prot · GD0959 · 1989-12-31 00:00:00 — Detär grunden till att vi kan få ett bra SJ och att människor är bereddaatt betala personavgifter och likaså godsavgifter Det är detta som är avsiktenmed det hela. Det var därför som tyckte att det var så bra att dela uppverksamheten på och SJ. Sedantill frågan om arbetspendling resp. anslutningstrafik, vilket vi har mycket avi . Det finns människor som bor i och arbetar i Göteborg.Det är då fråga om arbetspendling. Men när och andra kolleger iriksdagen åker tåg till betraktas det som en fortsättning på enrikstäckande resa. För den delen är det naturligtvis staten som skall ta ettansvar Jag tycker inte att vi bör hänga upp oss på att det är de lokala organen somskall arbeta för att resenärer kommer fram till i . Kommunikationsministernsäger att vi inom är oansvariga. Jag har litet svårt att förståvad han menar med det. Vi har för tredje året i följd, eller kanske ännulängre, föreslagit ökade satsningar, och vi har visat på vilket sättinvesteringar bör ske. Jagvet inte varför läget blir sämre när vi i säger att vi anser skall ge ut jämvägsobUgationer SJ säger också samma sak. Vad är det som ärså underligt i att man gör detta när det gäller trafik? Jag är fullt medvetenom, , att 40 miljarder inte kommer att förräntas i form avbanavgift. Men det mesta av de pengarna skulle kunna göra det. Det som inteförräntas får staten skjuta till eftersom vi av samhällsekonomiska skäl villatt trafiken skall fortsätta. Centerpartiethar också föreslagit att 140 milj. kr, i en budget som är i balans, skallanvändas till att köpa upp mer trafik. Vi trodde att vi i det fallet hade ettgott sällskap av , socialdemokratiska landstingsråd från Örebroosv. samt som tyckte på samma sätt, dvs. att regeringen skulleta ett större ansvar och köpa upp trafik. Jo, därför att det är förtidigt att redan nu säga att vi inte skall ha den trafiken. Det är möjligt attsituationen kan vara sådan när vi har sett hurinvesteringarna slår ut och vilka järnvägar vi skall satsa på. Men det ser viinte . Vi måste se till att vi får mer pengar Jag hoppas att dennakammare med sina beslut skall klara av detta. 1989/90:59 31januari 1990 48 (); Regeringen är inte rikare än vad folket medger, ungefär så formuleradesig kommunikationsministern. Detta är helt riktigt. Skattetrycket är alltförhögt, och det finns säkert ingen förståelse för att ytterligare höjaskatteintäkterna. Men regeringen visar brist på fantasi om den bara låterdetta konstaterande vara och sedan inte vidtar någon åtgärd. Det är att sittafast i dogmatiken. Vimåste i stället tänka på ett nytt sätt. Regeringen måste vara beredd att sättasig ner och förutsättningslöst diskutera detta. Finns det ett resandeunderlagsom vi vill tillfredsställa, och om det inte finns alternativet att tvångsvista in pengar i skatt för att rakt av pumpa in i verksamheten, får vi ändå intege upp. Medden utveckling och förnyelse av de banor som går genom som vi härdiskuterar, kan också snabbtåget på västra stambanan bli ett alternativ ävenför människor i . Det leder över huvud taget till en ökadkonkurrenskraft för järnvägen. Snabbtågets eventuella succé är det som tillstor del kommer att avgöra om SJ kommer att kunna lyckas i sin utveckling tillett lönsamt affärsdrivande järnvägsföretag. Det i sin tur är en stor och viktigförutsättning för att järnvägen som transportmedel skall kunna ha en framtid iSverige. Vihar indirekt i diskussionen kommit in på skatteöverenskommelsen. En förväntadeffekt av det höjda bensinpris som har införts är att allt fler skall väljakollektiva transportmedel såsom järnvägen. Det är en del av förhoppningenbakom att man lagt finansieringen på det sätt som har skett. 