prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — tionellhandel även med våra värdepapper, är det klart att det uppstår negativaeffekter Atl index går upp påverkas självfallel också av den ökadeutlandshandeln. Värdeindéx på börsen är ju inte bara betingat av den handel somsker i . Framför alll är del så att genom alt vi inte får en omsättningpå aktier, uppslår del en inlåsningseffekt. Och får vi en sådan effekt, dåvisar del sig att de som sitter på slora aktieposter alltid klarar sig. Men desom har små aktieinnehav har sämre möjligheter att förflytta sig på aktiemarknaden.Dynamiken ligger i omsättning. Vad beträffar atl den svenska börsen har gått upp ansluterjag mig till det mesta av det sade. Förutom det han nämnde harbl.a. stora institutionella placerare, å la löntagarfonderria, varit en starkt bidragandeorsak till alt vi fick haussen på den svenska börsen. Det är klart alt vi harvarit i ett skede där den svenska börsen har varit övervärderad i förhållandetill hur svenskt näringsliv har sett ut, men det är ett annat problem. 60LARS (vpk) replik; Till vill jag säga altvalutaregleringen är en grundbult för vpk. De förslag som vi har lagt framskall ses i oupplösligt samband med en återinförd och skärpt valutareglering.Får vi inte den, blir våra förslag myckel svåra att hanlera. Så det är korrektatt detta skall ses i ell sammanhang. Del kan ju vara så alt vi inte vinner kammarens gehör fördetta. Då får vi pröva andra metoder för att öka skatleutlagel på kapitalsidan.Det gäller då att ta borl en del asymmetrier som ligger i den lagrådsremiss somfolkpartiet och socialdemokraterna står bakom, att vissa kapital skall beskattasmycket lägre än andra. Det gäller atl la borl en del luckor och möjligheterfill kvittning. Vi får alltså gå andra vägar. Framför allt tror jag atl vi dåfår gå al hållet med en real kapitalbeskattning. Det är korrekt och viktigt. talade om att renoveringsarbelel utgickfrån de mycket låga kurserna på 70-lalet. Jag vill säga att det var ett visstrenoveringsarbete, men den verkliga boomen satte in 1982. Åras den som äras börrnå jag nog säga. 1982 var del inget renoveringsarbete, ulan det var ell heltnytt börsbygge man konstruerade åt spekulanterna. Litet grand drog man in åandra sidan, men den verkliga boomen trädde in då. Om del är någol kvar av min repliklid, vill jag baraerinra kammareris ledamöterom att för uppgick världsindextill 333. hade 363, 354, 527, 228 och, somuttrycket lyder, lök på laxen; 1 144 i ! Det är mot den bakgrunden viskall se omsättningsskatten. Hur var det dä 1989? Index säger för världen 14 och förSverige 24. ligger fortfarande längl över världsindex. liggerlägre än , på 16. ligger lägre än , på 22. liggerungefär lika med , på 27. I och för sig är siffran för 32, menLondon kan ju inte vara någon rikslikare för oss. Och det finns fortfarande transaklionsskatter kvar t.o.m.på EG-marknaden - bl.a. i , om jag inte minns fel - så vi behöverinte skynda så fort. Vi bör göra de förändringar som kan bli nödvändiga pågrund av att regeringenhar forcerat fram avveckling av valutaregleringen. De förändringar som man dåblir nödd och tvungen till skall göras i ett fördelningspolitiskt rimligtsammanhang. Att som lätta på beskattningen av kapital och säga ål lönlagarnaatl godta lönestopp blir fördelningspolitiskt slötande. AnL 61 () replik; Det är riktigt all aklieuppgången kom efter1982. Grunden för att den då tog fart var ju atl det slädningsarbete som bestodi en ordentlig strukturomvandling av svenskt näringsliv i alll väsentligtvargenomfört. Del hade ställts krav på företagen alt alll dödkött skulle varaborta när man gick in med åtgärder Det var effektiva produktionsapparater somfanns kvar, arbetslösheten hade hållils under kontroll, välutbildadarbetskraft fanns kvar i förelagen, energikrisen var överbryggad, osv. Ävenakliefondsparandet, som verkligen hade satt i gång intresset för aktiemarknadenoch som även i viss mån i elt helt nödvändigt läge drev upp kurserna, var enbidragande orsak. Det