prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — var lilel teknisk, och även jagtänker vara litet teknisk. sade atl vi skall skaparegler som harmoniserar med reglerna i andra länder. Men vasserra; Gör det då! Ta t.ex. fondkommissionärerna. I andra länder har man enuppdelning mellan förmedlare och handlare så att de är klarl åtskilda. Dettahar vi inte i , utan den svenske fondkommissionären är både förmedlareoch handlare . Han kan då "fuska litet grand" genom att sägaall det var aktier som gick dåligt, och de som gick bra var hansegna. Han kan så att säga avgöra detta vid dagens slut, och på det sättet görasig en icke oväsentlig arbilragevinst'. Denna beskattnirig förhindrar inte delta, men den lar inen del av fond-kommissionärens övervinst, den som han får eftersom han har endubbel roll på marknaden. Om ni undantar fondkommissionärernas handel med egetlag från beskattning, får denne aktör en fördel gentemot den vanlige aktören.Jag tycker detta är orimligt, och del strider mot ert eget tänkande om enharmonisering av reglerna. Ni får då lov atl se lill att börsreglerna förändrasså alt den svenske börsaktören inte har dessa dubbla roller, utan aktörerna islället beskattas lika på marknaden. Delta har ni inte tänkt på, och detta ärytterligt beklagligt t.o.m. från era egna utgångspunkter 73YVONNE () replik: Jag är inte särskilt imponerad av deborgeriiga partiernas påstående om atl en försvagning av statsbudgeten förnästa år med 5 miljarder skulle vara att hänföra till kamrerslänkande. Dettabehöver man inte fästa sig speciellt myckel vid. Alla talar ju om att vi måste bedriva en stramfinanspolitik. Vilka begrepp ni än tar till kommer ni inte ifrån atl dennaförsvagning inträder om vi följer de förslag ni har lagt fram iskatteutskottet. Någonslans i de borgerliga reservationerna borde det väl iannat fall framgå att del, som en konsekvens av deras förslag, är nödvändigtatt på annat sätt förstärka statsbudgeten med motsvarande belopp. Det vore välen anständig redovisning som man kunde efterlysa. Del är lätt att vara , säger . Jo,det går alllid att säga att man ville mer, att man ville göra mer och att ta mer. Detta har socialdemokrater, inte minst ute pä arbetsplatserna, ialla generationer fått uppleva. Jag vill bara kort erinra om att vi i vårt parti försökerbedriva en rättvis fördelningspolitik. Vi har under de är som gått sedan 1982genomfört en lång rad åtgärder med detta syfte. Lät mig erinra om beslutet omextra utdelningsskall , om slopad aktieutdelning , om skärpningen avreavinst-beskattningen pä aktier om engångsskatten på livförsäkringsbolagensförmögenheter om att vi har infört löntagarfonder om atl vi har gjortlikvidi-lelsindragningar av olika slag och infört förnyelsefonder samt om altvi också har infört arbetslivsfonden, som kan gå ul med mellan 10 och 13miljarder kronor och medverka lill en sanering av arbetsmiljöerna runt om ivårt land. Detta är praktisk socialdemokratisk politik, med vilken vi försökerfördela tillväxten i samhället på elt sätt som kommer dem som verkligen behöverdel lill del. Vi kan, , inte ägna oss ål en politik sominnebär att vi genomför eller håller fast vid förslag bara därför alt vi anseratl de är vackra som kosmetika. Vi bedriver inte politik pä den nivån. Om detfinns objektiva fakta och skäl för atl i delta fall ändra på en skatt, då är viockså beredda all göra del. Vi skall nog, i samband med att vi genomförskatteomläggningen och när vi har fått resultatet av den utredning jaghänvisade till tidigare, föra en diskussion om hur vi i detta land framgent påbästa sätt skall fördela resultatet av människors arbete. Vi kommer att göradetta i praktisk politik och inte bara i ord. vice talmannen anmälde att , , och anhållit att fill protokollet fåantecknat alt de irite ägde rätt till ytterligare repliker AnL 74GÖSTA LYNGÅ (mp); Det kan tyckas underligt atl intemiljöparliet har avvisat den proposition som vi diskuterar'. Vårskattepolitik slår för en lägre skatt på arbete och en högre