prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — På detsättet besparas vi mängder av prövningar av orsaker som trots allt leder lillatt de flesta fall bedöms som arbelsskadebelingade och därmed erhåller 100 %kompensa-liori. Iblarid blir kompensationen högre, då det genom avtal finnsförsäkringar som ger flera personer full ersättning. De enorma balanserna som tenderar att växa orsakar enfördröjning av rehabiliterande åtgärder Del är inte speciellt motiverande förden skadade atl återgå till arbetet innan skadan har fastställts. Med ensamordning av systemen bortfaller dessa nackdelar Visserligen kostar delta endel pengar, men varje dags vinst i sjukförsäkringssystemet innebären vinst påca 1,5 miljarder Vidare föreslår revisorer all en samordningskall ske mellan arbelarskyddsstyrelseris arbelsskadestatistik ochförsäkringskassornas lokala ADB-system. När det gäller statistiska uppgiflersom anses vara värde- fulla iarbelsskadeförsäkringen har det visat sig atl genom den slora eftersläpningensaknar den statistiken mening. Det finns all anledning alt söka bättre möjligheterlill snabba uppgifter som ger besked om arbetsmiljöer som är skadliga förarbetstagaren. Vi har från sida också pekat på den dåligastatistik som presenteras. Det finns inga skäl till allarbetsskadeförsäkringen i nuvarande utformning skall behållas avslatistikskälet. Så inte ens det skälet håller för en granskning. Elt annat förslag från revisorerna rör differentieradearbetsgivaravgifter med slöd av företagens sjukfrånvaro. Delta är ett gammallkrav frän . Vi vet alt de små företagen har belydligl lägresjukfrånvaro och därmed är de billigare ur denna synpunkl än de storaföretagen, som har mycket höga sjukfrånvarotal. Vi har i olika motioner ävendelta år stått kvar vid detta krav. Även om en arbetsgivarperiod genomförs,finns del siarka skäl för alt differentiera avgifterna till fördel för de småföretagen, som har lägre sjukfrånvaro och färre arbetsskador Inom sjukvården finns de högsta frånvarolalen. Del finnsdärför anledning alt snabbt se över den situation som allvarligt hotar vårförmåga att klara sjukvårdsköer och äldreökningen bland patienterna. Skullealla som är sjukskrivna och arbetar inom sjukvården kunna gå tillbaka till sinaarbetsuppgifter skulle del inte föreligga någon personalbrist. I en motion har och pekat påvilka problem som kvinnor ställs inför. Deras arbetsskador behandlas enligt destudier som gjorts belydligl strängare än när det gäller mäns. Äldrekvinnors arbetsskador bedöms oftare som åldersrelaterade i stället förorsakade av arbetel jämfört med män och yngre kvinnor. Åven revisorerna haruppmärksammat detta problem. Kvinnor missgynnas alltså av dagensarbetsskadeförsäkring. Det kan inte vara rimligt alt så sker. Kvinnor har oftade mest monotona arbetena och borde därför vara de som i första hand får delav de åtgärder som skall vidtas för all förbättra arbetssituationen.Arbetsredskap är skapade för män och sliter snabbt ner de kvinnor som arbetarHär finns det förutsättningar för arbetslivsfonden att gynna förändringar avkvinnors arbetsmiljöer Revisorerna har även föreslagit alt arbelsmiljöbokslutskall vara obligatoriska. har i en motion från allmännamotionstiden också fört fram tanken på ett arbelsmiljöbokslut. Vi har även förtfram tanken på en VDN-märkning av särskilt utsatta arbeten på en arbetsplats.Det är viktigt atl del sker ett samarbete mellan arbetsgivaren ochförsäkringskassan vid korta ofta förekommande sjukfall. Det finns försök somvisar alt om ett sådanl arbete kommer till stånd kommer även sjuktalen altsjunka. Detta har skelt bl.a. här i vid ett bryggeri. Alla förklaradesig nöjda när fick en mera rehabiliterande roll. Här finnsmyckel alt tjäna, inte bara ekonomiskt utan även mänskligt. Genom aktivaåtgärder kan man förbälira förutsättningar för ökad trivsel på arbetsplatsenoch därmed minska antalet .sjukdagar Det är just dessa förhållanden som ärgynnsamma för små förelag, där arbetaren känner atl han eller hon är