prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är inte rimligt a»patientavgifterna skall öka i den omfattningen. Detär möjligt att tycker att är ett blygsamt belopp, men detmåsle ju ses i relation till den inkomst mao har Enfolkpensioriär, med bara folkpension och pensionstillskott, får betala mer änsin dagsinkomst den dagen han eller hon går till doktorn och skallhämta ut medicin på recept. och jag t.ex. har gratis både medicinoch läkarvård, men skulle vi betala en dagsinkomst för läkarbesök och medicin,skulle det för oss röra sig om uppåt 800 ä Det är i den relationen manfår se det. Eftersomsocialministern i går flaggade för nya höjningar av patientavgifterna, villjag gärna höra hur socialdemokraterna ser på jusl dessa avgifter. Jag undrar omni lycker att det finns en smärtgräns för hur höga avgifterna kan vara, irinaride får en begrärisande effekt, dvs. alt mari tvingas titta efter om man har rådeller inte atl gå till doktorn. Är det på den nivån som avgifterna är ,för läkarbesök och för medicin, eller kan socialdemokraterna tänkasig atl höja avgifterna ytterligare? Jag undrar också vad ni anser vara syftet medavgifterna. De har ingen större betydelse för sjukvårdens finansiering. Anserni alt syftet hell enkelt skall vara att begränsa efterfrågan på vård?Avgifterna har redan nu en begränsande effekt. 22 (): Del finns skillnader i grundsyrien på trygghetspolitikeri, och jagförsökte belysa det i mitt första inlägg. Vi socialdemokrater menar att en välutbyggd sjukförsäkring betyder väldigt mycket för folkhälsan. Det är viktigtall människor kan känna ekonomisk trygghet i livels olika skiften. När man blir handikappad,när man blir äldre och behöver service och när man blir sjuk skall maninte drabbas av ekonomiska problem. Delta är en rättvisefråga. Den grundsyn somvi socialdemokrater står för präglar hela det sociala fältet i stort. Enförutsättning för allt detta är naturligtvis en god samhällsekonomi, det ärhell uppenbart. Vi har jusl nu ekonomiska balansproblem som måste angripas ochhanteras. Det är inte första gången i historien som vi drabbas av det.Balansproblemen består i överhettning av ekonomin och lågproduktivi-tetsöknirig, och del är della som måste arigripas. Därförkari jag tärika mig att man måste göra avsteg från desocialpolitiska målen. Inom vårt parti prioriterar vi ändå mycket myckel högtatt det skall finnas en väl utbyggd trygghet. Det är möjligt att mari enkortare tid måste göra avsteg, atl man måste slå av på taklen, sänkaambitionerna, och det är detta som diskuteras, för det är väl helt uppenbartatt samhällsekonomin är A och O för tryggheten i samhället och för alltingannal. Jagvill hävda att vår grundsyn på trygghetsområdet ligger fast . Sedariär det möjligt alt man måste slå av på ambitionerna för . 1989/90:101 5 april1990 AriL 23 (); talar om skillnader i grundsyn. Vari ligger de väsentligaskillnaderna, ? Jag började faktiskt mitt första anförande medall tala om vad vi anser vara det viktigaste i trygghetssystemen. Detär att de uppfattas som rättvisa, att de inte ger vare sig över- ellerunderkompensation. Eflersom de är baserade på inkomst, bör ersättning ges iförhållande lill den inkomst man har Det är vidare viktigt att de inte inbjudertill missbruk, och det kanske allra viktigaste är atl de sociala trygghetssystemenger hjälp där hjälpen bäst behövs. Jagsäger som atl det verkligt slora problemet ärtimsjukpenningssyslemel, som inte uppfyller något av de kriterier jag ställlupp utan som kan ge kompensation, om man väljer rätt tid pådagen atl vara sjukskriven. På de slora basindustrierna i är detförmiddagsskiftel. Då får man ersättning. Deltabekymrar tydligen inte . Del bekymrar dock hans finansministerOch har vi lagt fram vårt förslag om en arbetsgivarperiod. Del förslagetvar, som jag sade, mycket förkättrat för bara någori månad sedan men lycks nuvara högsta visdom, enligt finansminislern. börjar också retireraoch tycka att man kanske får göra det avsteget, för nu skall vi ju angripa deekonomiska