prot · GD09130 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag tycker att mittexempel visar hur viktigt det är att alla dessa dataregister inte.används tillnågot annat syfte än de är avsedda för, nämligen för resp. myndighetsmyndighetsutövning. DOK föreslår att försäljning fortfarande skall tillåtas avflera stora dataregister, bl.a. bilregistret. Mitt exempel visar hurintegritetskränkande en liten detalj kan bli i ett stort register, som normaltinte uppfattas som särskilt känsligt ur integritetssynpunkt. Jag vill fråga omjustitieministern är beredd att föreslå ett stopp för försäljning avuppgifter ur myndigheters personregister Som jag sade i mitt svar kommer regeringen efter sommarenatt överlämna en proposition till . Detta sker med anledning av detarbete som DOK har genomfört. I det förslaget skall vi komma till rätta med deproblem som finns i samband med försäljning av sådana här register Jag räknarmed att vi på det viset skall kunna förhindra att integritetskränkningar avdetta slag uppkommer I varje fall skall de inte ha något stöd i den regleringsom finns. Anf.141 (): Jag uppfattar justieministerns svar som positivt, att man nu avser atttitta på detta på allvar Vi är olika känsliga för intrång i den personligasfären. Jag fick själv ett sådant här brev, och jag kan lova justitieministernatt jag kände mig avklädd in på bara kroppen och upphängd till allmäntbeskådande. Firmoreller andra anser sig vara ute i vällovligt syfte i sådana här sammanhang.Uppgifter om handikappade bilister har använts en gång tidigare. Den gångenville turistrådet informera om handikappanpassade turistanläggningar Det ärockså vällovligt, men tveksamt ur integritetssynpunkt. Det finns andra kanalerför marknadsföring. Man kan t.ex. annonsera i handikapporganisationernastidskrifter, så får de ett handtag på köpet. Jagtror också att man skall ha måttliga förväntningar på hur medborgarna kan tatill sig och reagera på den komplicerade lagstiftning som finns. Jag hoppas attdet arbete som pågår i departementet resulterar i att sådana här register ifortsättningen inte kommer att få säljas. Jag skalltill det jag har sagt tidigare foga en uppgift som kan vara av särskilt intresseför . 56 numera mycket restriktivt vid sin bedömning av omman skall sälja denna typ av uppgifterTrafiksäkerhetsverket avslog en begäran om adresser till ungefär18 000 handikappade personer som var befriade från fordonsskatt. Beslutetöverklagades till regeringen, som i ett beslut inte fannskäl att frångå trafiksäkerhetsverkets bedömning. I det fallet lämnades såledesinga uppgifter ut från bilregistret. 143 (): I det fallet visade både trafiksäkerhets verket och regeringen gottomdöme. Det är att beklaga att de två fall som jag har redogjort för har slunkitigenom nätet, men inte desto mindre har det hänt. Dessa två fall har jag fåttreda på. Det kan finnas många andra fall som man över huvud taget aldrig fårreda på. Jag tror därför att man fil syvende og sidst måste utformalagstiftningen på ett sådant sätt att sådana här misståg inte blir möjliga. Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1989/90:672 om ekonomisk gottgörelse till har frågat mig om regeringen avser att föreslåekonomisk gottgörelse åt bilhandlaren , sedan högsta domstolenbeslutat att inte bevilja prövningstillstånd i ett mål där Alvgard begärtskadestånd av staten. Alvgardsskadeståndsanspråk har prövats av både tingsrätten och hovrätten. Bådadomstolarna har enhälligt kommit till slutsatsen att staten inte är ansvarigför Alvgards ekonomiska skador Genomdomstolarnas avgöranden har det alltså klarlagts att Alvgard inte är berättigadtill skadestånd av staten. Någon anledning för regeringen att i detta lägevidta någon åtgärd för att Alvgard skall få ersättning av staten föreliggerenligt min mening inte. Anf.145 (); Jag tackarjustitieministern för svaret. HalvarAlvgard är ett av de namn som förknippas med rättsövergrepp mot den enskilde i80-talets . Bilhandlare anklagades 1981 för grovaskattebrott, anhölls och blev utsatt