betydelsefulloch har ell ansvar. Med just den inställningen ökar trivseln, och arbetetupplevs mera positivt. Prot,1989/90:104 roll måste också förstärkas. Dekunskaper som finns hos yrkesinspektionen kan på ett bättre sätt tas till varaför att förebygga yrkesskador Det finns mängder av kunskap som gällerarbetsskadeförsäkringen och arbetsmiljön. Vi har från utskottets sida givitregeringen lill känna all detta bör leda till förslag omförändringar som innebär en förändring av arbelsskadeförsäkringen. Delta skullemedföra elt bälire nyttjande av de resurser som finns. Det är inte rimligt attarbelsskadefonden skall gå med 6-7 miljarder i uriderskott årligeri. Denstörsta vinst som kan göras är alt samordna sjukförsäkringssystemet med arbetsskadeförsäkringen.Det skulle innebära en minskande byråkrati, som gav mera utrymme förrehabilitering och uppföljning. Det kan inte vara huvudmålet att ersättaskador som arbetsskador och sedan inte vidla några åtgärder för all förebyggaarbetsskador Vid vår hearing rörande arbetsskadorna ville vi fråncenterpartiet låta utskottet ta elt initiativ till åtgärder för att förändraarbelsskadeförsäkringen. Tyvärr fick vi inte stöd för delta den gången.Tydligen var tiden inte mogen då. har tyvärr alltför många miljarder runniti väg på grund av denna brist på initiativförmåga. Det är därför av storbetydelse att regeringen verkligen lar sill ansvar . Del återstår attse om äger denna handlingskraft, så all förslag till beslutföreligger . har och socialdemokraternabeslutat att samordningstiden skall förlängas. Med den kosmetiken försvinnerett antal fall, del hjälper dock inte upp situationen nämnvärt. Det voreolyckligt om det var det enda beslut som blir följden av alla de förslag somligger för alt förbättra arbetsskadeförsäkringen så, att den blir hanlerbar Vi som följt handläggningen av revisorernas skrivelse harockså kunnat notera de svårigheter som regeringspartiet har haft när det gällerkritik mol denna gamla försäkringsform. Det är farligt när känslorna inför engammal reform innebär alt man inte kan inse atl den spelal ut sin roll.Utvecklingen har gått ifrån den ursprungliga tanken medarbetsskadeförsäkringen. finns det all anledning atl ta ett rejält tagför atl förändra denna gamla institution och göra den mer anpassad lillmoderna förhållanden. Genom den turbulens som finns i verkardet inte särskilt troligt att regeringen har krafl atl ta ell verkligtkraftlag för all uppfylla de krav vi från utskollet ställer. Jag kan dockförsäkra atl vi kommer alt kräva besked inom en snar framtid.Arbelsskadeförsäkringen måsle nämligen reformeras. Jag yrkar med delta, herr lalman, bifall till centernsreservationer 3, 6 och 9 i delta betänkande. 144MARGO (vpk); Klättrar en man upp i en mast på skepparensbön, faller ner och får baric därav, häri ligge i halv gäld, 20 marker Klättraren man upp i mast för sitt nöjes skull, faller ner och får bane därav, hanligge ogill. Delta kan man läsa i en våra landskapslagar.Upplandslagen, och det är såvitt jag förslår vår första skrivnaarbelsskadeförsäkringslag. Själva principen, atl skada som förorsakas i arbeteskulle ersättas, fanns alltsåredan på folkungatiden. Jag tycker faktiskt atl del är en svindlande tanke, ochdet är omöjligt atl avslå från del tankeexperimentet, atl det även undervikingatiden och folkungatiden fanns någon som , som användemycket tid lill all bekämpa den här försäkringen och lill alt lala om atl dessa20 marker säkerligen minskade arbetsviljan hos den lidens sjömän och alt dendärför borde avskaffas. Det kanske är så, alt intet är nytt under solen, allhistorien upprepar sig. I vår nuvarande arbetsskadeförsäkring är det en bärandeprincip atl skada som förorsakas av arbete skall ersättas med högre belopp änannan skada. Detta var den primära meningen med försäkringens tillkomst, dvs.att ge in-komsltrygghel vid eventuell arbetsskada. Revisorernas granskning av försäkringen mynnar ut i etthuvudförslag -atl statsmakterna nu tar upp till allvarlig prövning principen