var egentligen en ganska genialisk åtgärd. Det var i ochför sig bara alt tacka och la emot. Det som oroar mig, herr talman, är att LarsBäckström driver en politik på detta område som innebär att vi i måsteinta en isolalionislisk hållning när del gäller ekonomin, att vi måste stängavåra gränser och att vi måste införa regleringar. Detta sker i när allakommunistiska stater är på väg atl kasta detta system över bord, öppna sinagränser, etablera marknadsekonomi, osv. Snälla , inte hjälper detatt bara ta bort ett k i partinamnet, häng med litet i politiken också! AnL 62 (vpk) replik; Det är riktigt att det inte hjälper att tabort en bokstav i parti-namnet, det är politiken som räknas. Men, KjellJohansson, det finns någonting mellan himmel och helvete. Det är detta som jagmenar med att stå fast på jorden. Det finns någon linje mellan ennattväklarstat, total laissez-faire och den nyliberala ekonomiska politiken,som vissa liberala krafter står bakom. Jag är för frihandel. Men del betyder inte alt jag anseralt all svensk kontroll över den svenska ekonomiska politiken skall lämpasöver bord. Enligt resonemang skall vi i , när EG;smonetära valutaunion har blivit verklighet, ansluta oss till den.Då finns det ju, som det står i , elt syslem i galenskaperna. Men detskulle ju leda till att vi helt förlorade möjligheterna atl bedriva ensjälvständig fördelningspolitik i detta land. Fördelningspolitiken skulle dåöverlåtas lill att bli föremål för de beslut som fattas inom EG;s monetärasamarbete. Mellan himmel och helvete finns det en fast jord atl stå på. Och densocialism som jag står för del är så atl säga en utvecklad socialism. Den ärinte densamma som diktaturstaternas planekonomi, utan den innehållerinstrument från den semipla-nekonomi som finns i framgångsrika länder somJapan, som haren långsiktig planering. I har man förvisso haft en ganskarimlig kontroll över sin valutapolitik. Det finns en medelväg som inte är dentredje vägens politik, vilken bedrevs under 80-lalet. Det är rikligt altfolkparfiet lade grunden för den, mendet var socialdemokraterna som fullföljde den med den äran. Men det finnsrimliga möjligheter atl bedriva en social ekonomisk tillväxtpolitik. vice talmannen anmälde altKjell anhållit atl lill protokollet få antecknat att han inte ägderätt lill ytterligare replik. AnL 63 (); Skatteutskoitel, som jag företräder,tillstyrker i detta betänkande regeringens förslag att slopaomsättriingsskatlen på penning- och obligationsmarknaden i fråga om andravärdepapper än premieobligationer Fondkommissionärernas omsättning för egenräkning av skattepliktiga värdepapper undantas också från beskattning. Bakgrunden lill delta förslag är alt det harfunnits en särskild skatt på omsättningen av aktier och liknande värdepapper Enhög lönsamhet för banker och fondkommissionsbolag, en överdriven spekulativoch kortsiktig handel och alltför gynnsamma skalleregler var huvudskälen lillalt omsättningsskatten infördes även på penning- och obligationsmarknaden.Finansvalparnas glädjeyra stack i ögonen på många människor och det med allrätt. har situationen emellerlid förändrats, ochden tidigare stora aktiviteten på aktie- och penningmarknaden har avtagit.Särskilt märkbart har detta varit på just penning- och obligationsmarknaden.All hävda att detta helt skulle bero på omsättningsskatten, som de borgerligapartierna gör, är dock all göra det litet väl enkelt för sig. En myckel viktigfaktor är naturligtvis alt vi har gjort oss av med del förödandebudgetunderskott som vi fick i arv efter de borgerliga åren. Med ell överskotti statens affärer följer nalurliglvis ett minskat behov av emissioner Altpenningmarknaden som sådan har uppnått en viss mognad - om man vill skämta kanman säga alt valparna har blivit unghundar - har sannolikt också spelat enicke obetydlig roll. Åven i andra länder har omsättningen på värdepapper minskal.Delta sammanhänger i sin lur sannolikt med reaktionerna efter del storabörsfallet 1987. De problem som ledde lill alt