dessa länder inte skall införa löntagarfonder. Jag kan inte tänka mignågon östeuropeisk politiker som ens för skulle övervägaatt införa löntagarfonder i t.ex. eller . Jag tror alt vi skall vara noga med atl komma ihåg atl depolitiker ur nya demokratiska partier vi nu möter vet betydligt mer om delsvenska samhället än vad de flesta i vet om de östeuropeiska länderna.Del är ganska känsligt att skriva den här typen av självklarheter på näsan påmänniskor som är i full färd med att göra precis det som varje förnuftigmänniska inser att man bör göra, nämligen att byta det ekonomiska systemet. Jag har ett intryck av atl här helt enkelt hardragit sig lill minnes sina hjärtefrågor i den svenska inrikespolitiken ochutgått från atl den socialism som håller på att avskaffas i öst är beskaffadpå samma sätt som den svenska välfärdsstaten med dess höga skaller Jag kanavslöja att del inte ligger till så. Vad vi i kan göra för atl bidra lill utvecklingeni öst är naturligtvis ganska begränsade insatser Det viktigaste är sannoliktatl vi aktivt verkar pä den internationella scenen för att medverka till deneuropeiska integration som är nödvändig för alt befästa de demokratiskarevolutionernas landvinningar. I övrigt är enligt vår mening nyckelordetkunskapsöverföring. I motion finns en mycket utförligargumentering för de behov av elementär kunskap just för uppbyggnad avfungerande företag, partier, förvaltningar statliga myndigheler etc. som ärnödvändig för atl omvandlingen i öst skall lyckas. Del förefaller också som omde svenska bislånds-myridighelerria, BITS och SIDA, kommit fram lill ungefärlikartade synpunkter Del är bra, men det förekommer också oroande rapporter omatl man ändå inte i praktiken förmått ta till sig vad det innebär attförvaltningen i många av våra nya samarbelsländer ofta bärs upp av persouer somfått alla sina attityder formade under de gamla regimernas tid, och alt deverkliga experterna fortfarande i regel finns i del som var denutomparlamen- Samarbete med , Central-och Samarbete med , Ceniral-och Ösleuropa tariskaoppositionen, t.ex. inom organisationer som , somsamlar vetenskapsmän i de båda länderna. När vi i har återkommit med krav på eltkraftfullt svenskt engagemang för det s.k. Wislaprojektei i , beror detinte på att vi i skulle ha en föreställning om alt vi bättre änpolackerna vet vad som är viktigast. Bakgrunden är att Wislaprojeklet hittillshar varit nära nog det enda miljöprojekt i som nått så långt i sinaförberedelser att det verkligen kan sättas i verket och därmed också få stödfrån . Skälet är just de förhållanden som intill hell rått ilandet och det arbete som har utförts för att förbereda projektet. Dettaförberedelsearbete har utförts av de miljögrupper som hell varit iopposition mot hela del polska politiska systemet. Ännu en del i den strategi som vi måste ha mot Östeuropaoch som är viktig att nämna, även om den inte innebär bistånd i vanlig mening,är atl vi öppnar våra gränser för handel från de östeuropeiska länderna.Importregleringarna på i synnerhet jordbruksvaror och tekoprodukter måste lasbort. har det i förts en debatt ombl.a. del man kallar för lönsömnad. Del är någol som är mycket viktigt förBaltikums och möjligheter att få i gäng en exportindustri på dessaområden. Det har antytts att det skall ske någon form av av liberalisering frånsvensk sida, men hillills har såvitt jag kan förslå inget skett. Jag skulle bliglad om det gick all få ett besked om regeringen verkligen avser - vilket jaghoppas - att snabbt ta bort dessa regleringar. Det här är kanske viktigare änmånga i och för sig förnämliga biståndsprojekt som vi arbetar med. Jag har i handen en estnisk konservburk. Deninnehåller inte lutfisk eller någon annan produkt av liknande slag, även omnågon kanske tror det. Den innehåller vatten från . På etiketten kanman läsa hur många föroreningarna i detta vatten överstiger degällande normerna i . I en galghumoristisk bruksanvisning kan manbl.a. atl den som önskar bada i delta vatten först bör spä ut en teskedav burkens innehåll med ett ämbar destillerat vatten och därefter snabbtuppsöka läkare! Som framgår av dagens betänkande råder nu stor enighet omvikten av svenska insatser till miljövård i . har i enreservation om vårt bistånd till också påpekat att en nödvändig del avdetta slöd är att ge hälsovård till de barn som är den baltiskamiljökatastrofens första offer I