prot · GD0960 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:60 1 § Justering avprotokoll Talmannen meddelade att (vpk) avsagtsig uppdraget som suppleant i den svenska EFTA-delegationen. Kammarenbiföll denna framställning. 3§Svar på interpellation 1989/90:112 om skattereformen och travsporten i har frågat mig om skattereformen kommer attinnebära väsentligt försämrade villkor för de s.k. hobbyhästägarna och, om såär fallet, vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att kompensera nämndakategori. Enligtnuvarande rättspraxis betraktas som regel innehav av endast någon enstakatravhäst som hobby och eventuella inkomster från hobbyverksamheten blir inteskattepliktiga, även om de skulle uppgå till betydande belopp. Å andra sidanmedges inte avdrag för kostnader som är hänförliga till verksamheten. Travsportverksamhetsom bedrivits med tre eller flera hästar har däremot i allmänhet ansetts somrörelse. Inkomsterna är i dessa fall skattepliktiga och kostnadernaavdragsgilla. Regeringenhar för lagrådets yttrande överlämnat ett förslag om reformeradinkomst- och företagsbeskattning. Lagrådsremissenberör de s.k. hobbyhästägarna främst genom att den innehåller förslag sominnebär en viss utvidgning av inkomstslaget tjänst. Detta får till följd att skattefria inkomster från hobbyhästar kan komma att bli beskattade iinkomstslaget tjänst. Lagrådsremissen innehålleremellertid också vidgade möjligheter till av- 1Riksdagetis protokoll 1989/90:60 drag förkostnader från inkomster av detta slag. Avdrag skall således få göras inte baraför det aktuella inkomstårets utgifter, utan även för underskott från sammaverksamhet som uppkommit föregående år. Endast i de tämligen ovanliga fall atten hobbyhäst ger betydande inkomster torde därmed beskattning bli aktuell. Enförändring i lagrådsremissen i förhållande till Förslaget från utredningen omreformerad inkomstbeskattning, RINK, är att kraven för att en verksamhet skallanses som näringsverksamhet inte skärpts. Det blir således inte svårare att iframtiden få verksamhet av nu aktuellt slag bedömd som näringsverksamhet. Genom de förändringar i förhållande till RINK:s förslagsom företagits i lagrådsremissen har den kritik av kommittéförslaget som förtsfram av bl.a. företrädare för travsporten delvis tillgodosetts. Några väsentligt försämrade villkor för hobbyhästägarekommer därför enligt min bedömning förändringarna av inkomstbeskattningen inteatt medföra. Det finns således inte heller anledning att vidta några åtgärderför att kompensera denna grupp. 2 i (m): Jag tackar för svaret. Sportsligt sett stårsvensk travsport på en mycket hög nivå. Jag skulle tro att vi ärvärldsledande, i vad gäller både bredd och topp. Omsättningssiffran, dvs. depengar som svenska folket spelar för, stiger . omsattes 6miljarder kronor och av dessa pengar fick staten i form av skatter tillbaka ungefär565 milj. kr Intresset är stort bland allmänheten. Man bedömer att mellan 500000 och 600 000 människor deltar i det ytterst populära . Travsporten för också det goda med sig att drygt enmiljard av vårt jordbruksöverskott äts upp av de svenska hästarna - man brukarräkna en häst per hektar Många gårdar i kan existera och bidratill en levande miljö tack vare att man har en eller ett par travhästar. Men det finns problem. Det är nämligen ytterst svårt ochdyrt att hålla en travhäst pä beskattade pengar Det förs en intern debattinom travsporten där många travhästägare anser att AB Trav och galopp, som äransvarigt för verksamheten, i alltför stor omfattning har byggt sin verksamhetför att skapa monument över sig självt, i stället för att tillgodosehästägarnas intresse - det är ju trots allt hästägarna som står för fiolerna. Den historik som statsrådet beskriver är korrekt. Man kanalltså äga två hästar utan att kunna dra av för underskotten, men om verksamhetengår med vinst, slipper man att skatta för den. Det bör noteras att en travhästkostar mellan . att ha i professionell träning.Enligt siffrorna var det av travhästar som sprangin