prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — U419 handlar om resursertill uppbyggnad av en kunskapsbank för, som det heter, internationellförsvarsindustrien omställning från militär till civil produktion. Vimotionärer efterlyser av påtalad prioritering i budgetarbetet och kankonstalera att utskottet har fått information av regeringen om att pengar är påväg. Åven om vi tycker att det går litet sakta, låter vi oss nöja med det. MotionU311 om förstärkning av det svenska konsulatet i har fått en positivbehandling, och det är väl bara att stryka under att nu är det bråttom att fåtill stånd den förstärkningen. Slutligenhar motiou U303, som haridlar om irirättaride av ambassad i , blivitavstyrkt, och det kariske irite var så koristigt. Jag hade väl nästan väntatmig det. Men efter ett besök i regionen tycker jag att del vore ganska intressantför vårt land att utveckla samarbetet med . Jaghoppas att mau på litet längre sikl kan få loss medel till att inrätta enambassad även där Sedan kan jag litet parentetiskt konstatera att visst hadedet varit roligt att få göra detta , när och spelar isamma kvalgrupp i . Det hade varit en poäng, men den tycks utebli. AnL136 (): är det sedan vi alla upplevde de skräckensdagar som inträffade i - massakern på Den och deskräckscener som sedan kom att utspelas. I går blev vi påminda om detta när vitog del av ett närmast patetiskt budskap, som framfördes av den ungastudenlskan , som av allt att döma nu lyckats fly till undan denröda terrorn. Samtidigtkunde vi, också i går, höra inslag i våra nyhetsmedia som antydde att tiomånader kanske är en lämplig karantänstid i västerlandet - sedan kan vi glömmavad som har inträffat. De 870 miljonerna till för att fullföljaansträngningarna i Kommunistkina kan vara ett belägg för det, men ocksåtankarna att nu återuppta studentutbytet med Kommunistkina. Det har talats omrisken för infiltratörer bland de mellan 150 och 200 kinesiska sluderiter vihar här i landet. Idetta sammanhang och inte minsl med lanke på alla de, skall vi säga rätt dystrafärger i vilka målals av flera av talarna när del gäller finns del såmyckel större anledning atl påminna om all det också finns elt andra , ettandra som fullföljer de gamla kulturella traditionerna, som är elldemokratiskt och som dessutom är ell mirakel när det gäller ekonomiskupphämtning.. Vemkunde tro när den i inbördeskriget besegrade nationalistkinesiskaarmén tog sin tillflykt till den tidigare japanska kolonin - kinesiskför allt i världen men erövrad av japanerna i slutet av 1800-lalet - vem kundedå tro alt denna fattiga ö, där det sades att det fanns en enda hiss, därgymnasieutbildningen var förbehållen ett fåtal, där universitet inte existeradeutan endasl det kejserliga universitet i kunde ta emot disciplerna, vemkunde tro alt denna ö, detta land skulle vara ett av de mestblomstrande i världen och vår näst största handelspartner i ? Taiwanmed Matsu och Kinmen har dryga 20 miljoner invånare, men spelar en långtstörre roll än sä i världsekonomin. Det har världens näst starkastevalutareserv efter . Det är världens tolfte handelsnation. Det har enlevnadsstandard som i varje fall är fullt jämförbar med de sydeuropeiskaländernas. BNP per kapila ligger fyra gånger högre än i . Närjag första gången besökte detta land 1967 frapperades jag av den oerhördafliten. Den kinesiska fliten hade man ju hört talas om, men den imponerade.Och så var det ett land där man cyklade och cyklade. Andragängen jag besökte det, jag vill minnas del var 1973, var det ett land därskotrar och mopeder dominerade. Närjag senast, 1985, besökte var det ett land där tydligen var och ensträvade efter alt ha sin egen bil, och där man ser ett välstånd över helalinjen. Vivar några motionärer som meriade att i detta sammanhang finns det anledning attförnya och fördjupa våra kontakter med Repubhken , med . Underöverskådlig tid framöver bör vara vår naturliga kinesiska kontaktytaframför det röda , där det fortfarande finns all anledning att markera