1989/90:59 31januari 1990 det förutsätter samtidigtatt tågen har kapacitet att ta emot ett ökat antal passagerare utan attkvaliteten blir lidande. Den miljöprofil som skattereformen har bör såledesföljas upp med en satsning på järnvägen. Hittillshar det varit så, kommunikationsministern, att på förslag avsocialdemokraterna i trafikutskottet har avvisat förslagenfrån om en kompletterande och alternativ finansiering och om attöppna dörren för andra operatörer än SJ. Låt oss nu hoppas att kommunikationsministernsindirekta löfte om att man skall öppna dörren också skall visa sig ipartikamraternas hantering av förslagen här i kammaren så att vi gemensamt kankomma fram till den ordning som vi alla nu tydligen önskar 49 (); Jag vill tillägga en sak om station. Utöver de tidigare omnämndaproblemen är avsikten att den bana vi nu diskuterar i fortsättningen inteskall trafikeras med genomgående tåg. Skall man åka från till Uddevallamåste man först åka till station. På skall manbyta på samma linje och åka med ett annat tåg till . Det ärdet enda ord som karakteriserar den lösningen. Så får det bara inte bli. Dettaaccepterar inte heller länshuvudmannen. Kommunikationsministernsade att berörda regioner får medverka till ytteriigare trafik. Det tolkar jagsom att kommunikationsministern vill att länshuvudmännen skall gå in i ställetför staten. Min uppfattning är dock att vi skall stå fast vid denöverenskommelse som träffades i och med trafikpolitiska beslut, dvs.att staten svarar för stomjärnvägarna. Jag anser att det speciellt gällersådana turer som Herrljungabanan, där det inte är fråga om regelrätt pendling,öm det är någon typ av banor som skall diskuteras, är det i så fall banor medregelrätt pendling, men inte den här banan. Det finns ingen logik i detta. Jagdelar för övrigt uppfattning att den anslutande trafiken ingår iden interregionala resan på stambanan. Att resonera på det sättet är det endasom är långsiktigt hållbart. Detär självfallet fråga om brist på resurser, men ytterst är det fråga om enprioritering. Min uppfattning är att prioriteringen inte är rimlig när man kankonstatera att fyra turer till och från och sex turer till och frånÖrebro och ställs in. Tio interregionala resor omöjliggörs från detaktuella området. Jag tycker inte att det är rimligt. Regeringen bör omprövafrågan om dessa 618 milj. kr och överväga om man på något sätt kan lösaproblemet genom att tillskjuta mer medel. Samtidigtvill jag passa på tillfället att säga att jag inte ansluter mig till dem idebatten som hävdar att järnvägen inte fått bättre utvecklingsmöjligheter Detär ju helt galet. Det trafikpolitiska beslutet innebar ju att järnvägen faktisktfick utvecklingsmöjligheter, bl.a. den ytterligare miljarden till investeringar;det kan inte förnekas. Därför att vi nu tycker att saker och ting inte ärtillfredsställande behöver vi ju inte döma ut allting. Det får vara någonproportion i debatten. Meddetta har jag sagt att på den här punkten tycker jag att den utveckling som vinu ser inte är bra. Jag hoppas att kommunikationsministern är beredd att medverka till enändring, och jag inser att det också kan gälla någon annan bana än den jag hartalat om. Men det skall ske utifrån de principer som den här debatten tydligthar klargjort. Anf.50 (): Jag vill tillägga att jag naturligtvis är medveten om de ekonomiskabegränsningarna. Men ändå måste det vara rimUgt att ifrågasätta bedömningar avregionala skäl, och ifrågasätta det kloka i att göra neddragningar därunderlaget är så oerhört stort som när det gäller ochBoråsregionen - och dess inverkan på Herrljungabanans framtidsmöjligheter Jagtycker att resonemanget om den totala kommunikationsbilden saknas i GeorgAnderssons svar och kommentarer De flesta regionala centra har både en statligflygplats och ganska bra järnvägskommunikationer Menom jag skall tala för del, vill jag säga att viinte har någon statlig flygplats. riskerar vi också att av alla jämförbararegioner få de kanske sämsta järnvägsförbindelserna mot . Jag som bori området tycker att det inte kan vara rättvist att vi varken skall ha braflygtrafik eller en vettig järnvägstrafik. Därför kommer vi att fortsätta attarbeta för lösningar som kan tillgodose behoven när det gäller våra regioner 1989/90:59 31januari 1990 Till alla de brister som vidlåder regeringen enligt den här debattenhar nu fogats ytterligare en, nämligen att regeringen lider brist på fantasi.Jag kan då bara säga att när det gäller finansieringsformer är vi mycket aktivaför att hitta alternativa och kompletterande sådana. 