mer än , alltså gick med förlust. Men de s.k. hobbyhästägarnahar ändå "köpt" det här När andra människor köper en penninglotteller tippar drömmer de om högsta vinsten. En travhästägare drömmer kanske omatt vinna ett travderby. eller Miillers Memorial nere i . Dethar varit den gnista av hopp som har sporrat till att fortsätta med den härmycket dyrbara verksamheten. Enligt det förslag som presenterats kommer det att blibetydligt sämre förhållanden. Statsrådet skriver i slutet av svaret attförändringarna i in- komstskatteninte kommer att medföra några väsentligt försämrade villkor. Men detta måste dåställas i relation till något annat. Villkoren för den stora majoriteten avhästägarkåren är mycket dåliga. Verksamheten ger alltså ingen som helstekonomisk . Bara en liten försämring kan innebära att många anser attde kan fortsätta. Om man räknar med dem som har del i en hästbestår hästägarkåren av totalt 50 000 människor. Det finns en sak som man kan göra. Jag har fåttuppgift om att följande är fullt möjligt. Om i betalar och grundar ett bolag som skall syssla med politik och hästar kan handra av sina kostnader. Om man sätter detta i system, skulle detinnebära en enorm förlust för svenska staten, om nu den uppgift som jag harfått från en vanligtvis väl underrättad källa är korrekt. vill jag ställa ett par frågor tillstatsrådet som det är viktigt att han svarar på med tanke på debattensintensitet och på hur många som är engagerade. Statsrådet skriver att avdragfrån underskott från verksamheten skall få göras även för underskott somuppkommit föregående år. Gäller det ett, eller man ägt hästen? Den andra frågan är också viktig. Får man kvittainköpspriset på hästen mot insprungna pengar? kostar en 1-åring ca Den kommer till start när den är och då har den kostatytterligare Herr statsråd, blir det möjligt att dra aväven kostnader för inköp av en häst? Det ärangeläget att få svar på dessa mycket viktiga frågor 3 (): Jag kan i stort sett instännna i StenAnderssons i beskrivning av läget inom travsporten. Läget är dock kanskenågot värre än anger, bl.a. beroende på att avgifterna förträningsverksamhet har stigit . Man får nog räkna med attkostnaderna för att hålla travhäst i professionell träning snarare kommer attuppgå till . Därigenom reduceras mycket snabbt denkrets av hästar som är lönsamma. Det torde bara bli av hästarna som gerett överskott. Beskrivningen av den stora bredd som travsporten har ärkorrekt. Staten har också en stor inkomstkälla i travsporten. De förslag sominkomstskattekommittén lade fram har väckt stora farhågor för att statentillsammans med hästägarna skulle göra en jätteförlust i slutändan. Det skullei stort sett ta död på svensk travsport - om man inte med svensk travsportmenar stora konsortier och verksamhet bedriven i aktiebolagsform. Det har i såfall inte mycket med folksporten och folkrörelsen travsport att göra. Även med det förändrade förslaget i lagrådsremissen finnsen uppenbar risk för att fler hästar kommer att ingå i något slagsbolagskonstellation. I förslaget underlättar man t.o.m. och ger förmånligarevillkor för dem som äger häst i bolag än det var tidigare. Enligt vad jag förstår är det alltså möjligt att göra så. 1 dagär det mycket svårt att kombinera andra verksamheter med en travhäst. Det ärsvårt att t.ex. idka bilhandel i kombination med att äga travhäst för attdärigenom kunna skaffa sig avdrag. Det nya förslaget innebär, efter vad jagförstår, att man tar bort restriktionerna.Det blir således möjligt att kombinera olika slags verksamhet inom ett bolag.Då kommer också travhästarna med i bilden. För den enskilde hästägaren som har hästar som hobby,skärps emellertid kraven. Jag skall erkänna att förslaget i lagrådsremissennaturligtvis är bra mycket bättre än det förslag som inkomstskattekommitténlade fram. Man har dock en litet för kort horisont om man går in för att manskall få dra av kostnaderna . Om man har ett underskott skallman alltså få dra av det i nästkommande års deklaration. De flesta satsar