omalt arbetsbelingad nedsättning av arbetsförmågan skall kompenseras mer änannan arbelsförmågenedsätlning. I klartext beiyder det; Revisorerna villavskaffa den här principen och därmed den grund som arbelsskadeförsäkringenvilar på. Revisorernas kritik inriktar sig på sex områden, som harnämnts här tidigare; arbetsskadornas omfattning, försäkringens kostnader samttillämpningen, försäkringens belydelse i förebyggande syfte, betydelsen urrehabiliteringssynpunkt och den ekonomiska kompensationen till de försäkrade. Atl arbetsskadorna har ökat kan knappast vara elt skäl föratl avskaffa försäkringens bärande princip och därmed försäkringen. Däremot ärdet givelvis ett starkt skäl för att kraftfullt angripa de dåligaarbetsmiljöerna. Inte heller revisorernas kritik, atl tillämpningen varieraöver landet och atl den därför är orättvis, är ett skäl för att avskaffaförsäkringen. Slutsatsen av detta bör i slället vara att praxis förs ul på ellbälire sätt i kassorna och alt tillsynen vad gäller kassorna skärps, så atl manföljer praxis. Man bör också salsa mer på utbildning av dem som gör de härbedömningarna. Revisorernas propåer om alt arbelsskadeförsäkringen intehar haft lillräckligl förebyggande effekt när det gäller arbetsskador kansynas vara en riktig slutsats. Men frågan är om det verkligen motiverarförsäkringens avskaffande. I första hand kom försäkringen lill för all geekonomisk grundtrygghet vid arbetsskada. Men om upprepade olycksfall inträffarpå en arbetsplats ulan att arbetsmiljön förändras, pekar väl det i ställel påbehovet av ökade befogenheter för skyddsombuden och skärpningar av arbetsmiljölagen. Dessutom är det väldigt svårt att spekulera iförhållandena - aft den här försäkringen inte skulle ha haft någon betydelse.Vi vet ju inte alls vilken debatt vi skulle ha haft om arbetsmiljön om viinte hade haft arbetsskadeförsäkringen. Jag lycker alt TCO;s kritik mot revisorernas rapport ärrättvis. TCO menar atl revisorernas utredning endast bygger pä tyckande. Såhar man t.ex. tyckt lill och menat atl arbetsskadeförsäkringen i sig verkarvara ell hinder för rehabiliteringen. All de långa handläggningsliderna harennegativ inverkan på den skadades rehabilitering är givelvis självklart. Det äraldrig bra att bara gå hemma och vänta ulan atl någonting händer Slutsatsen avdetta blir aft handläggningstiderna måste kortas, och det kan ske bara genomaft försäkringskassornafår lillräckligl med personal. Att våra rehabiliteringsresurser harvarit i det närmaste obefintliga nämns inte med ett enda ord av revisorerna. Defrämsta hindren mol rehabilitering av arbetsskadade är försäkringskassornasknappa resurser, som återspeglas i de långa handläggningstiderna och i brislenpå bra rehabilitering. Vi i vpk ansluter oss i huvudsak till ulskottsmajoriletensuppfattning om revisorernas granskning av arbelsskadeförsäkringen. När delgäller revisorernas huvudförslag om atl ompröva den bärande principen om altarbetsskador skall ersättas med högre belopp än annan skada bifaller ett,såvitt jag kan se, enigt utskott vpk;s yrkande om avslag på revisorernasförslag i denna del. Därmed är faktiskt de viktigaste delarna av revisorernasrapport slaktade. I övrigt överlämnas förslagen till regeringen tillsammansmed motioner på de aktuella områdena, utan direkta krav på åtgärder. Jag tyckeratt det är en bra och lämplig behandling av revisorernas rapport, även om vissaav vpk:s motionskrav drabbas av samma öde. Revisorerna riktar, som någon har sagt, svidande kritikmol arbelsskadeförsäkringen. Men jag vill nog påstå atl utskottets behandlingav rapporten ulgör en minst lika svidande kritik mot revisorernas slutsatserDet här lämnas alltså i stort sett som ett paket till regeringen, utan altutskottet ställer några direkta krav på åtgärder Del är ett tillkännagivande,och regeringen får så all säga själv bedöma hur delta skall behandlas. Men sommotionärer har vi möjlighet atl återkomma med förslag om vi lycker all våramotioner inte har fått en tillräckligt bra