prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Närvi nu har kommit in på reformeringen i gymnasieskolan vill jag understrykaurigdomarrias djupa oro över att det görs så litet för att stoppamiljö-förstöririgeri. De säger alt skolan måste la sitt ansvar, och de kräveratt miljökunskap skall iri som ett eget ämrie i gruudskolan och gymnasieskolanoch på universitet och högskola. Jag vill än eri gårig uuderstryka aft viställer upp till huridra procerit bakom uugdomarnas egna önskemål. 1989/90:114 3 maj1990 AnL 89 (): säger alt den lärlirigsutbildriirig som vi förordar iriteär den som arbetsgivarna vill ha. Jo, , vi förordar aririanlärlingsutbildning än deri som arbetsgivare och lärlirigar vill ha. Denlärlingsutbildnirig som vi förordar stämmer med deri beskrivriing som firiris ibetänkaridet på s. 9, där det slår följaride: "Den gymnasiala läriingsutbildningeninnebär bl.a. atl en lärling som är anställd hos elt företag också är elev igymnasieskolan. Företaget åtar sig att ge lärlingen yrkesutbildning enligt enkursplan som skolstyrelsen fastställer" är elt fullkomligt ofarligtförslag, . Vi borde ge fler chansen till sådan lärlingsutbildning. Jagvill sedan ta upp utökningen av antalet platser för försöksverksamhet medtreårig yrkesutbildning på gymnasieskolari. Skälet lill atl villutöka arilalel platser är alt de skall räcka så att kommuuer som deltar i försöksverksamhetenirite skall behöva ha både treårig och tvåårig utbildning inom sammautbildningsområde. Delta är poängen med vårt förslag. sade vidareatt jag kräver en sådan utökning. , jag kräver inte, jag föreslårDessutom lägger folkparliel fram förslag om varifrån pengarna till utökningenskall hämtas. LarsSvenssori gladde mig med att även ta upp Smålandsmodelleri. Faktum är, LarsSveusson, att Riksidrottsförbundel och Specialförbundel skrev om dettaoch önskade den inriktning på den här utbildningen som ingår i detta förslag.Avslaget på detta förslag kom infe i . Det är välförberett i , i och i de aktuellakommunerna. Det intressanta är att byggde sitt inlägg på atfdetta förslag inte skulle vara förberett. Är beredd att stödjadet här förslaget om det är så förberett som jag hävdar att det är? Under detta anförande övertog andre vicetalmanricri ledriirigeri av kammarens förhandlingar AnL 90LARS (); Låt mig först säga till atlockså jag lycker atf hur man väljer utbildning är en allvarlig fråga, och attdel är allvarligt att vi har fått en uppdelning mellan en manlig och enkvinnlig utbildnirig. Det är ett problem. Jag tror dock inte atl vi kan skyllapå gymnasieskolan. Vi får i stället pröva och se vilka de bakomliggandefaktorerna är Jag tror att de finns i hemmen och kanske också hos vårasyo-funktionärer De firins hela vägeri från dagis, i och fram tilldess att man skall välja; Vi måste själva medverka till att få flickorria attfuugera inom områden som grabbarna är mest förtjusta i och att få grabbarna attfungera på områden som flickorna lycker bäst om. Jag skulle gärna se atlgrabbarria lekte med dockor och flickorria med bilar Vi får försöka vidtaåtgärder jag tror, som sagt, inte att vi skall skylla på skolsystemet. Jag tror dock alt vi måste ha detta med i bilden riär viskall utforma deu riya gymnasieskolan. Skolan tjänar nog på atl vi harblaridade klasser På den punkten är vi helt överens, och jag.Låt oss dock inte skylla på gymnasieskolan. talade om hur eleverna skall få plats.Jag var tidigare inne på skälet lill att vi, trots att vi har en så högdimensionering, ändå har ungdomar som inte har kommit in. Det är dels beroendepå att ungdomarna inte har sökt, dels på alt de bara har haft ett alternativ.När de inte kan komma in på sitt förslahandsalternativ, bryr de sig infe om attsöka alls eller atl gå in pä någon annan gymnasieutbildnirig. De kanske väntarett år, går in i kommunens uppföljningsprogram eller liknande och kommertillbaka sedan. Del har visat sig atl många som går in i kommunernasuppföljningsprogram året efter söker lill gymnasieskolan. De har då mognat ochhar