nogpå unghästar, och då tar det . Man kan få lägga ned betydandekostnader nämnde inköpspriset. Det är naturligtvis högt, menkostnader för skötsel, inkörning och en mängd andra saker kommer till underunghästperioden. De kostnaderna får man, som jag tolkar förslaget, icke dra avmot en vinst längre än . Jag skulle därför vilja fråga statsrådet om det intenu finns skäl att överväga om man åtminstone inte skulle kunna gå tillbaka tillstarten när man skaffade hästen. I annat fall blir detta mycket snedare än detär i förhållande till de hästar som tävlar i aktiebolagsform. Man fåringa sådana problem om man kombinerar olika verksamheter Min fråga är såledesom man inte kan tänka sig att utsträcka tiden. Till slut vill jag bara kommentera det statsrådet sade islutet av svaret om man inte kommer att kompensera denna grupp. Hobbyhästägarnahar faktiskt aldrig begärt kompensation. Deras hopp har stått till att de iform av prispengar skulle kunna få in oskattade pengar som i någon mån skullekunna täcka de kostnader de har haft för hästens skötsel innan den kom tillstart. Någon kompensation har man således aldrig begärt. Nej, det är riktigt att hästägarna inte harvänt sig till mig och begärt någon kompensation. Men i Malmövill ha kompensation . Det var därför jag svarade på frågan såsom jag gjorde.Det är nämligen han som har ställt interpellationen. Efter att ha lyssnat till de båda herrarna tycker jag attdet börjar stå klart för dem att det förslag som har gått till lagrådetegentligen inte innebär några försämringar för hobbyhästägarna. Om av allahästar går med förlust förbättras faktiskt läget. Den förbättring vitalar om består i att man kan göra avdrag, inte bara för det löpandeinkomståret utan även . Avdragsmöjligheterna förbättras såledestydligen för den absoluta majoriteten. 9 av 10 hästägare får bättreavdragsmöjligheter Ni kräver att vi skall göra förbättringarna större än vadsom sker i lagrådsremissen. Det hade jag inte tänkt mig att göra, i varje fallinte förrän ytterligare material har lagrats kring detta och många andraproblem som har att göra med lagrådsgranskningen av det förslag som har lagtsfram. På fråga kan jag svara att principen ärhär, liksom för alla andra kostnadsavdrag, att det skall röra sig om kostnadför intäktens förvärvande. Vilka kostnader som har varit nödvändiga för förvärvav inkomsten blir en följd av taxeringsförfarandet. Det förefaller inte heltuteslutet att förvärv av häst har något att göra med att man får intäkt frånhästen i fråga. 5STEN i (m): Statsrådet inledde med att säga att han intehade fått någon propå från landets hästägare om att man begär kompensation. Detär kanske dåliga kontakter mellan hästägarna och . hade läst tidningarna i de städer där vi har travbanor hadehan kunnat notera att det finns en stark opinion och många frågetecken blandhästägarna när det gäller det nya förslaget. Det är alltså inte bara StenAndersson i som står här och begär pengar till hästägarna. Jag är intehästägare själv. Jag tycker om hästar, men jag har inte råd att hålla en hästmed tanke på vad det kostar i . avskattade pengar räcker inte vårt arvode till. Statsrådet har sagt att det bara gäller föregående år.Till följd av den stora succé som svensk travsport har uppnått och den allthögre kvaliteten på hästarna har inköpspriset på en häst rakat i höjden. i sin nästa replik svara på om det inte skall bli möjligt framöveratt även kvitta inköpspriset mot en eventuell vinst? Det är en viktig fråga.Att bara gå tillbaka till föregående år räcker absolut inte. De flestahästägare har haft sin häst Många köper dem som åringar och har endryg period framför sig innan de får in en enda krona. Om det blir såsom jagbefarar, att inköpspriset inte kommer att räknas med, tror jag att statsrådetFeldt är den ende som anser att förslaget medför förbättrade villkor några ord om mitt eventuella framtida privatabolag med politik och hästar Det är möjligt att jag skulle kunna syssla mednågot sådant om jag har tur att vinna på V65 . Om alla, eller många,som är s.k. hobbyhästägare skulle göra samma sak, räcker det att manlägger ihop två och två för att förstå att det skulle leda till en kraftigförlust för statskassan. Jag noterar att denna öppning finns. Jag skall medglädje göra vad jag kan för att vidarebefordra detta till olika hästägarkretsari . 