omsältningsskalten påpenning- och obligationsmarknaden infördes har med andra ord minskat ellerförsvunnit. Till detta skall nu även läggas atl den slora skaltereform som visenare skall fatta beslut om i denna kammare kommer atl medföra altbeskattningen av den finansiella sektorn skärps. Därmed minskar naturiigtvisskälen för speciella skatter på värdepappersområdet. Del har tidigare här talats om utvecklingen i , ochden ulvecklingen går ju, vilket också har sagts, mot en friare kapitalmarknad.Och vi har faktiskt, vilkel inte är något som vi behöver hyckla med ellerskämmas för ambitionen atl harmonisera våra regler med de regler som kommer attgälla inom EG. Elt steg i denna riktning logs när valularegleringen förra åretavskaffades. Men atl vi har denna ambition beror naturligtvis i sin tur på attvi lever i övertygelsen all konkurrensen främjas genom en friare kapitalmarknad.Detta leder till att kostnaderna för kunderna blir lägre och att samhällsekonomiskavinster uppstår När vi nu har denna ambition kan vi naturligtvis inte hellerblunda för alt utvecklingen i vår omvärld går i en riktning sominnebär en sänkning av transaklionsskatterna. I detta perspektiv kan även förslagetom atl fondkommissionärernas omsättning på värdepapper för egen räkning skallundantas från beskattning ses. Dessutom, vilkel kanske är ännu viktigare,förbättras likviditeten pä börsen som servicen till de småaktiespararna förbättras. Regeringen aviserar atl den senare i vår skall lägga framförslag om att halvera omsättningsskatten på aktier fro.m. den 1 januari 1991.Detta tillfredsställer naturligtvis inget av de borgerliga partierna.Moderaterna och centerpartisterna är mest uppjagade och vill att denna skattomedelbart skall avskaffas, medan däremot lycker atl denna frågakan anslå åtminstone till . Till detta vill jag säga atl det som står iutskoltsbetänkaridel om de stalsfi-nansiella konsekvenserna av ett borttagandeav denna skall faktiskt stämmer Att i en situation då alla ekonomiska bedömarelalar om behovet av en stram finanspolitik försvaga statsbudgeten med drygt 5miljarder kronor verkar sällsynt olämpligt. Dessutom kommer utredningen om beskattning av denfinansiella sektorn atl lägga fram sina förslag , . Del är bådelämpligt och dessutom vanligt all vi lar del av vad sakkunskapen har att kommamed innan vi fattar beslut. Mot denna bakgrund, herr talman, yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. AnL 64KNUT () replik; sade, liksom del slår iutskotlsmajo-rilelens text, att man inte kan försvaga statsbudgeten med femmiljarder kronor genom att omgående ta borl omsättningsskatten på aktier. Mendå gör man samma misslag som jag påtalade i milt inledningsanförande. Man tarinte hänsyn lill de skatteinkomster som staten går miste om genom omsättningsskatten.Staten får in mindre i reavinslskatt och i bolagsskatt. Detta har påtalats avAktiefrämjandel, där en enig styrelse kräver ett snabbi borttagande avomsättningsskatten. Liksom när det gäller finns iAkliefrämjandels styrelse elt par representanter, som står parti nära. I belänkandet slår att "ett slopande avdenna skatt skulle medföra slatsfinansiella påfrestningar som inte kan godtasi det nuvarande ekonomiska läget". Samma sak upprepade i talarstolen. Då vill jag fråga; Vad anser om ställföreträdande stalsmiriislerris påstående - ellerrättare sagt erkännande - atl staten genomomsättningsskatlen på akfiehandeln i själva verket förlorar ett par hundramiljoner kronor? I så fall vore detta ett argument för ett omedelbartborttagande. Kan slälla sig bakom statsrådet denna fråga? AnL 65 () replik; När det gäller argumenten för alt del är dagsalt ta borl värdepappersskallen, , vill jag säga att detär riktigt att vi hade en nymornad stämning på penningmarknaden närvärdepappersskal- Självfallet var det så, eftersom det var fråga om en ny verksamhet.Men all använda samma resonemang beträffande omsättningsskatten pä aktierförefaller märkligt. Därför upprepar jag min fråga till djupt skall omsättningen på den svenska