prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi ser nu hur stadierna, för att använda det uttrycket -sammansmälter mer och men Problemfinns, och dem skall vi inte gömma, men vi skall också se till fördelarna. Jagtycker inte att vi skall bygga upp barriärer mellan förskola och skola, vilketsomliga försöker göra. Låtmig säga att kunskap skall vara glädje. Vi skall inte skaffa osskunskaper bara för att få betyg. 1989/90:40 6december 1990 Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. BIRGERHAGÅRD (m): När jag har lyssnat på den här debatten har jag inte kunnat undedåtaatt konstatera att jag ibland frestas att tro - i varje fall av en del avinläggen - att vi vad gäller skolan lever om inte i den allra bästa av världarså dock i en värld som ligger nästintill. Ändå vet vi att så förvisso inte ärfallet. Okej,det finns naturligtvis sådant som är bra i den svenska skolan; det skall inteförnekas. Men det finns definitivt också mycket som vi skulle vilja haannorlunda. Mitt inlägg här är närmast föranlett av att jag inte hördeAnn-Cathrine yrka bifall till reservation 2 i utbildningsutskottetsbetänkande 4. Därför får jag göra det själv. Låtmig i detta sammanhang gärna erinra om vad en av våra främstasam-hällsanalytiken , har sagt om den svenska skolan. Han börkanske först presenteras för de yngre i kammaren. Han var chefför arbetarrörelsens arkiv och en glödande socialist. Men när han på allvarbörjade sätta sig in i problematiken, höll jag på att säga, kom han som såmånga andra till den klarheten att det här med socialism kanske inte var denlyckligaste av lösningan I en av sina böcker som heter"Omprövning"och som kom ut skriver han följande: "Skolreformenhar misslyckats med att bli den gjutform vari de unga skulle läggas för attdefinitivt formas till de 'nya' människor som skulle befolka den nya ochbättre samhällsordning socialismen skulle bli. Den aukto-ritetsfria ordningen,det katederfria undervisningssystemet har ej frambragt de fria och starka ochharmoniska ungdomar som det hade väntats. Tvärtom tyder alla tecken på detmotsatta: nervösa störningar, disciplinlöshet, oför- Vissa skolfrågor, m.m. måga tillkoncentration har blivit ett förhärskande inslag i bilden. Inte heller harsträvan att göra skolan till ett samhälle med träning i medborgerliga dygdergivit några verkligt positiva resultat. Ansvarsmedvetande och framför alltsjälvansvar är ett resultat som verkligen lyser med sin frånvaro." Mot dennas bakgrund, med tanke på den situation som råderi skolan och inte minst till följd av det våld som vi har fått se ,har och jag 1988, dvs. , motionerat om att betygi ordning och uppförande bör återinföras. Samfidigt har i kdsväckt en nästan likalydande motion. Mycket skulle kunna sägas om den flumpedagogik som harflorerat i den svenska skolan. Jag tycker också att en del av inläggen här vittnar om att denna flumpedagogik sannerligen fortfarande har kvar en delav försvararna på bastionen. Vi har kunnat konstatera stora kunskapsbrister i densvenska skolan. Vi vet också att det finns disciplinlöshet, en respektlöshet,mobbning och ett allt råare ungdomsvåld som tar sig olika uttryck. Vi kunde se för inte så länge sedan i TV hur ensyokonsulent i en av våra skolor omgavs av pockande ungdomar vars uppträdandesannerligen inte var trevligt. Vi har fått många andra exempel på hur våldethar brett ut sig på skolorna, hur vandaliseringen har blivit allt oftare förekommande.Lärare och elever upplever en tillvaro som sannerligen inte är trygg och mångagånger inte heller särskilt trivsam. Nästan är det någon formav manifestation. Statsministern kallar till kafferep - ja visst, men vadlöser man med det? Jag skall inte säga att jag har receptet för hur man skallkunna klara av de här sakerna, men vi vet att självansvar och kamratfostran kange åtskilhgt av goda resultat. Kanske vore det en idé, som vi också föreslår imotionen, att återinföra ordningsmän i klasserna. Ett annat sätt vore måhändaatt återinföra just betyg i ordning och