prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Pensionärerna har fått elt löfte om att deras pensionerskall ökas när priserna ökar i samhället, att deras standard skall bibehållas.Om då pensionärerna kommer och frågar miljöparliet hur det skall gå lill atthöja pensionerna med ekonomiska nolltillväxt, kommer svaret frånAnita , om jag förstod saken rätt, alt vara; Pengar är inte allt. Detär inte av stora inkomster man blir glad utan av små utgifter. Var vänliga alträtta er efter den lilla malsäck som vi frambringar! Del är naturligtvis ett tänkbart svar men jag lycker dåall det är viktigt alt slå fast att inte har ambitioner att klara det pensionssystem som vi har och som faktiskt är knutet till en fortsatt tillväxt.Pensionssyste met stämmer inte överens med det gröna projektet, och då lycker jag atl del 32 är viktigt att förlandets pensionärer klargör hur ni har tänkt er derasframtid och för de blivande pensionärer som finns här i salen hur ni har tänkter vår framlid, med del ekonomiska system som ni tänker genomföra - detta ikonsumentupplysningens namn. 26 (vpk) replik; Del skulle vara väldigt bra om replikörernahär var så kloka att de tänkte på sin egen ålderdom också når det handlar omatt sätta till pengar för dem som arbetar inom . Till vill jag bara säga att jag med varmhand skall överlämna vår ekonomisk-politiska motion. Om vi sätter oss ned ochgår igenom den tillsammans, skall nog kunna se all del faktisktfinns bra vägar alt finansiera en ökad satsning på socialpolitiken och på denoffentliga sektorns uppbyggnad. 27 () replik; Tack för del, ! Det ser jagfram emot. Jag är villig alt ta åt mig alla bra förslag. Vår skattepolitik gynnar faktiskt pensionärerna, . Ställer man frågan till pensionärerna, om de vill ha mera pengareller vård och omsorg, är jag säker på atl de sätter vård och omsorg framförpengarna. AnL 28 BO (); Socialdemokraterna i socialutskottetvälkomnar all får när vi kan diskutera socialpolitiken,budgeten i dess helhet och alternativen i svensk politik. Vi vill gärna föradageris debatt på temat . Jag skulle då vilja uppehålla mig kring två huvudfrågor. Den första av dem är huruvida verklighetsbeskrivningarna,som vi håller oss med i riksdagsdebatterna om socialpolitiken, är korrektaeller inte. År de alltför ytliga, och kan det ibland vara så att vi inte harordentligt på fötterna när vi diskuterar svensk socialpolitik? Har den kritiksom främst riktar mot den generella välfärdspolitiken stöd ifakta? Är det riktigt, som säger, att svensk socialpolitik är sämreoch dyrare än deras privatiseringsallernativ? Och är det sant, som framför alllmoderaterna säger, all svenska folket är missnöjt med de offentligatjänsterna? Den andra huvudfrågan är; Hur ser oppositionens alternativul? Av lidsskäl kommer jag där att framför allt koncentrera mig på moderalernamen också slälla en fråga lill och . Jag skulle vilja börja med verklighetsbeskrivningarna ochmoderaternas alternativ. I deras principmolion sågs att marknadsekonomi är bra.Marknadsekonomins mekanismer bör också kunna lyftas över på den generellavälfärdspolitiken. skapar ut den nuvarande generella välfärdspolitikenmed alt lala om monopol, plan- och centralstyrning. När jag läser igenom motionen, kan jag inte finna någraarialyser eller fakta som påvisar bristerna i dagens system. Jag kan hellerinte i motionen hitta någon konsekvensbedömning där man beskriverprivatiseringsalterna-tivel. Och jag kan heller inlé hitta några analyser somvisar på att det skulle bli bättre och billigare. Socialpolitik - inriktning och anslag 3 protokoll 1989/90:100 Socialpolitik - inriktning och anslag Moderalerna säger vidare atl den offentliga sektornbefinner sig i kris. sade mycket rikligt all vi bör varavarsamma med atl använda ordet kris, och jag undrar; Vad har fördefinition på en kris och vad har de för fakta som belägg för krisslämpeln? När jag analyserar motion, kan jag inte hittaen saklig utgångspunkt för deras privatiseringsalternativ, utan jag ser enrent maktpolitisk