6 (): Jag är rädd för att det kommer att föreliggamissförstånd i denna debatt. Om jag uppfattade finansministern rätt sade hanatt det blir förbättringar för nio av tio hästägare. Jag skulle vilja attfinansministern redogjorde för de förbättringar gentemot nuvarande system somkommer att ske. Som hobbyhästägare är jag beredd att ta dessautgifter med skattade pengar, därför att jag skattefritt kan få några inkomsterunder kommande år från tävlingsverksamhet. Den skillnad som inträder är att depengar som kommer in från tävlingsverksamhet skall beskattas. Jag har alltsåinga möjligheter att ta igen den kostnad som jag har haft för minhobbyverksamhet. Den kommer man nu att räkna av årsvis, och det blir alltsåingen förbättring. Däremot torde det kanske bli en förbättring för s.k.bolagshästar, hästar som tävlar som ägs av bolag där man har möjlighet attkombinera den verksamheten med annan näringsverksamhet. Men förhobbyhästägaren kommer det helt klart att bli en försämring även med detförslag som finns i lagrådsremissen. Till detta kommer mervärdeskatten. Vi har inte berört denhär. Mervärdeskatt kommer att tas ut på träningsavgifter, vilka ärmervärdeskatte- 1989/90:60 1februari 1990 Det innebär attträningsavgifterna, som är ganska höga, kommer att stiga . Detskall hobbyhästägaren betala, egentligen utan några möjligheter att dra av.Bolag som äger hästar kommer däremot att kunna lyfta denna moms. För dem spelardet alltså ingen roll. Träningsavgifterna blir tvärtom något lägre förbolagshästarna. Där har man ett annat inkomstslag i bolagets verksamhet attmöta detta med. Det kan väl inte heller vara en rimlig utveckling och kan välinte beskrivas som en klar förbättring för hobbyhästägaren. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§Meddelande om svar på interpellation 1989/90:116 På grund av svårigheter att hitta för mig och interpellantenatt träffas i denna kammare kommer jag att lämna svaret på interpellationensenare, efter den föreskrivna tiden, när överenskommelse har nåtts medinterpellanten. Miljöminister och statsrådet hade meddelat att de var förhindrade att infinna sig i kammaren före för att lämna de på föredragningslistan återståendeinterpellationssvaren. Med anledning härav beslöt kammaren , påförslag av talmannen, att ajournera förhandlingarna till . Förhandlingarnaåterupptogs under ledning av talmannen. 7§ Svar på interpellation 1989/90:102 om åtgärder mot miljöfarliga utsläpp vidråjärnsframställning harfrågat mig om åtgärder mot miljöfarliga utsläpp vid råjärnsframställning. Låtmig först bara slå fast att en ren och opåverkad miljö kräver att allamiljöpåverkande utsläpp måste nedbringas till sådana nivåer att negativa effekterför människa och miljö inte uppstår Föratt uppnå detta krävs att vi tillämpar en modern och miljöanpassad teknik, somär så ren som möjligt redan från början. Rening av luft eller vattenutsläpp ären åtgärd som måste tas tUl när vi tvingas tillämpa en teknik som medförmiljöfarliga utsläpp. Det finns flera områden där den nuvarande teknikenmedför miljöfarliga utsläpp. I dessa fall är på kort sikt rening av utsläppenden enda utvägen. Men på lång sikt måste dagens teknik ersättas av nymiljöanpassad teknik. Råjärnsframställningen medför, som påpekat,utsläpp av miljöfarliga gaser, vilka kan vara både giftiga och försurande.Självfallet är det viktigt att åtgärder vidtas för att begränsa och på sikthelt eliminera sådana utsläpp. Mycket har också redan gjorts. Luftföroreningarär ju ett prioriterat område i miljöpolitiska beslut . För att klarlägga vilka åtgärder som måste vidtas för attytterligare begränsa utsläppen till luft har regeringen gett naturvårdsverketi uppdrag att revidera sin aktionsplan