prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:114 1§ Justering av protokoll Talmannen meddelade att Per Stenmarck (m) avsagtsig uppdraget som ledamot i revisorer Kammarenbiföll denna framställning. Föredrogsmen bordlades åter Arbelsmarknadsulskoltets betänkanden /90;AU11, AU12,AU23 och AU27 4§ Beslut rörande utskottsbetänkande som slutdebatterats Företogs till avgörande utrikesutskottets betänkande 1989/90:UL116 (beträffande debatten idetta ärende, se prol. Mom.5 (införandel av marknadsekonomiska institutioner) Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mot 55 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom.18 (inrättande av en europeisk miljöfond) Utskottetshemställan bifölls med 225 röster mol 58 för reservation 2 av . 18 ledamöter avstod från att rösta. YlvaAnnerstedl (fp) anmälde alt hon avsett all rösta ja men markerats ha röstatnej. prolokoU 1989/90:114 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbild-ningen gemensamma frågor och anslag, m.m. Mom. 19 (s.k. mjukakrediter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.20 (skuldbyte för satsningar på miljövårdsprojekt) Utskottetshemställan - som slälldes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.28 (viseringsbeslämmelser) Utskottetshemställan - som slälldes mol reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Utskottetsuttalande godkändes med 282 röster mot 19 för godkännande av del i reservation6 av gjorda tillägget, 1 ledamot avstod från atl rösta. KjellDahlström (mp) anmälde atl häri avsett all rösta nej men markerats somfrånvarande. Mom.29 (särskilt samarbetsprogram för ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.35 (åtgärdsprogram för hälso- och sjukvård) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och - bifölls med acklamation. Mom.40 (gäststatus för i ) Utskottetshemställan - som slälldes mol reservation 9 av - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5§ Meddelande om samlad votering och gemensamma debatter Talmanneri meddelade att utbildriingsutskotielsbetänkanden UbU18, UbU19, UbU20, UbU24, UbU21, UbU22 och UbU23 skulle avgöras ieft sammanhang efter avslutad debatt samt att debatten skulle vara gemensam fördels UbU18, UbU19, UbU20 och UbU24, dels UbU21, UbU22 och UbU23. 6 § Vissa för den grundläggande högskoleutbildningengemensamma Prot. 1989/90:114 frågor och anslag, m.m. 1989/90:UbU18 Vissa för dengrundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag (prop.1989/90:100 delvis), 1989/90:UbU19 Anslag tillutbildning för tekniska yrken (prop. 1989/90:100 delvis), 1989/90:UbU20 Anslag tillutbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken (prop. 1989/90:100delvis) samt 1989/90:UbU24 Anslag lill lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser (prop. 1989/90:100 delvis). AnLl (): I går debatterades biståndet här i ,och är del meningen att vi skall ägna oss ål att debattera utbildning.Vad kan egentligen vara mera angeläget atl debattera än justutbildningsproblemen? Del är ju trots allt på utbildningens omfattning ocheffektivitet som hela landets framtid beror Vi kommer atl irileda deri här debatteri med attsärskilt se på högskolefrågoroa. Vi beharidlar sju belärikanden, varav ettförsta, nr 18, är mer principiellt hållet än de andra, som tar upp olikasektorer av den högre utbildningen. Kanske är del angelägriasf aft ta upp deugamla eviga frågari om kvarititet och kvalitet i utbildningen. Vi har när det gäller högskoleutbildningen sedan lärigesett en olycklig uppdelning i forskning och utbildning. Det är vår förhoppnirigatt dessa båda riaturliga led relativt suart skall kuuria smälta sammari. Delär frågor som vi behandlar i utbildningsutskottet bl.a. inom ramen för denforskningspolitiska propositionen. Lål mig allra först ta upp frågan om kvantiteten iulbildnirigen. Regeringen gav ell uppdrag till UHÄ att se över hurdan denframtida dimensioneringen behöver vara. UHÄ utförde