utgångspunkt. Moderalerna säger ungefär så här: Vi har rätt,andra har fel! Och på del temat lyfter de fram sin retorik här i kammaren ochute på fältet. Med en sakpolilisk utgångspunkt tycker vi inomsocialdemokratin atl del måsle vara korrekt all slälla frågan så här; Vad ärdel som brister och vad har vi uppnått i socialpolitiken? Målen för hälso- och sjukvården är välbefinnande ochhälsa. Då måste man fråga sig; Har sjukvården och socialpolitiken i Sverigelyckats uppnå de målen, sett i ell omvärldsperspektiv? har del kommit en statistik - den publicerasantagligen -som gjorts av Europakontor iKöpenhamn. Man har gått igenom tio länder i och mätt elva hälsopolitiskamål. Man har också tagit fram genomsnittet för samtliga 27 länder i . Av tidsskäl kan jag inte gå igenom alla hälsopolitiskamål. Jag begränsar mig därför till tre av dessa. Ett första mått på hälsopolitiken är medellivslängden. Imitten av 1980-lalel förväntades , och ha enmedellivslängd Dessa länder ligger före i ulvecklingenjämfört med Europa-genomsnittet och dubbelt så före . Ett annat viktigt mått på hälsopolitik och välbefinnandeger statistiken över spädbarnsdödligheten. och har ungefär 50 %lägre spädbarnsdödlighet än genomsnittet i . tredje viktigt mått på hälsopolitik är förmågan atl hållanere dödligheten i cancer Här ligger och i lopp. Bara sexländer, är ett av dessa, beräknas ha uppnått mål -en 50-procentig redukfion av cancerdödligheten.Sverige är det land där man upptäcker de flesta fallen av bröstcancer i allaåldrar , i kombination med en relativt låg dödlighet, antyder att densvenska sjukvårdeu fungerar bra just på den punkten. Så här kan jag gå igenom hela listan och konstalera atl Sverigebefinner sig i topp. Men hur kommer del sig då att uppvisar så relativtgod hälsa? Förklaringen är att vi har en rätt så bra yttre miljö, atl vi harrätt så goda sociala levnadsförhållanden och alt vi har en väl fungerandehälso- och sjukvård. säger på WHO;s regionkontor i . Jag har också fäst mig yid att man i EG-debatten säger attsmå nationer som t.ex. inte kan, och inte kommer att kunna, bedriva enegen socialpolitik. Vidare sägs det i den debatten atl skillnaderna inte är såslora i . Jag anser att WHO:s statistik motsäger dessa påståenden.Den visar ju att skillnaderna är betydande. Dessutom visar den att ell litetland som kan förena en ekonomisk ulveckling med en god folkhälsa. klaringenligger i alt vi har en generell välfärdspolilik som styrs demokratiskt, avmänniskorna. Så till ett annal mått på hur vi lyckats när det gällervälbefinnande samt hälso- och sjukvård. Del gäller dä våra äldre. Man brukarsäga alt ett lands kulturella nivå kan avläsas i det sätt på vilket de gamlatas om hand. För sedan sammanträffade riksföreningen "Attåldras är all växa" här i med bl.a. företrädare för samtligapolitiska partier Vi politiker skulle tala om var vi stod i fråga omäldrepoliliken. Vid elt faklase-minarium redovisades hur vi i satsat påde äldre och vilka resultat som uppnåtts. Vi fick ta del av en relativt nystudie som hade gjorts bland befolkningen i . Den studien visade allhälsan bland de gamla i åldern påtagligt hade förbättrats under70-talel. En slor nyhet som vi fick ta del av var att den s.k. sjukvårdspuckelnförskjutils uppåt i åldrarna. Man lever , och man har så alt säga lagtett friskare liv . Resultaten från den här konferenseri kan sammanfattas så,atl de senasle 15 åren har inneburit ett genombrott föräldrepolitiken iSverige. Det gäller inte bara omsorg och vård ulan också boende, pensioner ochutbildning. är det land i världen där människorna blir äldst,och är också del land där andelen kvinnor i förvärvsarbete är störst.Det är en viktig förklaring till att det behövs relativt hög skatt och mångaanställda inom den offentliga sektorn. har åldersslandardiseratskillnaderna i befolkningens sammansättning. Om man mäter utgifterna, kommerman fram till alt ligger på och på I 780 samt atlSverige, och hamnar längre ned - på 1 100. I debatten säger framför allt alt det ärsättet att