uppförande, för att visa att skolanmenar allvar när den ställer krav på ordning och disciplin, på tolerans och pårespekt för medmänniskorna. Kanske skulle det här också kunna kompletteras, som t.o.m.utskottets majoritet har kommit fram till i sitt betänkande, med ett flitbetyg.Det finns också andra aktiviteter som man kanske skulle kunna betygssätta. Detär glädjande att utskottet är inne på den här linjen i varje fall, även om maninte går så långt som man borde göra. Vi vet också att det i vissa kommuner, t.ex. i ,redan nu prövas skriftliga omdömen när det gäller just ordningen och uppförandet.Om det skall vara regelrätta betyg i siffror eller bokstäver eller om det helabör ske på något annat sätt, vill jag inte ha någon definitiv mening om - detskall självfallet diskuteras - men däremot kan man på allvar ifrågasätta om vihar råd att vara utan omdömen eller betyg när det gäller ordning och när detgäller uppförande hos våra elever. Men, säger då någon, det vore ju rätt ruskigt om dåligavitsord i de här avseendena kom in i ett avgångsbetyg. Vederbörande skulle varastämplad för livet. Ja, det kan jag hålla med om. Det är en invändning. Men däremot finns detingenting, såvitt jag kan se, som talar emot att man verkligen har en sådan härbetygsättning under själva skoltiden. Dessutomkan man konstatera att den bråkiga skolan slår hårt mot de s,k, lågpresterande.De högpresterande klarar sig alltid. De får hjälp hemifrån eller på något annatsätt. De lågpresterande har det betydligt värre, därför att de behöver ordningoch reda för att över huvud taget kunna göra sig gällande. Enåtergång till vitsord när det gäller ordning och uppförande innebär också enbättre förberedelse för arbetslivet. I arbetslivet tolererar man inte enomotiverad frånvaro. Man tolererar inte att arbetskamrater störs. Man tolererarinte mobbning. Man tolererar inte andra uttryck för oordning heller. Kortsagt, herr talman, synes det som om det skulle finnas åtskilligt att kunna görapå det här området. Därför än en gång: Jag yrkar bifall till reservation 2 vidbetänkande 4 liksom bifall till samtliga reservationer i övrigt till de bådabetänkandena som har moderata undertecknare. 1989/90:40 6december 1990 I detta anförande instämdeGöthe och (båda YLVAJOHANSSON (vpk): har här gjort ett inlägg som lyckligtvis inte hör hemma iden debatt som övriga utskottsföreträdare har fört och avslutat. Menjag måste göra en liten kommentar BirgerHagård gör en märklig koppling mellan s.k. ungdomsvåld och avsaknaden av betygi ordning och uppförande. Men vet vi att det inte är ungdomar som står förvare sig det mesta eller det värsta våldet i vårt samhälle, utan det är män iBirger Hagårds ålder som står för det våldet. De männen, de medelålders männensom står för det mesta våldet i samhället, kanske faktiskt har fått betyg iordning och uppförande under sin uppväxt. BIRGERHAGÅRD (m): Jag har litet svårt att följa logiken hos i det härsammanhanget. Det är möjligt att det finns män i min ålder som begår diversevåldsgärningar, men jag vet inte om det statistiska sambandet eller några andrasamband är klarlagda när det gäller deras eventuella betyg i ordning ochuppförande vid ett visst tillfälle. sak vet vi, och det är att de unga förvisso inte alltid uppför sig på detsätt som vi skulle önska, och kanske vore det också anledning att stämma ibäcken. Det brukar ibland vara ganska effektfullt. Jagtror att också skulle kunna instämma i att någonting behövergöras när det gäller våra ungdomar Eller tillhör dem som helthar försvurit sig åt flumpedagogiken, helt har försvurit sig åt det trams, dettjafs som vi nu finner och som tar sig uttryck i statsministerns kafferep ochmycket annat? Tror att det är på det sättet man löser de härproblemen? YLVAJOHANSSON (vpk); Jag tänker inte bemöta talet omflumpedagogik, men jag måste säga någonting om att stämma i bäcken. Det jag försökte säga var att man har prövatpå att stämma i bäcken genom betyg i ordning och uppförande. Det är ingen nyuppfinning har