prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — Den nya organisationen för flyktingmottagning som är i gång sedanmindre än har kommit i otakt. Man kankonstatera att invandrarverkets personal är på gränsen till slutkörd.Tillgången på förläggningsresurser är snart uttömd, i varje fall när det gällerden södra delen av landet, och - vilket kanske är allvarligast - landetskommuner signalerar allt oftare att de inte är beredda att öka antalet kommunplatser, så att detstår i relation till antalet människor som söker sig till vårt land. Vi menarfrån sida att detta gör att man inte kanacceptera att vi har två så olika uppfattningar; en uppfattning att vi kan taemot i princip hur många flyktningar som helst och en andra uppfattning, somfinns från kommunernas sida, att man i kommunerna inte kan bereda plats förmer än en begränsad andel av dem som kommer över gränsen. Detta förutsätternågon form av ställningstagande. Vinoterar att den åtgärd som regeringen vidtar , genom att användaundantagsklausulen, innebär att man även fortsättningsvis kommer att ta emotkonventionsflyktingar men att man begränsar mottagandet av asylsökande som harsvagare skäl. Man har ändå en ventil i systemet, i och med att det sägs attmänniskor har möjlighet att få uppehållstillstånd om de kan påvisa skäl. Ensådan åtgärd är rimlig att ta till i detta sammanhang, menar vi. I annat fallskulle vi kanske råka i en mycket värre situation, att det starka engagemangsom har funnits hos svenska folket för att ta emot flyktingar skulle komma änmer i obalans och leda till att det blev en stark opinion motflyktingmottagande. Vinoterar att denna åtgärd är vidtagen. Vi hoppas att den skall kunna innebäraatt vi återigen får balans i vår organisation och att flyktingmottagandetdärigenom fungerar även . 1989/90:46 14december 1989 lyssnar vi ofta till evangeliet, och där kan man läsa:"och det fanns inte rum för dem i härbärget". Det är nu regeringensbudskap till flyktingarna som söker sig till . Denjuridiska möjlighet som invandrarministern har använt sig av finns. Regeringenkan använda sig av den. Man kan alltså suspendera de paragrafer som man nu hartalat om att man inte kommer att utnyttja. Man kan säga nej till personer somkommer med flyktingliknande skäl och som är krigsvägrare, om särskilda skälföreliggen Det är då en bedömningsfråga; Råder dessa särskilda skäl nu? Har vikommit i den dramatiska situation då vi måste säga oss att resurserhar tagit slut, att vi inte längre förmår ge skydd åt de människor som behöverskydd? Det är just detta regeringen säger. Regeringen säger inte att de somkommer hit saknar behov av skydd. Tvärtom säger man att det mycket väl kanhända att många av dem har behov av skydd - de allra flesta får ju ändåuppehållstillstånd. I stället säger man; Ni får inte det skyddet i . Detär det denna debatt handlar om, och det kommer vi nu att få leva med ett tag. Detär ett mycket tragiskt beslut som har fattats. Det beslutet är fattat undersvåra omständigheten Jag har mycket stor förståelse för de svårigheter sominvandrarministern och framför allt invandrarverket har Det är besvär-hgt attvara flexibel för att svara upp mot händelser i vår omvärld - politiskahändelser, övergrepp mot mänskliga rättigheter Men jag tror att regeringen tillstor del har bäddat för detta själv. Jagskulle vilja fråga invandrarministern; Varför har man inte överlagt med UNHCR?Varför har man inte överlagt med andra europeiska länder, om man anser attSverige har fått ta en oproportionerligt stor andel flyktingar? Varför väljerman denna modell i första hand, att säga att vår perso- 6Riksdagens protokoll 1989/90:46 nal är såslutkörd och att vi har så dåligt med resurser att vi måste säga nej tillflyktingar, framför andra modeller som i stället skulle ta hänsyn också tillflyktingarnas behov? Vi använder oss av en undantagsklausul. Råderdet undantagstillstånd i när det gäller flyktingar? 