ettavståndstagande. Mankan väl säga att vi har blivit rätt väl tillgodosedda i detta betänkande.Utskottet säger sig i allt väsentligt dela vår syn på behovet av fördjupadekontakter med, som det heter, det taiwanesiska näringslivet. Alldeles självklartligger det i intresse. Vår handelsvolym är som sagt 5 miljarder kronorom året. Del är inte någonting som kan negligeras. Det är vår näst störstahandelspartner efter i . Detär ett högteknologiskt samhälle. Det är inte längre några enklare varor mariproducerar, utau man är ledande på många fält inom det högteknologiskaområdet. Menallt, herr talman, är förvisso inte pengar Avsikten med motionen var minst likamycket att slå elt slag för fördjupade kulturella kontakter med det andra ,med det verkliga . Det skulle kunna göras genom att vi bilateralt ingickavtal på det kulturella området. De finns redan nu ett studenlutbyte som intealls är dåligt. Vi har också utbyte på forskningssidan. Många har fått sinutbildning både vid universiteten i och i , som i sin tur harkontakter med svenska vetenskapliga institutioner Men kanske borde man försökagöra mera för att stimulera och systematisera detta utbyte. Det finnsstipendiefonder på som vi sannolikt kan komma i åtnjutande av. Vi börkanske också från vår sida visa en beredskap för att ta emot det vi kan få, menockså försöka ge någonting i utbyte. När det gäller att studerasinologi bör mari irite göra det i Kommunistkina, Vissaanslag m.m. inom verksamhetsområde Vissa anslag m.m. inom utrikesdepartementetsverksamhels-område påfastlandet, utan fastmer i där, enligt vad fackmännen på detta områdeentydigt har sagt mig, språkutbildningen är långt överlägsen den som kan ges iFasllandskina, man har moderna metoder, kontakt med modern pedagogik, man harhela det fältet klart för sig. Kanske vore det på sin plats atl sträva efter alt byggaupp ett Sverigehus i . Det finns många infallsvinklar, herr talman, som mansäkert skulle kunna komma på och göra någonting av. Dock gäller det märkligaförhållandet atl vi inte har någol officiellt utbyte med denna vår näst störstahandelspartner i . Del är därför kanske inte någonting vi för ögonblicketalldeles direkt kan ta i. Det är ju ett faktum att vi har erkäut derikommunistiska regimen i . Av det skälet vägrar man ha officiellakontakter med oss från Republiken , dvs. I ställel har man handelskoritor och vi har handelskontor,och de fungerar i realiteten som ambassader Jag hoppas att det skall komma då ,efter vad man också hoppas på , skall ta jusl som detmönstersamhälle, deri möristerstat del har blivit och i detta jätterike kanskegöra till en modell och ett föredöme för hela det väldiga . Pä det sätter kommer den kiriesiska kulturtraditionen ochall den flit och energi som finns där att kunna kanaliseras på bästa sätt. FörSverige är det angeläget atl fördjupa och förnya dessa kontakter AnL 137KARL-ERIK SVARTBERG (s); Lål mig börja med att yrka bifall till utskottets hemställan. Egentligen är utskottets ställningstaganden utförligt ochväl motiverade i betänkandet, men jag vill ändå göra några kommentar lill deinlägg som har gjorts och till de reservationer som finns. har reagerat föredömligt snabbt när det gäller vårrepresentaliori i . Vi fick tidigt uärvaro på diplomatisk riivå iBaltikum geuom av-delningskonlorel i och genom avdelningskoritoret iRiga. Vi ställer oss också positiva till en represerilation i . Menutskottsmajoriteten är på del klara med att det finns avvägningar som behövergöras. Vi litar på all gör de avvägningar som ärnödvändiga och att del kommer en representation också där . Jag förslår egenlligen inte full ut reservationen somgäller radiosändningar på litauiska. Ulskotlel har nämligen en klarl positivskrivning om motionen. Vår strävan atl upprätta förbindelser medBaltikum omfattar emellertid i lika hög grad som de två andra baltiskaländerna. Enligt utskottets mening vore det därför önskvärt att sändningar pålitauiska också kunde komma lill stånd. Därmed skulle särbehandlingen av ettbaltiskt land kunna undvikas. Vi