gjort, utan sådana betyg är en gammal företeelse.Jag vet inte om de som blev stämda i bäcken på det här viset uppför sig på ettsådant sätt att det inte blir något övrigt att önska, kan det finnas all anledning attåtergå till beprövade och kanske också äldre metoden Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut skulle fattas den 7 decemben) 28 § Vissa jämställdhetsfrågor Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /90:UbU6 Vissa jämställdhetsfrågon Har vi en jämställd skola? Möter flickor ochpojkar i skolan vuxna män och kvinnor som praktiskt visar att de tarjämställdheten på allvar? Möter de kvinnor som rektorer lika ofta som män?Möter de män som syokonsulenter och lågstadielärare? Har eleverna läroböcker som ger exempel på att bådekvinnor och män har präglat vår historia? Och syns både män och kvinnor,flickor och pojkar i läroböckernas illustrationer? Syns det att flickor kan roasig och lattja med datorer lika väl som att pojkar kan ta hand om ungarna? Fårflickorna lika mycket tid och uppmärksamhet av lärarna som pojkarna får? Det är först när vi kan svara ja på de här frågorna somdet finns en chans att våra ungdomar som vuxna har en självklar jämställdinställning, värdering och attityd. Det kan vi inte göra . Men hur tar vi oss då dit? Jagmenar att vägen är både lång och mödosam och att vunna erfarenheter inte av sigsjälv fortlever genom generationen Trots att det finns en trötthet i debatten hos både män och kvinnor får vi ändå inte ge upp utan fortsätta att arbeta. Vi folkpartister har en lång tradition i arbetet medjämställdhet. Vi har en vision om hur vi vill att det skall se ut i detsamhälle där män och kvinnor, flickor och pojkar fritt får utveckla sinakunskaper, sina erfarenheter, sina möjligheten utan att hindras av oftaomedvetna diskriminerande attityden Män som vill vara med sina barn skall inteförlöjligas, lika litet som kvinnor som vill vara poliser. Betänkandeti dag handlar om jämställdhet i skolan och i högskolan, och det arbete som jag härvill nå fram till måste man börja i skolan. Det är därför som det här hör tillutbildningsutskottets ansvarsområde. Utifråndet jag vill ha sagt vill jag yrka bifall till reservation 3 omjämställdhetsansvaret i skolan. Hur tillsättandet av en jämställdhetsansvarigskulle kunna ha motsatt effekt mot den avsedda, som utskottsmajoriteten anger,är jag inte människa att begripa. Det har vi väl ändå lärt oss: Det ansvar somdelas av alla bärs inte av någon. Vidareär vi i nöjda med att utskottet vill ge regeringen till kännaskrivningar om jämställdhetsaspekter i läroböckerna. Kvinnor och mäns plats ihistorien skall synas i läroböckerna. Folkpartiethar också bestämt sig för att avvakta UHÅ:s planer när det gällerlärarutbildning och lärarfortbildning. Man har där planer på att jämställdhetskall bilda ett övergripande kunskapsområde, och vi avvaktar det arbetet. Vivill också fortsätta att bevaka SÖ;s arbete med enkönade gruppen Det är heltklart att flickor och pojkar i vissa ämnen mår väl av att skiljas åt. Detgäller bl.a. teknik, där flickorna känner sig löjliga att ha pojkarna inpå signär de är så överlägsna. Vi kommer också att följa upp hur kvoteringen när detgäller vårdutbildningen faller ut. Vi har slutligen också bestämt oss att avvakta den forskningspropositionsom kommer i vad gäller alla de yrkanden som rör jämställdheteninom forskningen i högskolan. Detta skall inte tolkas som att vi viker en endatum från våra ståndpunkter Men eftersom de är väl kända, och väl underbyggda,och flerfaldiga gånger debatterade i kammaren, ger vi nu regeringen chansenatt ta de förslagen till vara. Det gäller dels undersökningen av karriärhinderför kvinnliga forskare, dels förslag om sådant som underlättar rekryteringenav kvinnor till forskare. Folkpartietvill på samma sätt ha fler kvinnor i tjänsteförslagsnämnderna. Vi vill på olikasätt stimulera omvårdnadsforskningen, som ju än så länge i första hand är enkvinnoforskning. Vi vill också stimulera kvinnliga läkare till