prot · GD09138 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag sitter själv i den, ochjag är mycket orolig för att vi kommer att få ett dåligt beslut . Vitycker inte att glesbygdsdelegationen skall ombildas till ett verk och utlokaliseras.Det kommer inte att föra landsbygdsfrågorna framåt, tvärtom. Däremot anser viatt delegationen skall förstärkas och breddas. För vår del tycker vi att detkanske vore bra med ett projektkontor i . Men när det gällerglesbygdsdelegationen säger jag som har sagt, att är det någonting sominte skall utlokaliseras så är det glesbygdsdelegationen, som behandlarlandsbygds- och glesbygdsfrågor Den skall finnas nära myndigheter och verk ochbeslutsfattare. Vihar anslagit en del pengar också, för det behövs verkligen, nämligen 35miljoner till projektkontoret och den delegation vi anser skall vara kvar menförstärkas. Vihar också avsatt 2 milj.kr för ALA-gmppen vid . Det ärnämligen ett stort värde för forskning och utveckling när det gällerlandsbygden, bl.a. näringsliv, jordbruk, skog, turism, miljö och teknikspridning.Det är detta ALA-gmppen gör, och den bör få en långsiktig finansiering och ettutvecklat samarbete med glesbygdsdelegationen vad gäller projektfinansiering. Enligtpropositionens förslag skall den nuvarande delegafionen bort. Vi vet inte än omdetta går igenom . Jag hoppas att och vänsterparfiet inseratt det är de som avgör beslutet . 1989/90:138 11 juni1990 andra hand stödjareservation 77 och kan ta ställning nu i kammaren. Det har maninte gjort tidigare. Frånarbetsmarknadsdepartementet räknar man kallt med att skallglesbygdsdelegationen i nuvarande form sluta jobba. Då skall man ha anställt enchef för den nya myndigheten i , och allfing skall börja fungera. Jaghar aldrig hört någonting så naivt när det gäller uppbyggnad av en organisafionoch hur det tar innan den börjar fungera. Det är helt uppenbart attlandsbygds- och glesbygdsfrågorna och de projekt - och det är ganska många -som pågår kommer att tappa tempo, sättas på undantag. Hela landsbygds- ochglesbygdspolitiken kommer att trappas ned. När det väl är gjort vill jag se denmyndighet som hux flux kan bygga upp det igen. Jaghar en fråga till regeringen eller till representanter för socialdemokraterna:Tror ni verkligen att det räcker med att tillsätta en chef för en myndighetför att få den att fungera? Jag tycker det visar på regeringens nonchalans fördessa frågor, när man så lättvindigt föreslår att byta ut en väl fungerandedelegation med en oerhört kompetent och engagerad personal. Ni vet inte hurmycket ni får för pengarna - det arbete som utförs i glesbygdsdelegationen ochalla de projekt som håller på att ta form efter landsbygdskampanjen. Envädjan till : Tänk er för! Det här kan ni få äta upp många gångersedan! Det är inget hot, utan ett konstaterande. Det här kommer inte att blibra. Vibeklagar liksom att majoriteten inte ansett tiden mogen för attflytta över vinstmedel från vattenkraftproduktionen till de produceranderegionema. Det behövs inte fler utredningar . Vi har haft så mångautredningar om detta. Vi anser att det är principiellt viktigt att denna s.k.återbetalning nu sker Det är dags att komma bort ifrån den förnedrandestöd-allmoseformeln som utsatts för och fortfarande utsätts för. Detär med råvaror - skog, malm och vattenkraft - som vårt välstånd tillstor del byggts upp. Ettannat principiellt viktigt förslag är nedsättningen av de sociala avgifterna.Vår utgångspunkt är något annorlunda än regeringens. Skatten skall öka päenergi, knappa råvaror och utsläpp i miljön medan skatten på arbete skallsänkas. Vårtförslag innebär bl.a. en sänkning för aUa arbetsgivare ochegenföretagäre i hela och de delar av som skall ingå istödområde 2 samt på , dessutom i stödområde 1 förverksamhet i branscher som det föreslås i propositionen. Ettannat viktigt medel för att uppnå regional balans är det förslag som vi mångagånger redogjort för i denna kammare, nämligen om närfonder Dessa skulleverkligen stimulera de små och medelstora företagen. De skaU