skatt på kapitaloch kapitalvinster Denna valpskatt skulle då vara ett idealiskt skalteobjekt,och det skulle vi också ha trott på om del inte hade visat sig alt det har gåttsnett. Regeringspropositionen innebär elt erkännande av alt detinte fungerade. Finansens slora valpar klarade sig och flyttade - som KnutWachtmeisier med mänga siffror och stort skarpsinne har bevisat - myckel pengarutomlands. Resultatet blev atl vi fick ell sämre skalleunderlag. Man kanalltså inte räkna med all dessa finansvalpar har några moraliska eller lojalatankar i fråga om den svenska ekonomin. De flyttar helt enkelt kapitalet så attdet formerar sig på bästa möjliga sätt. Det är naturligt, och del får man räknamed. Vad räknar vi nu med för framliden? Hur skall vi kunna fåen politik som beskattar kapitalvinster och kapital högre än vanliga människorsarbete och slit? Jo, vi hoppas på skattereformen, vi hoppas kunnakomma tillbakalill dessa frågor senare i vår Del är därför, herr talman, som vi inte Prot. 1989/90:95 har fogat några reservationer lill belänkandet. Framlidenkanske kan ge oss möjligheten atl införa en rimligarebeskattning än dagens, vilken, dess värre, gynnar dessa finansvalpar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under16 S.) Föredrogs kullurutskoitets betänkande 1989/90;KrU14Ungdomsfrågor (prop. 1989/90:100 delvis). AnL 75GÖRAN (): Idérörelser får olika förutsättningar ocholika genomslag. De präglar människors liven period, de väcker starka känslorav glädje eller hat, de formar människors tankevärld och livsförutsättningar De flesta idérörelsers livstid är starkt begränsad. Dehåller inte, vare sig som idé eller verklighet, de slås ut och ersätts avandra. Några idérörelser har en annan dignitet och får en annan dimension avsanning och rätt, de präglar inte bara människors vardag utan även derasandliga liv. Den västliga väriden, som vi hör till, har hämtat sinidéinspiration främst från två rörelser, den ena i huvudsak andlig, den andra ihuvudsak filosofisk, nämligen kristendomen och humanismen. Den kristnakärleksläran med sitt mysterium, sin högst vardagliga mänskliga klokhet ochsina levnadsregler är den ena, den humanism som betonar medmänsklighet och delkulturella arvet från och är den andra. Västvärldens andliga liv har främst formats och stärkts avdessa rörelser de har strukturerat människors livsförutsättningar genom allpåverka och utforma skola, utbildning och rättsväsende. Samhälletsnormbildning har därmed haft en idébakgrund, liksom en moral och en etik. De ism-er som formades i början av della sekel utveckladesalla i diktatorisk riktning. Fascism, nazism och kommunism är i detta avseendelikvärdiga, och alla lika otänkbara som normbildare eller som etik i elldemokratiskt samhälle. Dessa rörelser, liksom arbelarrörelsens demokratiskasocialism, bidrog dock till att i frågasätla det gamla- de gamlavärderingarna, de gamla livsförutsättningarna, den gamla normbildningen, dengamla synen på kristendom och humanism. Samhället fick nya idéer som upplevdes som vikliga ochrikliga och nya förutsättningar Men en gammal lids normbildning och etikersattes inte av något nytt. Människor utan normer och etik blir andligthemlösa och socialt osäkra. Ett normlösl samhälle blir ojämlikl och orättvist.Jag vill upprepa de sista meningarna; Människor utan normer och etik blirandligt hemlösa och socialt osäkra. Ett normlöst samhälle blir ojämlikt ochorättvist. Detta, herr talman, är de problem som diskuteras i motion 405 sombehandlats av kulturutskottet. Frånvaron av etik och moral ger människor dåligalivsförutsättningar. Vi diskuterar i motionen hur det har kunnat bli så här,vilka negativa effekter del fått för svenskar i allmänhet och svenska ungdomari synnerhet och vilka åtgärder som bör vidtas. En av våra viktigaste uppgifter som politiker är att gegoda livsförutsättningar del kan gälla materiella ting som tryggt arbete, godbostad, bra ekonomisk standard och generöst tilltagen fritid. Trotsplanhushållningsexperi-menlen, vars