att bådeundervisa och forska. Viutgår från att regeringen kommer att ta upp dessa frågor i den forskningspropositionsom kommer, och jag yrkar därmed bifall till de reservationer som folkpartiethar skrivit under 1989/90:40 6december 1990 Som vanligt när det gäller jämställdhetsfrågor är kvinnodominansenstor i debatten. Men det är ändå glädjande att vi har en mansom ställer upp. Viär i utskottet ganska överens om vikten av mindre könsbundna utbildningsval,och om vikten av fler kvinnor som forskar osv. Som jag ser det är det störstaproblemet hur detta skall få genomslag i det praktiska livet, i helaskolväsendet, i syo-verksamheten och hur vi t.ex. skall få fler kvinnliga skolledareoch fler män som lärare i . Utskottetbehandlar en rad mofioner som mottagits välvilligt och mötts av positivaskrivningar Jag skall inte i detalj gå in på alla de olika motioner för vilkautskottet har positiva yrkanden. Jag vill nämna en sak närdet gäller forskningen. Ett av hindren för kvinn- 12 protokoll 1989/90:40 1989/90:40 6december 1990 liga forskare är att detforskas så litet inom de områden där kvinnor är verksamma, dvs. inom vården,lärarutbildningen och över huvud taget inom den offentliga sektorn. Detta är enfråga som har bara med kvinnor och forskning att göra. Vi får anledning attåterkomma till den och säkert också till andra frågor i samband medforskningspropositionens avlämnande Alltdetta har med attityder och attitydförändringar att göra. Läromedlensutformning, information och fortbildning av lärare har stor betydelse. Oftagäller det att få flickorna medvetna om de möjligheter de har att genom etticke-traditionellt utbildningsval få ett arbete, som ger bättre ekonomiskt utbyte,större utvecklingsmöjligheter, och där deras förmåga och kunskaper kommer tillsin rätt. Det är mycket ofta en fråga om att stärka flickornas självkänsla. Detgäller också att få pojkar att inse att de av tradition kvinnodomineradeyrkesområdena kan vara något för dem, att de kan göra en stor insats och att deverkligen behövs där Jagtror att vi nog aldrig kommer att få en helt jämn könsfördelning inom allayrkesområden, och det är nog inte heller nödvändigt eller kanske ens önskvärt.Men vi måste sträva efter en utjämning. Som det ser ut är det inte braoch inte acceptabelt. Detgäller helt enkelt att försöka få varje människa på rätt plats så att hennesförmåga och kunskaper kommer till sin rätt. Detfinns i detta betänkande en fempartimotion med som första namn.Den tillstyrks av utskottet. Det gäller kvinnans plats i läromedlen ihistoria, litteraturhistoria, religions- och konsthistoria. Regeringen får nu iuppdrag att med hjälp av kompetenta forskare utreda hur en rättvisande bild avkvinnor skall kunna åstadkommas i dessa läromedel. Det är mycket glädjande, ochGunilla kommer senare att mer utförligt gå in på den frågan. Detfinns dock ett par frågor där vi i har reservationer Det gäller förstoch främst rekryteringen av kvinnliga skolledare. Vi vill där ha en bredkampanj för att åstadkomma en förbättring. Vi är medvetna om att en hel del harhänt . Men fortfarande var avrektorerna kvinnon Det finns fortfarande skäl för att intensifiera ansträngningarnaatt rekrytera fler kvinnliga skolledare. Jag yrkar därför bifall tillreservation nr 2. Jagvill också yrka bifall till reservation nr 3 som handlar om att en jämställdhetsansvarig,som skall kunna ge de lokala skolmyndigheterna råd och stöd ijämställdhetsarbetet, skall utses på varje länsskolnämnd. Jag tror att det ärmycket viktigt att man får det stödet och att man ständigt får tips och råd.Genom att en person får det övergripande ansvaret, blir det mycket lättare atti länen ta helhetsgrepp på de här frågorna. Detta innebär självfallet att allpersonal skall arbeta med dem. Men genom att en person har huvudansvaret, blirden personen också ett stöd för sina kolleger i nämnden. Jag anser att det haren förstärkningseffekt för hela detta arbete. (vpk); Vi lever i ett samhälle där det på i stort sett alla områden råderojämlikhet