dels ha enrådgivande, dels en finansiell funkfion. Vi vill att grundplåten tillnärfonderna i första hand byggs upp genom att de regionala löntagarfondernaavvecklas. I1990-talets regionalpolitik borde miljöfrågoma ha fått en annan uppmärksamhetoch behandUng. Vi saknar bl.a. förslag som ger kommuner och landstingmöjligheter att införa kommunala och regionala miljöavgifter. Ansvaret förmiljöfrågorna läggs allt mer på kommunerna, men möjligheten att påverka orsakerna fillmiljöproblemen saknas . Vi har i reservation 59 yrkat på en annan ordning. Vivet alla att bra kommunikationer är en förutsättning för att människor skallkunna bo kvar i hela landet. Vi har därför också i andra sammanhang, itrafikutskottet bl.a., fört fram ett järnvägsutbyggnadsprogram med omfattandeinvesteringar på 65 miljarder för 1990-talet. Demest angelägna projekten anser vi vara Bothnia-banan längs , enny sydlig ostkustbana och uppmstad . Det är också viktigtregionalpolitiskt att de mindre järnvägarna, som kanske kommer att tillhöralänstrafiken i fortsättningen, uppmärksammas som viktiga nätverk för en välfungerande järnvägstrafik på de större banorna. Försöksjärnvägar bör därförstödjas. Dellenbanan i är ett sådant exempel. ,mina vänner, har framtiden för sig. Den är energisnål och har betydligt mindremiljöpåverkan än alla andra transportmedel. Här har vi också investeringar sommåste göras för framtiden. Vianser och har föreslagit att det är motiverat att differentiera både bensinskattenoch villkoren för bilavdrag till och från arbetet. Dagens likriktade systemöver hela landet innebär att betydande medel omfördelas från glesbygd till mertättbefolkade delar av landet. Datakommunikationoch telestugor ger en stor möjlighet för landsbygden och glesbygden, och dennya tekniken har bidragit till ökad valfrihet i fråga om arbetsort ochboendeort. Även här har glesbygdsdelegationen gjort fantastiskt mycket justför telestugorna, och satsningarna fortsätter. Föratt ungdomar och kvinnor skall vilja stanna kvar på landsbygden är det nödvändigtatt prioritera kultur och utbildningsmöjligheter, skriver vi i vår motion. Detlåter ju vackert, och det är många som säger så. Vi stödjer också de ipropositionen föreslagna åtgärderna för att förbättra möjligheterna förmänniskor att studera. Distansundervisningen måste byggas ut, precis som viföreslår i reservation 52. Tyvärrhar det i propositionen smugit sig in en del förslag som kommer att försvåraför människor att studera på t.ex. Komvux. Det är inte lätt att få ihop fler änåtta elever till en kurs på landsbygden, och vi anser att tilläggsbidragetskall vara kvar för att göra det möjligt med ett lägre elevantal även utanförstödområde 1 och 2. Vihar också tillsammans med reserverat oss till förmån för avskrivningav studielån, och regeringen bör komma med förslag till rikflinjer för hur ettförslag skall se ut som gör det attraktivt för ungdomar att återvända hemefter utbildning. Tyvärr är det nödvändigt att ta till individinrik-tadeåtgärder för att stoppa den utflyttning och den utarmning av ungdomar pålandsbygden som fortsätter. Vimåste än en gång fråga: Vilken effekt får Europasamarbetet påregio-nalpoUtiken? Jag har inte sett någon analys. Konsekvenserna kan blioerhört påtagliga. Mennu börjar tankegångar få gehör - åtminstone utanför Sverigesgränser Dessa tankegångar handlar om ett decentraliserat från Atlantentill med självständiga demokratiska stater. 