uppdraget och harredovisat resultaten i 89:17. I rapporten erinrar UHÄ om att underde två senasle decennierna har den högre utbildningens dimensionering varitpraktiskt tagel oförändrad totalt sett. De förändringar som har gjorts harskett genom all man har tagit platser från en sektor och flyttat över lill enannan. Del har varit ca 40 000-45 000 nybörjare samtidigtsorii drygt 20 000 studenter har examinerats. Räcker då den här dimensiorieringen för framtiden? Urider 90-talet kommer vi atl få relativt slora pensionsavgångar ochän mer kritisk blir situationen, rent statistiskt sett, . Dåkommer det att vara fler högutbildade som pensiorieras än som nyutexamineras. Man behöver alltså se om sitt hus . Redan nu måste vifatta beslut om hur den framtida dimerisioneringen av utbildningen skall se ut.Vi vet redan nu att flera brislyrken kommer atl uppstå under den närmasteframtideri. Vi kommer t.ex. irite att ha tillräckligt måriga arkitekter inte heller att ha tillräckligt många tandläkare, trots all vi nu i dagkommer att fatta beslut om all återuppta tandläkarulbildnirigeri i . Vi vetockså atl vi Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. kommer altha brist på psykologer och lärare. Efter hösleris häridelser är del klarl altläraryrket irite har blivit så populärt, men del är möjligl all lönelyf-let kangöra en del för alt popularisera läraryrket relativt snart. Man kan alltidhoppas på det. Hur som helst - vad gör då regeringen? Tar regeringen delkraftfulla grepp som vi har rätt all efterlysa? Nej, på delta område som på deallra flesta andra är del håglöshet, ointresse och oförmåga som kommer tilluttryck. Regeringen säger; "All righl, vi har fåll in ettutredningsmaterial. Det är bra. Vi behöver inte några flera utredningar men vigör ingenting ål det hela riu. Detta innebär att vi irite kari få någol beslut om en nydimensionering förrän i mitten av 1990-lalet. Frågan är om del verkligen räckerUHÄ har kommit fram lill all man skulle behöva öka antalet nybörjarplatser pålinjerna med ungefär 8 000 fram . På samma sätt behöver man ökaantalet platser på de frislående kurserna med 10 000. Och skall vi veta allvi i det här landet ändå inte har någon särskilt hög andel av befolkningen somhar en högre utbildning. Vi ligger inte dåligt lill, men i jämförelse med t.ex.USA och så ligger vi klarl efter. Regeringen lar emellerlid inte någrainitiativ. Det enda man gör, och della är också någol förvånande, är alt manvill skära ner antalet utbildningsplatser på ekonomlinjen med 270, Det är alllsom kommer ut av detta. Vi behöver öka antalet utbildningsplatser i det härlandet. Regeringen föreslår en minskning. Var finris logikeri? Vi har, i enreservation som är gemensam för de borgerliga partierna, sagt att regeririgerisriarast bör återkomma med ett förslag till dimerisionering. Jag övergår därefter till all titta på kvaliteten på denhögré-utbirdhingeri. Är den bra? Är den i världsklass? Är den bättre än den mankan erbjuda i aridra lärider? Jag önskar atl det vore så. Men tyvärr hållerinte den högre utbildningen måltet på alla fronter i vårt land. I högskolelagensägs del att all högre utbildning skall ske på vetenskaplig grund. Är del så?Nej, givelvis inte. Många av de utbildningar som kom lill efler s.k.högskolereform vilar definitivt inte på vetenskaplig gruud. gällerexempelvis de medellånga och de kortare utbildningarna pä vårdområdet. Vilar förskollä-rarutbildningenpå en vetenskaplig grund? Det är mycket tvivelaktigt. Man skulle kunna räknaupp den ena utbildningen efler den andra. Men behöver alla dessa utbildningarverkligen vila på en vetenskaplig grund? Det tål atl diskutera om all postgymnasialutbildning verkligen måsle vila på en vetenskaplig grund i ordens egentligabemärkelse. Utbildningens längd lämnar åtskilligt övrigt att önska.Jag kommer tillbaka till detta . Utskottet vill att skall göraen beställning hos regeringen om en översyn av i synnerhet de