prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — Dagensmiljöproblem både i öst och i väst visar att den traditionella ekonomiskapolitiken inte har något fungerande säkerhetssystem. Den verkliga innebörden avordet ekonomi, nämligen hushållning, verkar vara glömd. Tvärtom är detproduktionsökning, tillväxt och penningflöden som är bevis på mänsklighetensframåtskridande. Jag skulle vilja att tog del av om den nya ekonomin. Han är pionjär på området. ledare för ett alternativtutvecklingscenter i och har ett nära samarbete med i , och han har varit professor i nationalekonomii . fick han det alternativa . Delär nyttigt att ta del av ekonomiska teorier Dessa grundar sigpå principen om att utveckling handlar om att skapa livskvalitet, ochlivskvaliteten är beroende av hur vi tillfredsställer våra fundamentalamänskliga behov. Därför måste vi skilja på behov och tillfredsställelse. Vårafundamentala mänskliga behov är begränsade och lika och kulturerDet är bara valet av "tillfredsställare" som växlar och som formarvår kultur. tes är vidare att dessa våra behov hör ihop ochhar samma värde och att de inte är inte hierarkiskt ordnade. Det här synsättetfår naturligtvis konsekvenser för etik, moral, ekonomi och politik. Fattigdomär inte enbart något materiellt. Den kan gälla alla våra behov. Detta synsättleder i sin tur till att vi inte längre enkelt kan dela upp mänskligheten i denförsta och den tredje världen. Det finns fattigdom i den första världen, ivästvärlden, och välstånd i den tredje världen. Ingen av dessa världar är varesig helt rik eller helt fattig. frågade i sitt anförande vad det är för fel på enskattereform som gör att alla får det bättre. Detta är naturligtvis en äktaretorisk fråga. Ingen kan naturligtvis ha något emot en reform som gör att allafår det bättre. Men är det verkligen skattereform? Enligtmoderaternas egen uppläggning skall skattesänkningarna till betydande delfinansieras med nedskärningar av statens utgifter Då blir naturligtvis fråganvad det är för nedskärning som bokstavligen inte drabbar någon. Jag kallar uppLars till svar i denna talarstol . Vi har hört talas om alla defasor ni utmålar för villaägare och pensionärer bekymrar sig ävenmoderaterna för människor med låga inkomster Men ni vägrar systematiskt atttala om vad era egna nedskärningar skulle betyda i kommuner och i statligverksamhet för människor som är gamla, sjuka och arbetslösa. Är det möjligenandra som skall betala skattesänkningar? Jagtycker att i något avseende borde ha reagerat inför LarsTobissons tirader Det är så uppenbart att utnyttjar skattedebatten- inte för att seriöst arbeta för en skattereform, utan för att föra en kampanjmot reformer Man vill idka ett slags politisk kannibalism på sina borgerligabröder - det är vad det hela handlar om. Jag tycker att bordeförsöka att värja sig innan huggtänderna sätts in i mjukdelarna. Jagvill härmed via rikta en uppmaning till partiledaren gärna till , men kom med konstruktiva bidrag till enskattereform. Kom inte bara för att gnälla. Jag vill upprepa det IngemarEliasson sade i sin uppmaning, som alldeles uppenbart var riktad tillmoderaterna; Sätt inte fler käppar i hjulet för skattereformen! Jagbegriper att känner ett behov av att visa att folkpartisterinte bara kan skälla på moderater utan också på socialdemokrater och att det ärdärför som han tar i så väldigt. Men en fråga var väl ovanligt dum, , nämligenden om varför regeringen inte lade fram något förslag om en skattereform ivåras? vet mycket väl att regeringen väntade på att få etttotalt förslag om ett nytt skattesystem från de fyra utredningar som pågick ochvilkas förslag kom . Skattedebattenhar bara handlat om sänkta marginalskatter Vi socialdemokraterhar kämpat för att man i skattedebatten skall föra in kravet på att skärpakapitalbeskattningen och att undanröja uppenbara orättvisor och de möjlighetertill skatteplanering som finns. har regeringen äntligen fått sådanaförslag, och den har gått till aktion. Jagtycker egentligen att man i skall