aktiemarknaden sjunka för att niskall våga la samma modiga sleg och avveckla omsättningsskatlen på aktier? Niaviserar ju bara en halvering. Det är riktigt att vi har fåll en mer sansadinternationell utveckling. Men vi ser fortfarande reaktioner på de utländskabörserna när någonting sker. Senast , när den japanska börsen gickupp, gick Frankfurlbör-sen. Madridbörsen och Londonbörsen upp, medan densvenska börsen låg stilla i sin Törnrosasömn. Detta ärdet strukturella problemsom liggeri bl.a. omsättningsskatten. När det gäller mervärdeskatten antydde att något förslag inte var på gång. Min fråga är motiverad bl.a.av alt man i lagrådsremissen hänvisar lill att den Malmgrenska utredningenskall vara färdig i majjuni. I direktiven för denna utredning står faktisktatl utredaren bör särskilt pröva motiven för särlösningar på detta område.Utredaren bör göra en översyn av frågan om finansiella tjänster ochförsäkringstjänster bör inordnas under mervärdeskatten. Utredaren bör ocksåpresentera förslag till hur detta tekniskt kan utformas. Jag vill gärna att återkommer tilldetta, öm förskjutningen av omsättningsskattens avveckling sker parallellt medatt ett förslag om införande av moms på finansiella tjänsler presenteras, voredet bra om detta i så fall kom fram i debatten. Det intressanta med ulvecklingen under 1980-lalet - KjellJohansson var inne pä detta - är faktiskt att vi i under 1980-talel harlappat mark jämfört med övriga . Jag kan ge i att aktiemarknaden under 1980-lalet inte har varit till någon hjälp. Dethänger samman med atl institutionella placerare såsom löntagarfonderna harvarit med och övervärderal börsen i ställel för att skapa stimulans för enförnyelse av näringslivet. 66KJELL () replik; Skattereformen innebär att skälen föromsättningsskatten minskar sade . Jag håller med om dettaoch skulle även kunna utvidga det genom atl säga alt skattereformen innebär altskälen bortfaller Ni socialdemokrater har tidigare följt folkpartielsförslag. Jag hyser därför ändå ell visst hopp om att så blir fallet när dagenD, , infaller. Annars får jag väl sälta mill hopp tillEG-anpassningen och Europaanpassningen, som ju kommer att innebära att vi ändåtvingas dithän. Det finns givetvis vissa förluster att notera på vägen. Del har talals här om slatsfinansiella påfrestningar. Deär kanske inte slatsfinansiella. Om det finns några påfrestningar är de välsnarare stabiliseringspoliliska. Del är klart atl del kan uppslåstatsfinansiella påfrestningar, men de uppstår på grund av skattens existensgenom att den faktiskt håller nere andra skatter 5 protokoll 1989/90:95 67LARS (vpk) replik; Jag lägger märke lill, ,att ni socialdemokrater utsätts för en ganska omfattande kritik frånborgerligt håll. Jag skulle gärna vilja stödja er, men min replik gällerförvisso . Litet grand har ni er själva att skylla. Niborde ha rest motstånd tidigare. sade ni socialdemokrater i ulskoltsbetänkandetatt skattereglerna för aktier i allmänhet erbjuder avsevärda fördelar jämförtmed vad som gäller för vanligt banksparande och atl reglerna innebär allarbetsfria inkomster beskattas väsentligt förmånligare än arbetsinkomster.Detta är ett av de slora problem som ingår i de pågående övervägandena i sambandmed eri omfattande skallereform. Som utskottet har framhållit vid sin tidigarebehandling av motionsyrkanden på dessa områden är samtliga de frågor som återtas upp i motioner av den arten att de bör prövas i det sammanhanget. Detta borde ni ha vidhållit denna vär, avvisatpropositionen och löst dessa frågor i ett fördelningspolitiskt sammanhang.Genom atl ni låter er drivas fram blir det svårt att stödja er - inte baraformellt utan även reellt. sade atl det inte är något atl hycklamed alt ni vill harmonisera. Men hur långt, och andras-ledamöter, skall denna harmonisering gå? Del är ell , och då bör man välharmonisera? Om något skulle slopa dubbelbeskattningen avaktieutdelningar och vinster på företagssidan, då bör ni väl harmonisera ocksåi det sammanhanget? Finns del någon gräns