balansproblemeri. Ja,vem har ställt till med dem? Jo, det är den socialdemokratiska regeringen, somför en omöjlig ekonomisk politik, och som bl.a har låtit miljarder rulla ul iöverkompensation från de stora socialförsäkringssystemen utan att göranågonting åt det. Härhandlar det alltså inte om att jag vill riva sönder något system, utan jag ochvi moderater vill ge hjälpen där den skall ges. Men vi vill inte att människorskall uppmanas till missbruk eller att man ger för mycket i ersättning. NärBörje inte vill tro på mig utan tycker atl jag är en elak människa somförtalar och vill sjuka människor illa, lyssna på som nisocialdemokrater alltid lyssnar till annars! har LOrutit till ordentligt och talat om omoral, försäkringsbedrägeri och alll delta.Lyssna till den här gången också. Men ni har kanske blivit brända fördet, efler del som senast hände. Inte vet jag. Den lägre ersättningsnivå som vi moderater förespråkar isjukpenningsförsäkringen är alls inte den attack mot försäkringen som BörjeNilsson vill låta påskina. Förslaget hänger helt samman med delskaltesänkningsförslag som vi har lagt fram. Det visar sig nämligen att man fårungefär samma ersättning som . Del är bara del atl man inte behöverbetala så mycket skatt så atl säga i förväg all man måste ha mer i bidragsenare. Det tycker vi är ell sunt system och inte ell rundgångssyslem. Sedan konstaterar jag bara, precis som , att inte lycks veta mer som svar på de frågor vi har frånoppositionen än vad vi känner lill själva. Vi får tydligen ställa frågor ochinterpellationer direkt lill regeringsföreträdare. 24 (); Jag frågade om varför han ochhans kamrater hade tänkt om delvis. Jag har inte fått något riktigt svar, menjag har ändå kunnat konstalera att ni börjar irise all det kariske inte är sådumt med en arbetsgivarperiod. Då får man nämligen posiliva insatser Jag skulle vilja ta upp ytterligare några frågor som vihar diskuterat av och till här i kammaren och som jag tycker lägga på minnet. Ni kanske kan fundera på dem lill när vi skalldebattera samma fråga. Del gäller en samordning mellan sjukförsäkring ocharbetsskadeförsäkring, som tycker skulle vara rimlig. Det gälleratt vi avskaffar överkomperisalioner - förhoppningsvis försvinner de nu när vifår en arbetsgivarperiod - och atl vi verkligen ser till all arbetsgivarna fårfull kompensation så att de verkligen kan göra de arbetsmiljöinsatser som ärsä viktiga. På den punkten är vi hell överens. Men vi kanske också, , bör ta oss enfunderare över den höga sjukfrånvaron och se om vi kan hitta någon åtgärd föratt komma till rätta med den. säger alt man måsle känna trygghet i dettasystem. Men inte är det väl någon trygghet när väntetiderna är så länga att maninte kan få rehabilitering och komma tillbaka lill sill arbete? När man fårvänta ut och år in, vad är det för trygghet i ell sådantsyslem? Vi kan inte se att pengarria rinner ut på fel ställe utanatt vi använder de vikliga medel vi har för alt skapa denna trygghet förmänniskorna. Det låter i alla fall som om vi är överens om della. Låt oss då selill all insatserna blir sådana att tryggheten är verklig för människorna, såatt den inte bara är någol vi talar om här i riksdag. AriL25 (); talar här om grundlrygghetsaspeklen. Denaspekten är viktig, och jag tror atl om regeringspartiet hade fullföljt den tankenhade dagens situation varit något annorlunda. Vi icenterpartiet menar atl den som behöver insatsen också skall få den. och skall fördela de pengar som finns på ell rättvist sätt och inteöverkompensera i de olika systemen. Det är ganska intressant att höra lala ombalansproblem i ekonomin, som skulle leda lill atl man för en kort lid måstegöra avsteg ifrån de sociala ambitionerna. Låt mig påminna om debatten . Dåfanns del en annan regering som verkligen hade anledning atl titta påbalansproblem i ekonomin på grund av yttre omständigheter som man inte kunderåda över Då hade vi skallet från socialdemokraterna om social nedrustning, somvar det enda som den icke-socialistiska regeringen kunde