mellan könen. Vi är ganska vana vid att konstatera att det finns könsorättvisor efteren oöverskådligt med en patriarkal makt-struktun Föross i vpk är orättvisor till för att bekämpas. Kvinnor har vunnit mångaframgångar i vårt land, men mycket återstår Stora förväntningar ställs, särskiltpå den uppväxande generationen. Det känns därför mycket tungt att konstateraatt mycket litet har hänt när det gäller flickors val av utbildning ochframtida yrke. Mycket litet har också hänt när det gäller maktfördelningenmellan könen. Vadkan då skolan göra? Ett viktigt område är naturligtvis de läromedel som användsi skolan. Många kvinnor har med rätta upprörts över hur osynliga kvinnor ochkvinnors liv är i exempelvis historieböcker samt i läroböcker i litteraturhistoria,i religionshistoria och i konsthistoria m.m. Därför är det med stor glädje somjag yrkar bifall till utskottets hemställan när det gäller en vetenskapligutredning av dessa läromedel. Det är, som utskottet också säger, både förflickors självförtroende och för alla elevers historiska kunskaper viktigt attkvinnors osynlighet i läroböckerna åtgärdas. Jagvill också ta upp en annan grupp läromedel, där en uppseendeväckandeojämlikhet råden Det gäller läroböcker i de naturorienterande ämnena. Redandet faktum att endast en tredjedel av de flickor som läser 3-eller 4-årig linjepå gymnasiet har valt naturvetenskaplig eller teknisk linje, medan motsvarandeande! för pojkar är två tredjedelar, manar till en närmare granskning avNO-läroböckerna. Detfinns anledning att tro att läroböckerna spelar en större roll för flickor änför pojkar, eftersom vi vet att pojkarna får mer uppmärksamhet och mer tidunder lektionerna i skolan. Internationellaundersökningar har gjorts av dessa NO-läroböcker. I en norsk undersökning visarman att kvinnor är underrepresenterade i dessa böcker mer än i andra läroböckeroch mer än i dagspressen. Man fann att böckerna gav en stereotyp bild avflickor och kvinnor. De visas i passiva situationer, ofta enbart somdekoration. Kvinnor visas sällan i akfiva yrken, kvinnliga historiska personerförekommer inte, och flickor får därmed också sämre identifikationsmöjligheten INorge fann man vidare att böckerna inte hade blivit bättre ur denna synpunktunder 80-talet än . I de fyra vanligaste norska böckerna i fysikoch kemi är den relativa frekvensen av han/hans och av hon/hennes . Enmotsvarande engelsk undersökning av tre fysikböcker visar att referenser tillkvinnor är få, referenser till aktiva kvinnor mycket få och referenser tillkvinnor som sysslar med vetenskap obefintliga. sovjetisk undersökning av fem läroböcker i fysik studerade man illustrationerna.Det fanns 93 bilder på män, 4 bilder på kvinnor och 3 med både män och kvinnonAv de 93 männen var 50 berömda vetenskapsmän och de övriga var aktiva i yrkeneller idrott. Kvinnorna, förutom , bar hinkar eller arbetade inomvävindustrin. Engranskning av de svenska visade ett liknande resultat.Speciellt ojämlika är läroböckerna i fysik. Jag vill referera några avsnitt urden rapport om läroböckerna i NO-ämnen ur jämställdhetssynpunkt som SÖ lämnadeförra året. Man konstaterar där att det är förvånande att läro- 1989/90:40 6december 1990 1989/90:40 6december 1990 boksförfattarna när demoderniserar bildmaterialet i böckerna långt in inte äruppmärksamma på hur de presenterar kvinnor och män. Ungefär en tredjedel av deavbildade personerna är kvinnon Flickor är dekorativa, har fritid, görexperiment i skolan eller arbetar med omsorg. Bildernapå män uppvisar stor variation. Män utövar många olika yrken. De målar,svetsar, murar, arbetar i gruvor, i industri och jordbruk. De gör experiment,har en äventyrlig fritid, med segling i luften och på hav, de tänker ochupptäcker Kvinnornaframställs som passiva, och deras värld är oftast begränsad till skola, hemarbeteoch vård. Även om vi har en könsuppdelad arbetsmarknad, ser det inte fullt såilla ut som de här bilderna visan Människorsom agerar i texten och som inte nämns vid namn är