1 många olika sammanhanghar jag inbjudit alla som har goda uppslag i den vägen. Jag tror i och för sigatt vi har en del uppslag själva, och vi kommer att redovisa dem, så långt vinu har kunnat utveckla vår fantasi, i den proposition som är aviserad. Vifår inte ge upp, säger , vi har verkUgen inte gett upp. Vigår vidare i det här arbetet med goda förhoppningar om att kunna utveckla enbra trafik i vårt land. Nuhar också avlägsnat sig efter att ha gjort sitt. "Vore jagGeorg ", sade hon. Nej, blir aldrig jag uttrycker en from förhoppning om att aldrig bli . blir heller aldrig ansvarig i regeringsställning - det är en godgissning. I varje fall agerar hon själv utifrån denna gissning, och det sägeregentligen allt om det seriösa i hennes allmänna inlägg i de trafikpoUtiskadebatterna. gjorde sig här också lustig över att vi i svaret har skrivit attbanverket investerar mer . Det är en semantisk debatt. ären del av det gamla SJ. Var och en begriper naturligtvis att det är en jämförelsemed vad SJ nu investerar Det väsentliga - det som alla förstått och som viinstämmer i - är att vi nu satsar på järnvägen mer än tidigare, öm det sedanheter eller SJ kan vi ägna mycket tid åt att diskutera. Men jag vill också säga,även om har gått, att jag i mitt 1989/90:59 31januari 1990 förra inlägg glömde att pådet kraftigaste brännmärka den typ av debattinlägg där man anklagar ickenärvarande personer för lögn. Hon uttalade här att generaldirektören förtrafikrådet använt lögnen som vapen. Jag tycker att det är oanständigt att i enriksdagsdebatt bete sig på det sättet. Närdet gäller snabbtågsstoppet i kan jag bara konstatera att det är ettstarkt önskemål och att det väl är en fråga som bör diskuteras seriöst med SJnär man planerar den här trafiken som kommer till stånd under detta år Men detkan också ha sin betydelse hur man agerar från länshuvudmannen för att hjälpatill och mata in trafik, så att man får ett underlag för snabbtågsförbindelsenoch för det stopp som man då gör Närdet gäller pengarna har regeringen nu anvisat 618 milj. kr Det är detställningstagande regeringen har gjort, och det är inte möjligt, varken formeUteller av ekonomiska skäl, att nu förändra det. Om har en väsentligtavvikande mening, får vi väl höra det . RuneThorén tycker synd om mig. Det finns ingen anledning till det. Jag mår ganskagott, även om jag har mycket att göra - men det har vi väl alla, ävenriksdagsledamöterna. Sedanär han mycket oförstående inför mitt resonemang om att ageraroansvarigt. Vi har ju föreslagit satsningar, säger troskyldigt.Javisst, det är det ni har gjort. Men ni har inte föreslagit finansiering. Nivill inte vara med om en ansvarsfull skatteomläggning, utan ni är ute och lovarrunt - ni ger löften om lägre bensinskatt, mindre moms på kollektiv trafik, ochni är alla goda gåvors givare. Men det skall ändå räcka till alla julklapparsom ni delar ut. Detär enkelt att satsa på sådant som är företagsekonomiskt lönsamt, obligationereller vad det kan vara; det tillhör väl det här som är fantasieggande. Men vemköper obligationer på järnvägar som inte ger räntabilitet ? Tyvärr är de flesta satsningar som vi nu planerar av den karaktärenatt det är svårt att locka finansiärer har som bedöms vara denmest lönsamma, och vi håller ju på och jobbar intensivt med den. hari uppdrag att försöka hitta en finansiell lösning. Men redan när mankommer till visar det sig att det är mycket svårt att få framfinansiärer Slutligen;talar om möjligheterna att höja banavgifterna. Jag vet inte vilketutrymme det finns för det. En av mina första åtgärder somkommunikationsminister var att sänka banavgiften på det svaga trafiknätet föratt skapa förutsättningar att bibehålla järnvägstrafiken inom de regionalpolitisktsvaga regionerna. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. 