vara utomordentligttacksamma för att socialdemokraterna agerar i skattefrågan. Utan oss blir detingen skattereform - det vet . Med kan ni aldriggöra upp om skatterna. Med en borgerlig politik blir det inga skattereformer,det vet ni sedan gammalt. Då spricker den borgerliga regeringen. Jagvill säga en sak till . Han säger att arbetarrörelsens bådapartier - nu passar det att krypa in under kappan - borde sätta sig ner ochtillsammans diskutera hur vi skall kunna förbättra situationen för dem som hardet svårt. Han säger att en skattereform som slår mot de svaga och gynnar strider mot arbetarrörelsens grundvärderingar Förvisso är det så. Men detvpk står för är att behålla just de inslag i det nuvarande skattesystemet somhar gynnat de rika. Man motsätter sig förändringar som skulle kunna lösa detgrundläggande fördelningsproblem som vi har, nämligen att det inte finnstillväxt i svensk ekonomi och att det inte finns något ökat välstånd attfördela. Det är vårt fördelningsproblem. BertilMåbrink säger att välståndet är orättvist fördelat i . Det liggermycket i det. Men jag vill ställa en fråga till : Finns detenligt hans uppfattning något land där fördelningen är rättvisare än i ?Är inkomst- och förmögenhetsskillnaderna mindre, för att ta några exempel, iUSA, och ? Är de mindre i , i DDR, iRumänien eller i ? Om svaret på dessa frågor är nej - drar då BertilMåbrink någon som helst slutsats av detta? Jag för min del drar en slutsats.Det är verkligheten och det är människans naturliga livsvillkor som driverutvecklingen mot orättvisor och ojämlikhet, och det oberoende av ekonomisktsystem. Det är den politiska viljan - det vi socialdemokrater kallar dendemokratiska socialismens förmåga - att väcka människor till solidaritet ochmedkänsla som avgör om ett samhälle kan göras rättvist eller icke. Det är detsamhället som vi socialdemokrater arbetar för. Vi anser att varje rimlighistorisk och internationell jämförelse visar att vårt sätt att angripaorättvisorna är det enda som på allvar ger resultat. 1989/90:7 11 oktober1989 () replik: Det som är utmärkande för den socialdemokratiska regeringen ärvacklan, tvära kast och inte så sällan rena helomvändningar Det finns ingen rätlinje, ingen rak kurs och ingen kompass. undrar jag om de statsråd somsitter i regeringen själva vet vilken handlingslinje som gäller från den enadagen till den andra. Detsenaste årets alla turer i skattefrågan är en beklaglig illustration av dennaoreda i regeringen. Vi minns den berömda presskonferensen då bl.a. Kjell-OlofFeldt dömde ut skattesystemet som perverst och ruttet. Man ställde i utsiktstora sänkningar av inkomstskatterna. Men på självaste nyårsafton slogfinansministern i stället till med skattehöjningar Det var bl.a. fråga omhöjningar av reavinstskatter och vinstskatt på företag. återkom regeringen i sin finansplan -som antagligen var skriven ännu tidigare än nyårsafton - med en deklaration omatt en höjning av skattetrycket inte bör användas som ett finanspolitisktinstrument. Regeringen framlade , närmare bestämt i denreviderade finansplanen, ett åtstramningspaket som byggde på skattehöjningar Dågällde uppenbarligen inte deklarationen längre. I den reviderade finansplanen sades också att den statligainkomstskatten bör sänkas år 1990.1 tog emellertid finansministerntillbaka detta. Han sade då att det inte blir någon justering av inkomstskattenår 1990. Statsministern var mer försiktig i sitt uttalande; han sade att hanhade ambifionen att göra detta. kommer regeringeni sin regeringsförklaring och föreslår en tidigareläggning av skattereformen.En justering av skatteskalan var otänkbar någon veckatidigare, men skulle det vara möjligt . Från moderat håll föreslog vi en rejälmarginalskattesänkning med början med en finansiering bl.a. genomutgiftsbesparing. Vi redovisade i detalj hur vi skulle gå till väga. Dessabesparingar var så avvägda att de inte skulle gå ut över hushållen. I den månde skulle medföra kostnadshöjningar- t.ex. när det gällde våra, i förhållandetill