30000 är många. Jag vet det. Jag har också förstått attdet är stora problem. Trots det är detta mycket allvarligt. Man tog emot 23000flyktingar på en helg i , och vi tycker att detta är för många. Detär för många människor som behöver skydd i . Sedan vill jag komma till några direkta frågor - tiden ärkort. Hur kommer den procedur att se ut, som man använder när man prövar om denperson som söker asyl vid svensk gräns är flykting eller har starka,flyktingliknande skäl, som är så ömmande att han får stanna? Jag vill också fråga; Varför motsätter man sigadvokatjourer? De skulle behövas oerhört väl i denna situation. Och varför justvid julhelgen? Finns det advokater att få tag i under julhelgen, när det inte finnsnågon advokatjour? Rättssäkerheten - hur kommer den att se ut när det blir såbråttom? Det rör sig ju bara Man motsätter sig FN;s exekutionskommittés förslag att enperson har rätt att vara kvar i landet ända tills ärendet har bedömts i sistainstans, om ansökan inte är bedräglig eller saknar anknytning till asylrätten. Hur gör man med de drygt 4 000 människor som har varit härlänge? Man kan tänka t.ex. på dem som kommer från och kurderna,speciellt kurderna från . Jag kan inte förstå hur man har tagitställning när det gäller kurderna i i betänkandet om mänskligarättigheter, när man säger att det skulle vara en demokratiprocess som pågår iTurkiet. Nästan alla kurder från som är i har väntat . Destår inför en snabb utvisning. Jag har just haft besök från AmnestyInternational, där man talar om att det är stora problem med tortyr ochfängslande av kurder - både av dem som kommer tillbaka till och av demsom är kvar där Att vara kurd i är ett brott. ERKKITAMMENOKSA (s): Jag håller med statsrådet . Migkan man inte beskylla för att vara reaktionär i invandrarsammanhang. Jag harlänge ansett att något måste göras åt vår flyktingpolitik. Det är inte antaletflyktingar som är avgörande, utan det är systematiken. Ta dokumentlösheten somexempel. Att de flesta asylsökande helt saknar resehandlingar, är allvarligt urflera aspekter som jag inte skall gå närmare in på . Min fråga tillstatsrådet är; Har de åtgärder som det fattades beslut om gettnågot resultat? Om de inte har det undrar jag om alla åtgärder har vidtagits?År det inte möjligt för oss i att höja den s.k. konventionsflyktingkvotenoch anstränga oss när det gäller flyktingarna ute i de internationella lägren? Efter detta besked kan jag inte låta bli atttänka på hur det skulle se ut i världen om tredje världen, som ju tar emot deallra flesta flyk- tingarna,skulle göra som nu har beslutat att göra. Världen skulle då bli mycketinhuman, tycker jag. Jag vill ställa en fråga till när det gällersärskild behandling av barnfamiljerna. Hur blir det med de ensamma barnen?Kommer regeringen att ha några speciella regler för dem, eller kommerregeringen åtminstone att ha en human syn när det gäller dessa barn? Jag anseratt dessa barn är de mest utsatta av de asylsökande. Jag tänker försöka begränsa mitt inlägg tilldet som informationsstunden är avsedd för, nämligen att svara på frågor, ocheventuellt något kommentera det som har sagts. Jag hoppas att det finnsförståelse för att vi håller oss till den fråga som jag har informerat om. Detfinns inte utrymme för att ta upp en debatt om den långsiktiga flyktingpolitikeneller invandrarpolitiken, som några talare har gjort i sina inlägg. Jag vill först rent allmänt säga, som ett svar till fleraav de tidigare talarna, att den svenska flyktingpolitiken inte förändras. Denhar inte misslyckats eller urholkats. De länder som flyktingarna kommer frånkan ju sägas ha misslyckats, eftersom dessa människor anser sig föranlåtna attge sig av därifrån. Men i själva verket har genom stora ansträngningarskapat en sådan flyktingpolitik som gör att har blivit ett attraktivtland att söka sig till. På något annat sätt kan man inte tolka den utvecklingsom har skett , om man jämför hur flyktingströmmarnai vår om-' värld har sett ut. frågade vad regeringen nu gör för demänniskor som har uppehållstillstånd och skall vidare ut i