anvisar också möjligheten för att göra omprioriteringar eftersom vi inte kan ställa upp med mer pengar Vi har i några av inläggen här fått början lill enbislåndsdebatt. Jag vill då bara korl hänvisa till att biståndsdebatteri - därockså biståndssamarbetet med och med kommer atlbehandlas -kommer all genomföras i kammaren . Det finns två reservationerfogade lill betänkandet avgivna av resp. vpk, i vilka man menar alt samarbetet medBaltikum och med bör finansieras över ett särskiltanslag. Utskottsmajoriteten har tagit ställning för regeringens proposition,dvs. även detta samarbete går över biståndsbudgeten, men vi behandlar det i eltsärskilt belärikande. Vikänner också till de olika synpunkterna på om biståndet skall finnas inomenprocenlsramen eller utanför den. Det kommer vi också att behandla ,och vi återkommer som sagt till detta. Närdet gäller storlekeri på F3-anslaget, som bl.a. innehåller bidrag till olikafolkrörelsers fredsarbete och informationsarbete osv., finns det fyra olika förslag.Del är regeringens förslag, som utskottsmajoriteten ställer sig bakom. Del ärmoderaternas förslag om eri säriknirig till 10 milj. kr Det är vpk;s förslag omen uppräkning till 36 milj. kr, och det är förslag, där manhamnar på nästan lika myckel. Vibeklagar inte atl vi ligger på en högre nivå än den föreslår Men vibeklagar att vi av ekonomiska skäl inte har kunnat nå upp till det s.k.enpromillesmålet. Det är av ekonomiska skäl som utskottet har gjort denavvägningen. Jag vill bara hänvisa till att det står i betänkandet att vibekräftar enpromillesmålet, och vi har förhoppningen att vi skall kunna ta uppdet igen när ekonomin har stabiliserats. Närdet gäller användningen av F3-anslaget brukar inte utskottet gå in i detalj påolika projekt som ger stöd till. Jag tänker nu på miljöpartietsreservation. Det är här fråga om ett typiskt projektanslag för utvärdering avsamhällsansvaret i samband med vapensmugglingsaffärerna. Del är myckel möjligtatt den organisation som ställer sig i spetsen för att göra en sådanutvärdering kan få bidrag över F3-anslaget. Men skall inte gå iri påsådana ställningstaganden. Jaghar nu inte mer tid till mitt förfogande, och jag får lämna de övrigareservationerna till deras öde. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Vissaanslag m.m. inom verksamhetsområde AnL 138 (): sade att socialdemokraterna ser positivt på enframtida svensk närvaro i . Det är glädjande att ni gör del. Men vimoderater tycker alt det är viktigt atl man redan nu får en svensk närvaro ochalt man även i detta avseende inte behandlar de här tre länderna olika. Del ärdärför som vi föreslår atl man nu anslår pengar till detta. Vi tror attlitauerna behöver vår närvaro jusl . Närdel sedan gäller radiosändningarna på litauiska säger utskottsmajoritelenmyckel riktigt att man är positiv också till detta, och man säger att det ärmycket möjligt atl sådana sändningar kan ske. bör undersöka omman kan göra omprövningar MenSveriges Radio har redan undersökt detta. Man har i sin budget-framställan arisöktom perigar Man har prioriterat delta, men arisett att mari behöver mer pengarför att kunna åstadkomma sändningar Detär riktigt att vi visar solidaritet med det litauiska folket och att SverigesRadio redari riu kau komma i gåog med dessa sändningar Detta är ett sätt atlvisa vår solidaritet. Vi skall inte alltid avvakta, ulan vi måste visa litethandling . 1989/90:101 5 april1990 Vissaanslag m.m. inom verksamhetsområde 139 MARIANNESAMUELSSON (mp): Jag vill något kommentera det som tog upp omvapensmugglingsaffären. Miljöpartiethar, som helt riktigt påpekades, föreslagit att medel anslås från F 3-anslaget.Vi anser att bör ta initiativ till att man utvärderar vilken effektvapensmugglingsaffären har haft. Detta har ganska stor betydelse för vårtanseende utomlands, och jag tycker inte att det skall vara en ideellorganisation som skall se på den här typen av frågor, dvs. hur vårt anseendeute i världen har förändrats och synen på våra nedrustningssträ-vanden. När