t.ex. bilförare/bilist,astronaut, meteorolog, pojke, elev, gevärsskytt, skidåkare, släggkastare,pappa, murare, läkare och dam. Bilförare och astronauter är de som förekommeroftast. av fotona i dessa böcker visar människor Av människorna påbild är endast en tredjedel flickor medan två tredjedelar är pojkar/män. Astronauternahar då räknats som män. Man konstaterar att det är anmärkningsvärt att av ca100 människor utgör astronauterna fem. Påbåde teckningar och fotografier är det betydligt fler pojkar/män änflickor/kvinnor som gör försök. av de människor som gör försök ärpojkar eller män. Böckerna visar fler män än kvinnor som utövar ett yrke. Mänkan enligt bilderna i dessa böcker vara läkare, astronauter, meteorologer,vägarbetare, byggnadsarbetare och fysiker kan arbeta inom vård ellerstå bakom en resebyrådisk. Männen idrottar också. Motdenna bakgrund är det för oss i vpk angeläget att åstadkomma en förändring avpresentationen av kvinnor och män i dessa böcker Vi har föreslagit att enhandledning skall utarbetas som stöd för lärare och läromedelsförfattare, därman vill synliggöra kvinnliga forskare och även på andra sätt bidra till enNO-undervisning som är mer likvärdig för pojkar och för flickor Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1 vid betänkandetoch i övrigt till utskottets hemställan. Jag skallmedverka till att vi blir klara till . Förstvill jag säga att det delvis är ett bevis för vår syn på jämställdheten att enman framträder i frågan om jämställdhet. Det är också angeläget att påpeka atti detta betänkande har samtliga motioner fått en mycket positiv behandling. Dethar framhållits Udigare i debatten. Vi har också försökt analysera och seefter vilka områden det finns skäl att särskilt uppmärksamma. del av motionerna handlar om läromedel. Den fempartimotion, som harGunilla som första namn, har fått en mycket välvillig behandling. gått längre än vad motionärerna hade tänkt sig, och vi tror att det ärangeläget att vi får den här genomgången. Det är angeläget att man kopplar inforskare/vetenskapsmän som verkligen kan undersöka vilka åtgärder man kanföreslå att regeringen skall vidta för att få in kvinnor och få deras perspektivi historien. Ett sätt att medverka till att öka jämställdhe- ten tror vi är att iläromedel i historia ta fram förebilder och peka på kvinnor i historien. Det ärmycket angeläget att man verkligen gör det. Närdet gäller läromedlen i övrigt och den reservation som talarför, är det faktiskt så att SIL skall granska vilka läromedel som skallanvändas i och gymnasieskolan. Under det här året har man föravsikt att särskilt titta på det naturvetenskapliga området. Man skall gå inoch granska läromedlen med hänsyn till om de lever upp till de mål som finns iläroplanen - nämligen att jämställdheten mellan kvinnor och män skall finnasmed och främjas genom läromedlen. Jagtror att det är viktigt att läromedlen medverkar till att bryta det könsrollsmönstersom finns. Man löser nog inte det genom någon typ avhandledning. Det måste i stället ske en granskning, så till vida att SÖ och SILtillsammans granskar läromedel och föreslår läromedelsförfattarna vilkaförändringar som behövs för att det skall bli den effekt man önskar sig. Jagyrkar avslag på reservation nr 1. Jag tror att vad som där föreslås kommer attkunna genomföras ändå. Närdet gäller reservation 2 är det riktigt att det inte finns någon balans mellanmanliga och kvinnliga skolledare. Det har dock påbörjats en utveckling under80-talet, och jag tror att vi kan se till att denna utveckling fortsätter. Manbör inte föreslå några speciella kampanjer för att göra det. Jag tror att detskall ligga inom myndigheternas ansvar, på samma sätt som harbeslutat när det gäller behandlingen av jämställdhetspropositionen. Manuttalade riktpunkter för hur många skolledare som skall vara manliga resp.kvinnliga. Det bör därför vara varje myndighets uppgift att bevaka att så skerFrån skall vi dock inte komma med några speciella pekpinnar om hurdet skall gå till.