tid rimligen nu är över i , har vien hög materiell och ekonomisk standard. Till livets förutsättningar hör också, och egenlligenfrämst, livsmål och normer Trygghet i livssituationen, goda förutsättningar förfamiljebildning och fostran, elt mål för liv och arbete, en motivation för liv,arbete och samlevnad - med aridra ord, eri mening med livet. Till livsförutsättningarna hör också kulturklimat ochintellektuella förutsättningar Hit hör också alt ha och få perspektiv på silleget liv och på sitt samhälle, att känna en kulturell och etnisk tradition ochatl förstå sitt lands historia och dess kultur. Man kan, herr talman, kännastark oro inför var och en av dessa punkter. Normlösheten har ju nästan lyfts upp lill dogm. Vi ärnormlösa därför att politiska beslut har gjort oss normlösa. Gamla liderslevnads- och uppfost-ringsideal som hade sin grund i kristendom och humanismhar ersatts av kravlöshel. Gamla liders föredömen är avsatta och utplånade och inteersatta av något annat, och gamla tiders kristna levnadsregler ges successivtallt mindre inflytande. Historielösheten är en del av sammaproblemkomplex. Medvetet har del historiska perspektivet förkortats, ochalltför många saknar kunskaper om samhällets kulturella och historiskabakgrund. När historieämnet och kristendomsämnet reduceras till nulliteter ärdel mycket allvarligt. Vär höga materiella standard och de politiska modeller somvalts begränsar den enskildes sociala och kulturella rörelsefrihet. Det blirmindre lid till barnens uppfostran, mindre lid för kontakter med de gamla,mindre engagemang för dem som slår ulanför samhällsgemenskapen. Det personligaengagemanget synes inte lika viktigt när mari med världens högsta skatter kanköpa sig frid. Som alla vet klarar många ungdomar att leva i det nyasamhället. De skisserade frågeställningarna gäller inte dem. De har enöppenhet som tidigare saknades, de har ett internationellt perspektiv somtidigare inte var möjligt, och de visar vitalitet gentemot människor ochföreteelser Problemet är, herr talman, atl alla inte har dessa möjlighetereller denna attityd. Alla har inte hemifrån en inre trygghet. Alltför många farilla i dagens normlösa och kravlösa samhälle. Det är dem den här debattengäller. Sammanfattningsvis; Vi ger dem inte goda livsförutsättningarAsocialilel och meningslöst våld, kriminalitet och drogmissbruk är realiteterVad gör vi åt det? Normbildning på och humanistisk gruud var ensjälvklarhet en gång, liksom föredömen och auktoriieter som gav trygghet. utförligt kommenterar vår motion gör man det i en räll formalistisk anda, ochslutsatsen måste bli atl man inte delar den oro som kommer till uttryck i vårmotion. På en punkt, när det gäller att hjälpa de mest utsatta ungdomarna,buntar man ihop vår motion med ungdomsminislerns skrivning. Här finns dock enoerhörd skillnad i synsätt. Vi efterlyser generella insatser för att återförakristen och humanistisk normbildning till skolans undervisning ochlagstiftningen. Ungdomsminislern däremot diskuterar konkreta samhällsstyrdaekonomiska åtgärder Utskottet kritiserar oss motionärer för att vi inteutförligt redovisat ett etiskt/moraliskt åtgärdsprogram och inte föreslagit varoch hur undervisningsplaner och lagstiftning skall ändras. Det är en litetunderlig kommentar, eftersom vi primärt önskat få en analys och redovisning avhur etiska normer och krav utformats. Jag upprepar detta: Vi vill få en analysoch redovisning av hur etiska normer och krav utformats. Det är vad vi yrkar imotionen och det viktiga i reservation 6, vilken jag , herr talman, yrkarbifall till. Avslutningsvis några korta kommentarer om den mycketmärkliga skrivelse och broschyr - Rakt på sak - som ungdomsminislernpresenterat. Jag beklagar atl hon inte har hunnit komma till kammaren ännu, menjag utgår från att hon kommer att delta i debatten. Det är centralstyrningens och planhushållningens högavisa. Man får ett intryck av atl ungdomsminislern inte märkt planhushållningenskollaps i t.ex. . Det är samhälle hit