samhället. Jag villdå hänvisa till det paket av åtgärder som vi i regeringen presenterade den 2november och de fortsatta diskussioner med och bl.a.arbetsmarknadens parter som då aviserades och som vi har. Till vill jag säga att dennasituation förutsågs i den lag som antog . Jag lästetidigare upp vad som stod i propositionen på s. 156, nämligen att det skallvara fråga om så pass många personer att det skulle medföra stora påfrestningarför det svenska samhället och det svenska flyktingmottagandet att ta emot dem iSverige. Denna situation har uppstått. Denna situation förutsågsnär lagen skrevs. Och såvitt jag vet fanns det dä inte några invändningar motatt regeringen skulle få möjlighet att göra denna bedömning. Regeringen har haft kontakter med UNHCR vid fleratillfällen inför detta beslut och har det natudigtvis regelbundet annars också,med UNHCR:s representation både i och i . UNHCR har inte vidnågra av dessa kontakter ifrågasatt rätt att fatta dessa beslut ombegränsningarna. UNHCR har också sagt sig ha förståelse för behov attvidta åtgärden UNHCR vet kanske bättre än några andra hur stor denna ström harvarit just till . ställde frågor beträffande proceduren ibeslutsfattandet. Den blir som den har varit. Den förändras inte. Det finnsreglerat i lagar och förordningar hur den skall se ut och hur rättssäkerhetenskall tillgodoses i detta avseende. Till den som har sagt att detta sker inför julhelgen villjag säga att det inte är regeringen som är orsak till att denna situation haruppstått och att antalet asyLsökande har ackumulerats så attbeslut måste fattas . Snarare är det nödvändigt att detta beslut fattas nu såatt situationen inte blir ännu mer besvärlig och krisartad under självajulhelgen. Det skulle i hög grad stå i kontrast till det som jag sade, attregeringen ändå önskar att upprätthålla ett värdigt mottagande. Till vill jag säga att de åtgärder somregeringen föreslog för att komma till rätta med dokumentlösheten i sambandmed åtgärdspaketet självfallet kommer att fullföljas. Men dessaåtgärder får naturligtvis effekter på . Det kanske är ännuviktigare nu att dokument finns för att en prövning skall kunna göras. vill jag säga något om kvoten. Jag tror att detfinns, vilket jag har sagt i kammaren, en bred enighet om att vi iSverige skulle önska att vi kunde öka den s.k. flyktingkvoten. Men det sägersig självt att det i den nuvarande situationen, när vi får ta till dessaåtgärder, inte är aktuellt att diskutera någon ökad kvot. GULLANLINDBLAD (m): Jag vet att regeringen harlagt framsitt åtgärdspaket. Men i mitt inlägg vill jag uppmana regeringen till mycketkraftfulla åtgärder på detta område . Flyktingarna villnämligen arbeta. Det finns ett stort tryck från allmänheten, som inte förståratt väldigt många av dessa människor inte har möjligheter att få ett arbete.Allmänheten ser bara att dessa människor är bidragstagare under mycket långtid. Tänker regeringen även gå ut med någon information tillallmänheten om de gällande bestämmelserna? Jag tror att det är mycket viktigtför att förståelsen skall bli bättre och för att motverka de negativa ochflyktingfientliga tendenser som har börjat uppträda . När det gäller flyktingkvoten hoppas jag ändåatt det skall innebära att kan öka kvoten något.Det skulle ju innebära att verkligen gav hjälp till tredje världen. (vpk); Det skäl som regeringen åberopar för attlegitimera den drastiska åtgärden är den akuta situationen förflyktingmottagandet. Men hur flyktingmottagandet ser ut bestämmer vi själva.Flyktingmottagandet skräddarsys för att vi skall kunna ta emot ett visst antalflyktingan Flyktingmottagningen och de svårigheter som är förknippade därmedär inte synonymt med landets resursen Flyktingmottagandet med de begränsningarsom det har är inte heller något resultat av den solidaritetskänsla somregeringen annars säger ligger bakom flyktingpolitiken. Flyktingmottagandetssvårigheter går också att konstruera för att sedan kunna åberopa dem. Det gåratt smälla upp några tält på