organisera vården som bestämmer kostnader och skattetryck. Det ärkärnan i argumentering. Men de gjorda internationellajämförelserna visar inte alt det förhåller sig på det sättet. I slället visardessa all de länder - oavsett om vården är privat eller offentligt organiserad- där det finns många äldre bland befolkningen får väldigt höga kostnader Detvet var och en som jobbar med dessa frågor. Ju äldre man blir, deslo störreblir ju behovet av sjukvård. Det är märkligt att detta faktum har förbigåtts isakdebatten om sjukvården. Sammanfatlningsvis vill jag, utifrån gjordainternalionella jämförelser och min djupdykning i fråga om de äldresförhållanden i vårt land, säga atl hävdar sig mycket brainternationellt när det gäller hälsa och välbefinnande hos befolkningen. Till vill jag säga atl det inte alls är sä,atl politiker från , osv. inte skulle vara intresserade av densvenska välfärdsmodellen inom hälso- och sjukvården - tvärtom! Man är nu påväg all omorientera sig, och man kommer hit för att titta på vår modell. Så ett nytt tema. Det gäller delta med ytdebatl resp.djupdebatt. Jag vänder mig mot alt vi här i och även mediafolkslarvar när den offentliga sektorn och socialpolitiken diskuteras utifrån ettriks- eller Stockholms-perspektiv. Del ger faktiskt inte en korrekt bild av hurdet ser ut i verkligheten. Därför är det viktigt atl vi bryter ned degenerella diskussionerna om den offentliga sektorn och ser till verkligheten.Visst är det någol märkligt atl vi här i skall bunta ihop SJ, ettsjukhus i , en barnstuga i Socialpolitik - inriktning och anslag Socialpolhik - inriktning och anslag , enskola i etc. och lala om dessa saker som vore del fråga om en enda enhet- undra på atl vi hamnar i en situation där vi har ytkunskap och inte ser vadsom händer i verkligheten! Alla vet ju atl situationen i ochi skiljer sig från situationen i landet i övrigt. Vi har, tyvärr, inte någon bra statistik om välfärdenlokalt och regionalt. Vi i socialutskottet skall dock försöka avsätta tid fördetta, så att vi kan fördjupa oss något i dessa frågor. Del gäller ju alt fåfram bra statistik. Del tror jag skulle medverka till en bättre socialpolitiskdebatt i . Kunnandet skulle bli större, och vi skulle lättare kunnaträffa rätt när det gäller alt åstadkomma förändringar för människorna. Jag har talat med Maj-Iriger , som också jobbar isocialutskoltet, och frågat henne om hon kan arbeta på hemmaplan, i Norrköpingskommun, och ta fram uppgifter som gör det möjligt all ge en bild av hur del serul i . Det vore intressant att få ell svar på följande fråga: Överensstämmerden bilden med den rikspolitiska bilden och med del Stockholms-perspektiv somvi håller oss med i debatten? Jag vill här ge några fakta som har kommit frambeträffande . Där kommer man att klara barnomsorgen lill1991. Andelen vakanta tjänster är marginell, . Andelen outbildad personalär -och om man räknar in utbildade hemskötare. När del gälleräldreomsorgen existerar det inte någon personalkris. Personalomsättningen inomhemtjänsten stannar vid . Den totala behovsläckningen - det rör sig om 300personer - är visserligen ett problem. Men del är i alla fall inte någon krisinom äldreomsorgen. Hur många kommuner har det som ? GudrunSchyman, jag är medveten om alt har problem. Men frågan ärom vi som har atl företräda partierna i svensk socialpolitik kan så atl sägaveva upp oss och säga att det är kris i fråga om personalförsörjningen i allakommuner riär det ser ut som jag har redovisat i ? År Norrköpingrikspolitiskt kaoske mera iritressanl än del ylperspektiv och det riksperspektivsom vi håller oss med? Handikappomsorgen i utvecklas i samarbete medhandikapporganisationerna och . Vi har varit där och fick dåkunskap om hur man jobbar tillsammans med handikapporganisationerna. Den s.k.Lin-dövillan är ett fint exempel på det engagemang som finns. ,jag tror att "det glömda " beträffande de handikappade ochfolkpartiets ambitioner - och där delar jag uppfattning - intealls är så dåligt med lanke på vad man i har