lättare för atl bestämma vad de vill ha. Jag tror därför atl vi inte krasst skall räkna med atlvarenda en kommer att söka till gymnasieskolan, utan vi får acceptera alt detär en frivillig skolform. Anlalel platser skulle emellerlid räcka för gruppen16-17-åririgar om de sökte exakt efler deri planering som kommunerna gör. Del är riktigt att i första hand ville haÖGY-försöket i full skala. Som väl var genomförde vi inte delta. Jag har inte, , i sakfrågan någon avoginställning till lärlingssystemet, men jag är det därför all det gerungdomarna en sämre start och därför all arbelsgivarria icke själva vill hadetta system. Arbetsgivarna vill ha en bättre utbildning hos dem de anställer,dvs. de vill i grunden ha en gymnasieutbildriirig. AnL 91YLVA (vpk): säger nu atl det faktum att hälftenav gymnasielinjerna lill består av elever av samma kön inte berorpå gymnasieskolan eller skolsystemet. Självfallel beror könsorällvisor mellankvinnor och män inte bara på skolsystemet, men jag tror atl man gör detväldigt enkelt för sig om man inte på något vis tror att man kan ändra på dettagenom ändringar i t.ex. gymnasieskolan. Det iir oroande om det inför arbetetmed en reformerad gymnasieskola är socialdemokraternas inställning att det inte på någol säll går alländra gymnasieskolan så atl dessa siffror skulle se åtminstone litet bättre ut. Vii vpk tror alt insatser för t.ex. en minskad uppdelnirig mellan teoretiska ochpraktiska utbilduirigar skulle vara ell sleg i rätt riklnirig. Vi tror ocksåall en uppdelning på sektorer i stället för på snävare linjer skulle vara eltsteg i räll riktning. Vi tror även alt en uppdelnirig i bas-, karaktärs- ochtillvals-ämneri skulle kuuna vara elt sleg i rätt riktning. Jag tror också attdet finris måriga andra åtgärder all vidta för all skapa en sådan gymnasieskolasom i sig själv skulle kunna bidra lill all åtminstone litet grand jämna ut deslora könsskillnader som finns . AnL92 (): Jag förstår fortfarande inte vad har emot lärlingsutbildningen.Lärlingsutbildningen är ju de facto också en gymnasieutbildning. Jag trorfaktiskt inte på vad säger om atl en lärlingsutbildning skullege ungdomarna en sämre start. Varför efterfrågas de då av småföretagare, omdessa inte skulle anse atl ungdomarna får en fullgod utbildriing? AnL93 i (c); Självfallet är gymriasieskolari en frivillig skolform; del är juirigeri som säger riågoritirig annal. Jag menar alt det kanske är ellsundhels-tecken atl en del ungdomar faktiskt söker sig lill någonting annat. Detar ett sabbatsår, eller vad man nu skall kalla del. De kanske sysselsätter sigmed någontirig aririat, som att t.ex. jobba uuder och skaffa sig mogriadför att söka iri lill gymriasieskolari seoare. Deltaär ju inte vad vi diskuterar Vad vi diskuterar är all det skall finnas platserpå gymnasieskolan den dag ungdomarna söker in. AnL94 (); Lål mig ytterligare förtydliga mig för . Jag sade all viskall ha med delta när vi förbereder och kommer med förslaget omgymnasieskolari . Vad jag vi|le markera är atl man inte löserproblemeri enbart genom att göra organisatoriska förändringar i gymnasieskolan,ulan vi måsle hålla debatten levande he|a vägen från det all ungarna är myckelsmå. Man kan alltså inte bryta ett gammalt könsrollsmönster på en kafferast.Del kräver nog ell idogt arbele, och det är därför jag säger all vi får hållafrågan aktuell . Viskall, , gå vidare när det gäller lärlingsutbildningen. All jagvid flera tillfällen hänvisar till atl inte SAF vill ha systemet beror på atlSAF och LO i sitt gemensamma yrkesråd har sagl alt de inte bedömer att denlärlingsutbildning som förekommer är tijlräckUg enligt deras önskemål. De villha en bredare utbildriing, de viU ha möjligheter att utnyttja urigdomarria somkommer fråri gymnasieskolan på eft annat sätt än vad mari kan göra i sambandmed en lärlingsutbildning, Det är det som är skälet, Delfinns ju faktiskt möjligheter all anordna lärlingsutbildning inom väldigtsmala yrkesområden, för hantverkare och liknande, och dessa finns ju 1989/90:114 3 maj1990 1989/90:114 3 maj1990 ofta bland förelagarna.Del finns möjligheter till detta, men man utnyttjar inte den ramen. Jagskulle vilja säga något som jag kanske missade tidigare. Jag kanske inte nämndenågonfing om utbildningsutskottets betänkande nr 16, och jag vill därför numarkera aft jag yrkar bifall lill hemställan även i detta betänkande ochavslag på de reservationer som där finns. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Elevmedverkani arbetsmiljöarbetet betänkande 1989/90;UbU28 Elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet(prop. 1989/90:61). AnL95 (); Enligt läroplanen för (Lgr 80) skall lärare,skol-ledriirig, elevrådspersorial och arinan personal i samverkan med eleveroch föräldrar verka för en god arbetsmiljö i våra skolor. Det tycker jag ärviktigt att komma ihåg när vi nu skall debattera utbildningsutskottetsbetänkande 28, om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet. Ibetänkandet föreslås att arbefsmiljölagen ändras så aft elever på grundskolanshögstadium och i gymnasieskolan och de studerande på högre utbildningsnivåereller i vuxenutbildning ges tillfälle att medverka i arbetsmiljöarbetet genomelevskyddsombud. Arbetsmiljölagen skall också bli tillämplig på grundskolanslåg- och mellanstadium i samma utsträckning som gäller påskolområdet i övrigt. Så långt ställer vi oss bakom förslaget. Vimoderater anser att elevernas, lärarnas och övrig skolpersonals arbetsmiljöskall vara sådan atf den medverkar fill att främja det som är skolanshuvuduppgift, nämligeri att ge alla elever goda kunskaper och färdigheter I detsammarihariget är frågor om deri fysiska arbetsmiljön naturligtvis viktiga.Lokaler och utrustning skall vara ändamålsenliga, och skolan skall vara ensäker och trygg plats för elever, lärare och personal. Den fysiska miljön är enav flera förutsättningar för arbetel i skolan. Strävan efter atf få en godarbetsmiljö är eft gemensamt intresse för alla som arbetar i skolan. Däremotanser vi inte aff def är rimligt att eleverna skall avstå från ordinarie undervisningför aff kunna syssla med arbetsmiljöfrågor Vår uppfattning är att sammanträdenm.m. bör förläggas utanför lektiorislid. Detta avstyrker utskottsmajoritelenbl.a. med motiveringen att när elevernas medverkan i skolans skyddsverksamhetregleras i lag, kommer det att leda till bättre planering och genomförande avskyddsverksamheten än vad som har kunnat ske i skolorna. Jag frågarmig vad detta är för trams. Menar och majoriteten att denelevmedverkan i arbetsmiljöarbetet som existerar är dåligt planerad ochgenomförd? Har vi då eri braarbetsmiljö i skolari? Enligt min uppfattning lämnar allt- för många elever skolanmed kuuskapsluckor, lärare lämuar yrket, elever utsätts för mobbriing och mångaelever anser att mycken lid har varit mindre menirigsfull. av skäleu är atlresurserna inte används på bästa sätt, beroende på den detaljstyrning medvilken statsmakten styr verksamheten på fältet. Ivårt land skall i stort sett alla elever ha samma utbildning i . Delinnebär all de högpreslerande eleverna blir lidande, liksom de svagpresterande.Och ändå vet vi atl vi som individer är olika. Men så skall det vara isocialdemokralerrias . I riågot slags jämlikhetsiver ser socialdemokraterrialill atl vi irite tar hand om våra elever på bästa sätt, vare sig de ärteoretiskt eller praktiskt lagda. Hadevi i ställel skolor med olika profil, offeritliga skolor och friskolor samtstörre möjlighel lill tillval, är jag övertygad om alt vi dels skulle ge våraungdomar en mer irinehållsrik utbildriing, dels skulle anvärida resurserua bådebättre och effektivare. Detjag riu har tagit upp är ett antal exempel som också har med arbetsmiljö allgöra. Den delen av arbetsmiljön bryr sig majoriteten över huvud taget irite omatt bemöta. Min fråga till är: År det endast den fysiskaarbetsmiljön som är viktig i skolan? I del perspektivet är det mycket enklareall bara lägga fram förslag om regler om den fysiska arbetsmiljöri. Isamband med atl en majoritet beståeride