medellångavårdutbildningarna. Behörighetskrav och urval har givetvis också sin belydelseför kvaliteten i utbildningen. Där har vi ju i det här landet del speciellakineseriel med ett kvotsyslem, som väl inte många har blivit så förfärligtkloka på. Vi har i moderata samlingsparfiet klart sagt ifrån att det bara ärde verkliga förkunskaperna som skall räknas och atf var och en skall ha räftatl komplettera sitt gymnasiebetyg så aft man når fram till dessa faktiska kunskaperDå skulle man också få borl taktikvalet i gymnasiet, där man väljer derilättaste linjen för att få de bästa poängen, men kanske då kommer in på enutbildning som man sedan inte har förutsätlnirigar för all klara av. kuriskapskraveri så alldel skall vara eri treårig gymnasieutbildning som skall ge den allmännabehörigheten. Vi säger också att man behöver bättre förkunskaper i språk. Nuhar vi engelskan, men även franskan, och tyska borde premieras för åtskilligautbildningar, t.ex. utbildning till civilingenjör, naturvetare, läkare, ekonomoch vad del nu kan vara fråga om. Vikan också konstatera att när del gäller vissa andra utbildningar, t.ex.vårdutbildningar, så är det utomordentligt om man har både teoretiska ochpraktiska förkunskaper Där borde man kunna få extra merilpoäng om mari har gåttigeriom t.ex. eri konsumenlleknisk utbildning vid en lanthushålls-skola.Kvalitetskrav gör sig självfallel alldeles speciellt gällaude .riär det blirfråga om elt studerarideutbyte med andra länder Här hoppas vi moderater attSverige skall komma med i det omfattande ERASMUS-ulbylet, åtminstone i dessandra etapp. Men del kräver all vi har klass på vår utbildning. Frånkvaliteten över till frågan om lokaliseringen. Utskottet har här gjort ettförtydligande som jag tror kan bli av slor belydelse för framliden. Utskottetsäger atl det gör är atl den lokaliserar en utbildningslinje lill enhögskoleenhet, men sedan är det högskoleenheten som skall avgöra på vilken ortutbildningen skall förekomma. Jag tror att detta gör att man ute i landet kanundvika åtskilliga misstag . har man inte varitalldeles säker på hur man skulle agera. En sådan fråga som att förlägga enutbildning till blir inte någon fråga för , utan det blirfrämst en fråga för de högskoleenheter som blir berörda. Vimoderater konstaterar också all eri ullokalisering av en utbildnirig inte ärnågot skäl för alt man skall inrätta nya högskoleenheter Sanriolikt har vinuuppnått .maximum när det gäller antalet högskoleeriheter Vi har fått eri radriya högskolor Del är positivt för deri egna bygden, och det höjer den tekniskaoch industriella kompetensen i regionen, men det är inte problemfritt. Behörigalärare saknas i mycket stor utsträckning vid de nya och de små högskolorna.Inte ens hälften av lärarna har disputerat. Hur kan utbildningen ske påvetenskaplig grund under sådana omständigheter? Det krävs atf de nya högskolornahar en realistisk ambitionsnivå och att de har ett begränsat utbildningsutbudsom de kan klara av. Det finns också anledning alt beröra de strukturella problemen. Styr-och anslagssyslemet korrigerades , men del var bara marginellakorrigeringar Ändå har det inträffat slora förändringar i samhället, som göratl man kan fråga sig vilka centrala myndigheter som vi behöver förutom UHÄ ochvilka uppgifter de skall ha. Men ingenting har skett på det här området. Viefterlyser en ordentlig översyn. Vivill också ha en översyn när det gäller linjesystemet. Det luckras upp mer ochmer, och det är positivt och bra. Linjesystemet har inte särskilt mångafördelar riär det gäller de förutvaraude filosofiska fakulteterua. Viefterlyser en översyn av den humanistiska och samhällsvetenskapligautbildningen. Den matematisk-nalurvelenskapliga utbildningen har varit föremålför en motsvarande översyn under senare lid. Det har också resulterat i alt vihar fått en ny matematisk-naturvetenskaplig linje. Vimoderater vill i princip i första hand satsa på de fristående kurserna istället för på linjesystemet. har vi visat inte minsl genom vårt förslagtill en kompletterande lärarutbildning, som bör genomföras just genom frislåendekurser Jag skall komma tillbaka till delta . Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. Närdet gäller den matematisk-nalurvelenskapliga utbildningen hade man kommit framtill ell gott förslag, och hade i princip ställt sig bakom detta. Menregeringen ville inte anslå de pengar som erfordrades. Vi moderater sade; Dåfår det vara. Kan man inte anslå de nödvändiga pengarna skall man nalurliglvisinte åstadkomma någon halvmesyr har utskottet emellertid kommit fram tillatl föreslå att - utöver de 16 milj. kr. som regeringen vill anslå -anslå ytterligare 6 milj. kr . Idetta sammanhang kan vi också se hur pengar förs över från LIF-ansla-gel, dvs.anslaget för lokala och individuella linjer, till i del här fallet denmatemalisk-rialurveleriskapliga linjeri. Del är på gång en urholknirig avLIF-änslaget som inte är acceptabel. När det gäller denmatemafisk-riafurveten-skapliga linjeri kari mari också fråga sig om dessalirijestudier kan ersätta de fristående kurserna, som innebar mycket avfortbildnirig för många människor ute i landet. Vimoderater har för vår del dragit konsekvensen av detta och föreslår allt i allten förstärkning av LIF-anslaget med 80 milj. kr Vi accepterar dock denupprustning som förutsätts ske av den matematisk-nalurvelenskapliga linjen, menvi understryker alt vår principiella kritik av linjesystemet kvarstår, vilketvi också har konstaterat i ett särskilt yttrande. Närdet gäller teknikerutbildningen har vi sagt att försöksverksamheten skallbedrivas endast i gymriasiet. Man behöver irite ha någon motsvarandeförsöksverksamhet på högskolan. Detta har också UHÄ understrukit. Vi för framdet i reservation 5 till betänkande UbU19. Jagvar förut inne på att regeringen ville minska antalet utbildningsplatser påekonomilinjen. Om def hade förf med sig all man aktualiseratkvalitetsfrågorna hade man kanske kunnat diskutera detta. Så är ingalundafallet. Men just kan vi ta del av en kamparij från i vilken man på punkt efler punkt tar upp de frågor som vi föruthaft uppe till debatt och där vi kritiserat det nuvarande systemet. Manmenar att civilekonomutbildning endasl bör förekomma vid sådana högskolor somockså har en fakulletsorganisation, detta för alt få en tillräcklig kvalitet iutbildningen. Man pekar på, inte utan skäl, att deu svenska eko-nomutbildningenhalkar efler Bortsett från det som gäller i finnsdel inte någon internationell uppskattning av de svenskautbildningsanslalterna. Civilekonomutbildning skulle alltså bara bedrivas vidde högskolor som har en egen fakultetsorganisation, och det ligger mycket i delresonemanget. Vimoderater har tidigare motsatt oss att fördjupningssfudier skulle skvättas utöver laridet. kan kanske på allvar ifrågasätta kvaliteferi i deri utbildningsom bedrivs. Civilekonomerriasriksförburid har också ett iritressant uppslag. Man föreslår att det kariskeskulle kuuria ordoas en tvåårig ekoriomutbilduing, som en motsvarighet till denmellaningenjörsutbildning som vi nu har på gång. Def skulle göra det möjliglalt få en mer yrkesinriktad ekonomulbildning, och en skolnirig för vissauppgifter som ligger riära i regionen. Det är över huvud taget ett tilltalandeprogram som på detta sätt för fram. Jag vill gärna önska demlycka till i den kampanj som de bedriver Kan man på det sättet få eriförståelse för kvalilelskraveri i ulbildnirigen kan mycket vara vunnet förframtiden. Vimoderater yrkar i reservation 3 lill betänkande UbU20 aff den systemvetenskapligalinjen skall förlängas till 160 poäng. Utredningen är nu klar, och det finnsingen anledning att tveka längre. Vi vill också ha en översyn av de olikautbildningarna inom AES-seklorn. Närdet gäller anslaget till lokala och individuella linjer föreslår vi en ökningmed totalt 80 milj. kr, varav 30 milj. kr avser just