för husrannsakan med beslagtagenbokföring som följd. Länsåklagaren höll presskonferens där Alvgardutpekades som länets störste skattebrottsling. Det beslutades också ombetalningssäkring med stora belopp samt skingringsförbud. Ettoch lades förundersökningen ner, ingen brottsmisstankefanns, allt var ett misstag och Alvgard fick en allmosa på förfrihetsberövandet. Alvgards ekonomi var då slagen i spillror och hans anseendeförlorat. Helt förståeligt stämde han staten och krävde 2,7 milj.kr iskadestånd. Som statsrådet nämnde förlorade han i fingsrätten och hovrättenoch har nekats prövning i högsta domstolen - allt självfallet medhänvisning till den då rådande lagstiftningen. 1989/90:130 FalletAlvgard har emellerfid bidragit till att den enskildes ställning mot statennu har förbättrats. Betalningssäkringslagen har mildrats, tjänstefel haråterinförts och har själv i en proposition med ikraftträ- var pa frågor dande skärpt det allmännasansvar enligt skadeståndslagen, låt vara i begränsadomfattning. Efter en annan proposition 1989 ökar dessutom den enskildes rätttill ersättning för kostnader i skattemål. Jagvet inte hur ärendet skulle ha handlagts av myndigheterna och hur domstolarnaskulle ha dömt om de här redovisade bestämmelserna då varit i kraft, menskeendet hade knappast varit detsamma. Utanall tvekan har i alla händelser en människas liv oförvållat slagits i spillror,och då borde det vara ett oavvisligt krav att staten som vållat skadan tar sittansvar och gottgör den drabbade. Om inte staten är skyldig, som statsrådetsäger, vem är det då? Jag beklagar statsrådets negativa inställning och frågarom statsrådet anser att i alla avseenden har behandlatskorrekt. Rättsreglerna om det allmänna skadeståndsansvaret har ändrats undersenare fid; det är helt riktigt. Just de regler som har tillämpats avdomstolarna i fall gäller emellertid alltjämt med ett undantag.Undantaget får betydelse bara för en mindre del av , nämligen den del som rör en betalningssäkring. Undantagetgäller att man numera kan få skadestånd på grund av ett felaktigt beslut ävenom man har låtit bli att överklaga. Domstolarnahar i fall inte haft anledning att uttala sig om huruvida hanskulle ha varit berättigad till skadestånd för den nämndabetalningssäkringen, om den nya regeln gällt i hans fall. Till bilden hörvidare att just regeln om felaktig betalningssäkring har ändrats. Beträffandealla övriga punkter i skadeståndstalan är rättsreglerna desammai dag som de regler som tillämpades av domstolen. Givetvis kan det i framtidenbli fråga om andra bedömningar av domstolen i fall av detta slag. En utredningär tillsatt med direktiv att se över det allmänna skadeståndsansvaret. Det ären förutsättninglös och allsidig analys som skall göras i frågan om i vilkenutsträckning det allmänna bör svara för skador som uppkommit för enskilda isamband med myndighetsutövning. Anf.147 (): Frågan om betalningssäkring var inte en bagatell i detta fall, eftersomdet betalningssäkrade beloppet uppgick till Jagfick inget tillfredsställande svar på min fråga om statens eventuella ansvarStatsrådet sade att staten inte är anvarig för ekonomiskaskador. Menar verkligens statsrådet att själv är orsaken tilldem? Jagfick inte heller något svar på min fråga om statsrådet anser att alla avseenden har behandlats korrekt. Den tillsatta utredningenvisar att inte anser att de regler som trädde i kraft är tillräckliga. Det var ju som beställde 58 den här utredningen. Det är glädjande att den harkommit i gång med sitt arbete och haft ett förstasammanträde. Men det tar minst två och ett halvt Prot. år innan den blir färdig.Under fiden kan det tyvärr bli många fler fall av detta slag. ] Jag vore alltså tacksamom jag fick svar på de två frågor som jag ställde. Jag har givetvis inte haft anledning att överväga förhållandena i dethär enskilda ärendet. Ärendet har handlagts av justitiekanslern och de allmännadomstolarna. Det är hos dem den här typen av frågor prövas. Anf.149 (); Jag är medveten om det. Men som högsta vårdare