behandling. Jag gör dock bedömningenatl del knappast är troligt alt revisorerna kan återkomma inom den närmasteframtiden med förslag, som innebär ell avskaffande av huvudprinciperna i arbetsskadeförsäkringen.Del tycker jag är oerhört viktigt. Vi i vpk ger uttryck för en avvikande meningpå endasl en punkt, och del gäller mom. 12. Här yrkar jag bifall lill vårreservation 10, där vi säger atl det behövs en utbyggnad av de yrkesmedicinskaklinikerna och all förelagshälsovården skall ges en självständig och oberoendeslällning i förhållande lill arbetsgivaren. I övrigt yrkar jag bifall lillutskottets hemställan. AnL 145GULLAN () replik; Vi lever inte , utan vi finnshär och , . Vi diskuterar ett förslag från revisorer omganska radikala förändringar av en försäkring som på många sätt har överlevtsig själv. Vi lever i en lid då vi kanske var och får upplevabesparings-och s.k. ålstramningsförslag av mycket stora dimensioner. När detgäller innehållel i bl.a. arbelsskadeförsäkringen har vi ell minus iarbelsskadefonden på 8,5 miljarder Således bör väsentliga besparingar göras. Alt arbelsskadeförsäkringen har varit en direktrehabiliteringshindrande faktor har försäkringskassornas personal sedan längeklarl för sig. Det gäller också arbelsmiljöfonden och andra instanser som ärväl förfarna i dessa frågor Til syvende og sidst några ord om Margö Ingvardssonsindignationer Margö kan kanske, om hon läser innantill och lyssnartill vad som sägs, konstatera atl vi faktiskt är övereos om allarbetsskadeförsäk- ringen börge något högre ersättning, i varje fall när del gäller längre sjukperioder ochlivsvarig skada. Vi moderater anser däremot inte att den allmännaförsäkringen skall belastas med dessa dyra försäkringskostnader, ulan de skallläggas över på en försäkring av den lyp som tecknas i försäkringsbolag och somalltså tecknas obligatoriskt av arbetsgivarna. 146 MARGÖ (vpk) replik; Del måste vara på förekommen anledning somGullan vill göra kammaren påmind om att vi inte lever påfolkungatiden. Det är möjligt att hon känner det så, att man betraktar hennesom en kvarleva från den liden och att det är därför hon gör detta påpekande.Jag gjorde bara elt tankeexperiment, som jag inte kunde avstå från. Jag har mycket svårt aft förstå aft är såoerhört förtjust över utskottets behandling av revisorernas rapport. GullanLindblad har i många sammanhang framfört en kritik, som i många delarsammanfaller med den kritik som revisorerna nu framför i sin rapport. Men vadutskotts-majoriteten gör - där också har varit med - är atlspola revisorernas förslag och slå fast som en viktig princip att en skadaförorsakad av arbete skall betalas högre än en annan skada. Jag har mycket svårtalt förstå förljusning . AnL 147 () replik: Det var på den förekomna anledningen atlMargö förde in folkungaliden i debatten som jag ville erinra omatt vi befinner oss i riksdag . Jag är nöjd med alt revisorer har pekat på allade problem och kostnadsökningar som vidlåder arbetsskadeförsäkringen - enförsäkring som enligt oss moderater bör lyftas ur den allmänna försäkringen.Della bör alltså bli en fråga för arbetsmarknadens parter och icke en fråga förden allmänna försäkringen. AnL 148 MARGÖ (vpk) replik; Jag kan bara konstatera att nöjd med att revisorerna nu för fram den kritik som hon själv har fört framså tidigare. Däremot drar hon inga som helst slutsatser av atlutskottet har spolat revisorernas förslag och aft hon själv har anslutit sigtill utskotts-majoriteten i den delen. AnL 149RAGNHILD POHANKA (mp): Jag vill först yrka bifall tillreservationerna 4 och 7 och i övrigt till utskottets hemställan. Vi i har talat om differentieradearbetsgivaravgifter och vi tycker atl del är viktigt alt sådana införs. En delföretag anställer människor, utnyttjar deras bästa krafter och spottar ur sigarbetsskador. Del får samhället la hand om, och det är allvarligl. Man måslese till att företagen har ansvar för sina anställda, så all de inte användersina arbetare som en förbrukningsvara. Det är myckel