lärarutbildningen, vilketjag har varit inne på. Vi understryker atl en större proportion avdessa medel bör gå till , , och , med andra ord degamla universitetsfilialerna. Visserligen är högskolan i nu upphöjdtill rang och värdighet av universitet, men man kan konstatera altdet släpar efter väldigt mycket just när det gäller den filosofiskafakulteten. Det är också fallet när det gäller de tre andra högskolorna. Detbehövs där en förstärknirig iriför framtiden. Vihar reserverat oss till förmån för en, som vi ser det, nödväridiginventering av behoven av öststatsstudier . Det är en folkpartimotionsom vi moderater genom reservationen ger vårt helhjärtade slöd. Detta,herr talman, var några axplock från de fyra första betänkanden frånutbildningsutskottet som vi har atl ta ställning till. Jag ber att få yrkabifall lill samtliga reservationer som moderata samlingspartiet står bakom. 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. AnL2 (): När vi i skrev vårt svar till regeringensförslågM!éudgétériV valde vi atl prioritera studeuterrias studiesocialaförhål-landen. Vi lade förslag om atl skulle behållas - det skullekosta 89 milj. kr Vi lade förslag om atl oacceptabla marginaleffekter skullefas bort när studenterna får litet extrainkomster över sommaren och andra lov.Dessa förslag har inte behandlats i utbildningsutskottet. Men jag vill ändå gedetta som bakgrund till att del ibland har visats en viss snålhet, Alla gör violika prioriteringar, och detta var alltså den stora prioriteringen frånfolkpartiets sida. Iflera av de betänkanden som vi nu skall behandla angående högskolan ärutskottet enigt. har i flera avseenden kunnat enas om förslag från olikamotionärer inom olika partier De avsnitt där vi är eniga tycker jag är bra, ochdet finns då ingen anledning att ta upp dem till diskussion. Med delta vill jagkoncentrera mig på de områden där vi inte är eniga. Viskall göra en rad viktiga ställningstaganden i frågor som rör huruvidaSverige skall överleva som välfärdsnafion. Med defta menar jag attSveriges konkurrenskraft gentemot industrinationer starkt påverkas avkvaliteten och dimensioneringen av vår högskoleutbildning, och jag vill betonaatt konkurrenskraft har för mig en mycket vid tolkning som gäller långt mer änval av tekriikriivå eller arilalel paleritarisökningar Del gäller lika mycketvår förmåga alt förstå vår omvärld och vår samtid, vår kunskap om del förflutna,vår förmåga att hantera konflikter, hur vi tar hand om våra barn och gamla,styrkan i våra demokratiska institutioner och traditioner osv. Allt detta,menar jag, påverkas av den verksamhet som bedrivs vid uui-versitet ochhögskolor Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. ligger i topp när det gäller satsningar pågrundskola och gymnasieskola. Men en jämförelse internationellt med andrahögskolor ger inte samma positiva bild. Med viss reservation för statistikenkan vi konstatera att ligger efter en lång rad västeuropeiska länder Vibehöver alltså öka både antalet studerande och antalet examinerade. UHÄ harredovisat vad som krävs för alt öka antalet högskoleutbildade. Därmed vill jag koncentrera mig på dereservationer som avgivit ensamt eller tillsammans med andrapartier Reservation 1 gäller dimensioneringen. Långsiktighet är enviktig dimension i all utbildningsplanering. Det gäller att högskolorna skallfå klarl för sig vilka krav på dimensionering som ställer i ettlängre perspektiv. UHÄ inser att så är fallet och har gett förslag fillregeringeri. I och för sig iristämmer regeringen, men man vill ändå inte taslällning, trots att man vet-liksom vi - atl en förändring av dimensioneringentar att effektuera i form av färdigbakade studenter Reservation 2 gäller linjesystemet i högskolan.Folkparliel, liksom , agerar för en uppluckring av linjesystemetsom då medger friare val av utbildningsinnehållet. Studenter är myckelkänsligare än myndigheter för ulveckling av utbildnirigsbehov. Studenter