syssla med. skall vi milt överseende acceptera attsocialdemokraterna går in i systemen och kanske också förändrar dem på eltorätlfärdigl säll. Vi kommer inte atl stillatigande acceptera sådana saker Vitycker att det är viktigt all man också får den grundtrygghet man har rätt alt fordrahär i landet. De ekonomiska problem vi nu stär inför är myckel märkliga.Hur har man i en högkonjunklur lyckats slå undan fötterna på den sveriskaekoriomin? Vi i slår vakt om grundtrygghelssystemen.Det kommer vi att göra fortsättningsvis också. Vi vill i dem ha en omfördelningså all de pengar som ges ul också kommer dem till godo som bäst behöver dem ochatt det sker på elt rättvist säll. Vi har tidigare här talat om sjukpenningssyslemet som ärell misslyckande. Det har kostat mycket pengar och del ligger delvis tillgrund för de stora problem som vi har i sjukförsäkringssystemet . Mentydligen vill över huvud taget inte beröra den delen. AnL 26 (); vet mycket väl hurbalansproblemen har uppstått. Det är flera faktorer som inverkar, bl.a. harstaten begränsade möjligheter alt styra upp lönebildningen, som är en faktor isammanhanget, och del finns en del andra också. Men jag kan kvittera med frågan; Vem skapadebudgetunderskottet på 1970-talel, som vi fortfarande lever med och som äroerhört besvärande? Det var enbart den borgerliga regeringen. Tänk på det liteti debatten! återkommer till missbruket inomsjukförsäkringen. Jag tycker det är vårdslöst all föra en sådan debatt och sesjukfrånvaron som ett generellt missbruksfenomen. Så är del inte. Jag läste i tidningen i alt i har kontrollerat 1 200 sjukskrivningarI bara 5 fall har de som kontrollerals varit tveksamma. Del visar alt pratet omfusk med sjukskrivningarna är överdrivet, säger försäkringskassanskontrollant. Jag vill instämma i della. Jag ser talet om missbruk som eltangrepp på själva försäkringen. Jag lycker vi kan sluta med detta. 27GULLAN (); , jag förslår inte varförvi har balansproblem i ekonomi . Vi har hafthögkonjunktur ända när socialdemokratin log över. Hela västvärldenhar en strålande ekonomi med inflation på , när vi har 9 och närmaross 10. har entillväxt på medan vi har kanske och inte ens klarar tillväxten föratt trygga ATP-systemet. Detta är socialdemokratin orsak till, och ingen annan. Varför blev det som det blev 1976-1982? Det har vi fåtthöra lill leda -var inne på det också. Då hade vilågkonjunktur . Vi hade flera oljeprischocker Trots detta kämpaderegeringen och såg till atl vi kunde hälla arbetslöshetssiffrorna någorlundanere, faktiskt myckel bra. Jag menar inte atl vi skall berömma oss av att det varsärskilt bra, men då fanns det åtminstone orsaker till all det uppstod problem.Det fiuns inga . Jag vågar tala klarspråk, och jag ariser fortfarande alldet förekommer missbruk i sjukförsäkringen. Men jag tror alt försäkringskassansökade kontrollverksamhet har haft det goda med sig all man har börjat blilitet mera varsam med nya sjukskrivningar Det är glädjande atl debatteriåtmirislone har fört delta med sig. har vi en begynnande lågkonjunktur Vi vet av erfarenhetatt i en lågkonjunktur är människorna rädda om sina jobb, och då sjukskriverde sig inte så mycket. Del är också atl lala klarspråk av erfarenhet av mångaårs arbete i . AnL 28 (); Jag villbara säga atl där har man en mycket hög arbetslöshet. Det är en trygghetsfrägasom vi lycker är viktig och som vi prioriterar alt människorna skall hasysselsättning. Delta har också skett under hela 1980-talel. I utlandet har man också en mycket låg lönebildning. IEngland har man en hög inflation. Så var litet försiktig med deiriternalioriella jämförelserria! Vi har balansproblem i , men situalionen är vida bättre än i början på 1980-lalel, när denborgerliga regeringen lämnade över efter alla de många regeringskrascher somman haft. Del var en smärtsam period. Det har vi reparerat under 1980-lalel,och de balansproblem som finns skall vi också klara av. AnL 29GULLAN (); Ni klarar inte av det utan hjälp, BörjeNilsson, den saken är alldeles klar Ni