åstadkommit för de handikappade. Min slutsals är att del inte är berättigat att sätta engenerell krisslämpel på svensk socialpolitik. Därmed inte sagl att del intefinns brister damp en rapport från ned.Rapporten heter "Växa i välfärdsland". Av denna rapport framgår detatl många ungdomar i kommer alt få del bra. Tyvärr måste vi också talill oss kunskapen all många kommer att fara väldigt illa. Det är bara att dyka ned i LVM-problematiken för all sehur del förhåller sig. Tyvärr måste jag konstatera att vi inte är effektiva närdet gäller tillämp- ningen avlagen i del avseendet ute i kommuner och landsting. Ungdomar begär ju brott,går ned sig i narkotika och hamnar i fängelse pa grund av att vi inte ärtillräckligt effektiva. Servicen, valfriheten och medborgarperspeklivet isjukvården behöver också utvecklas . Men den krisstämpel sommoderaterna här sätter säger ingenting om sanningen. Man betar ju nu av köerna- dessa minskar alltså - och antalet operationer ökar. Om man således läggerihop plus- och minusposterna ser man att vi socialdemokrater ändå sluter uppkring välfärdssamhället och den offentliga sektorn. Vi vill inte ge oss in påavancerade systemskiften. Del skulle vara intressant att få höra om StenSvensson har några fakta bakom sina analyser och sitt alternativ. Sedan till en annan fråga. Den handlar om huroppositionens alternativ i svensk socialpolitik ser ul. haregentligen svarat på den frågan. Han har ju sagt atl borgerligheten inte harnågot gemensamt alternativ i svensk socialpolitik. När det gäller skatter ochfinansiering finns det en djup klyfta mellan å ena sidan och aandra sidan och . Även när del gäller att organiserasjukvården i enlighet med förslag om vårdgaranti och försäkringfinns det en klyfta mellan å ena sidan moderalerna och å andra sidanfolkparliel och . förslag om valfrihet omfattas inte avcenterpartiet. Vårdnadsbidraget förenar Men där har ni inte bestämt någontidpunkt för när det arbetet kan komma i gång. Någon finansiering har ni hellerinte orkat med. Jag skall ytterligare fördjupa mig något i moderaternasalternativ när del gäller privatisering inom sjukvården. Moderaternasresonemang i motionen - bortsett från den retorik som de håller sig med -innebär följande: Om man förändrar den översta beslutsstrukturen, det somflyttas från offentlig lill privat bedriven vård, händer det ell antal mycketpositiva saker Jag skulle vilja bemöta på två punkler i detavseendet. Dessutom skulle jag vilja höra vad har för kommentar idel här sammanhanget. Om man studerar lilel djupare hur sjukvården fungerar,finner man alt medicinsk forskning och ny teknik är mycket starka drivkrafterbeträffande sjukvårdens behov och kostnader Jag anser inte, oavsett om vårdenfinansieras och bedrivs offentligt eller privat, att privat vård på ett annalsätt än offentlig vård skulle kunna hantera nämnda drivkrafter, dvs. forskningoch ny teknik. Gentekniken kan här tjäna som exempel. Menar moderalerna med elt privatiseringsalternativ skulle kunna hanteragentekniken annorlunda jämförl med om vården bedrevs offentligt? Sedan gäller del doktorernas stora betydelse för kostnaderoch behov. Menar att doktorerna kommer att fungera annorlundanär det gäller att bedöma människors sjukdomar och den behandling som människorbehöver? Jag skall här göra en djupdykning. SBU har i uppgift attfilta på hälso- och sjukvården, och man har presenterat en omfattandestudie kallad "Ont i ryggen". Man har kunnat konstalera ett bortfall på grund av atl människor har ont i ryggen. Vi har lärt oss iskolan, och detta Socialpolitik - inriktning och anslag Socialpolitik - inriktning och anslag diskuterasockså i den allmänna debatten, alt det är arbetsmarknadskonflikterna som ärdel slora hotet mot vår samhällsekonomi. Men bortfallet på grund avarbetsmarknadskonflikter omfattade 1987 - deltaskall alltså jämföras med bortfallet om 30 miljoner arbetsdagar på grund avatt människor har ryggont. Del är en nästan ofattbart stor skillnad. Kostnaderna uppgick till . Vad är dåorsaken