åker för att visa hur desperat situationen änSamtidigt som folk ringer och erbjuder rum för flyktingar avvisas detta avkommunen. Regeringen gör ingenting för att mobilisera folksolidariteten. MARIALEISSNER (fp); Krisen i systemet beror huvudsakligen på de 5000 turkbulgarer som har kommit hit därför att de har blivit utsatta för enassimilationskampanj i . Dessutom sammanfaller detta på ett olyckligtsätt med invandrarverkets omläggning som har inneburit att man har omförhandlatalla tjänsten Man har inte fått alla utredarna på plats. Så sent som för någraveckor sedan var bara två tredjedelar av utredarna på plats i . Dettahar naturligtvis varit mycket olyckligt, men är det rimligt att vidta den härtypen av drastiska åtgärder för att ta itu med ett problem som handlar om bristpå flexibilitet i vår organisation? År det rimligt att upphäva möjligheternaför människor med flyktingliknande skäl att få skydd i , mot bakgrund avatt vi ännu inte har fått alla utredare på plats till förläggningarna eller motbakgrund av att invandrarverket inte accepterar de föriäggnings-platser somerbjudits av Röda korset eller allmänheten och som innebär mindre än 100platser på en gång? Jag skulle därför vilja fråga invandrarministern om hontycker att de flyktingar som har flyktingliknande skäl har mindre behov avskydd än de som har kommit hit under paragrafer, om honinte inser att faktiskt i stora delar är föråldrad. Det ärinte bara de människor som är i mycket starkt behov av skydd som kommer underden paragrafen. Retroaktiviteten är också mycket allvarlig,det vill jag betona, i den här frågan. Det skall man ta hänsyn till. Hur blirkrisen för dem som avvisas? Vi tänker på krisen i samband medflyktingmottagandet, men hur blir det för dem som avvisas? Jag har förståelse, som även andra har betonat, förpersonalens arbete. Men har vi inte skapat en flyktingmottagning som är som enbåt som är så stor att man inte når ned med årorna i vattnet? Den är förklumpig, och det är svårt att handskas med den flexibelt. Vi har ansetttidigare i att de som har fått stanna här behöver skydd. Att behövaskydd innebär att man har rätt att stanna som flykting. Har vi ändratuppfattning? Jag tycker att det är en krissituation, men att man skall gå efterundantagsparagrafer är att gå för långt. Jag fick inget svar påmin fråga angående de ensamma barnen. Jag skulle vilja ha svar på frågan omensamma barnen kan tänkas få en human behandling. Får jag börja med att besvara IngelaMårtenssons fråga. Jag inser att jag glömde bort det på slutet. Jag ser ingenanledning att behandla de ensamma barnen på något annat sätt än vad vi hargjort tidigare. I deras fall finns verkligen en extra dimension, som föranlederen särskilt grannlaga prövning. Har de starka skyddsbehov skall de också fåskydd. Jag vill, som jag sagt, inte heller göra någon omprövning avbarnfamiljspraxisen. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. TillRagnhild Pohanka vill jag säga att om man inte tyckte att vi skulle hasärskilda skäl, då skulle vi kanske inte ha skrivit in det i lagen när vi antogdenna . Efter vad jag förstår ifrågasätter om detvar så lyckligt. Den här situation förutsågs ju, och jag tycker faktiskt attdet uttalande som jag nu läst upp stämmer. Sedantror jag att det är få som i likhet med och vill hävda att det bara är brist på flexibilitet och ovilja att skaffafram mer pengar som gör att vi har bekymmer när vi får 21 000 asylsökande påett halvår Det handlar inte bara om pengan Det handlar inte bara omflexibilitet. Åven flexibiliteten har sina gränser. Det är den fysiska bristenpå förläggningsresurser av någorlunda storlek för att hantera situationen somdet handlar om. Här är det de asylsökandes situation som skall prövas, och deskall nås av slusspersonal och utredningspersonal. Det går alltså inte attlägga ut dem i hela landet i privatrum. Det kan vi diskutera i ett annat skede,i samband med kommunutplacering. Det är i och för sig viktigt, men vi harförsökt att angripa det på