detgäller dessa strävanden har vi gjort oss gällande som ganska framstående ute ivärlden. Detta är en fråga som det är mycket intressant för att göraen utvärdering av. 140 KARL-ERIKSVARTBERG (s): Jag vill till säga att jag inte talade för socialdemokraterna.Jag talade för utskottsmajoriteten, dvs. alla utom och, som jag nuhörde av inlägg, . Låt mig ge några kommentarer när det gäller frågan om kunskapsbanken.Denna kunskapsbank för försvarsindustrieli omställning har faktiskt kommit igång. Vi är medvetna om att det skett i en mycket blygsam skala. Men den är igång, och den får via UD pengar till utredningar och möjlighet att arbetavidare. Självfallet är vi inte nöjda med takten i arbetet, men vi har av ekoriomiskaskäl tvingats atl acceplera den. Vi har också av ekonomiska skäl tvingatsacceptera regeringens förslag när det gäller . Vi litar på attanvisningarria dels när det gäller ytterligare , dels när det gällerberedningen som är i gång för att finria aridra finansieringskällor och somskall presenteras kan för ge ett positivt resultat. talade mycket varmt om mönsterstaten republiken såg ett TV-reportage i något av nyhetsprogrammen . Ungdomarnaframställde det som om en åldringarnas diktatur. Om jag förslod reportaget rättvar det i varje fall inte någon demokratisk mönsterstat. Det kanske var enmönsterstat i något annat avseende. Men det undandrar sig min bedömning. AnL141 (): klargjode att han talade för hela utskottetsräkriirig. Jag kari återigen bara beklaga att irite utskottets majoritet anserdet så angeläget att nu visa den solidaritet som det litauiska folket så väl behöveratt man anvisar medel till dessa två angelägria områden. Anf.142 (): Jag förstår alt det är beklagligt all säga all del inte är möjligt attkomma upp till 1 %c. Men jag kan inte riktigt förstå varför man inte kanprioritera så atl man faktiskt kommer upp i l%o. Det är ju något som har varituppe till debatt och som är angeläget. Egentligeri är del juinte så slor summa. Del är ju bara 1 %c av den totala försvarsdelen. Man borde kunnaomprioritera och tycka att det är så pass angeläget att det Prot.1989/90:101 får plats i budgeten. Anf.143 (): ''' ""'" '"'" Det äralltid lättare för oppositionen att prioritera än för ma- _ P"' ' har MarianneSamuelsson under debatten och i reservationen ställt sig bakom krav påytterligare ca 12 milj. kr. Det är 3 milj. kr till och 9,5 milj. krtill F 3-anslaget. Våra resurser är tyvärr begränsade, och det är något vitvingas ta hänsyn till. Anf.144 (): Vi hade omprioriterat när det gäller F 3-ansIaget. Vi har tagit bort ,eftersom vi tycker att det inte är angeläget. I stället har vi lagt pengar pådetta. Det finns med i vår budget, och det var inte så svårt. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 23§ Beslut om fortsatt ärendebehandling Kammaren beslöt att förhandlingarna skullefortsättas vid morgondagens arbetsplenum. med anledning av prop.1989/90:125 Förslag om tilläggsbudget II till stats budgeten för /90 1989/90:Fi49 av m.fl, (m) 1989/90:Fi50 av m.fl. (c) 1989/90:Kr27 av m.fl. (m) I989/90;Ubl52 av m.fl. (m) I989/90;Ubl53 av m.fl. (fp) 1989/90:Ubl54 av LarzJohansson och (båda c) 1989/90:Ubl55 av m.fl. (m) 1989/90;Sf61 av m.fl. (fp) 1989/90:T49 av m.fl. (fp) 1989/90:Jo32 av m.fl. (c) 1989/90:N67 av Per () 1989/90:N68 av m.fl. (mp) I989/90:N69 av Per m.fl. (m) 1989/90:N70 av (vpk) 1989/90:N71 av m.fl. (c) I989/90;A119 av m.fl. (mp) 125 1989/90:101 1989/90;N71 av m.fl. (c) 1989/90; A119 av m.fl. (mp) 1989/90:A120 av ElverJonsson m.fl. (fp) 1989/90;A121 av m.fl. (m) 1989/90:A122 av BörjeHörnlund m.fl. (c) 25§ Anmälan om frågor Anmäldes atl följandefrågor framställts 1989/90:514av (m) till statsrådet om lärarnas färdigheter isvenska: undersökning utförd vid lärarutbildningen i redovisas stora bristeri de blivande lärarnas förmåga att stava. Med anledning härav vill jag frågaskolministern: Vilka åtgärder avser skolministern att vidta föratt garantera att nyexaminerade lärare har godtagbara färdigheter i svenska? 