52 MARIANNESAMUELSSON (mp); Har vi i demokratisk ordning beslutat att stomjämvägsnätet skallbekostas av staten, så kan, som jag ser det, inte regeringen utan riksdagsbeslutlägga över detta på annan huvudman, utan det måste faktiskt tas upp en debatt. Kommunikationsministernsade att det var svårt med pengarna. självklart, menregeringens pengar är ju också folkets pengar Om man ser på debatten här,finner man att det finns en ganska bred folklig förankring för uppfattningenatt det här är viktigt. Och eftersom vi som deltagit i den här debattenrepresenterar väljarna, kan man säga att det är en ganska liten del av väljarnasom inte skulle ställa upp bakom en satsning på den här järnvägsförbindelsen. Jaghoppas alltså att kommunikationsministern genast tar upp detta och idiskussioner med SJ framhåller att kundernas önskemål faktiskt är att de härmorgontidiga turerna går. Eftersom kommunikationsministern också sade i sittsvar att regeringen tog hänsyn till kundernas önskemål, skall det väl inte varanågon svårighet att få en fortsättning av detta även när sommaren kommer Jagtyckte att kommunikationsministern var litet drastisk när han näst intill sadeatt om det är någon annan som vill ta över ansvaret kan han gå, eftersom alltär så besvärligt. Men kommunikationsministern har ju stöd av sina egnapartikolleger i detta avseende. Det är alltså inte enbart några från de andrapartierna som står bakom detta, utan även kommunikationsministerns egnapartikolleger i vår region stöttar kraven på att regionen måste hajärnvägstrafik. Jagtror att förslaget om snabbstopp i innebär en mycket bra satsningsom behöver tas upp till diskussion. Vi i har länge sagt att manskall förlänga pendeltrafiken till från , att man skall görasnabbstoppen i och att man skaU se till att övrig trafik kan gå dit.Jag tror att det är någonting som länshuvudmannen är intresserad av attdiskutera. Jag hoppas att det kommer i gång en ordentlig diskussion om dettaoch att några turer inte dras in innan detta sker 1989/90:59 31januari 1990 Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1989/90:119 av UllaTilländer (c) till jordbruksministern om importen av rågvete; I i ligger ett parti rågvete,importerat från . Det upprör många människor, som blir informerade omvad det innebär De mest initierade är lantbrukare från men också frånandra delar av . Deras erfarenhet bygger på långvarig verksamhet medbekämpning av flyghavre. Reglerna för denna bekämpning är rigorösa.Lagstiftningen kräver av varje bonde att han aktivt skall bekämpa allförekomst av flyghavre på de egna arealerna. Den lantbrukare som inteunderkastar sig detta kan åtalas enligt gällande lagstiftning. som alltså dettastränga regelverk med all rätt tillämpas här un- 1989/90:59 derlåter regeringen att tillämpa samma regler vid import av flyghavrebe- Detta upprör med rätta många. Det upplevs som en provoka- Man tycker attregeringen inte ens uppfyller det elementära kravet på rättvisa som innebär ställer samma krav på en importerad vara som på den inhemsktproducerade. Manfrågar sig om det är av okunnighet som regeringen äventyrar den framgångsrikabekämpningen av flyghavre som man har lyckats genomföra. Att det skulle vara enbristande insikt är den mildaste tolkningen. Men de är inte få som med ökandebitterhet ser hur hanteringen av jordbruksfrågorna i många faU brister ihänsyn, förståelse och tyvärr också i kunskap. Mankonstaterar exempelvis att så gott som alla länder inom EG har införselavgifterpå rågvete, medan lämnas helt öppet. Det är svårt att förstå logiken iregeringens hantering. Den fråga man ställer sig är vad som är motivet tilldetta. De grupper som så starkt har reagerat är väl insatta och kan inte finnaannat än att det är ett utslag av statligt godtycke. För det är väl inte så attdet är ett försök att klämma åt en grupp vars insatser inte längre tillräckligtuppskattas av statsmakten? Med hänvisning tUlovanstående vUl jag ställa följande fråga: Vill jordbruksministern förklara varför denrigorösa lagstiftningen för svenskt jordbruk när det gäller behandlingen avflyghavre plötsligt förbyts i en låt-gå-liberal anda när det gäller import? 1 § Justering av protokoll...................................... 1 2 § Hänvisning av ärende till utskott....................... 1 3 § Svar på interpellation 1989/90:115 om skyddet för svenskt fiske. . 1 NicGrönvall (m) 4§ Svar på interpeUation 1989/90:117 om krigsmaterielbegreppet. () 5 § Svar på interpellation 1989/90:103 om arbetslösa småbarns föräldrars möjhgheter till barntillsyn m.m................. 10 AnitaStenberg (mp) 6§ Svar på interpellation 1989/90:108 om 13 LarsDe () 7§ Svar på interpellation 1989/90:109 om järnvägstrafiken BerndtEkholm (s) 8§ Meddelande om interpellation 1989/90:119 av () om importen av rågvete....................................... 47