och samhälle dit och ekonomiska,skattefinansierade bidrag och det är kolleklivisliska lösningar på enskildaungdomars problem. Man tror sig förflyttad 40 - . Direkt skrämmande är avsnittet om företagsamhet, vilket iett demokratiskt västerländskt samhälle borde givit exempel kringenlreprenöranda, möjlighet och teknik att starta egna företag eller att öppnabutik. Men det nämner endast, endast, kooperativ, med lokala kooperativautvecklings-centra som konkretisering. Herr talman, delta är osannolikt ochupprörande! Jag yrkar bifall till reservation 1, liksomtill reservation 4, 5, 6, 7 och 10. AnL 76MARGARETA (); presenterade ungdomsministernen liten guide till regeringens ungdomspolitik med , vilkenGöran avslutningsvis talade om. Jag skall fortsätta att tala om den.Där kan man läsa bl.a. dessa rader; "Densom är ung i har det bättre materiellt sett än i de flesta andraländer.- Många har svårt att tro på framliden. och radiorapporterar mest om våld, problem och katastrofer och allt kan verka hopplöst.En del ungdomar saknar trygghet och stöd från vuxna." Litet längre fram står det: " alla undersökningarvisar att de flesta ung domar tycker all del viktigaste i livet är att få vara frisk, ha arbete, goda vänner och familj". Jusl det, familj. Det här var enda gången som jag överhuvud tagel stötte på ordet familj i denna skrift. Den argumenterar annars påteman som "alla skall ha rätt till", "alla skall ha tillgångtill" och "rätt att ställa krav på" det Ingenstans talas om ansvar eller - oh, hemska ord - skyldighet, någotsom också borde anses väsentligt för delaktigheten. Vad socialdemokraterna åstadkommit under snickrandepå det socialistiska samhällsbygget är en segregation mellan olikaåldersgrupper, en uppdelning som har blivit så markant atl regeringen nu tyckerall del är dags alt verka för atl unga och vuxna skall komma litet närmarevarandra. För inte så länge sedan frågade några gymnasister migvarför polifiker oftast talar om dem som ett problem. Ja, varför gör vi det när majoriteten av våra ungdomar ärmycket ambitiösa, välinformerade och har många och kloka synpunkter påsamhället och hur de skulle önska atl del såg ul ? Visst finnsdel de som har del svårt och behöver stöttas mer än andra, och visst vilar ettstort ansvar på politikerna. Men den enda framkomliga vägen går väl ändå intevia statliga utredningar kampanjer och regeringsskrivelser? Jag tror inte att vanliga, hövliga mänskliga relationerkan ersättas av statliga delegationer Det är lätt att hålla med de moderata motionärer somefterlyser en renässans för vissa normer och för mänsklig samlevnad, och detär lätt atl dela deras oro för ulvecklingen. Det är inte minst viktigt eftersomvårt land rymmer fler och fler människor med mycket skiftande ursprung. Det ärhell enkelt vår skyldighet atl vi, var och en på sin post, upplyser om vad somär tolerabell och vad som inte är del. Normerna måsle givetvis utgå från våregen kulturkrets om vi vill undvika kulturkrockar Men lika litet som man kan lagstifta fram solidaritet ochmedmänsklighet, lika litet tror jag på atl staten kan besluta om hur vi skallbete oss mot varandra. Jag tänker uppehålla mig vid den här skriftenlitet till. Här står att "målet för regeringens arbete är atl allaungdomar skall få arbete, bostad och en bra utbildning. Men det räcker inte.För atl utvecklas och må bra är det viktigt alt ungdomar kan känna gemenskapmed andra människor och veta atl de har en uppgift all fylla. Del är viktigtatl ingen hamnar utanför" Visst, men förstår då inte regeringen atl det ärväsentligt hur staten ser ut, alt den naturligaste gemenskapen, familjen, ocksåhar en viss betydelse? Ungdomar och ungdomsproblem uppstår ju inte ur ingenstans.Alla har vi varit små, som säger Hur vore det om regeriugen övergav sinrigorösa familjepolitik och gav alla föräldrar möjligheten att själva väljahur de vill ta hand om sina barn när dessa är små liksom en reell frihet altvälja skola? Det är högt på liden alt föräldrarna återfår det