har reparerat oss in i en fruktansvärdkris. Del är vad det handlar om. Jag lovprisar inte ullandel. Jag bara tog ettpar exempel. Jag sade förut här atl en dags extra sjukskrivning, närdet handlar om det s.k. sjuktalet, betyder 20 000 i arbetskrafl. Eflersom vihar åtta dagars ökat sjuktal kan vi räkna ut att vi har en betydandearbetslöshet som döljer sig i de siffrorna. I räknar man in del totala anlalel pensionärer iarbetslöshetssiffrorna. Jag vill inte länka på vilka arbetslöshetssiffror detskulle bli i om vi, , skulle räkna in pensionärerna utöveralla dem som är sjukskrivna. Nej, är det någon som skall tala vackert, då är det BörjeNilsson. Det är nog bäst atl socialdemokraterna förlitar sig på någol avoppositionspartierna om de skall få bukt med delta. 30 BÖRJENILSSON (s): Jag tycker i varje fall inte alt vi harmycket atl hämta hos . Detta är väl helt klarl. hamnar, som jag ser det, som vanligt heltsnett i den här debatten. Hon fixerar sig vid kostnadsökningarna och vid en högsjukfrånvaro. missar då det centrala i hela debatten, nämligenden stora ohälsa som finns inom arbetslivet, med mycket svåra arbetsskador ochett stort mänskligt lidande. Detta är det centrala och det som regeringen ochsocialdemokraterna nu angriper genom arbelsmiljökommissionen, genom enförbällring av rehabiliteringen, genom arbetsmiljöfonden och mycket annal.Delta är det vikliga, och på delta område för vi en offerisiv politik, någotsom saknar AnL 31 (): Det är inte slor idé all förlänga debatten.Vem som egenlligen har hamnat snett är något som vi kanske kan diskutera. Vem är det som fixerar sig vid kostnadsökningarria? Jo,det är den socialdemokratiska regeringen, som äntUgen harinsett att man nu måste göra någonting åt de omfattandesocialförsäkringssystemen. Man måsle hyfsa till dem, så att de som bäst behöverhjälp får det utan all vi därmed har någon överkompensation inom systemen. lalar också om ohälsa inom arbetslivet. Jagvägrar alt tro att svenska ungdomar, och svenska män och kvinnor är sjukast ivärlden och att har de sämsta arbetsmiljöerna. är nämligen vaddet handlar om ifall siffrorna för sjuktal och arbelsskadestatistik skulle pekai samma riktning. Så är det ju inte i verkligheten. Jag tror att vi harvärldens bästa arbetsmiljöer, och jag tror all vårt folk trots allt är relativtfriskt. AnL 32 (); Jag vill bara konstatera atl har förstått någonting av denna debatt. AnL 33 (); Tack detsamma, ! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under10§.) 8§ Information från regeringen om EFTA-EG-samarbetet informerade jag omresultatet av del gemensamma ministermölet mellan EFTA-länderna och EG iBryssel . Vid mötet fattades beslut om att under första halvåret1990 inleda förhandlingar om ett brett upplagt avtal omfattande de fyrafriheterna och angränsande områden. Vi beslutade också atl inleda explorativasamtal inför de kommande förhandlingarna. 3 protokoll 1989/90:101 Dessa samtal avslutades vid ett möte i EFTA:soch EG;s gemensamma styrgrupp. Parterna har sammanfattat resultatet av arbeteti en gemensam rapport som antogs vid mötet. Den samstämmiga uppfattningen äratt tiden nu är mogen att inleda formella förhandlingar om elt brett upplagtEES-avtal. Styrgruppensrapport innehåller följande huvudpunkter; - En preliminäravgränsning av de EG-regler som skulle kunna ingå i ett är i stortsett genomförd. På EFTA-sidan har man dessutom ringat in elt antalproblemområden som kan föranleda undantag eller övergångsål-gärder - Ytterligareklarhet har nåtts beträffande tillämpning, övervakning och tolkning av avtalet.Man har bl.a. uttalat sig för en gemensam domstol. - Framsteg harockså gjorts på det institutionella området. Båda sidor förordar reguljäraministerrådsmöten med uppgift atl ge politisk vägledning för utvecklingen avEES. Man tänker sig beslutsorgan på både minister- och tjänstemannanivå. Bådaparier skall ha initiativrätt och samarbeta på exportnivå - på expertnivå förall utarbeta EES-förslag. Slutliga beslut skall fattas med consensus och hakaraktären