1989/90:138 11 juni1990 om ett regionernas Europamed hög självtillit och självförsörjning och med ett samarbete baserat inomregioner Jagtror att den debatt vi har haft , som kanske i många stycken är diffus ochseg, ändå bara är inledningen på många debatter som kommer att handla om90-talets regionalpolitik. I alla fall hoppas jag att så är fallet. Avslutningsvisvill jag yrka bifall till reservation 103, och jag stödjer i övrigtmiljöpartiets reservationer och de yrkanden som tidigarehar gjort. Anf.39 (): Den här debatten brukar vara mycket intressant, och vi brukar underdessa debatter analysera hela . har vi inte nöjt oss med attanalysera , utan vi har tagit upp alla politikområden i ett enda svep.Vi har debatterat skattepolitik, energipolitik, socialpolifik, familjepolitik,EG-politik, m.m. Jag tänker för min del försöka göra en sammanfattning avstödområdesdiskussionen och de nya stöden. Demål vi har satt upp för regionalpolitiken, nämHgen att ge människor tillgångtill arbete, service och god miljö var de än bor i landet, ligger fast. Dettahar påpekats här tidigare. MedRegionalpolitik för 90-talet gör vi en offensiv satsning på dessa mål.Regionalpolitiken skall effektiviseras genom att stödåtgärderna skall koncentrerasoch förstärkas. Stödet skaU koncentreras tiU de regioner som har de långsiktigtsvåraste problemen. Nuvarande tre områden - A, B och C -reduceras till två ochblir då stödområde 1 och 2. Till stödområde 1 hänförs inland samtKalix och kommuner, inland och delar av län.Stödområde 2 kommer att omfatta ett fyrtiotal kommuner eller delar av kommuneri , , och . Till dessa stödområdenkoncentreras huvuddelen av insatserna. Detfinns enligt min mening anledning att understryka att den permanentastödområdesindelningen skall grunda sig på en långsiktig bedömning av enregions svårigheter och problem. Därigenom kommer särskilt de kvaUtativabedömningsfaktorerna i förgmnden, dvs. sådant som avstånd, klimat, gleshet ibebyggelsen, lokala arbetsmarknader, kommunikationer, osv. Även detta harnämnts här tidigare . Kvantitativafaktorer, såsom en hög arbetslöshet eller en låg sysselsättningsgrad, kan menbehöver inte vara tecken på att en region generellt har svåra problem. Det kanockså vara effekter av stmkturomvandlingsprob-lem. En sådan region kan trotstillfälliga problem ha goda utvecklingsförutsättningar I båda fallen är det enuppgift för regionalpolitiken att skapa förutsättningar för en posifiv utveckling.Jag vill betona att den permanenta stödområdesindelningen bara är en, om än enviktig, del av regionalpolitiken. Kommunerkan också tillfälligt inplaceras i stödområde efter beslut av regeringen. Detär då fråga om orter som genom strukturella förändringar är i behov av stödunder . Det är viktigt att regeringen har den möjligheten ochatt man snabbt kan vidta åtgärder när problem av denna art uppstår I samband medatt man presenterade den regionalpolitiska propositionen aviserades - och dethar bekräftats av industriministern - att regeringen i vår kommer attbesluta om att , , , , , Degerforsoch även Krisfinehamn, som har fått stora bekymmer, skallinplaceras i fillfälligt stödområde. Jagmenar att om man resonerar som och , så kan vi ju iprincip ha hela i tillfälligt stödområde. Dessa problem kan ju faktisktuppstå var som helst, i vilken kommun som helst, och i sådana fall sprider viut resurserna. Vi måste låta regeringen ha den här möjligheten till tillfälUginplacering där bekymmer uppstår Utöverdetta kan regeringen i särskilda fall fatta beslut om stöd även utanförstödområdet. Utöverdetta kan tjänsteföretag, som vill etablera sig tiU de s.k. stödjepunkterna,dvs. större orter i eller i anslutning fill stödområden, få stöd ometableringen är ett alternativ till lokalisering i storstad. Satsningar på högskolorär en annan typ av insatser som kan ske till stödjepunkter Iglesbygdsområdena kommer, liksom tidigare, småföretag och butiker att kunna fåolika och förbättrade former av stöd. Annarsär det så att antalet stödformer minskar, vilket bör förenkla arbetet både förmyndigheter och företag. Lokaliseringsbidragetskall ges till investeringar i byggnader och maskiner, och det uppgår tillmaximalt i stödområde 1 och i stödområde 2. Utvecklingsbidragetär en ny och intressant stödform som kan lämnas tiU investeringar i marknadsföring,produktutveckling etc. Stödet kan ges med högst eller . Detta är, framför allt av småföretagen, en mycket efterfrågadstödform. Sysselsättningsbidragkan ges med i stödområde 1 och . istödområde 2 till företag som varaktigt ökar sin sysselsättning. Nedsättningenav socialavgifter kommer att omfatta i stödområde 1 