viktigt. Vi vet egenlligen inte om arbetsskadorna har ökat. Man kankonstatera, ta reda på och utreda att det verkligen är fråga om arbetsskadoroch om ersättning utgår för sådana. Vi tycker atl det är viktigt atl gåtillbaka till förelagen och la reda pä varför människor blir sjuka. skulleförsäkringskassan kunna ha som en viktig uppgift. Den har egenfligen redan denuppgiften, men har varit sä belastad med andra uppgifter atl den inte riktigthar kunnat ta itu med den delen av sitt arbete. Del viktigaste är ändå förebyggande vård. Det är hellnödvändigt alt se på människorna, om de inte mår bra, inte är tränade, inte tålatt anstränga sig . Det finns alltså människor som går ut i arbete vid20-25 års ålder och som har arbetsskador Del är självklart att den förstaåtgärden är alt göra om arbetsmiljön, men man skall också se pä människorna.Ungdomar som har tillbringat den mesta liden framför TV och på moped, som intehar deltagit i gymnastik eller rört sig någonting, har självfallet dåligaförutsättningar atl klara även en bättre arbetsmiljö. Människor bör alltså fåchansen att träna och förbättra sin kondition, så atl de klarar sinaarbetsuppgifter bättre. Det här är två delar som bägge är vikliga. Vi har i tillstyrkt atl del görs en ulredningom samordning mellan sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. Det beror påatt vi vill vela hur det ser ut. Del är inte självklart alt en samordning skallgöras, men det är viktigt att utreda frågan. Det gäller kostnader och enotrolig förstörelse av det mänskliga resurskapitalet, och åtgärder måstevidtas på båda dessa områden. kari irite stirra sig blind på vad deltakostar Det viktigaste i nästa sleg är alt rehabiliteramänniskorna. Det är inte säkert att den som har en arbetsskada inte kanrehabiliteras - hon kanske kan fortsätta arbela men med andra arbetsuppgifter Det är tre saker som är myckel viktiga. Man masta titta påarbetsmiljöerna, där arbetsgivarna skall vara ansvariga. Man skall försökastödja och hjälpa människor sä atl de rör sig och sköter sin egen kropp. Detkan ske genom pausgymnastik och olika möjligheter på arbetet, även påarbetstid. Man måsle salsa på rehabilitering. Åven psykiska skador och psykosomatiska sjukdomar ökar påarbetsplatserna. Det finns utredare som säger att de psykiska problemen på arbetsplatsernaär lika stora som de fysiska. har intresset mest varit koncentreratpå utsläpp, dålig ventilation, tunga lyft och dåliga arbetsredskap, vilket äroerhört viktigt, men man måste också ta lag i den psykiska delen av arbetel.som ensamarbete m.m. Därför bör arbetsplatserna anpassas, och det skall ske isamarbete med dem som arbetar inte från ett skrivbord. Del gäller inte enbarten handikappanpassning, utan också en "människoanpassnirig".Arbetsmiljön skall alltså ses över både fysiskt och psykiskt. Del finns myckel alt säga om den kritik som har riktatsmot arbetsskadeförsäkringen, och där instämmer jag med Margö Ingvardsson.Frågan har bollats tillbaka, genom atl man fortfarande håller på atlarbetsskadeförsäkringen är viktig och inte skall släppas, i alla fall inte . Om den utredning som flera partier har yrkat på tillsätts,kan det bli fråga om en samordning av sjukförsäkringen. Därmed skulle mycketadministration försvinna. Den slora balansen av arbetsskadeärenden, som göratt män- niskor fårvänta pä besked över ell år, är inte något skäl för alt angripa arbetsskadeförsäkringen,utan man skall angripa de långa väntetiderna och satsa resurser på atl få neddem. Del skulle underlätta rehabiliteringen oerhört myckel. AnL 150 (); inledde sill anförande medatt notera atl det har blivit ett antal diskussioner omarbelsskadeförsäkringen här i kammaren. Själv har jag haft förmånen atl della iåtskilliga av dem. När jag tittar ut över kammaren ser jag ungefär sammadebattörer som tidigare, och det mesta är sig ganska likt.Arbelsskadeförsäkringen angrips och försvaras. Del nya den här omgången är allvi behandlar riksdagsrevisorernas granskning och rapport. Det är en rapport somi sina