för delta harmoniseringslänkande hoser? Harmoniserar man alllid så att säga neråt till det minsta möjliga? Grundtanken bakom sättet all gå borgerligheten till mötesär atl vi skall få ekonomisk tillväxt genom atl beskatta kapitalet lågt. Modernekonomisk forskning har inte längre den uppfattningen att detta är kungsvägentill ekonomisk tillväxt. Kloka induslrialisler ser inte utvecklingen i elt-eller tvåårsperspektiv. skulle aldrig ha haft den industri som man har utan hade fortfarande tillverkat billiga klockor och leksaker, om Japanbara tänkt på sådant som genererar vinster på ett- eller ivåårsbasis. Den somgör aktieplaceringar för att få högsta möjliga vinst på ell år och lägstamöjliga transaktionskostnad är inte en seriös långsiktig induslrialist. Ensådan arbetar efter vad som är lönsamt i det långa loppet. Då handlar del omforskning, produktivitet, infrastruktur och utbildning av arbetskrafl. Del gerlångsiktig ekonomisk tillväxt i ett land. En sådan tillväxt får man inte genomatt ha så låga transaktionskostnader som möjligt för kapitalet. Del är medförlov sagl en någon enkel syn på tillvaron. Jag vågar knappt ens kalla denekonomiskt nyliberal. AnL 68YVONNE () repUk; Först några ord i frågan om deslatsfinansiella konsekvenserna av ell borttagande av omsättningsskatten påaktiemarknaden. Herrarna säger att ett sådant visst låter sig göra. Effekternablir inte så svåra. Eftersom vinsterna redovisas, kommer andra skatter alt tasut i stället. Låt mig dock informera mina meddebatlörer om alt fondkommissionärerna,som slår för av de intäkter som denna skatt genererar, betalar in dessa De övriga skattskyldiga på området gör sina inbetalningar halvårsvis.Inkomstskatterna, som i det här fallet skulle ge ett alternativt inkomstflödeom omsätlningsskallen logs bort, levereras däremot inte förrän långt senare.Det är därvid i allmänhet fråga om personer med B-skattsedel, och somskatteutskotlets ledamöter känner till kommer deras inbetalningar först eflerelt par år Det är mol denna bakgrund man måste se alt utskottet ickekan acceptera de slatsfinansiella konsekvenserna för /91. Vikommer då, om vi genomför ett borttagande av den här skatten, som moderaternaoch cenlerparliet förordar, att bli av med skatteiritäkter på kort sikt, ochdet är inte bra i ell läge där vi inte har behov av atl ösa ul mera pengar isamhället utan snarare behöver motsatta åtgärder Dessutom vet vi inte riktigt vilken turbulens som skulleuppstå på aktiemarknaden, om vi gjorde dramatiska förändringar i denriktningen i det ekonomiska läge som vi befinner oss i. Det är ett av deviktiga motiven lill alt vi räknar med alt få ha kvar omsättningsskatlen påaktiehandeln och till alt regeringen aviserar en halvering avskallen Så några ord om vpk. Vpk har jag höll på att säga sedanpartiet bildades, haft elt favorituttryck, som också använde isitt tidigare inlägg. Han säger, som vpk alllid har sagt; "Det är intetillräckligt." Det har alltid varit lätt att vara vpk-are. för vpk har avnågon anledning alltid haft mera alt fördela än alla andra i vårt land. Jagåterkommer till vpk i en senare replik. Prot,1989/90:95 69KNUT WACFITMEISTER (m) replik: Jag konstaterar all tog avstånd från erkännande alt staten förlorar åtminstoneett par på omsättningsskatten på aktier säger att man förlorar pengar , men senare får tillbaka medeli form av andra skatter Del är definitivt ett kamrerstänkande. Det skall vägasmol de omfattande störningar som inträffar genom en utflyttning av aktiehandelnlill främmande börser, något som får den svenska börsen att furigera sämre ochsom gör atl vi förlorar slora skatteintäkter frän reavinster och i form avbolagsskatter. Vi förlorar stora belopp, och de ökar ständigt sålänge skatten är kvar säger då att det för det närmastebudgetåret är viktigare att vi får in ett antal genomdenna skatt, även om vi förlorar på det totalt. Det är ett beklagligt länkande,som jag lycker atl skulle hålla sig för god för alt geuttryck för här 70 () rephk: befarar att det skulleuppstå