självklaraansvaret för sina barns fostran. Del finns något försvar för attlåta fler generationer växa upp med visserligen samma garantier för den limligavälfärden som förut men med forlsatl ofrihet, likformighet och bristandevalmöjligheter som främsta kännemärke. , herr lalman! Ungdomsministern, som tyvärr intehar infunnit sig, konstaterar i denna skrift, att utan kunskaper kan vi intesortera all den information som sköljer över oss. Det är ett mycket kloktkonstaterande eftersom vi, vare sig vi vill det eller inte, dagligenbombarderas inte minst av bil- derSatelliter och kabelnät kan fylla alla dygnets timmar för den som sä önskar Dåär det oerhört viktigt atl vela något om bildmediers makt för atl man inteokritiskt skall svälja alll. Eftersom statsrådet själv säger att "miltjobb är atl slåss för ungdomars frågor i regeringen", hade jag, omstatsrådet varit här, bett henne om åtminstone litet hjälp med att få en råsoplill de regeringskollegor som jusl är i färd med all skrota en god del avbildämnet i gymnasieskolan. Med della,herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 4, 5 och 7. AnL 77STINA (); mera exakt den 15mars, debatterade ungdomsfrågorna, hade en reservation där viförordade ett ungdomspolitiskl program. Vi fick naturligtvis inte gehör fördella då. Men kan vi konstatera atl regeringen tagit fasla på krav,eflersom regeringen tillkallat en kommitté, ungdomskommittén, som skall behandlaungdomars villkor på 1990-talel. Så långt kan man säga alt förra åretscenterkrav lill viss del är tillgodosett. Varje politisk fråga angår oss alla - ung eller gammal. Såinleds förorden till guiden om regeringens ungdomspolitik. Rakt på sak. Detgäller t.ex. miljön, internationell solidaritet, fördelning och ansvar. Mendet känns särskilt viktigt när man är ung med skola och utbildning, möjlighetenatl få ell arbete osv. Det finns naturligtvis ingen anledning att anmärka motderi beskrivningen. Men statsrådet säger sig inte kunna fatta beslut pä andraministrars områden. Så är del naturligtvis. Men all lämna förslag borde väländå vara möjligt. Åtminstone tycker vi frän det. Skrivelsen hade då,under förutsättning att övriga regeringsmedlemmar har några visioner om ungdomarsbehov och villkor, blivit till ett bra dokument med konkret innehåll och medförslag som kunde behandla . Det måsle ju vara en fördel altkunna samla åtgärder för och med ungdomar på ett ställe, när nu regeringenvalt modellen med en särskild ungdomsminisler. Regeringens skrivelse mynnar endast ut i att fårta del av densamma. Det är därför som vi i försökt redovisa elt antalkonkreta förslag som borde kunna ställa sig bakom och ge regeringentill känna. Så t.ex. anser vi atl elt aktivt kulturintresse grundläggsredan i barndomen. Förslahandsansvaret för barns och ungdomars kulturellautveckling och fostran ligger naturligtvis hos föräldrarna, som tidigare talareockså har påtalat. Förutsättningarna alt med framgång klara denna uppgiftvarierar, och därför måsle andra vara beredda all träda till och ge sill stöd.Del kan ske genom alt t.ex. låta de kommunala musikskolorna utvecklas lillkulturskolor som också tar upp film, dans och drama. Inom utbildningsområdet anser vi att det vore bra omriksdagen kunde säga ifrån om att del skall vara högst 25 elever i varje klass.Inom arbetslivsområdet borde sparandet stimuleras genom alt man införpersonliga skattefria invesleringskonlon där ungdomar kunde spara lill t.ex.en egen bostad eller ett nyföretagande. Inom boendeområdel borde samhälletstimulera lill att del skapas fler mindre lägenheter för ungdomar Det behövsökade polisiära resurser för all stoppa knarkhandeln pä galor och torg. viktigtatt unga lagöverträdare får en snabb reaktion från samhällets sida när ettbrott är begånget. Ett sätt är att införa jourdomstolar Men del är också angeläget alt de fritidsaktiviteter somsåväl samhället som organisationer av olika slag erbjuder ungdomar gör detmöjligt för flickor och pojkar all delta på lika villkor. Inte minstkommunerria