Rigabuklen, som är en annan del av Östersjönnära , den större av de två, råder sedan några år tillbakabadförbud. När jag besökte området rapporterade man om barnsom fick egendomliga utslag och svåra sjukdomar därför att de - givetvis utanatt veta att det rådde badförbud - hade gått ned i vattnet. Detta är ett akut problem, och det är beklagligt all delinte har varit möjligt atl i utskottet få majoritet för ett uttalande om eltkraftfullt svenskt slöd till halsovård för de barn som drabbas av denmiljösituation som råder Vi har också reserverat oss för alt de svenskaviseringsreglerna skall behandla medborgare från Ösleuropa på samma villkorsom medborgare från andra europeiska länder Skal! vi försöka förverkliga detgemensamma europeiska huset, som det heter, får vi inte göra skillnad påEuropa och Öst- europa.Inte heller får vi göra skillnad mellan och det övriga Europa.Skall och dess nuvarande delrepubliker kunna inta sin naturligaplats vid sidan av alla andra europeiska stater i del gemensamma europeiskahuset, så måste reformsträvandena få slå igenom fullt ut också där Det betyder - och det måste kunna sägas i - attdrömmen om att försöka hälla fast delrepubliker som aldrig bett om att fåtillhöra måste uppges. En demokrati kan inte förtrampaandra folks frihet. Det måste vara bättre också ur perspektiv att hafredliga och vänligt sinnade baltiska grannstater atl göra lönsamma affärermed -om man vill det - än all ha en permanent baltisk oroshärd, som blockerarhela den sovjetiska perestrojkan. På den punkten råder utan tvivel stor enigheti . I en motion begär miljöparliet att omgående skallerkänna republiken . Partierna i utrikesnämnden har ansett attdetta, med hänsyn lill de regler som styr svensk politik i sådana frågor, inteär möjligt. Jag skall inte här bestrida detta. Men jag tycker ändå att detborde vara möjligt atl ta ett par tydliga steg i riktning mot ett erkännande.Del kan ske på två sätt. Dels kan den tydligare och oftaremarkera all erkänner det litauiska parlamentet och den litauiskaregeringen som de enda legitima företrädarna för landets folk. Dels kan, ochmåste, vi nu efteråt offentligt kunna säga att del svenska erkännandet avockupationen var olyckligt. Det kan förslås mot bakgrund av den tidensförhållanden, men det stred icke desto mindre mot moral och folkrättsligaprinciper När vi uttalar oss måste vi vidare tillstå att hell andraförhållanden råder än de som har rått i under I de tre baltiskaländerna finns folkvalda pariament som förklarat att inträdet i skeddei olagliga former. som ledde till dennaannektering, har förklarats olaglig av folkkongressen i . pågår enprocess som man kan se som ett steg på vägen mot ett internationellterkännande. Ledande litauiska företrädare tas emot på hög nivå i olika länder.På sätt och vis kan man även se den sovjetiska bojkotten som ett slags steg motett medgivande av att det här är fråga om ett annat land än . Maninleder ju inte gärna en bojkott mot det egna landet. Därför tycker jag det finns skäl att säga - det bör varamöjligl att finna former för att uttrycka det också från svenskt officiellthåll - att det ställningstagande som gjordes 1940-1941 inte hur länge somhelst skall få blockera den process som måsle ske. följer ju med iden utveckling som äger rum. Det kan inte få blockera ett svensktställningstagande i frågan om baltisk självständighet. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till folkpartietsreservationer (forts. ll§) 1989/90:1132 maj 1990 Samarbete med Bahikum, Cenlral-och 9§ Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarnatill för middagsuppehåll. Prot.1989/90:113 10 § Återupptagna förhandlingar Samarbete lyted , och Förhandlingarna återupptogs under ledning avandre vice talmannen. 