socialdemokraternas förslag, blygsamma redukfioner avboendesubventionerna - skulle höjningarna mer än väl uppvägas avskattelättnader Men detta förslag avslogs av riksdagsmajoriteten. Vi återkommed våra förslag , men även då avslogs de. Moderatasamlingspartiet upprepade förslagen, tillsammans med , så sent somdagen innan öppnande, och då kallades det för apspel. Men det somdå var apspel blev senare inslag i regeringsdeklarafionen Alla turerna och allt detta sölande har kraftigt reduceratmöjligheterna att genomföra förslagen. Genom att finansministern har dröjt sålänge blir det svårare att komma fram med besparingar som kan träda i kraftredan vid det kommande årsskiftet. INGEMARELIASSON (fp) replik: Såsom finansministern möjligen alldeles nysshörde innebär min replikrätt en rätt att replikera på finansministerns inlägg.Men om finansministern är intresserad av syn på moderaternasskattepolitik finns det möjlighet att läsa om den i tidningarna från desenaste veckorna. tyckte att jag ställde en mycket dumfråga, när jag frågade varför man inte kom med förslag till ettförsta steg i skattereformen. Svaret på den frågan var nämligen att utredningpågick. Jag tycker att det var ett dumt svar, om finansministern ursäktar Den enighet som kan finnas om att ta ett första steg år1990 fanns . Om man hade ansett det tillräckligt angeläget, hademan redan då bort och kunnat påbörja arbetet med att skriva ihop ettregeringsförslag, som vi kunnat behandla i god ordning. gen inte kommit fram tillden insikten redan då; man litade inte på sin egen analys. Först nu när ocksåkonjunkturinstitutet kommit med sin analys, eller om det är opinionsmätningareller annat som har lett fram till slutsatsen, lossnar det för regeringen. Fårjag med anledning av vår tidigare debatt här bara säga att om det var så välbeställt som finansministern påstår med svensk ekonomi, varför vädjar dåregeringen i sin regeringsdeklaration om hjälp med att vrida den ekonomiskautvecklingen rätt? Fick inte finansministern läsa statsministerns regeringsdeklarationinnan den kom till hända? Jag måste till slut erkänna att jag hyser en viss beundran förKjell-Olof som bråkmakare och vägröjare inom det egna partiet. Det ärnaturligtvis ett beröm som inte är någon merit, eftersom det inte kommer fråndet egna partiet utan från en folkpartist. Det ifrågasättande som Kjell-OlofFeldt så ofta har stått för när det gällt heliga kor inom socialdemokratin harnu och då varit till gagn för nationen. Man kan ana att det nu och då har varitjobbigt att spela den rollen. Får jag bara erinra om en sak och ställa enfråga. I intervjuboken vädrade finansministern sympatier förenskilda daghem. ser vi att kön inte kan opereras bort . Ärfinansministern nu beredd att ta fram denna tanke och se till att förbudetförsvinner så att vi den vägen hjälper fler föräldrar till bra barnomsorg? ()replik: Finansministern hade, såvitt jag uppfattade det, inga kommentarer tilldet jag sade tidigare. Jag vet inte om jag skall uppfatta det som någon sortsvälvilja eller sidovördnad. Men jag uppfattade det ändå som så att Kjell-OlofFeldt inte vill se kopplingen mellan ekonomi och ekologi. Han hade ingakommentarer heller till det som står i regeringsförklaringen om att ekologin äröverordnad allt annat, vilket tyder på att vi skall se realistiskt på den skuldtill naturen som vi ändå har Jagåterkommer till det jag sade i mitt tidigare inlägg om rättvisan. Finansministernhar sagt, både i sitt huvudanförande och i sin replik, att rättvisan i Sverigeär bättre än i andra länder Han gjorde det med sådant engagemang att jag nästanbörjar undra om det har blivit ett litet problem, så att det känns angelägetatt minska denna rättvisa. Jag frågade nämligen om finansministern inte känneroro inför att stora grupper av befolkningen riskerar att få det sämre med detförslag som lagts fram från socialdemokratin, med breddning av momsen tillbostadssektorn, till energisektorn, en fortsatt hög moms på livsmedel, etc. Jagtror att det är viktigt att diskutera frågan. Även