måsle i sin verksamhet vara observanta på detta. Nästa ärende ikammaren behandlar idrott. Då kommer denna fråga mer i rampljuset. Jag skall uppehålla mig vid ytterligare en fråga, nämligenden om bidrag lill central och lokal ungdomsverksamhet, där vi från ,som enda parti, har en motion om en rejäl uppräkning av anslaget.Ungdomsorganisationerna spelar en slor och avgörande roll för alt man skallkunna uppnå de av uttalade ungdomspolitiska målen och för attutveckla demokratin, stimulera samhällsengagemang och skapa samhällsmiljöermed ökad jämlikhet och samhörighet. Ungdomsorganisationernas insatser går inteall jämföra med kampanjer som är organiserade av myndigheler Vi har från sida föreslagit en höjning avbidraget per sammankomst från . Enligt föreningarnas egnaberäkningar skulle bidraget, om det gått jämna steg med inflationen,resulterat i betydligt mera. Regeringen har ä sin sida i budgetpropositionen föreslagiten uppräkning med endasl en krona. Denna knappt märkbara höjning har av mångaideellt arbetande ungdomsledare kommit att tolkas som en nedvärdering av derasvikliga arbete. Det är därför glädjande att kulturutskottets behandling avbidraget resulterat i en, sett utifrån regeringens förslag, ökad satsning fill17 kr per sammankomst. är nödvändigt för all ledare och berörda ungdomarskall känna alt de får någon erkänsla. Utskollet har även behandlat en cenlermotion angåenderegistrering av brott begångna av barn och ordningsbot för snalteri. Dessafrågor har tidigare utförligt behandlats i samband med elt belänkande frånjustilieulskotlet. Frågan har också varit uppe i debatten vidbehandlingen av anslag till åklagarväsendet. Det är angelägel atl dessa frågordebatteras och beslutas när del gäller ungdomsfrågor Del är också angelägetalt utvecklingen följs i vad gäller brott begångna av ungdomar ochatl det förs statistik. Snallerier främst i butiker, har fåll en sådanomfattning all man måsle pröva nya vägar, t.ex. införa ordningsbot vidsnalteribrott. vill jag yrka bifall tillreservationerna nr 2, 4, 5, 9, 11 och i övrigt lill hemställan ikulturutskottets belänkande nr 14. Under detta anförande överlog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar AnL 78YLVA (vpk); Alla har vi drömmar Vi drömmer om framtiden,om ett annal, bättre liv. Dessa funderingar är kanske vanligast när man ärung. I ungdomen skapar man sig visioner om livet. Man frågar sig hur den egriaframti-deri skall se ul såväl som vår gemensamma framtid. Denna framlidstro är oerhört viktig. Ungdomars tro påframtideri är en förutsättning för en positiv ulveckling i hela vårt samhälle.Om ungdomen däremotsaknar framtidstro reser delta svåra hinder. Ansvaret faller då tungt på denvuxengeneration som missbrukat den potential för samhällsutveckling som denunga generationen ulgör Alltför ofta ser ungdomar hur deras drömmar möts avstängda dörrar, dörrar som får funktionen att begränsa, ja, t.o.m. kvävatankarna om ett annat, bättre liv. Många unga växer upp i ett klimat därde gång på gång stämplas som problem. Detta återspeglas också i den debatt som förs påkvällstidningarnas löpsedlar Om man utifrån dem skulle bedöma den uppväxandegenerationen skulle det se illa ut för landet med i det närmaste en helgeneration beslående av snällare, våldsverkare, ålerfallsförbryiare. arbetsskygga,missbrukande och politiskt ointresserade HlV-spridare. Lyckligtvis är denbilden lårigl ifrån verkligheten. Men jag tycker att del är tråkigt om ävenriksdagens debatt om ungdomsfrågor i så hög grad skall präglas av samhälletsproblem med ungdomar, medan ungdomars problem med samhället är enpolitisk fråga med låg dignitet. Jag tycker alt del är märkligt att den borgerligareservationen - som stöds även av - om ordningsbot för snatleri,som avslog för sedan, nu återfinns även i dellabetänkande om ungdomsfrågor På vilkel sätt är problemen med snallerier enungdomsfråga? År det inte snarare så alt fyra av partier här gör sigskyldiga till ett farligt spridande och legitimerande av fördomar?