till denna ökning? Enligt studien beror ökningen på alt läkarna gör felnär det gäller diagnos och behandling. De använder gammal kunskap. De sjukskriveroch ger sömntabletter i ställel för att hjälpa människor alt vara aktiva. En annan viktig orsak är bristerna i arbetsmiljön. I dennastudie har beräknats all kostnaderna för dessa brister uppgår till 6miljarder, på grurid av felaktigheter i behandlingsmetoder lill 4 miljarder ochpå grund av människans egen skröplighet till 2 miljarder Menar moderalerna och all man bara genom atländra i ytskiktet och flytta över från offentligt lill privat kommer ät dessasaker? Jag tror inte alls att det är pä det sättet. Jag kan fortsätta med att ta upp frågan om HIV och aids,och där tror jag all vi har en sammanhållen syn och en attityd, kopplad tillsjukvårdsmodellen som ger effekter Hur folk beter sig när det gäller alkohol, narkofika,tobak och kost beror på kunskaper och attityder, oberoende av den överstabeslutsstrukturen. Menar att folk kommer alt bete sig på ettannorlunda sätt om den översta beslutsstrukturen ändras? Jag tror Ivärtom atljusl kombinationen med en social dimension i t.ex. alkohol- ochnarkolikapoliliken i gör all vi lyckas bra. Jag läste i förrgår och såg att en medicinskdoktorand hade blivit myckel uppmärksammad. Han hade kommit på sambandet mellancancer i urinblåsan och hårt stekt mal. Tror alt malkulturenkommer att ändras bara därför att sjukvården privatiseras? Nej, jag tror måste gå in i en djupare diskussion för alt bli irovärdig i fråga om alternativeni svensk hälso- och sjukvård, och jag finner inte sådana fakta i moderaternasmotion. Jag vill också säga någol om . Jag har sett attfolkpartiet har markerat en ideologisk skiljelinje genlemot ivälfärdspolifiken. har mycket klarl gjort det, och DanielTarschys gjorde del . I flera motioner driver frågan om"del glömda ", med traditionell politik - man förstår vad delhandlar om och man vill finansiera det. Jag har full respekt för detta. På en punkt är jag litet tveksam lill var stårideologiskt, nämligen i privaliseringsdebatten. Jag har uppfattat altfolkpartiet lill stödjer den generella välfärdspolitiken, men till 10 %gör man en ideologisk profilering och talar om privata initiativ,entreprenörer, mångfald och valfrihet. Jag är litet nyfiken på vad detsubstanfielll handlar om, ideologiskt sett, . Jag har fått lära mig att man i kan organiseravälfärd på fyra sätt. Det första är privat, via aktiebolag, del andra äroffentligt, via stat och kommun och demokrati, det tredje är den kooperativaformen och det fjärde är kommunisternasmonopolplanering, som man har haft i . Socialdemokratin har vall altorganisera välfärden demokratiskt i stat och kommun och i mindre omfattninggenom den kooperativa modellen. Jag undrar vad menar ideologiskt med sillprat. Finns det något substantiellt i det, eller hur skall det tolkas? Jag haruppfatlat det så att och socialdemokratin, men också vpk, haransett att det skall genomföras sociala reformer enligt den socialavälfärdsmodellen, inte av egoistiska skäl, ulan för atl hela samhället skall måbättre. Det var den djupare insikten som gjorde att vi byggde upp den generellavälfärdspolitiken. Jag blir litet orolig om vajar på deri härpurikteri, och jag skulle gärna vilja höra vad säger I fråga om förnyelsearbetet för all utveckla denoffentliga sektorn är vi också överens, men jag har förgäves försökt hittanågon substans i förslag. Jag läste mycket noggrant ireservationen, och där står t.ex. att man vill ha en ny och friare anda.Eftersom jag har jobbat med kyrkopolitik blev jag särskiltintresserad; Vad är egentligen en ny och friare anda? Har någotsubstantiellt förslag när det gäller att förnya ute i stal och kommun, ellervad är ert alternativ? Jag vill avslulningsvis bara säga alt socialdemokratinvill fortsätta att förnya välfärdssamhället och välfärdspolitiken. Jag harhaft myckel slor nytta av alt läsa han fick uppgiften attbörja organisera socialpolitiken insåg han atl del behövdes en