om debatten inte är såförfärligt intensiv nu kommer frågan upp. Då är det bra att vi tar den debatteni tid. Enannan aspekt av rättviseproblematiken har debatterats här ,från storstadshåll. Man har tagit upp storstadsproblemen, man har talat omtredjedelssamhället, att stora grupper är utslagna. Jag skulle vilja säga attdet delvis är kostnader för en felaktig eller obefintlig samhällsplanering ochen bristfällig regionalpolitik. Vi har accepterat förändringar avsamhällsstrukturen som egentligen aldrig borde ha kommit till stånd. Centernsförslag om en kraftigare regionalpolitik skulle haminskat spänningar av det här slaget, och man skulle ha kunnat få en bättrerättvisa också mellan regioner, vilket hade lett till minskade kostnader såväli glesbygd som i de överhettade områdena. Det vore värdefullt för denna kammareoch för folk, om finansministern skulle lämna en kommentar till hurregeringen ser på dessa allvarliga problem. Däri ligger också frågan omvälfärdens förnyelse, som jag har velat ta upp under debatten ochsom socialdemokratin säger sig bekänna sig till men där det inte finns någrakonkreta förslag. () replik; Eftersom finansministern tydligen samtycktetill det jag sade tidigare, tänker jag passa på att ge honom ytterligare ettord på hans mödosamma väg till en hållbar ekonomisk politik. Det är ett citatav författaren och västerbottningen . -"Om jag på något sätt skall försöka hitta vad som äront i vår egen tid, vårt eget samhälle och oss själva, så är det detta attekonomin har blivit ideologin, både i samhället och det privata. 'Det som ärLönande är Gott' - det korrumperar , som övergripande ideologi. - I politiken kanman se att allt mer makt förs till . Den processen finnsockså i oss människor, i våra själar Och den gör att vi ibland drar felaktigaslutsatsen - Det är alldelesuppenbart i samhället - man bygger motorvägar i , man vräker avekonomiska skäl ut plaster och aluminium. . . - Vi börjar se påinvandring och flyktingarnas problem som en ekonomisk historia, fast självklartmedmänskligheten skall vara det avgörande....................................................... - Närfinansdepartementet inom oss styr, så handlar vi fel." (vpk) replik: Jag vill säga till att detkan rymmas många under den kappa som talade om, men undervissa villkor, om inte försöker att vända den efter nyliberalavindar. Och det andra: Vi kryper ju inte in under någon kappa enbart påKjell-Olof Feldts villkon Så går det inte till när det är flera parter. Detförsökte jag säga också i mitt inledningsanförande. Vi har inte sagt nej till sänkt skatt på arbete,. Vi har inte sagt nej till ökning när det gäller skatt påkapital. Vi har alltså inte gjort det. Vad vi, precis som LO, har sagt är attvi på något sätt måste skydda de låga inkomsterna. känner jutill LO:s utredning och vad den har visat. I SCB:s utredning har man räknat perhushåll och kommit fram till att 600000 kommer att förlora påskatteomläggningen. Det är vi beredda att diskutera under denna kappa, ellerkanske utanför den, och så kan vi krypa in under den. Men vi måste klara ut dethän Vi måste hitta någon metod för att skydda dem som riskerar att drabbas hårtav denna skatteomläggning, med skatterabatter eller liknande konstruktion. Detär detta vi har reagerat mot. Det behöver inte leda till att så oerhört negativ mot oss. Som känner till har vi jufattat impopulära beslut tidigare. Höjningen av bensinskatten var ingetpopulärt beslut. Men det kräver också att ni står för era överenskommelser,när man gör sådana här svåra avvägningan Jaghoppas att ni står fast vid avtalet i samband med bensinskatteuppgörelsen. Detfinns vissa tecken som tyder på att ni inte skulle göra det. Det ärnaturligtvis inte bra. Vistår fast vid våra överenskommelser, även vid de impopulära besluten, och vi ärberedda att göra det också i denna fråga. När flera parter skall göra upp kanman inte få igenom allt. Det viktiga är att reformen blir rättvis, så att intede svaga grupperna drabbas och de höga inkomsttagarna gynnas. Jaghar