1989/90:515av () lill statsrådet om det relativabetygssystemet: Med anledning av en redovisning av blivande läraresbristande förmåga att stava rätt, uttalar skolministern i att betygettre från gymnasiet skall vara tillräckligt; annars är betyget enligtskolministern inte riktigt. Det är då enligt ministern "kraven på betygetsom det är fel på". Med anledning härav villjag fråga skolministern: Hur preciserar skolministern kravet för betyget trei ett relativt betygssystem? 1989/90:516av () till statsrådet om det relativabetygssystemet: Med anledning av en redovisning av blivande läraresbristande förmåga att stava rätt ullalar skolministerri i Expresseri attbetyget tre från gymnasiet skall vara tillräckligt; annars är betyget enligtskolministern inte riktigt. Med anledning härav villjag fråga skolministern: Ärskolministern beredd att överge det relativa betygssystemet? 1989/90:517av (vpk) till miljöministerri om omhäriderta-garide av vissabekämpriingsmedel inom jordbrukei: I takt med alt miljömedvetenheten ökar miriskaranvändriirigeri av olika sorters bekämpriingsmedel inom jordbruket. Detta är en i högsta grad ange- 126 lägen ulveckling. Deninnebär emellerlid atl gamla bekämpningsmedel måste omhändertas. Prot.1989/90:101 De är rialurligtvis mycket skadliga för miljöu. Det är därförviktigt att de tas om hand på rätt sätt. Kostnaderna föromhändertagandet, som oftast sker vid , kan vara myckel höga. Detta ledertill att omhändertagandet fördröjs, och därmed ökar riskerna atl dessa medelskall läcka ut till naturen. Jag vill därför frågamiljöministern: Vad avser regeringen göra för alt stimulerainsamlande och omhändertagande av bekämpningsmedel från jordbruket? 1989/90:518av (vpk) till utrikesministern om förbudet mot utländska besökmed kärnvapenbestyckade fartyg: Sveriska har i dagoffentliggjort material som visar alt del brittiska harigarfariyget Ark Royalvar utrustat med käru-vapen vid sitt besök i Utrikesministernhar ofta framhållit den noridska samstämmigheten om att man bör "utgåifråu att kärnvapenförbudet strikt efterlevs" som ett argument mol atlSverige skall förbjuda liknande floltbesök i svenska hamnar När det nu stårklart att kärnvapenförbudel inte efterlevs vill jag ställa följande fråga; Är utrikesministern beredd atl vidta några åtgärderi riktning mot en förändring av regeringens policy i den här frågan? 1989/90:519av (vpk) till utrikesministern om det sekretessbelagdamaterialet om Bofors-affären; En delegation utsänd av den indiska regeringen harbesökt UD och överlämnat en not angående Bofors-affären. Man har ävenöverlämnat en krav-lista där man preciserar vilka dokument om Indienaffären manvill få tillgång till. Ett av dokumenten man efterfrågar är RRV:ssekretessbelagda utredning. Mot bakgrund avovanstående vill jag ställa följande fråga: Är utrikesministern nu beredd alt vidta åtgärder såatt indierna kan få tillgång till relevant material, bl.a. densekretessbelagda ? 1989/90:520av () till statsrådet om den treårigaomvårdnadslinjen; Eleverna som ingår i ÖGY-försöket på den 3-årigaomvårdnadslinjen känner sig lurade, eftersom de kommer att få sämre kompetensän om de gått den "gamla" 2-åriga vårdlinjen. Eleverna och derasföräldrar är upprörda, och linjen kommer i vanrykte. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga omstatsrådet är beredd att medverka lill alt den 3-åriga linjen kan leda tillsamma kompetens som den 2-åriga. 1989/90:101 1989/90:521 av () till utrikesministern om förbudet mot utländska besök med kärnvapenbestyckade fartyg: Jag har tagit del av handlingar från Svenska freds-och skiljedomsföreningen. Handlingarna har överlämnats tillutrikesdepartementet. I handlingarna påstås följande. Den24-28 februari besökte det brittiska hangarfartyget . Efter besöket i gick fartyget ut på internationelltvatten och därefter in i hamn i , hemmahamnen, utan attha besökt annan hamn på vägen. I transporterades kärnvapen frånfartyget i tre fordon. Svenskafreds slutsats är att fartyget hade kärnvapen ombord vid besöket i . Jaghar gått