brasamhällsorganisation. Det hjälper inte om regering och riksdag har finamålsättningar; om del finns felaktigheter i samhällsorganisationen kommer intede fina målsättningarna människorna till del. tittade särskilt på länsslyrelserna och sadealt man aldrig kunde lägga bostadsbyggande, skolor m.m. på dessa konservativalänsstyrelser, utan atl man fick bygga upp nya myndigheter - det är därför viidag har en seklorisering - med engagerade människor som förstod innebörden ipolitiken och kunde genomföra den. Jag har lärt mig myckel av synsätt, och jagtycker att socialdemokraterna nu tar det lill sig, 40 eller efteråt.Förvaltningen måste trimmas. Det finns många fel och brister i organisationen,och de kan rättas till. Jag menar atl socialdemokratin bedriver delta arbete påtemat atl vi är trofasta mot välfärdssamhällets mål, men vi är trolösa motmedlen. Vi vill söka nya vägar för atl nå fram till medlen. Jag beklagar att allt det förnyelsearbete och denutveckling som sker i kommuner och landsting, det som görs av engageradpersonal och av duktiga mäririiskor, inte kommer fram, aldrig kommer med iyldebatten. Trots allt har den kommunala självstyrelsen en egenutvecklingskraft, och kommunen kan visa sitt ansikte för folk ute i bygderna.Jag hoppas att befolkningen där ser all det sker en utveckling ivälfärdspolitiken, att mycket är konkret och bra, vilkel tyvärr inte stämmermed den ytdiskussion som förs om riksperspektiv och Stockholmsperspektiv. Allra sist, herr talman, tror jag att det är vikfigt attvi i socialpolitiken framöver lyfter fram människosyn, människovärde och etik.Det kommer all behövas, på grund av genteknikens och bioteknikens utveckling.Vår de- Socialpolhik - inriktning och anslag 1989/90:100 4 april1990 Socialpolhik- inriktning och anslag finition av människovärdet- som del finns en bred uppslutning kring i - bygger på existensen avvåra liv, på vad vi är och inte på vad vi gör, på broderskapslanken,solidaritetstanken. Detta synsätt skiljer sig från den teknokrafiskamänniskosynen, som utgår från att det är vad vi gör som är det viktiga och därpenningen är en form av överideologi. Jaghar kunnat konstatera atl man i regeringsformen sätter människovärdet somgrund för de individuella fri- och rätlighelerna. Del står där alt denoffentliga makten bör utövas så att alla människors värdighet och lika värdeerkänns, alt män och kvinnor åtnjuter lika rättigheter, att den enskildes privat-och familjeliv skyddas och atl allas ekonomiska, sociala och kulturella välfärdfrämjas. Dettaär någol viktigt atl ha med i det offentliga utövandet av maklen, inte minst ien lid av teknokratisk människosyn och ekonomism, där nationalekonomerna troratt de kan lösa alla problem. Man glömmer den mänskliga aspeklen, dendemokratiska aspekten, människornas engagemang ute i kommuner och landsting ochden oerhörda mänsklighet och kraft som finns där Vi i socialdemokratin vill hamed denna människosyn när vi utvecklar socialpolitiken framöver Meddetta, herr lalman, vill jag yrka bifall lill hemställan i socialutskottetsbetänkande 17 och avslag på reservatiorierna 1-51. 29 ()replik: Det är tydligt all sitter kvar i gamla förslel-nadeuppfattningar och kör allt djupare ner i hjulspåren. Men, köerna år, som jagpåvisade i mitt anförande, elt faktum som man inte kan komma ifrån. kariinte förneka de exempel som jag gav. Dessarealiteter , inte minst inom vården, tvingar även socialdemokratiskapolitiker att försöka länka i nya banor Inte ovänlat börjar det faktiskt skeute i kommuner och landsting. Del är där förändringens vindar först börjarblåsa, där man brottas med dessa problem, där man har köerna. Socialdemokraternai del röda har t.ex. vågat sig pä en djärv och intressantomorganisation av i lidens anda. Del är intressant. Varför gör mandetta? Jo, därför atl man måste söka nya systemlösningar för att komma tillrätta med de problem som de facto existerar. Jagpåvisade i mitt anförande all man i har presenterat en idéskiss, sombl.a. förre socialministern varit med om atl ularbeta.