av internationella överenskommelser. För EFTA-ländernas del innebärdet att besluten blir legalt bindande i enlighet med nationella procedurer.Flera vikliga frågor återstår emellertid alt lösa i forhandlingarna. Det gällerframförallt hur beslutsprocessen skall utformas på rådsplanel. - Styrgruppenförespråkar också att gemensamma organ upprättas för p;niamciitarikerna ocharbetsmarknadens parter. De politiskt ansvariga instanserna på båda sidor har fåttrapporten som Liiulcrlag fi)r fortsatta stiillningstaganden. Ulrikesnämndensledamöter och riksilagcns EFTA-delegation har tagit del av rapporten. " t;ilm;m! Mycket tyder pa attslutförhandlingarna i första hand kommer att a\sc Lindantagen och beslutsprocessen.Det bekräftas också av styrgruppens rapport. Kommissionen har intagit en mycket restriktiv attityd närdet gäller un-(.lantag och cncrgangsarrangemang. Dessa måsle begränsas lill ettminimum och motieras av vitala nationella intressen. Kommissionens inställningär inte fiHvanande med lanke på att EG;s medlemsländer själva fått offra vissaiKitionclIa kiipphiistar för att nå fram till gemensamma regler FörEFTA-iiiiKlcrna giiller det alt na fram lill en institutionell lösning somgaranterar cti reellt nicdinflytandc. Kommissionen ser sig som ensamförelrädare för gemenskapen \id beredningen av EES-beslut. EFTA-ländernadäremot vill iiven sk:ipa utrymme lör direkta diskussioner om EES-förslag medEG;s mcdlem>.hiiKlcr. Vi söker också gehör för ett gemensamtställningstagande tr;ni parterna i innan resp. sidor går lill beslut. Ochvi vill få till stånd en procedur for omförhandling i enskilda beslutsfriigor ihändelse någondera p:nien skulle avvika frän det gemensammasliillningslagandet. Meningen är inte all partcma skall a\tala om någonvetorätt över varandras inre utveckling, ulan att skapa procedurer som kanleda till samfiirständ. Enligt \ar bedömning har \i nu natt ett liige diir deskiljaktigheter som karihigis pa olik;i områden kan ö\erhryggas endasl i endirekt fiirhandling. 1'ailcrna har tia att la politisk sliillning till helheteni elt . Dessa slutsatser kom också EFTA;s ministrar fram till vidsitt informella möte i i förrgår, . Avsikten med mötet varatl stämma av läget och att dra upp riktlinjer och lidtabell för det fortsattaarbetet. Ministermölet utmynnade i ett budskap från EFTA-ländernalill EG;s medlemsländer och lill kommissionen. I budskapet understryks: - all EFTA-länderna vill verka förett omfattande som syftar till att främja samhällsutvecklingen i ellbrett europeiskt perspektiv; - atl förhandlingar bör inledas ulandröjsmål. Därmed ställer sig ministrarna bakom slyrgrupperis rapport; - att EFTA-länderna, i princip ochutan atl föregripa förhandlingarna, skulle kunna godta den övervägande delen avde EG-regler som identifierats. En förutsättning är att EFTA-ländernapå något sätt får medverka i de kommittéer som förvaltar och utvecklar ; - atl dock vissa undanlag ochövergångsålgärder krävs. Bl.a. vill EFTA-länderna värna om sådana områden därman har väsentligt högre skyddsnivåer än EG när det gäller hälsa, miljö och säkerhet; - alt EFTA-länderna ser en verkligtgemensam beslutsmekanism som en grundläggande förutsättning för atl EES-avtaletskall vara politiskt godtagbart och rättsligt effektivt. För atl underlättautarbetandet av gemensamma beslut förordar EFTA-länderna möten där samtligaEES-länder aktivt kan delta i processen. EFTA kommer atl lala med en röstnärhelsl EG-sidan gör del. Avslutningsvis bekräftar ministrarna den tidigaremålsättningen all konturerna lill elt avtal bör avteckna sig och all förhandlingarna skall avslutas före utgången av 1990. Jag fick tillfiille att framföra EFTA;s budskap tillkommissionen kviill. under ett miite med den niirmasi ansvarigekommissionsledamoten i . Och i går på samma platsframförde jag vart budskap till t)rdföranden i EG;s råd. Kommissionen har å sin sida inför EG;s råd muntligtredogjort för resultatet av de e.