inte svårt att förstå talet om eländet i , i , i Polenoch i . Också jag kan skriva under på det, , men skall jagnär det gäller åldringarna i och på servicehusen och när det gällerbarnen som inte får dagisplats hänvisa till att man har det värre påandra.håll? Det kan väl inte vara mening att man skall svarapå det sättet. Jag noterar att inte med ett ord svarade på mina frågor ommoderaternas skattepolitik, om vilka nedskärningar som skall göras, om vem somskall betala skattesänkningar och om ni tänker fortsätta attgnälla och sätta käppar i hjulet för skattereformen. I stället svarade Tobissonmed en färdigskriven litania om regeringens skattepolitik under det gångnaåret. Det var naturligtvis också en sorts svan IngerSchörling säger att jag i mitt anförande hävdade att ekonomin är överordnadalla andra uppgifter. Det sade jag inte. Jag sade ordagrant att uppgiften attåterställa den ekonomiska balansen är överordnad andra uppgifter under detkommande året. Jo, därför att med inflation, underskott ocharbetslöshet klarar vi inga andra uppgifter, inte heller miljön. Vi levde medde här förhållandena under de borgerliga regeringarna, och då uträttadesingenting vettigt i . Detär vidare, herr talman, intressant att konstatera att om man antas besittanågra kunskaper i ekonomi, förutsätts man också automatiskt vara motståndaretill god miljö, ren luft, friska vatten och levande skogar samt automatisktockså vara anhängare av så mycket kärnkraft som möjligt, Det är bara idioter påekonomi som antas tycka om miljö och tycka illa om kärnkraften. Det var därförsom det väckte en sådan förstämning i moderata kretsar och bland direktörernanär jag skrev min artikel i trodde nämligen att ekonomermåste vara för kärnkraften. Jaghar efter moget övervägande kommit fram till att kärnkraftsteknologin är såömtålig, så oerhört avancerad och komplicerad att den egentligen inte kanhanteras av människor med mänskliga svagheten Följderna av en så uppbyggdteknologi blir ofta inte så svåra. Också moderna flygplan är oerhörttekniskt avancerade, men när de ramlar ned är det inte mer än några hundramänniskor som dön När man misslyckas med kärnkraften är det dock miljoners livsom sätts på spel. Det gör att jag för min del konstaterar att denna teknologiinte bör bli något bestående inslag i och i världens energiförsörjning.Detta har jag kommit fram tij[l oberoende av ekonomiska konsekvenser. Ochnär den tredje olyckan kommer - vi vet inte när och var, men den kommer - kanjag försäkra er att det kommer en panikrusning bort från 1989/90:7 11oktober 1989 1989/90:7 11 oktober1989 Det är detsom vi vill förebygga. Vi har på oss att spara bort elen, om vi sättertill alla klutar, och det borde gå, även om jag reserverar mig för att mångaoförutsedda händelser kan inträffa på vägen. Jagvill säga till och till andra: Om er förutsättning för tillväxt iframtiden är en oavbrutet stigande energiförbrukning, är världen, ochfaktiskt också dömda till en framtida ekonomisk stagnation. Jagtycker att det är sorgligt att det i den debatt som pågår finns personer somvill försöka inbilla svenska folket och svensk industri att energiprisernaaldrig skall stiga. För de kan väl inte mena att våra kärnkraftsreaktorer kananvändas oändligt länge, att man inte behöver förnya, reparera, ställa om ochbygga nya reaktorer? Även om ni är beredda att använda kärnkraften för allframtid, kommer ni att utsättas för starkt stigande kostnader på grund av desäkerhetsrisker som är förenade med detta. Dettaär ett slags besked om varför jag har tagit ställning i denna fråga på det sättsom jag har gjort. Jagvill säga att jag inte har ändrat uppfattning sedan 1984beträffande daghemmen. Jagnoterar vidare Måbrinks utfästelser om ett konstruktivt samarbete iskattefrågan. Det kan vi börja med . Jagmåste också säga att jag tycker att säger många sympatiskasaker Han vill inte bara hålla fast vid de överenskommelser som vi har träffat,utan han försöker också analysera vissa av våra problem i stället för att baraattackera. Menjag