under entioårsperiod och i övriga under en femårsperiod.Nedsättningen kommer dock icke att gälla basindustrin. Jag vill påstå att detinnebär en betydande förstärkning av insatserna främst i ochVästerbottens län. Anslagetför länsstyrelsernas regionalpolitiska insatser, lokaliserings- ochutvecklingsbidrag, glesbygdsstöd och projektmedel, höjs kraftigt och möjlighetertill en friare användning av projektmedlen föreslås. Detföreslås också i propositionen, vilket utskottet förordar, att StiftelsenIndustricentras lokaler i de åtta orter där stiftelsen har lokaler säljs ochatt stiftelsen som sådan läggs ned. Särskilda insatser för att främjanäringslivsutvecklingen i dessa orter skall göras, utifrån de överläggningarsom förts med berörda kommuner. Närdet gäller glesbygdsfrågor skall länsstyrelserna, Hksom , avgränsaglesbygdsområdena och ansvara för utvecklingsinsatser. Länsstyrelsernarekommenderas att utarbeta landsbygdsprogram och får möjlighet att försökahitta alternativa lösningar när existerande statlig verksamhet är hotad avnedläggning. Högsta beloppet föravskrivningslån till företag i glesbygd höjs till 350 000 1989/90:138 11 juni1990 1989/, och användningsområdet vidgas. 11 juiii 1990 höjstill högst Servicebidrag till kommersiell service höjs till 80 000 -'vilket i sin tur kan ha mycket stor betydelse för den egentliga glesbygden. egionapo 11 Möjligheternaatt använda projektmedel för olika utvecklingsinsatser - ' ' t.o.m. för kultursatsningar, vilket inte varit möjligt tidigare -förbättras. Sedantill den fråga som tydligen har blivit den stora frågan : en särskildmyndighet för glesbygdsfrågor. Den nuvarande glesbygdsdelegationen skallomvandlas och lokaliseras till . Jag tycker som norrbottning, ochkommande från glesbygden, att det är en viktig markering att den myndighet somskall arbeta med utvecklingsprojekt och finna idéer för att utvecklaglesbygden också är placerad i anslutning till glesbygden. Det är i dettaområde den skall verka. Den skall inte ta över ansvaret, men den skall kommamed idéerna. Mankan inte, vilket , moderata samUngspartiet och anför ireservation nr 77, säga att bevakningen av glesbygdsfrågor kräver en närhettill departement, verk och myndigheter i huvudstaden. Omman för ett sådant resonemang, kan vi på en enda gång sluta att diskuteradecentralisering och utlokalisering i denna kammare. Precis samma argument kanvi anföra för all verksamhet, dvs. närheten till annan verksamhet. Detta omnågot handlar väl om koncentration. Det är vi socialdemokrater som i andrasammanhang har blivit beskyllda för detta, men jag undrar hur det förhåller sigjust . Detta var ett försök tiU en mycket kort sammanfattning av förslaget omde nya stödområdena och de framtida företagsstöden samt några ord omglesbygden. Oppositionenssyn på den nya regionalpolitiken låter sig inte sammanfattas. Av de 176reservationer som fogats till detta betänkande har de tre borgerliga partiernatillsammans med de gröna lyckats ena sig i en enda. Jag anser attdetta talar för sig självt. Det finns inget realistiskt alternativ tillsocialdemokratisk regionalpolitik. Motbakgmnd av det stora antalet reservationer, och med hänsyn till kammarenspressade tidsprogram, skall jag avstå från att ingående kommentera dessareservationer Jag vill bara göra ett par påpekanden. Närdet gäller syn på stödområdesindelningen säger man att nuvarandeindelning bör bibehållas i avvaktan på att regeringen presenterar ett bättrebeslutsunderlag. Man föreslår att hos regeringen begär en utredningom den framtida stödområdesindelningen. Fördrygt sedan, , överlämnade , jag och någratill ett regionalpolitiskt utredningsförslag till regeringen. Det har bl.a.utgjort underlag för den proposition som skrivits. I samma andetag som vi ärberedda att besluta om det som var vår utredning, om jag får använda detuttrycket, begär ni i en ny utredning. Jag vill påstå att dettabara är ett sätt för att komma undan och slippa ta ställning i enkanske litet besvärlig fråga. Sedan vill jag ocksåställa en rak fråga. Hur