\|">lorativa samtalen. Det skedde den2 april. räknar kommissionen med att anta ell formellt förslagtill förhandlingsmandat, som sedan skall föreliiggas rådet. Både ochAndriessen sade sig vara beredda att verka för atl mandatet utverkas redan vidrådels möte . För var egen del är det angelägel attutnyttja mellantiden för vtterligare förberedelser för förhandlingarna. Framförallt krävs fortsatt utredning av sådana EG-regler som skulle kunna ligga tillgrund för ett avtal. Det rör sig om ca 1 400 rällsakter. Då är tillägg ochändringar till de ursprungliga rättsakterna inkluderade. EFTA-länderna harpreliminärt bedömt att större delen av dessa rättsakter sannolikt skulle kunnagodtas i ett ulan egentliga svårigheter. Detta grundar sig på atlrelativt små skillnader föreligger på flertalet områden mellan våra och EG;sregler På vissa områden är emellerlid skillnaderna av denkaraktären att särlösningar kommer att behövas. En del problem kan troligtvislösas fram till dess att avtalet planeras träda i krafl, dvs. För andra problem blir del nödvändigt atl begära undanlagellerövergångsarran- gemang.Här krävs fortsatt utredningsarbete i såväl EFTA-kretsen som i de enskildamedlemsländerna. För del kan konstateras atl huvuddelen av deproblem som identifierats knyter an lill varu- och tjänsteområdena.Många har all göra med våra högre krav för skydd av hälsa, miljö och säkerhet.Exempel är bil-avgasregler kemikalieområdet, märkning av livsmedel saml förbudmot farliga ämneri som asbest och kadmium. Liksom andra EFTA-länder har vi också problem med ettantal direktiv som är överspelade genom dentekniska utvecklingen, men som formellt är i kraft i EG (t.ex.traktordirektivel). Problemen på tjänsteområdet rör bl.a. våra restriktionermot utländsk elablering och förvärv av fast egendom. Liknande restriktionerfinns i varierande utsträckning i samtliga EFTA-länder Ett specifikt problemför vår del hänger samman med reglerna för skallekontroll i anslutning tillliberaliseringen av kapitalrörelserna. Vi ser också problem när del gällerEG:s bestämmelser om högre tillåtna mått och vikter för vägtransporter Kommissionens budskap är atl den problemlista sompreliminärt indike-rals av EFTA-länderna är alltför lång. Man menar atl denallvarligt skulle undergräva substansen i elt avtal. Våra krav när del gällerdet institutionella området skulle också försvagas. Här står vi inför en reellsvårighet i förhandlingen. Utrikesdepartementels handelsavdelning håller nu på altgöra en sammanställning över de rättsakter som identifierats under denexplorativa fasen. En lägesrapport med en sammanfattning på svenska av deidentifierade rättsakternas lilel, syfte och innehåll kommer all ges ut avhandelsavdelningen under senare delen av april. Med utgångspunkt i denna görs en övergripandeproblemorientering. Resultatet av det arbetel räknar vi med all kunna redovisaunder senare hälften av maj. Redovisningen kommer också all så långt sommöjligt ange om ett övertagande av rättsakterna skulle föranleda ändring isvenska regler samt vilken beslutsordning som då gäller AnL 35MARGARETHA AF (); Jag vill först lacka utrikeshandelsminislernför hennes redogörelse. Den var i långa stycken uppmuntrande. Jag vill ställaett par frågor i anslutning härtill. Det har i pressen förekommit uppgifter om all frågan ompersoners fria rörlighet inte skulle finnas med i styrgruppens rapport från den20 mars. Kan utrikeshandelsministern ge oss en kommentar till della? Min nästa fråga gäller ulbildnirigsområdel. Är del riuklart all EFTA-läu-dernas ungdomar kommer att beredas möjlighet att della iEG:s utbildningsprogram? har, vilket utrikeshandelsminislern härbetonade, sagl att man vill minska listan över undantag. Märkerutrikeshandelsminislern en beredskap hos övriga EFTA-länder atl söka minskaundanlagslistan? Jag utgår från att beredskapen finns här hos oss i . ;Utrikeshandelsminislern har inte nämnt något om EG-parlamen- Vihar kunnat läsa om ulrikeshandelsminislerris besök i EG-parlamentet. Faktum äratt EG-parlamentel skall debattera och rösta om eri särskildresolution som gäller EFTA-EG-samarbetet.