ärockså kvalitetsmedvetna. Bra kurser och bra lärare drar studenter har många exempel på. Detta blir också en för kursansvariga. I reservation 4 är ensamt om alt avstyrkaregeringens förslag om ett grundulbildningsråd. Tolka nu inte detta som att viinte tycker att pedagogiken i högskolans grundutbildning är viktig. Vi villtill fullo uppmuntra goda pedagogiska insatser och stimulera pedagogiskulveckling. Vi lycker dock alt regeringeri har vall fel metod för atl nå dessasyften. Man når inte dessa syften genom alt ge pedagogiska insatser ett ökatmeritvärde, genom att uppvärdera handledarrollen, eller genom en så enkel saksom atl professorn själv visar sig på grundutbildningen, eller atl dedoktorander som i många fall lar hand om utbildningen på grundnivå har vissminimal pedagogisk insikt. Ansvaret för den pedagogiska riivån skall ligga påden enskilda högskolan och inte las därifrån - som ett centralt råd skulleinnebära. Vi menar atl de 6 milj. kr som regeringen vill satsa på della kananvändas bälire lill andra insatser som är mer i linje med vår utbildningssynoch vår politiska inriktning. Reservationerna 5, 14 och 23 rör styr- ochanslagssyslemet, anslag till UHÄ och försöksverksamhet vid Göteborgsuniversitet med eget lokalan- Målet för oss är autonoma högskolorsom själva har ansvar för sina totala resurser vad gäller gruridutbildning,forskning och investeringar, bl.a. i lokaler Det menar vi kommer att innebäraatt den enskilda högskolan fungerar effektivare och rationellare äri . Detbetyder inte att är hell åsidosatt. Dess erfarenheter skallsjälvfallel las lill vara, som i en konsultroll till de enskilda högskolorna.Självfallet kommer högskolorna även alt samråda med varandra förall undvika dubbleringar eller för att undvika att utbildningar läggs ner påflera orter samlidigl. Delta ingår så alt säga i autonomin. Ett nytthögskolesystem eller ett nytt anslagssystem skulle självfallet följas avprestationskrav, dvs. vad man förväntar sig av den enskildahögskolan, men också av elt krav på all utvärdering skall ske - dvs. hurförväntningarna har följts upp. Med detta kan t.ex. UHÄ:s arbete inriktas påfrågor som är gemensamma och långsiktiga för hela högskoleorganisationen. Detinnebär, menar vi, atl kostnaderna för central administration och centralantagning kan flyttas från UHÄ till grundutbildning och forskningsanslag.Senast kom riksrevisionsverkel med en rapport som jag endast hann skummaigeuom där del föreslås alt den cerilrala arilagningen via UHÄ skall minskas. I reservation 9, som gäller antagningssystemet, tarfolkpartiet upp betygssystemet i skolan, som vi menar är det som styrantagningen till högskolorna. översyri skulle kuriria beakta eri radfaktorer som t.ex. viktningen av betyg eller möjligheter alt kompletterabetyg. När det gäller vårdutbildningarna vill vi att man skall göra reellaförsök med förändrade antagningsregler med prövotid, ungefär som del en gångfanns en provelevslid. Då blir det inte sä svårt för unga mäririiskor att testaom eri framtid inom vårdyrket motsvarar vad de förväntar sig eller klarar av.Vi menar alt översynen skall ha som utgångspunkt att den allmänna behörighetenskall vara treårig gymnasielinje. I reservation 12 tar vi upp behovet av tvåspråkigpersonal, inte minsl i vården. Då ulgår vi från den förändring av befolkningensom har varit och som kommer atl bli, dvs. all del finns fler äldre människorsom inte har vår kulturbakgrund och som kanske är sämre i svenska språket. Dåär det viktigt atl vården också kan tillhandahålla personal som kan lala fleraspråk. Till della skall läggas atl det finns faktiskt bland våra flyktingar ochinvandrare de som har vårdutbildning och som fortfarande väntar på alt få sinasjuksköterskeutbildningar eller läkarexamina bekräftade med svensklegitimation. Reservation nr 17 gäller förutsättningarna för ettinternationellt studerandeutbyte. Där är utskollet överens om atl öka anslagetekonomiskt sett.