av rättsväsendet iSverige borde statsrådet också intressera sig för de människor som har kommit ikläm under både den gamla och den nya lagstiftningen. Regeringen har faktisktmöjligheter att gottgöra antingen direkt eller via enproposition till . Jag beklagar att statsrådet inte kan tänka sig attgottgöra en person som har blivit så orättvist behandlad av myndigheterna. Överläggningenvar härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1989/90:673 om de mindre tingsrätternas framtid har, mot bakgrund av att regeringen föreslagit att densummariska processen skall föras över från tingsrätterna till kronofogdemyndigheterna,frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika nedläggning av demindre tingsrätterna. Förstvill jag säga att regeringen inte står i begrepp att vidta några åtgärder i detsyfte som tar upp, helt enkelt därför att inga domstolsnedläggningarär aktuella. Den föreslagna reformen av den summariska processen kommer inteatt leda till några tingsrättsindragningar Det är en utgångspunkt att vi ävenfortsättningsvis skall ha en stark lokal förankring inom vårt domstolsväsende.Framför allt gäller det naturligtvis tingsrätterna. Jagvill också framhålla att domstolsutredningens direktiv är ett uttryck för justdetta synsätt. Enligt sina direktiv skall utredningen eftersträva sådanaorganisatoriska lösningar som bevarar goda förutsättningar för en lokalförankring av rättsskipningen och ett vitalt lekmannainflytande. Dethar länge funnits ett stort behov av att reformera förfarandet med be talningsföreläggande och lagsökning, dvs. den summariska processen. I pro positionen om den nya summariska processen föreslås ett system som blir enklare och mera effektivt än det vi har , både för parterna och för myn digheterna. Den summariska processen är främst avsedd för mål där det inte råder någon egentlig tvist mellan parterna. Det är viktigt från flera synpunk ter att man i sådana mål snabbt, enkelt och billigt kan komma fram till verk ställighet av kravet. Därför är det naturligtvis värdefullt att parterna i nor- 59 1989/90:130 malfallet bara behöver ha att göra med en enda myndighet, nämligen krono- fogdemyndigheten.Om svaranden vill göra invändningar mot kravet kan I [ hanhelt enkelt bestrida kravet, och sedan får tvisten avgöras vid domstol. P 1 ° .Att föra bort den summariska processen från domstolarna ligger i linje med det pågående arbetetatt renodla domstolarnas uppgifter Det är också ett bra exempel på effekfiviseringav den offentliga sektorn. kommer reformen att geminst 10 milj. kr . Denpersonal vid domstolarna som arbetar med den summariska processen kommeratt få nya arbetsuppgifter, i allmänhet inom den egna domstolen. I de mindredomstolarna är det för övrigt ofta så att många av dem som sysslar med densummariska processen inte gör det på heltid utan också har andra uppgifter idomstolen. Man kan också räkna med att kronofogdemyndigheterna gärna villrekrytera många av de kunniga domstolsanställda som har erfarenhet av dessaärenden. Avslutningsvisvill jag upprepa: Den föreslagna reformen kommer inte att leda till någratingsrättsindragningar Anf.151 (): Jag ber först att få tacka justitieministern på svaret på min fråga. Jaghar ställt frågan med anledning av den oro som har uppstått vid särskilt demindre tingsrätterna. Man befarar att det blir betydande personalminskningarom den summariska processen överförs från tingsrätterna till kronofogdemyndigheten.Det kan i förlängningen utmynna i nedläggningar av de små tingsrätterna ute pålandsbygden. Ettannat argument är att man tappar den lokala förankringen vid en nedläggning.Ytterligare ett argument som används är att man, om man tar en bit i taget,underminerar de små tingsrätterna så att de inte har samma statussom . Därmed hotas de av nedläggning och sammanförs kanske med de störreenheterna. Jagär glad över att jag ställde denna fråga med tanke på det svar som jag harfått.Justitieministern understryker att den föreslagna reformen inte skall leda tillnågra indragningar