ser egentligen på propositionen och dendiskussion som vi för ? i sitt anförande att detvar en gedigen proposition och att det egentligen 78 fanns en ganska bred enighet om förslagen. som talare nummer två ochsäger: Det var ett blygsamt resultat av alla vackra ord och tankar. Omuppfattningen ligger någonstans mitt emellan, kanske förslaget egentligen är ganskabra. Ävencenterpartiet vill ha kvar alla tre stödområdena, och då inte i avvaktan pånågon utredning, utan permanent. Det betyder i sin tur att man ävenfortsättningsvis vill sprida ut resurserna på ett större område och inte är bereddatt verkUgen prioritera de områden som bäst behöver det. Sinvana trogen verkar det som om har mycket gott om resurser, ochman vill plussa på det mesta. Jag vill ställa en fråga till företrädare.Vad kostar egentligen era förslag sammanlagt? Och var har ni tänkt att vi skallta pengarna? Vilka områden inom politiken har ni tänkt skall stå tillbaka tillförmån för regionalpolitiken? Som jag tidigare sade finns det inget realisfiskt alternafiv fillsocialdemokratisk regionalpolitik. Jag vill i likhet med anslutamig till de socialdemokrafiska reservationerna nr 88 och 91 och i övrigt fillarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 13. 1989/90:138 11 juni1990 40 ()replik: Jag skall börja med att tala om stödområdena, även om det inte är denenda frågan i proposifionen och i betänkandet. Det låter så på . MonicaÖhman stod i REK87 bakom att skulle prioriteras och tillhöra inlandet,eUer stödområde 1, som det kallas . Jag vill då fråga: Vilket resonemanghar den socialdemokrafiska gruppen i arbetsmarknadsutskottet fört när ni i daganser att inte skall tillhöra något stödområde alls? Vad är detta förlångsikfig planering? MonicaÖhmansäger att man skall se fill de långsiktiga problemen,och det är vi överens om.De kommuner som har långsiktiga problem skall prioriteras.Vad menarMonicaÖhman med långsiktiga problem i ? Vi håller oss till en enda kommun,det blir enklare så. Sedan1950-talet har dessa problem funnits i , och de är inte lösta . Ärdessa problem nog långsiktiga, ? Berätta för oss andra vad det ärför resonemang ni har fört. Ena månaden finns stora problem och kommunen skallprioriteras högst av alla kommuner: Någon månad senare finns inga problem, ochså skall kommunen kastas ut i kylan. Sedansade att vi folkpartister vill göra hela landet till stödområde.Hon korrigerade sig sedan och sade att vi vill ha mer konkreta och välgrundadeförslag. Det är vad det handlar om. Vi vill ha konkreta skäl till attregeringen lägger fram de förslag den gör Vi har inte fått veta dessa skäl, ochdärför vidhåller vi självfallet våra åsikter MonicaÖhman tar vidare upp frågan om att sade att propositionen ärgedigen. Ja, visst. tog upp samma fråga. Men han använde en annanterminologi. Han sade att propositionen är på 500 sidor. Det är faktiskt detsom vi menar. Det finns mycket i den här propositionen, , som ärbra. Ni har tagit fasta på åsikter när det gäller kultur,kommunikationer och utbildningsfrågor. Vi talar alltså inte bara omstödområden. Stödområdesindelningen ärför dåligt underbyggd, länsanslagen är för 1989/90:138 11 juni1990 små, och det är en förliten tilltro fill människorna på länsstyrelserna och i bygderna att de klararsituationen om medel ställs till förfogande för dem. Där är skiljelinjen mellanoss. Anf.41 () replik: lät så överraskad över att vi i samband meddiskussionen om regionalpolitiken också har diskuterat socialpolitik,EG-poUtik, skattepolitik, livsmedelspolifik och energipolitik. Är det något attvara överraskad över? Om vi inte väger in alla dessa aspekter, hur kan vi då fåen hållbar regionalpolitik? Det är alldeles nödvändigt. Jag är tvärtomöverraskad över att vi inte har tagit tillräckligt med tid på oss för attdiskutera alla dessa nyordningar som kommer att ske på dessa nämnda politikområden. Varför denna överraskning,? Vidarehar vi glesbygdsdelegafionen och dess vara eller icke vara och om det skaUinrättas en myndighet i . Jag vill påminna om