en turbulens på aktiemarknaden om man slopade omsättningsskatten. Jagtycker atl del verkar ganska otroligt i dagens läge. Den svenska aktiemarknadenär ganska dyster , och det ser inte ul som om någon större Ijus- Ett slopande av omsältningsskalten skulle kanske i stället barabli en ljuspunkt. Lål mig vidare bara på nytt kommentera frågan om deslatsfinansiella skälen för ett bibehållande av omsättningsskatten. I den månsom det finns några sådana statsfinansiella skäl består de däri all skatten kanha ett negativt ulfall. Däremot ligger det faktiskt en liten poäng i delstabiliseringspoliliska skälet, som jag framhöll i min tidigare replik. SomYvonne framhöll blir del en förskjutning i tiden avskatteinbetalningarna, vilkel självfallet har en stabiliseringpolitiskbetydelse. menade alt socialdemokraterna ärmera sansade än vi när de inte vill avveckla skatten förrän den 1 januari 1990.Jag tror inte att detta har att göra med deras sans ulan sammanhänger med andrafaktorer Vi skulle inte vara främmande för all, om socialdemokraterna gav tillfälletill del, avskaffa denna skatt. Vill ni göra det, skall våra fingrarinte darra när vi trycker på voleringsknappen. AnL 71 () rephk: Den statsfinansiella sidan är försocialdemokratin tydligen en likvidiielsfråga. I diskussioner om skatter,budget och t.o.m. åtstramningar blir del mer och mer en likvidiielsfråga påvilken sida av året siffrorna skall placeras. Jag accepterar inte den synen. Här diskuteras vidare en skatteintäkt om 5 miljarderkronor, men hur man än räknar blir inte ens bruttoinkomsten så hög. Omsättningenpå den svenska börsen uppgår lill 110 miljarder och jag kan intefinna atl härav blir 5 miljarder Hur man än räknar blir del inte sådanabelopp som nämner här Vad återigen gäller anledningen lill all beslutet omomsättningsskatten skjuts upp lill hänvisar fill det slatsfinansiella läget också till det ekonomiska läget istort. Men man måste ändå, , i det här sammanhanget ocksåstudera vad som händer med den svenska aktiemarknaden. Man får effekter långtned i riskkapiiialförsörjningen, inte minst bland småförelagen. Vi måste ocksåta hänsyn till reaktionen i vår omvärld. Jag såg i härom veckanatt den kände Sverige-analytikern skrev att man inte längre rekommenderarplaceringar i svenska papper. Vi har därför nog anledning att se över denekonomiska politiken. Kan jag slutligen få ett ja ellerett nej från på frågan: År del så atl densocialdemokratiska regeringen förbereder elt förslag i vår eller ominförande av moms på finansiella tjänster, och är det därför som man skjuter påomsättningsskattens avveckling? AnL 72LARS (vpk) replik; sade atl det alllid harvarit lätt att vara vpk-are. Del finns många vpk-are som vill bestrida det, meninte jag. Jag vill vidimera atl det för mig är mycket lätt all vara vpk-are,eftersom jag tycker alt vi har en rimlig och väl avvägd politik. sade vidare alt vpk allfid har haftmer att fördela. Del vill jag dock bestrida. Vi har aldrig haft mer allfördela. vi velatfördela mer, men det är en annan sak. vet, eftersom honlever i verklighetens värld, liksom nästan alla andra i , alt 80-talelinte har varit något inkomstuljämnande årtionde. Tvärtom har klyftorna ökat,och vi vill därför i vpk omfördela mer Landet har bevisligen blivit rikareunder 80-talet. Den tredje vägen har varit framgångsrik i vissa delar Men närlandet har blivit rikare som klyftorna har växt, då är del någotgrundläggande fel i politiken. Jag skall, som den småbarnsförälder jag är, vara extremttydlig. Jag läser ibland . Och jag ser där all Ankeborg må vara denper capita rikaste platsen på jorden, men detta har ju inte knattarna specielltstor glädje av. Och jag menar atl det pä samma sätt är rimligt atl"lönlagar-knatlarna" -om de nuär knallar-ocksä får del av denna dentredje vägens framgångsrika politik. Vpk har alltså mer att fördela därför att vi vill fördelaom mera. Del är en väldigt enkel matematik. Samma mängd kan användas på olikahåll och fördelas ul, del är inte alls speciellt svårt.