av tingsrätter En utgångspunkt är att vi skall ha en lokalförankring inom vårt domstolsväsende, säger justitieministern, och framför alltskall det gälla tingsrätterna. Jag förstår inte varför detta inte har kommitfram tidigare. De synpunkter som justitieministern nu framför har jag inte vidnågot tillfälle kunnat ta del av i massmedia. Detgläder mig också att i svaret kunna läsa om de nya arbetsuppgifter sompersonalen vid domstolarna kan få. Jag känner inte till hur det fungerar påtingsrätterna och undrar därför vilka arbetsuppgifter det kan röra sig om. Jagvill slutligen ställa en fråga som jag själv har fått: Varför kunde inte domstolsutredningenhandlägga också detta ärende? Frågan om den summariska processen är gammal. Den bör jade diskuteras och är väl utredd. Därför fanns det ingen anledning att överlåta även den frågan på domstolsutredningen. Vi har ett 60 underlag som visar att den förändring som viföreslagit innebär att det blir en klarförbättring för både parterna och samhället i dess helhet. Servicegra- Prot.1989/90:130 den till allmänheten höjs på många olika sätt. Vidare betyder det att detings- rätter som har svårt att bedriva sin verksamhet på ett acceptabelt sätt och harväntetider på mer än i handläggningen av ärenden får sina r pafrågor problem lösta. Dessutom blir det ett mycket enklare och snabbare förfaringssättför de parter som är inblandade i den här typen av ärenden genom att de barabehöver vända sig till en enda myndighet. Mot denna bakgrund är detoförsvarbart att tänka sig att även denna välutredda och angelägna fråga skulleöverlämnas till domstolsutredningen. Men domstolsutredningen har alltså vidare uppgifter Jagvill understryka att domstolsutredningen även har till uppgift att utreda vilkanya uppgifter som kan läggas på tingsrätterna. Jag vill inte här närmare gå inpå vilken form av uppgifter det kan vara. Men det finns alltså en möjlighet överväger att till tingsrätterna flytta över en del av de uppgifter somandra domstolar har ansvar för 153 (): Fru talman! Jag tackar fördessa kompletterande uppgifter Jag har ytterligare en fråga tilljustitieministern. skall denna uppgift läggas på kronofogdemyndigheten, somi många fall kan finnas tiotals mil bort. Ute i länen finns det ju kronokontorVarför kan allmänheten inte få lämna sina ansökningar till dessa och få denservice som man behöver? Då skulle även sysselsättningstillfällen på berördaorter kunna säkerställas. Det är länsmyndigheten som har till uppgiftatt bestämma på vilken ort och pä vilket sätt dessa uppgifter skall fullgöras.Vi har vid dessa överväganden förutsatt att denna uppgift delegeras så långtner som det över huvud taget är möjligt. På de orter där det finnskronofogdekontor kan det vara naturligt att använda dessa kontor eftersom detär närmare dit än till en centralort för de parter som finns pä orten. Jag skulle tro att en avgörande fråga förkronofogdemyndigheten kommer att vara i vilken utsträckning man har datastödutvecklat sä att det är möjligt att bedriva denna verksamhet på ett fullgottsätt även på lokalkontoren. Jag har uppfattningen, vilken har bibringats migefter kontakter med kronofogdemyndigheten, att kronofogdemyndigheten sermycket positivt pä att lägga ut detta arbete pä lokalkontoren. 155 (); Jag skulle vilja lämna en upplysning i dettasammanhang. Jag vet att nämndemannaföreningen i har föreslagit attdomstolsutredningen särskilt skulle studera för att få seatt de små tingsrätterna fungerar bra och är viktiga för landsbygden. Det voredärför mycket trevligt för om justitieministern har möjlighet att göraett besök där vid tillfälle. På ort och ställe kan ju många problem lösas. Överläggningen var härmed avslutad. 