stycken, vilket har sagts här är mycket kritiskt lillarbetsskadeförsäkringen. Jag slår här som vanligt och försvarararbetsskadeförsäkringen utifrån de tre principer som jag anser motiverarförsäkringen, och jag upprepar dem gärna. Vi har i och även i andrairidustrilärider ansett all skador som man ådrar sig under förvärvsarbete skallkompenseras med högre ersättning än skador i allmänhet. Genom arbetsskadeförsäkringen ocholika trygghelsförsäkringar garanteras den som drabbas av en skada ersättningenligt skadeslåndsrättsliga grunder utan att som tidigare behöva föra i bevisatl arbetsgivaren varit skadevållande. Vi anser all del finns en viktigkoppling mellan arbetsskadeförsäkringen och det förebyggande arbetarskyddet. Vianser atl de här tre principerna slår sig. Riksdagsrevisorernas gransknirig har, vilket också sagtstidigare, omfattat ett stort anlal områden, bl.a. arbetsskadornas omfattning,försäkringens kostnader och dess betydelse ur förebyggande och rehabiliterandesynpunkt. När vi före påskuppehållet diskuteraderehabiliteringsfrågorna här i kammaren sade jag all den stora ökningen avarbetsskador och arbetssjukdomar var högst otillfredsställande. Jag sade attdet är en samhällsekonomisk påkänning men att del värsta nalurliglvis är alllmänskligt lidande som gömmer sig bakom dessa siffror och denna statistik. Visstär kostnadsutvecklingen och den resurskrävande administrationen avförsäkringen otillfredsställande. Den kritiken är riktig. Visst är del så. rikligt allvarliga är de faktorer som ligger bakom delta, alt det är såmånga människor som skadas och slits ut i jobbet. Det mest alarmerande ärtrots allt inte att arbetsskadeförsäkringens kostnader ökar. Större delen avden kostnaden skulle för övrigt ligga på sjukförsäkringen annars. För dessamänniskor är ju sjuka. De är inte antingen arbetsskadade eller friska. Jag menar att det verkligt allvarliga är atl antalet långtidssjuka,arbetsskadade och förtidspensionerade ökar . Då är det ingen lösningatl flytta sjuka människor från den ena gruppen till den andra. Det som måstegälla är att göra något åt människornas förhållanden i arbetslivet. Vi måstehelt enkelt få en bättre och hälsosammare arbetsmiljö. Del är bra att det nupågår en rejäl offensiv för alt det skall kunna bli bättre på det här områdel.Bl.a. håller arbelsmiljökommissionen på med ell omfattande arbete. Allförbättra arbetsmiljön, för 1989/90:10418 april 1990 att sålångt möjligt förhindra att arbetsskador och arbetssjukdomar inträffar, är rättmetod, inte atl skylla detta på arbetsskadeförsäkringen. Jag medger alt försäkringens betydelse ur förebyggandesynpunkt kunde vara större. Revisorerna pekar på några saker, ganska många förövrigt, som fungerar dåligt . De har i sin granskning funnit attarbetsgivarna underlåter alt rapportera i alldeles för slor utsträckning ochanser all arbetsgivarna helt enkelt inte sköter sig i det avseendet.Statistiken är krånglig. Den släpar efter och har på så sätt inte den betydelseur förebyggande synpunkt som är meningen, menar också revisorerna. Det är enallvarlig kritik som man för fram. Men atl dra slutsatsen att detta skallskyllas på försäkringen är väl att rikta kritiken åt fel håll. Sedan pekade revisorerna på ett bra sätt, tycker jag, påett antal åtgärder som skulle kunna förbättra förhållandel. Det är angelägetalt de synpunkterna blir kända. Vi föreslår också att revisorernas förslagskall överlämnas lill regeringen. Sju alt-satser sammanfattar revisorerna sin granskning ochsina förslag i och hemställer alt som sin mening skall ge regeringentill känna vad de anfört. 1 den första alt-satsen, som är den vikliga, föreslårrevisorerna att statsmakterna till allvarlig prövning tar upp principen om atten arbetsbelingad nedsättning av arbetsförmågan skall kompenseras högre änannan arbelsförmågenedsätlning. Det är ett myckel långtgående förslag somrevisorerna lägger fram här. Det är en långtgående försämring av vår försäkring.Utskollet avvisar revisorernas förslag i delta avseende.