blir ändå litet bekymrad över hans sätt att stapla allt gott somcenterpartiet önskar sig. Det är sänkt skatt, höjd pension, bättre sjukvård ochskola, utbyggd barnomsorg, decentralisering och mångfald samt en ekologi ibalans. Men säger han att ekonomiska restriktioner inte fårinnebära att vi inskränker på dessa ambitioner Tänker man så, kan man ocksåtänka att skatterna kan förändras och sänkas utan att det uppstår någrabesvärliga och svåra avgöranden. Jag hoppas att jag inte skall tolka den härönskelistan så, att det gäller i det konkreta fallet. Jag vill till denna lista på ord som börjar med bokstaven E fogaytterligare ett, nämligen "eskapism". Jag vill varna för den flyktfrån verkligheten som jag spårar i en del inlägg. Det parlamentariska läget ärannorlunda. Det borgerliga blocket är upplöst. Det finns inget samlat alternativfill socialdemokratins politik. Det grundläggande är nu om vi nu vid dettariksmöte kan samla oss till konstruktiva lösningar Vi kommer nämligen på fleraviktiga områden att avgöra framfid under ett kommande riks-dagsån BO (): Det var nästan patetiskt att höra finansministern tala om densocialdemokratiska politiken som det enda alternativet. Jag undrade då: Vilkenpolitik har man när det gäller fasta förbindelser över ? Hur skallenergipolitiken se ut? Hur skall det bli med skattepolitiken somdiskuteras och debatteras inom den socialdemokratiska rörelsen? På punkt efterpunkt kan man konstatera att det inom det socialdemokratiska partiet finns enstörre spännvidd än i övrigt i . Närjag hör finansministern resonera om energipolitiken och den kommandeavvecklingen av kärnkraften väljer han att ta upp en debatt som rör denlångsiktiga energipolitiken. Det som han egentligen borde fundera över ärvarför man skall avveckla två reaktorer med de stora kapitalförlusteroch den miljöförstöring som blir följden. Det är det som debatten nu gäller,inte att vi skulle bygga nya reaktorer för användning . Detär vidare beklagligt att har en finansminister som bortsett från atthan till priset av en sämre miljö är beredd att slösa bort flera miljarderkronor inte kan se med optimism . Han kunde t.ex. fundera övermöjligheterna till ett genombrott i forskningen när det gäller fusionstekniken,även om ett sådant genombrott kanske ligger långt fram i fiden. Det vore enfördel om finansministern och regeringen kunde präglas av en viss optimism. Finansministernsäger också att moderata samlingspartiet håller på att sätta käppar i hjulenför skattereformen. Vi har länge drivit kravet på sänkta marginalskatter och viuppskattar att nu också andra partier har kommit fram till samma ståndpunkt,inte minst att socialdemokraterna har fått den insikten. Jag vet dock inte omdet kan anses vara att sätta käppar i hjulen för en reform när man vill undvikaatt hundratusentals hushåll faktiskt får försämrad ekonomi som en följd av detreformförslag som socialdemokraterna har presenterat. Är det att sätta käppari hjulen för en skattereform att vilja sänka skatten för alla? Tvärtom - det äratt se till att vi får en verklig skattereform. Det finns de som i debatten hävdar att höga skatter är en förutsättningför välfärd. Om det är sant måste , med världens i särklass högstaskattetryck, också ha världens högsta välfärd. Hur är det egentligen? Hur stårdet till med sjukvården? Har vi världens bästa sjukvård? Svaret är nej. Vi haren sjukvård som i de flesta avseenden är bra men som lider av brister somdrabbar människor som står i kö och som får lida därför att de inte fården vård de behoven Hurstår det till med barnomsorgen, för de föräldrar som inte kan få någon barnomsorgdärför att stelbenta lösningar och offentliga monopol är det enda somexisterar? Hurstår det till med rättstryggheten, i ett land som visserligen skall avskaffaden halvtidsfrigivning som vi moderater en gång var ensamma motståndare till iriksdagen, men som vill ersätta den med en neddragning av straffsatserna, irealiteten på grund av att man inte har råd att bygga fängelser för dem sombegår brott?