att mångasocialdemokrater har arbetat länge med glesbygds- och landsbygdsfrågor, och dehar en helt annan uppfattning. Bland dem finns . Han är relativt kändsom en stor och kunnig man när det gäller glesbygds- och landsbygdsfrågor. Hansäger att är det något som inte skall lokaliseras ut är det justglesbygdsdelegationen. Vid en utlokalisering blir det så enkelt att få de litetbesvärliga glesbygdsfrågorna på distans. Man har också hävdat att det blirfördelar av sysselsättningsskäl och för decentraliseringen. Menglesbygds- och landsbygdsborna har blivit litet extra besvärliga och ettriga påsista tiden tack vare landsbygdskampanjen. Men att inrätta en myndighet iÖstersund är faktiskt att se till att man får frågorna på litet distans. Viser gärna ett projektkontor där, men den politiska delen och där det skallföras en stark opinion för frågoma skall finnas i . 42 ()replik: Även jag förvånades över kritik över vad som hadeförevarit under debattens första del. Den situation som råder ute i glesbygdeni dag beror på att vi inte tidigare i ett sammanhang har diskuterat dessafrågor, dvs. skatte-, social-, energi-, trafik-, jordbruks- och skolpolitik.Om vi hade gjort det hade vi för länge sedan fått klart för oss att det hadevarit nödvändigt att ta upp frågorna i ett sammanhang. Vidarehar vi myndighetsfrågan. Jag tror att socialdemokraterna är isolerade närdet gäller att flytta glesbygdsdelegationen till . Den kommer inte attfylla sin funktion där Ledamöterna kommer alltid att be finna sig på tåg ellerflygplan de korta stunder de inte är i . Att glesbygdsdelegationenskall finnas i är en förflugen idé. Det är mycket som talar för attdelegationen behöver effektiviseras. Men det gör man inte genom att flytta utden. Låt oss tvärtom slå vakt om som lokaliseringsort tills vi harhittat ett vettigare förslag. Den utredning som ligger till gmnd förutlokaliseringsförslaget är naiv. MonicaÖhman talar om att det inte finns någon oenighet mellan partierna. Men istället är det så att svenska folket vill ha mångfald när det gäller poHtiska partier i dag.Det ser vi på alla opionionsyttringar och -undersökningar Folk vill ha fleralternativ att välja mellan. Därför är det inte fel att partierna iSveriges riksdag har sina separata synpunkter Tids nog kommer den diskussionsom vi skall föra efter valet när vi skall bilda regering, . Defrågor jag ställde till var inte av intresse för henne. Hon varinte intresserad av att svara på om hon ville lösa upp monopolen för kvinnornapå landsbygden, vilket skulle kunna skapa mängder av arbetsfillfällen. Hon varinte intresserad av att besvara frågan om beskattningen av bilen var riktig iglesbygdsområden eller om skatterna på el och en tredubblering av priset varav värde för glesbygden. Inte heller svarade hon på om det fanns någon rättvisai barnomsorgen i glesbygdsområden. Allt detta har stor betydelse för ommänniskor vill fortsätta att bo kvar. Anf.43 () replik: har beklagat sig över att vi har talat alltför mycket omskatte-, energi-, social- och familjepolifik . Men också detta hör ju tillsamhällsplaneringen. Skall målen kunna ligga fast att alla människor skall hamöjlighet att bo var de vill och ges tillgång fill arbete, service och godmiljö är dessa delar också nödvändiga. RegionalpoHfiken är av stor betydelseför att nå målen. Vi vet att det behövs stödinsatser, och det har vi ocksåpläderat för En hel del är vi överens om i utskottet. Menskall det bli en balanserad utveckling, krävs det faktiskt en helhetssyn. Dåmåste också de svaga länkarna i kedjan förstärkas. Jag menar att på många småorter måste en målsättning vara en ökad befolkning. Det är bara med etttillräckligt tätt nät av små orter som utvecklas som vi kan garanteralikvärdiga levnadsbetingelser i alla delar av landet. Dit hör vägnät,utbildning och det som har berörts. Jagvill ställa en fråga till . I pressen har vi kunnat läsa att MonicaÖhman har talat mycket vackert om kvinnocentra och möjligheter för kvinnor attstarta företag och få arbete. Var finns dessa tankar ?