av socialdemokrater och kom-muriisterfattade beslut om kommurialisering av lärartjänsterna beslutade attett stimulansbidrag om 300 milj. kr. uuder en tioårsperiod skulleställas till kommunernas förfogande för förbättringar av skolornas fysiskamiljö. Efter detta är uppenbarligen alla problem lösta. Min fråga till LarsSverissori är: När kari vi förvärita oss ett förslag från regeringen om hurdessa medel skall användas, och till vilka kommuner de kommer atf utgå? Föross moderater handlar en bra arbetsmiljö inte bara om den fysiska miljön, utanen bra arbetsmiljö är också tillgång lill en kvaUfativt god under-visnirig,tillgång fill bra och kunriiga lärare, räften att välja skola, hur arbetetutvärderas i förhållande lill uppsatta mål, hur regler utformas etc. Det går inte all lagstifta fram en bra skola med en god arbetsmiljö iell vidare begrepp. En bra arbetsmiljö för elever lärare och personal är denskola där del råder en god anda, där mari lyssnar på varandra oavsett beslutfrän riksdag. För atl få deri skolari krävs del mårigfald ochvalfrihet i skolväsendet. Med det ariföra yrkar jagbifall till reservationerna 7 och 9. 1989/90:114 3 maj1990 AnL 96 (): Utbildningsutskottels betänkande 1989/90 nr 28 behandlar elevmedverkani arbelsmiljöarbetet. Delär klarl att väldigt myckel av del miljöarbete som visar skolans ansvar förelevernas trygghet och skydd måsle ledas av vuxna, som kan applicera sinlivserfarenhet på de ungas situation. Alltförlänge har dock elevernas egen uppfallning och deras möjlighel alt självaengagera sig i sin arbetsmiljös utformning norichalerats av de vuxuagerieratiorierria. 1989/90:114 3 maj1990 1förslag lill Lag om ändring i arbetsmiljölagen skriver regeringen att elevskyddsombudskall ges tillfälle att medverka i skyddsverksamheten "på arbetsstället"- som man kallar skolan. Folkparfiet välkomnar detta. I motioner harfolkpartiet föreslagit just det. Vigillar dock inte atl regeringens - och utskottsmajoritetens - förslag undantarelever i lägre årskurser än årskurs 7 i gruridskolan från medverkan iskyddsverksamheten. anser att elevskyddsombud bör finrias på alla stadier iskolan. Med den uppfattningen förutsätter vi inte att de yngsta eleverna skallkunna överblicka arbetsmiljön eller ha omdöme och erfarenhet nog för atfjämställas med andra arbetsplatsers skyddsombud. Vi tycker dock att def ärviktigt att även de yngsta får medverka i skolans skyddsarbete på ettorganiserat sätt. Föratt kommunernas ansvariga, eller företagshälsovårdens folk, skall "ryckaul" och ta ställning till t.ex. mögelproblem i skolans byggnader krävs detnu all lärare eller andra vuxna, som arbetar i skolan, har sin arbetsmiljöhotad." Del är en närmasl orimlig situation. Del borde vara självklart attäven de yngsta elevernas skolmiljö skall jämföras med vuxnas arbetsplatser Folkparlielanser atl även eleverna bör omfattas av ett företagshälsovårds-liknande ansvar,så att man inte behöver gå "omvägen" över de vuxna, om man villanmärka på arbetsmiljön i skolan. Vivet all det är mycket vanligare att barn skadas i skolan än att vuxna skadas iarbetslivet. Därför är det synnerligen viktigt att vi anstränger oss för alt göraalla, som arbetar i skolan, medvetria om alt mari skall vara vaksam påarbetsmiljöri. Deri iräriingen behöver även de yngsta eleverna ha. Folkparlielönskar atl elevernas föräldrar engagerar sig mer i skolans arbete. Omriksdagens majoritet har lättare atl acceplera atl vårdnadshavare för elever ide första sex årskurserna representerar eleverna i skyddsarbetet, anges detalternativet som reservmöjlighet i reservation nr 2. Visst skulle föräldrarkunna företräda sina barn i skolans skyddskommitté och delta i skyddsronder Jag yrkar bifall till de reservationer för olika beslutsal-lernativ somhar folkpartister bland undertecknarna. 