11 § Samarbete med , (forts,utrikesutskottels betänkande UU16) 71MARGARETHA AF () replik: Jag begärde replik före middagspausen, därföratt i sitt anförande kritiserade atl vi i en motion angåendeÖsleuropa nämnde ordet "löntagarfonder". Socialistiska löntagarfonder har ju varit en del av dens.k. tredje vägens politik under hela 80-lalet. Det kan inte ha undgått HåkanHolmberg all ledande företrädare för svensk socialdemokrati, som ju ocksåsitter i regeringsställning här i , och våren - ja, sedanännu tillbaka - har propagerat för att borde föra dentredje vägens politik. Det är ganska naturligt för oss som inte tror på den tredjevägens politik, varken här eller i , att argumentera mot dennapolitik. En alldeles påtaglig karakteristik av den tredje vägenskonsekvenser för skattebetalarna är ett rekordhögt skattetryck, ett utreratskattetryck. Del lycker vi också är värt atl påpeka. Låt mig i mer konstruktiv anda säga att jag uppskattadevad hade alt säga om . Jag har i långa styckenparallella tankegångar inför den behandling av denna vikliga fråga som viskall ha i utrikesutskottet . AnL 72 () replik; Vi skall inte ta upp alltför mycket lid meddenna motion och reservation. Jag tyckte alt det var nödvändigt atl klargöra -i fall det blir debatt om denna reservation senare - varför vi i folkparlielinte lycker att reservationen är helt lyckad. Jag vill också poänglera att man skall vara noga medbegreppen. När man i Ösleuropa - del gäller praktiskt laget alla politiker därav någon belydelse -talar om marknadsekonomi, lalar man i termer som innefattaralla möjliga olika varianter från till , , FörentaStaterna eller till . Del är detta som i mycket vid mening är detnormala ekonomiska systemet. Jag tycker då att det känns litet konstigt attkomma med delaljsyn-punkter av det här slaget. Del är också viktigt att man har en verklighetsbeskrivningsom hänger ihop med den verklighet som råder i Ösleuropa. Det finns inte någotskattesystem där som går att jämföra med vårt. Därför är det poänglöst atttala om alt sänka skattetrycket. Som en parallell till den moderata motionen talar man omall kyrkans och kristendomens ställning måste stärkas i Ösleuropa. Det måslekännas någol märkligt för en polack eller en litauer atl läsa detta. Det harändå en viss betydelse hur man beskriver verkligheten, också i sådana härsammanhang. 73MARGARETHA AF () replik; Jag utgår ifrån att jag får fortsättadebatten om den tredje vägens politik med , och jag ser fram emotdet. Vad gäller skattelrycket kan detta vara antingen direkteller indirekt. Jag är alldeles övertygad om att om man skulle räkna på delindirekta skattetrycket i de lågproducerande östeuropeiska ekonomierna, sombär en kolossal börda av militärutgifter tror jag att man skulle komma framlill att delta skattetryck i själva verket är ganska så högt. 74 () replik; Vad jag ville illustrera med det som jag togupp är vådan eller vanskligheten av atl utan vidare föra över svensk politiskterminologi på andra länder Det kan man naturligtvis göra när det gälleretablerade demokratier i och på andra håll. Här är läget någotannorlunda. Del är lika malplacerat atl uttrycka sig på det sätt som tyvärrsker pä några punkler i denna motion och reservation, som det är att gå ut somsocialdemokrater ibland gör - där har rätt - ochframställa det som att de svenska lösningarna självfallet är någonting som allamänniskor i före detta kommunistländer ropar efter och alltid längtat efler altfå införa. Så är det eivelvis inte. Samarbete med , Cenlral-och AnL 75 PÄRGRANSTEDT (c): Enligt vad har berättat för oss lårSherlock Hol-mes ha varit väldigt noga med alt man bör skilja mellan detotroliga och del omöjliga. Detta är en lärdom som jag tror att vi alla harinsett vidden av . Den händelseutveckling som de gamla kommunistländernai har genomgått inåsle definitivt beskrivas som otrolig. Jag tror altför skulle många av oss också ha sagt att den var omöjlig. Men si,så var det inte. utan det var faktiskt möjligt att förvandla de kommunistiskadiktaturerna till gryende demokratier på våg också mol en marknadsekonomi.Detta hör nalurliglvis lill det mest glädjande, det mest positiva som harinträffat i . hör lill de länder som kanske har särskilt storanledning att välkomna denna ulveckling och glädjas över den. Det är få av deVästeuropeiska staterna som har större anledning än vi alt välkomna denprocess som har ägt rum i vårt grannskap. En blick på kartan påminner oss om del faktum att Sverigeär elt mycket östligt beläget land. sträcker sig längre österut änmånga av de europeiska stater som vi brukar kalla östeuropeiska. harnalurliglvis också praktiska konsekvenser. Det innebär att de länder som nugenomgår denna förvandlingsprocess är i mycket slor utsträckning våra grannarDet är länder som vi historiskt sett harhaft ell mycket nära samarbetemed-stundtals kanske inte alltid så fredligt och fridfullt, men kontakternahar i alla fall under århundranden varit mycket intensiva, och utbytet, harvarit betydelsefullt både på det kulturella och på del ekonomiska planet.