1989/90:130 28 § Svar på fråga 1989/90:631 om möjligheterna till asyl ---- 1;------ Anf.156 Statsrådet : ävar pa frågor talman! har frågat mig om en asylsökande måste ha intyg från sitt landsregering om att han är förföljd för att fä asyl i . Isin fråga redovisar att regeringen har behandlat 246asylärenden som avsett kurder från samt att sökanden i 5 fall har fått- som uttrycker det - rätt och i 21 fall delvis rätt. EnligtBerith meddelades i 2 fall flyktingstatus. Dessa förhållanden ingerenligt betänkligheter mot det regelsystem som tillämpas avinvandrarverket och som bekräftas av regeringsbesluten. Dentillspetsade frågan, om vi kräver intyg från ett lands regering om förföljelse,tror jag inte är allvarligt menad. Vad undrar över är nog detförhållandet att många - för att inte säga flertalet - asylsökande somöverklagat invandrarverkets beslut även av regeringen bedöms sakna skäl att fåstanna här Detta gäller inte enbart asylsökande kurder från . Regeringenprövar endast de beslut som överklagats och således inte de ärenden därasylsökanden fått asyl. gör en mycket noggrann prövning. Detvore anmärkningsvärt orn regeringen vid sin prövning i ett stort antal fallgjorde en annan'bedömning. Varjeasylsökandes skäl prövas mycket noggrant, och det görs en bedömning avasylsökandens egna uppgifter ställda mot den gedigna kunskap om förhållandena ihemlandet som finns både hos invandrarverket och i arbetsmarknadsdepartementet.Den som verkligen är flykting vägras inte asyl i . Anf.157 (): Jag tackar invandrarministern för svaret. Min fråga var provokativ,men det beror på den vanmakt jag känner efter att ha satt mig in i alla dessaasylärenden och den situation som råder för kurder i . Sedan jaghar gått igenom en mängd asylansökningar från kurder och ävenavslagsmotiveringar från invandrarverket och regeringen ställer jag frågan: Vadkrävs enligt konventionen för att asylsökande skall ges detta tillstånd? Mångaav dessa asylsökande är såvitt jag förstår, konventionsflyktingar Och om deinte är det vill jag ha tydliga besked här och av invandrarministern om hurbedömningar av asylansökningar görs i förhållande till konventionen. Hurtolkar invandrarministern konvenfionstexten? FrånAmnestys kontor i fick jag under enbart måna der fram till vädjan om "urgent action" för 67 fängsladepersoner; av dem är kurder, och av dessa är många barn. En reporter som varit i Tur kiet skall göra en redovisning för oss i kommittén för kurdernas mänskliga rättigheter. Denna reporter har bl.a. intervjuat barn som varit fängslade. Vilken uppfattning har invandrarministern om situatio nen för kurderna i ? Kan invandrarministern, med sin gedigna kun skap, svara mig vad som händer en kurd som försökt att bilda en förening för att tillvarata kurdernas kultur eller som är medlem i en sådan förening? 62 Och gäller det inte PKK. Anf, 158Statsrådet : Prot. Herr talman erinrar mig att jag vid åtskilligatillfällen vid frågestunder och i interpellationsdebatter även med har diskuterat frågor ] [ kringkurdernas situation i och sådana frågor som handlar om skälen P F 8 f för kurderatt få asyl i : Därför uppehöll jag mig i svaret den här gången vid denvariant av frågan som nu hade, nämligen att så mångaöverklagade asylärenden avslås. Jag kan egentligen bara upprepa, att ominvandrarverket har bedömt dessa ärenden och avslagit dem och om de därefterhar överklagats till regeringen, vore det faktiskt anmärkningsvärt omregeringen skulle ha en annan uppfattning än invandrarverket i ett stort antalärenden. Om så skedde skulle invandrarverket i fortsättningen följa regeringensbedömningar, eftersom regeringens beslut i så fall är prejudice-rande och skallföljas av invandrarverket. 159 (): Jag förutsätter att bedömningen görs irelation till de lagar som finns i de länder som dessa människor har flytt frånoch till de skäl för asyl som flyktingarna anger. Enligt de gamla turkiskalagarna är det förbjudet att göra ett offentligt meddelande på det förbjudnaspråket. Ordet kurdiska får inte ens nämnas. Det gäller om detta görsmuntligt, skriftligt eller genom ljud- eller filminspelning. Detta är lag29:32. Jag skulle kunna räkna upp mänga lagar, men det finns intetid för detta . Men de skäl till asyl som flyktingarna anger är att de harvarit medlemmar i en förening, att de har delat ut flygblad, att de har varitmed och bildat föreningar och att de har gett logi eller praktisk hjälp tillförföljda personer som arbetar med dessa frågor 1 alla dessa ärenden svararinvandrarverket att man inte kan sätta tilltro till de asylsökandes berättelseroch att dessa berättelser är väsentligt överdrivna. Men har invandrarverket dåverkligen satt deras berättelser i relation till lagar? Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1989/90:644 om judiska flyktingar frånSovjetunionen har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att säkerställa att de hot som möter judar iSovjetunionen beaktas vid behandlingen av asylansökningar av judiska flyktingardärifrån. I sin fråga antar att judiska asylsökandefrån på grund av den liberaliseringsprocess som pågår därknappast kan göra anspråk på flyktingstatus i enligt gällande praxis.Han menar också att de som judar utsätts för ett växande hot från antisemitiskariktningar som vuxit fram och att de som individer måste harätt att söka asyl var de vill och behandlas på samma sätt som andraasylsökande. Som vet görs vid prövning avasylansökningar en indivi duell bedömning med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Prot.1989/90:130 geringen beaktar självfallet samtliga omständigheter i ettasylärende, däri- bland de hotbilder som kanförekomma. ] ges asyl tillkonventionsflyktingar och till asylsökande som var pafrågor j Qjgj särskilt starkaskyddsbehov. Detta gäller oavsett vilket hemland denasylsökande lämnat och gäller således även för en judisk asylsökande frånSovjetunionen. Det bör här betonas att regeringen vaksamt följer denutveckling som sker i . 161 (): Jag får tacka invandrarministern för svaretpå en fråga som givetvis har en bakgrund. Det finns en oro i judiska kretsar iSverige och bland judiska flyktingar från som innebär just detsom jag har försökt beskriva i min fråga: de har en känsla av att det på grundav de positiva förändringar som har skett finns en påtaglig risk att man intebeaktar det som också har kommit fram vid sidan av allt det positiva iSovjetunionen, nämligen antisemitismen. Jag har - utan att gå in på enskildafall - hört talas om fall av omedelbar avvisning av judar med den här typen avmotivering och om fall av avslag efter mycket långa väntetider Det ärbekymmersamt. Jag hoppas att jag får tolka invandrarministerns svar som ensignal till statens invandarverk att beakta de verkliga förhållanden som råderpå många håll för judar i . Tyvärr är jag orolig för att regeringen kan ha försvåraten rimlig hantering av den här typen av problem genom de förändringar som hargenomdrivits i .flyktingpolitiken. Pamjat, den dominerande - nazistiska, skall man nog säga -antisemitis-tiska gruppen i betraktar verkligen inte judar somenskilda fall. Här är det fråga om permanent hot av den typ som kanske intevarje dag tar sig uttryck i direkta trakasserier eller våldshandlingar men somhela tiden vilar över en mycket stor grupp människor på många håll i Sovjetunionen.Det vore värdefullt om invandrarministern här i ville deklarera attdenna hotfyllda situation kommer att vägas in vid behandling av enskilda fallav judiska flyktingar från . Jag tycker att jag redan i mitt svar sade attvi självfallet måste ta med hela hotbilden i de enskilda ärendena. 163 (); I så fall är jag glad att min tolkning avsvaret är riktig. Jag vill bara poängtera att vi från svensk sida , medan förhållandena i var annorlunda, alltid harbegärt att judar skall få emigrera från landet. Man har engagerat sig på olikasätt för att underlätta sådan emigration, Det skulle se mycket märkligt ut omvi nu i praktiken, när detta har blivit möjligt, förde en flyktingpolitik iSverige som gjorde det svårare än vad det skall behöva vara eller vad dettidigare var för judiska flyktingar från att komma in i . Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svarpå fråga 1989/90:659 om utvisning av barnfamiljer . 164Statsrådet : ;[--------- har frågat mig om regeringenhar ändrat P F80'' praxis då det gäller barnfamiljer som vistats iSverige . Svaret är nej.