annat sätt. Dethandlar också om människoresurser, om de människor som arbetar medflyktingarna. De säger att de inte orkar längre. De måste få veta att viställer upp för dem och försöker avhjälpa deras bekymmer. Tillsist vill jag säga om att jag delar UNHCR;s uppfattning attden konventionen är det viktigaste instrumentet till skydd för flyktingarna . Det är därför som vi också skall luta oss emot den. säger viatt därutöver kan det finnas människor som har extra starkt skyddsbehov, ochdet skall vi ta hänsyn till. Meddetta anförande - under vilket tredje vice talmannen övertog ledningen avkammarens förhandlingar - var överläggningen avslutad. 10§ Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. (forts,försvarsutskottets betänkande FöU3) BENGTHARDING (); har länge föreslagit förändringar i försvar föratt öka dess kvalitet och förmåga. Men aktuella förslag till förändring ibl.a. arméns organisation motverkar på flera punkter grundtanke oitj ett effektivt försvan Här skallendast beröras frågorna om P6ochT4. En effektiv skånsk och därmed svensk försvarskraft bygger på starkapansarbrigader i . Därvid innehar Norra skånska regementet, P6/FO 14, ennyckelroll. Detär synnerligen olyckligt att regeringen inte redovisar sin syn på antaletbrigader och deras kvalitet i den framtida organisationen. Detta skapar enskadlig osäkerhet, särskilt om framtiden för P6 efter 1991. Denenda klena trösten blir att Kristianstadsbrigaden - om den får bestå -skallsamlokaliseras med A 3 på i . äntligenom denna självklarhet, som bygger på strategiska, ekonomiska ochpersonalpolitiska skäl. De skånska pansarbrigadernas slagkraft byggeri sin tur på en effektiv underhållsfunktion inom militärområdet. Skånska trängregementet,T4, i utgör en garanti för en sådan funktion. godkännande av nedläggning av T4 somsjälvständig utbildningsmyndighet är beklagligt. Detta är ett undermåligtbeslut ur alla synpunkten Om de eftersträvade besparingarna uppkommer så tordedessa i vart fall bli helt marginella. Dessutom uppnås dessa till priset avflera stora nackdelar. För övrigt är detta ett förhastat beslut. Frågan bör inteavgöras . Försöksverksamhet skall nämligen starta i övre för attforma framtidens milounderhållsregemente med egen ledningsfunktion. Dagensbeslut riskerar att äventyra hela denna försöksverksamhet. Dessutom blir konsekvenserna för T4 helt oacceptabla. Iförsta skedet försvinner T4. 1 andra skedet införs Norrlandsmodellen. I tredjeskedet skall T4 återupplivas. Detta är en förödande metod att hantera såväl försvars-som personalfrågor Sammanfattningsvis kan beträffande dagensförsvarsbeslut sägas följande. Försvaret är i stort behov av omorganisationinför framtiden. Regeringens förslag är i sin helhet otillräckligt. I nuaktuella delfrågor är det synnerligen otillfredsställande. Beträffande P6behövs verkligen beslut , men besked om framtiden saknas. Beträffande T4meddelas besked nu som i stället borde senareläggas. Vårt försvar är verkligenvärt en bättre beslutsordning för att kunna fullgöra sin viktiga uppgift förvårt land. Avslutningsvis yrkas bifall till reservationerna 8, 16 och20 till försvarsutskottets betänkande. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. WIGGOKOMSTEDT (m) replik: Jag tycker att det är bra att vi överpartigränserna på den skånska Kristianstadsbänken är överens om att vi har allanledning att slå vakt om ett skånskt försvar Jag vill bara säga till vännenBengt att han nu har ett stort ansvar för att övertyga sinpartivän och främste företrädare i försvarsfrågor, ,som tydligen är den ende som fortfarande strider för en tioveckorsutbildning.Om det förslaget vinner gehör får P6 tyvärr läggas ned. () replik: Tillåt mig att i denna diskussion föra innågot om vilka synpunkter överbefälhavaren har och vad han har gjort. Han harfattat beslut om att etablera en allsidig och kvalificerad underhållsutbildningi alla milon. Syftet är att huvuddelen av milos underhållsförband på praktiskttaget alla nivåer skall utbildas inom resp. militärområde. Därutöver överförsviss utbildning av underhållsförbanden, som ingår i brigaderna, ut tillbrigadregementena. Dessa åtgärder stärker enligts ÖB;s uppfattning-som ocksåhar sammanfallit med majoritetens syn - dels brigadchefernas möjligheter attta ansvar. 