igenom handlingarna och funnit starka skäl som talar för attslutsatsen är riktig. UtrikesministerSten har i flera sammanhang hävdat att det finns en nordisksamstämmighet om synen på kärnvapen ombord på besökande krigsfartyg sominnebär att man bör "utgå från att kämvapenförbudet striktefterlevs". Min fråga till utrikesministern är om uppgifternasom Svenska freds lämnat föranlett eller kommer att föranleda någon åtgärdfrån ministerns sida. 26§ Kammaren åtskildes . Innehållsförteckning 5 aprii 1990 1 §Meddelande om sammanträdet 1 2 § Justering av protokoll.................................................. 1 3 § Hänvisning av ärende till utskott................................ 1 4§ Beslutrörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats den 4 Utbildriirigsutskoltetsbetänkande UbU17....................... 2 Kulturutskottetsbetänkande KrU16................................ 4 Konstitutionsutskottetsbetänkande KU33...................... 4 Korislitutiorisutskottetsbetänkande KU37...................... 5 Finansutskottetsbetänkande FiU19................................ 5 Finansutskottetsbetänkande FiU21................................ 5 Finansutskottetsbetänkande FiU22................................ 6 Finansutskottetsbetänkande FiU23................................ 7 5§ Meddelande om debatten isocialförsäkringsutskottets betän kande SfUll.............................................................. 7 6§Meddelande om samlad votering................................ 7 7 §Sjukförsäkringen........................................................ 8 GullanLindblad (m) SiggeGodin (fp) RagnhildPohanka (mp) Förstevice talmannen (om sammanträdets fortsättning under kvällen) () Beslut fattades under 10 § 8§Information från regeringen om EFTA-EG-samarbetet 33 () (vjrk) ()() () 9 §Föräldraförsäkringen.................................................. 42 DorisHåvik (s) Prot.1989/90:101 () 5 april1990 () RagnhildPohanka (mp) Beslutfattades tmder 10 § 10 §Beslut......................................................................... 46 Socialförsäkringsutskottelsbelänkande SfUlO................................................ 46 Socialförsäkringsutskoltetsbetänkande SfUll................................................. 47 11 §Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksam- het, m.m.......................................................................................................... 47 GullanLindblad (m) Kjell-ArneWelin (fp) RuneBacklund (c) RagnhildPohanka (mp) 12 § Beslut om uppskjuten votering avkvällsärenden..................................... 70 13 § Insatser för aktiv rehabiliteringoch arbetslivsfondens verksam- het, m.m.(forts. SfU12)................................................................................... 70 Kjell-ArneWelin (fp) () () () Nils-OlofGustafsson (s) Arbetsmarknadsminister vice talmannen (omdebaltreglerna) () Beslut skulle fattas den 6 aprd 14 § Ajournering för middagsuppehåll............................................................ ....... 78 15 § Återupptagna förhandlingar..................................................................... 78 16 § Administration avsocialförsäkring............................................................ 78 GullanLindblad (m) SiggeGodin (fp) RuneBacklund (c) 17 §Förändrad finansieringsmodell för vissa invesleringar 88 () () () 130 Beslut skulle fattas ,s . , , Q, Prot. 18§Tullregisteriag m.m................................................... 91 ClaesRoxbergh (mp) SverrePalm (s) IvarFranzén (c) 19 §Näringsfrihetsombudsmannen och statens pris- och korikurrens- GudrunNorberg (fp) LarsNorberg (mp) Sven-ÅkeNygårds (s) Beslutskulle fattas den 6 aprd 20.................................................................................... §Mineralförsörjning 96 KarinFalkmer (m) () (vpk) () MatsLindberg (s) .Irene Vestlund (s) Beslut skulle fattas 21.................................................................................... §Oljeutvinning i 108 LarsNorberg (mp)