97 (vpk): Vpk har länge drivit frågan om en förbättrad arbetsmiljö i skolor ochhögskolor och förbättrade möjligheter för eleverna och studenterna atl påverkasin arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller elever fro.m. årskurs 7, meneleverria saknar de formella möjligheferria att påverka arbetsmiljöri som deariställda på skolari har. Det kärins därför mycket roligt atl vi nu skallbesluta om väsentliga förbättringar av de studerandes möjligheter att ta ansvarför och medverka i arbelsmiljöarbetet. Möjligheternaatt reellt påverka sin arbetsmiljö och skolans eller högskolansarbelsmiljöarbete hänger intimt samman med möjligheferria atf påverka ävenandra delar av skolans och högskolans verksamhet. Detta gäller inte minslmöjlighelerna alt påverka undervisningen. Vi ser förslaget om elevskyddsombudsom ett viktigt sleg mot en mer demokratisk skola och högskola. Ett aktivtarbelsmiljöarbete bör kunna leda till en ökad miljömed- velenhet som kan påverkaundervisningen positivt i t.ex. yrkesutbildning och laborativa ämnen. Eftersomverksamheten i skyddskommitléerna till slor del regleras geoom avtal mellanparlerna finns del svårigheter atl via lagstiftning ge elevskyddsombuden sammarättigheter som arbetstagarpar-ten har. Men dessa svårigheter får under ingaomständigheter leda till att arbeismiljöfrågari ses som eri parisfråga somfrämst berör arbetstagare och arbetsgivare. Eleverna utsätts förarbelsmiljörisker i minst lika hög grad som anställda. Föratl elevskyddsombudet skall uppleva det som meningsfullt all engagera sig iarbelsmiljöarbetet och för att nå en förbättrad arbetsmiljö för de studerandeär del nödvändigt all elevskyddsombudens förslag och åsikter las på allvar Delkräver en positiv attityd hos skyddskommittéernas ledamöter, men def kräverockså att elevskyddsombuden har en lagstadgad rätt alt lägga fram förslag ochfå dem behandlade i skyddskommittén. På den här punkten harutbildnirigsutskottet gått belydligl längre än vad regeringen var beredd altgöra. Med anledning av vpk:s motion uttalar utskottet atf bör göraeft tillkännagivande till regeringen om alt elevskyddsombuden bör gesförslagsrätt i skyddskommittéerna. Jag, och med mig många elever och studerande,är naturligtvis mycket nöjda med utskottets skrivning, liksom jag är glad allvpk:s förslag när det gäller utbildningen av elevskyddsombuden vunnit gehör iutskottet. Ja,herr talman, det är roligt atl få vara med att debattera och ocksåbesluta om elevskyddsombudens rättigheter. För mig personligen är del särskiltroligt, eftersom delta är en fråga som jag arbetat aktivt med ända sedan jagsjälv var elev i . Mentrots della finns det sådant som vi i vpk inte är riöjda med i del betärikaridesom vi nu behandlar. Därför finns def tre reservationer från vpk. Jagvill nämna två av de frågor där vi inte är överens med utskottsmajoriteten. Denförsta frågan gäller elevskyddsombudens möjlighet att la hjälp av t.ex.centralt anslällda funktionärer inom olika elev- och studerandeorgani-salioner.Detta är speciellt viktigt i ungdomsskolan, där elever, som av naturliga skälaldrig kan skaffa sig någon mångårig erfarenhet av arbelsmiljöarbetet somkanske kan vara till nytta i arbetet, skall agera tillsammans med parternasrepresentanter i skyddskommittéerna. Vianser alt det bör skrivas in i arbetsmiljölagen att elevskyddsombuden inteskall kunna hindras atl ta hjälp av centralt anställda funktionärer inom t.ex.Elevorganisationen i , () ellerSveriges folkhögskoleelevers förbund. Denandra frågan gäller elevskyddsombudens möjligheter att ta del av deninformation som behövs för alt på elt tillfredsställande sätt kunna medverka iarbelsmiljöarbetet. Vi anser atl omyndiga elever inte skall ha räll alt ta delav sekretessbelagda uppgifter Men vi kan inte inse atl del finns skäl att i dethär sammanhanget behandla elevskyddsombud iuom uriiversitet och högskoloreller inom vuxenutbildningen, dvs. myndiga personer, på elt annat säll änövriga ledamöter i skyddskommittéerna. Vi föreslår alltså att elevskyddsombudöver skall ha rätt all la del även av sekrelessbelagd information påsamma sätt som de anställdas skyddsombud. 