1989/90:46 i4december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. dels MB;s möjligheter attinom militärområdena samordna utbildning av milo- och underhållsförbanden. Jagtycker att syn är något överdriven när det gäUer de riskersom kan följa med denna organisation. BENGTHARDING () rephk; har attackerat mig i den här försvarsdebatten. Jag villsäga att vi nog bör förena oss om det skånska försvaret, och jag har inte tänktstarta något skånskt inbördeskrig. Låtmig beträffande utbildningstiden säga att jag utgår från att har lyssnat på oss och förhoppningsvis även läst inställning.Vi vill ha en differentierad utbildning. Att de skånska pansarbrigadernabehöver en rejäl utbildning för sina kvalificerade uppgifter bör framgå föralla i denna kammare. Jaguppskattar att gick upp i debatten. Jag vill också tro skall förstärka underhållsfunktionen, men kan inte för mig hur det kan vara rimligt att man startar en försöksverksamheti övre för att hitta de rätta formerna för just underhållsfunktionen,som är så viktig, som fattar ett beslut som begränsarhandlingsfriheten i ? Hade det inte varit rimligare att man låtitförsöksverksamheten gå vidare, avslutas och utvärderas, och därefter fattatbeslut om hur det skall se ut på såväl T3 som T4? Det är en demokratisk ocheffektiv beslutsordning. WIGGOKOMSTEDT (m) replik; Jag sade inledningsvis att jag tyckte att det var bra att vi påKristianstadsbänken kunde vara överens om det skånska försvaret, men jag kundeinte underlåta att erinra vännen om att det trots allt ärett ställningstagande som våra främsta företrädare gör i försvarsfrågorna somkommer att bli avgörande. I det fallet deklarerade jag den synpunkt som harframförts från företrädare. 1reservation 16, som jag har yrkat bifall till, föreslås att beslut om nedläggningav P6 inte skall fattas, och om ett samlokaliseringsbeslut fattas bör P6kvarstå som fristående regemente. Bakom den reservationen står intefolkpartiet, utan endast och . ROLANDBRÅNNSTRÖM (s) replik; Låt mig anknyta till vad jag sade alldeles och till det fogaytterligare en synpunkt, nämligen att det som händer är att man försökergeografiskt bredda denna utbildning på ett sådant sätt att den ligger närmarede brigadregementen som skall försörjas. Jag har uppfattat det så attutbUd-ningens innehåll när det gäller värnpliktiga inte förändras särskiltpåtagligt, men det är viktigt att kunna samordna utbildningen för att få ettbättre sammanhang i brigadernas funktion på . BENGTHARDING () rephk; Först vill jag säga till angående utbildningstiden, attjag beskrev tankegångar, som står bakom. Jag är heltöverens med honom på denna viktiga utbildningspunkt. Beträffandekommentaren från , efterlyser jag fortfarande svar på frågan;Varför startar man en försöksverksamhet i övre för att finna enrimlig och bra underhållsfunktion som det beslutet föregrips här ochnu i kammaren? Detframgår också att försvarsministern inte har tagit definitiv ställning när detgäller specialtruppslagen. Jag tycker att det hedrar försvarsministern, menlåt då inte fatta ett definitivt beslut! 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, De södra delarna av landet utgör ett strategiskt område urförsvarssynpunkt. Detta har anförts tidigare från Kristianstadsbänken. Jag villtillägga att det bl.a. beror på närheten till kontinenten och på den betydelsesom har i försvarshänseende. allra längst i söder har dessutom enåttondel av befolkning att skydda. I produceras därtill cirka enfjärdedel av alla livsmedel. Kan vi inte försvara , blir det stora problemmed matförsörjningen i hela landet i eventuella kris- och krigstider. Ipropositionen om arméns utveckling har regeringen föreslagit vissa förändringari arméns organisation.