mot luftföroreningar Naturvårdsverketkommer att redovisa aktionsplanen till regeringen i årAktionsplanen skall bl.a. ligga till grund för regeringens fortsatta arbete ifrågan. När det gäller järnframställningen och utsläppen därifrånär det i första hand från kokstillverkningen som utsläppen kommer, dvs. denkoks som sedan används i masugnen vid järnframställningen. Utsläppen av svavelfrån en masugn är relativt små, jämfört med svavelutsläppen från kokstillverkningen. Genom att använda andra reduktionsmedel än koks vidjärnframställningen kan man minska utsläppen av gaser Detta gäller ävenanvändningen av kolpulver Jag tycker därför att man inte helt bör bortse frånkolpulver-tekniken utan i stället betrakta den som ett delmål på vägen mot enmiljöanpassad teknik. På grund av tekniska problem är det enligtnaturvårdsverket svårt att ersätta av kokssatsningen medkolpulver eller gas. Ökas koksersättningen mycket kan helatillverkningsprocessen äventyras. Det är alltså med dagens masugnsteknik omöjligt att heltersätta koksen med andra mer miljöanpassade alternativ. Forskning pågår dockför att ta fram nya tekniska lösningar, och det är min övertygelse att dennasnart skall leda fram till både en mer miljöanpassad och en mer energisnåltillverkningsprocess. Som påpekar ger råjärnsframställning upphoväven till koldioxidutsläpp. Utsläppen är i storleksordningen 3-4 miljoner tonkoldioxid , vilket motsvarar av de totala svenska utsläppen. Omkoks, helt eller delvis, kan ersättas med naturgas eller förgasad olja kandessa utsläpp minska. kommer att föreslå åtgärder för minskadklimatpåverkan i sin reviderade aktionsplan mot luftförorening och försurning.Industriprocessernas koldioxidutsläpp kommer att vara en viktig del av redovisningen. 1 finns två malmbaserade järnverk - ett iLuleå och ett i . De ägs av . Båda dessa järnverk tillverkar sinegen koks. Den gas som uppstår vid kokstillverkningen renas från en mängdmiljöfarliga ämnen. Av svavlet avskiljs . Den kvarvarande gasen, som är mycket energirik, användsinternt som energiråvara. 1 den mån energin inte förbrukas i fabriken kan denanvändas På detta sätt kan man således minska förbrukningen avandra energislag, t.ex. olja. Även i masugnarna uppkommer en gas. Som jag redan nämnt ärdess innehåll av svavel och miljöfarliga ämnen lägre än i koksverksgasen.Masugnsgasen renas självfallet också den innan den utnyttjas. genomgår järnverket i enomprövning, enligt miljöskyddslagen, av samtliga villkor Jag vet attnaturvårdsverket även överväger att begära en omprövning av villkoren förverket i . Dessa villkor är sedan omprövningsbara Skulle det efter det att dessa omprövningar genomförts,, utvecklas ny teknik som innebär att utsläppenytterligare kan kraftigt begränsas finns möjlighet för attbegära omprövning av villkoren trots att inte förflutit. Som säkert vet får jag inte ingripa i deolika myndigheternas handläggning av enskilda tillståndsärenden. Jag äremellertid övertygad om att de kommer att föreskriva villkor i syfte att sålångt det någonsin är möjligt minimera miljöfarliga utsläpp. 9 (vpk); Jag får tacka miljöministern för svaret. 1 långa styckenär svaret positivt när det gäller de åtgärder som vidtas beträffande nuvarandeteknik. kan man av den svenska debatten få intrycket att den gamlabasindustrin är på väg ut för att ersättas av ett nytt högteknologiskt informationssamhälle.Jag betraktar stålindustrin som en del av den gamla basindustrin. Överallt i vårt samhälle behövs produkter av järn och stål.De behövs i transportmedel, inte minst för kollektivtrafiken, ibyggnadskonstruktioner, i fartyg och maskiner, i köksinredningar osv. Jag harför min del svårt att tänka mig ett framtida samhälle där vi inte använderjärn- och stålprodukter har gruvdrift, järn- och stålframställningvarit förknippade med besvärliga arbetsmiljöer och kraftiga miljöstörningar Vimåste anstränga oss till det yttersta för att minimera dessa. Om vi inteanstränger oss för att förnya svensk stålindustri, kan det mycket väl händaatt