1989/90:114 3 maj1990 8 protokoU 1989/90:114 Med detta, herr lalman, vill jag yrka bifall lillreservationerna 5, 6 och 8 och i övrigt lill ulskoltels hemställan. AnL 98 (); Skolorna är största och sämstaarbetsplats - och de värsta finns i . I finns enpessimistisk inställning lill satsningar i skolan. Det kan gälla missriktadsparsamhel med läromedel, skolmat och den fysiska miljön. Enligt kvällspressenär skolorna värre än fängelserna. Kommer man däremot med någol positivt, föderdel andra posiliva åtgärder 20 inspektörer från yrkesinspektionen i , sombesökt 80 skolor, har hittat 1 500 inspektionspunkler av allvarligare slag. del skolor är miljön t.o.m. livsfarlig. Man kan då fråga; Vem för barnenstalan? Vi i kan inte tolerera atl vart tredje barndrabbas av allergier Om inte skolstyrelse eller rektor lyckas komma till rättamed arbetsmiljön i skolan, måsle lagarna ändras, så att - skolan -får en god fysisk och psykisk arbetsmiljö. Elevmedverkan i arbefsmiljöarbefel måsle därför utökas -inte bara på gymnasiet och högstadiet, utan hela skall omfattas avmiljöskyddet. Eleverna skall utse representanter med rätt atl delta i beslutenom arbetsmiljön. Detta skall inte bara gälla högstadiet och gymnasiet. Vi anseratt elevskyddsombud på låg- och mellanstadiet också skall ha full rösträtt istyrelserna. Det gäller deras arbetsmiljö och deras arbetsplats. Om elevernainte får föra sin egen talan, skall de i aridra harid företrädas avföräldrarna, som skall ha rösträtt i deras ställe, I propositionen föreslås äridririgar i arbetsmiljölagerisom ger elever på högstadium, gymnasieskolan och studerande påhögre utbildningsnivåer och i vuxenutbildningen lillfälle alt medverka iarbelsmiljöarbetet. Vidare föreslås alt arbetsmiljölagen blir tillämplig pågrundskolans låg-och mellanstadier i samma utsträckning som för närvarandegäller på skolområdet i övrigt. Lagförslaget innebär att elevmedverkan i fråga omskyddsombud inte gäller för elever i lägre årskurs än årskurs 7. Till skillnad från vad hem och skola anser -dess representarit lade ried siri röst i den arbetsgrupp som skulle bedömavilka som skulle ingå i skyddskommittéerna - menar vi atl barnen skall kunnavara med i arbetet och ha rösträtt. Barnen är de som först har möjlighet altupptäcka vad som är fel i arbetsmiljön. Vi har tilltro till deras bedömning. Som sade är det inte bara den fysiska miljön somär viktig. "Eleverna - en spegel av skolans klimat", är rubriken påen artikel av i Kommun-Aktuellt. Vi menar att den psykosocialamiljön har en mycket stor betydelse för skolans fysiska miljö. Skolledningensoch lärarnas arbetssätt och inrikining betyder myckel för eleverna. Tätarekontakter mellan lärare och elever är ell måste. Rektorer med ett demokratisktledarskap bidrar liksom gemenskapen lärare emellan, lill en god anda på skolan.De vuxna blir goda förebilder för eleverna. Andan i skolan har alltså stor betydelseför utformningen av arbetsmiljön. Imiljöpartiets skola vill vi ha lokala styrelser på varje skola. bestå av elever, föräldraroch skolpersonal. Här lär man sig aft ta ansvar och att utöva inflytande. Delokala styrelserna skall kunna överblicka och på verka vad om händer i skolan.Därför är det lämpligt atf elevantalet i en skola är mellan 250 och 400 elever- det större antalet elever på högre nivå. I derina självstyrande skola kommer riskernaför dålig arbetsmiljö alt minimeras. Den psykosociala miljön kommer attförbättras och erigagemanget i skolan att öka. Vi anser emellertid att dendåliga arbetsmiljön i skolan är akut och atl snabba åtgärder måste sättasin . Defbristande underhållet, främst i storstädernas skolor, får infe fortsätta. Aftbygga ståtliga konferenspalats och "globar" för skattepengarria istället för atl satsa på skolan är en skymf mot dem som inte har rösträtt.Ansvaret för den dåliga skolmiljön ligger helt och hållet på kommunerna, sommåste tilldela eller omfördela medel till skolan. Vianser aft det är av största demokrafiska vikt atf vi får elevskyddsombud påalla stadier och att alla har rösträtt. Först i andra hand skall föräldraom-budför eleverna sättas in.