den gamla stålnationen kommer att få köpa sitt stål från andraländer, dit vi möjligen får exportera malm. Jag ser ingenkraftfull stålpolitik från den sida där nationellaekonomiska intressen vägs ihop med miljökrav och utformas till en långsiktigtuthållig stålpolitik. Jag tror för min del att det inte räcker med att lita tillatt marknadskrafterna skall lösa problemen åt oss. , myndigheteroch politiker måste skaffa sig en övergripande bild av vad som är möjligt ochinte möjligt och ge uppdrag och resurser till de forskare som också i vårt landär beredda att försöka lösa problemen. Om vi bara låter kortsiktigavinstintressen styra den industriella utvecklingen, kan naturens svar på detmänskliga övermodet bli smärtsamt. Hela produktionskedjan från malmbrytning till färdigprodukt måste granskas ur ekologisk synvinkel. Inriktningen måste vara att sålångt möjligt uppnå slutna system, att restprodukter tas till vara och attenergiomsättningen utnyttjas effektivt. Jag tar järn- och stålframställningen i som exempel.Där har man vidtagit många bra åtgärder. Likväl sker fortfarande avsevärda utsläpp till närmiljön och utsläpp som kraftigtbidrar till klimatpåverkan. Tusentals ton stoft sprids vid hantering av kol,malm och vid övrig verksamhet. Trots att svaveldioxidutsläppen pressats nedtorde de ligga på storleksordningen . Utsläpp av svavelväteoch ammoniak räknas i storleksordningen Av de ca 1 miljon tonkol som tillförs blir via koksverk, masugnar och kraftvärmeverkca koldioxid. Miljöministern påpekar att det totalt för landetrör sig om . Koldioxidutsläppen bara i torde motsvara utsläppfrån en halv miljon motorfordon. har det ju beslutats att dessa utsläppskall drabbas av en koldioxidavgift. Om en avgift på per kilo koldioxidskulle läggas på stålindustrin - det är en siffra som diskuterasinternationellt - skulle det innebära hundratals miljoner i avgifter för svenskstålindustri. En sådan avgiftsbeläggning är, såvitt jag förstår, realistiskendast om den sker i flera konkurrentländer. De produktionsenhetersom i ett sådant läge har låga mängder av koldioxidutsläpp kan bli de somöverlever tack vare att de har en starkare ekonomi. Om vi i skall kunna behälla en järn- ochstålindustri, är det av stor vikt att vi noga analyserar dessa frågar på allanivåer Det är inte bara en fråga för marknadskrafterna om vi skall ha enframställning av järn och stål kvar i det här landet. Jag hävdar att det är ettnationellt intresse att vi har en sådan industri kvar. Den kolinjektion som tillämpas vidråjärnsframställningen ger lägre energikostnader, bättre råjärnskvalitet ochökad produktion per masugn. Men rimligtvis kan detta inte vara vägen att påsikt radikalt minska koldioxidproduktionen. Jag är också tveksam till omföroreningar från kol- och svaveldioxidutsläpp kan minskas med denna metod. Omman övergår till att reducera malmen med mer kolväten, t.ex. förgasad oljaeller naturgas, bör koldioxidutsläppen kunna minskas rejält och haltenvattenånga i stället öka. Idealet, från utsläppssynpunkt, vore att reduceramalmen med hjälp av vätgas, vilket enligt de tekniker jag har talat med ärhelt möjligt. Problemet är emellertid att det ännu inte finns någon billigmetod att använda för att göra så stora mängder vätgas. Naturligtvis kan förgasadolja och processgas användas för att driva kraftvärmeverk i samma utsträckningsom redan sker och därmed fortsätta att ersätta den olja som användes i börjanav 70-talet. Miljöministern säger i sitt svar att det med dagensmasugnsteknik är omöjligt att ersätta koksen med mer miljöanpassadealternativ. Det är sannolikt riktigt. Men då måste vi titta på vilkenmasugnsteknik som behövs, kanske också vilken typ av pellets från gruvorna sombehöver framställas och hur mycket grafit som måste blandas in osv. Det fordrasmed andra ord ett helhetsgrepp som berör fiera företag. Det behövs etthelhetsgrepp som samordnar processerna i gruv-, järn- och stälteknik medframtidens miljökrav. Det är sådana helhetsgrepp som jag saknar . Anf, 10Miljöminister :