prot · GD0954 · 1989-12-31 00:00:00 — Vilken sorts energibehövs till vad och vilka substitutionsmöjligheter finns det? Jag skallnämna några exempel som industriministern säkert känner till. En termomekanisk pappersmassafabrik köper mängder av elfrån nätet, medan en kemisk massafabrik är självförsörjande på energi, somdärtill är förnybar, och får el över till papperstillverkningen. En stor köpareav energi, t.ex. en processindustri inom skog eller järn, kan också producerael som en biprodukt som den kan leverera på nätet och få betalt fön Vissa veckor när det är svinkallt och industringår för fullt kan man genom laststyrning göra det möjligt att inte ha så storreservkapacitet. Det finns många sådana möjligheter som jag hoppas attindustriministern kommer att undersöka. När det gäller bostadssektorn och transportsektorn är jagsärskilt oroad över att transportforskningsdelegationen tycks stoppa Uppsalakommuns försök med vätgasdrivna bussan Vill industriministern göra något åtdetta och sätta sig in i denna fråga? Sakläget när det gäller fråga kan jag ingenting om. Jag kan därför inte besvara den, men jagskall naturligtvis skaffa mig kunskaper om detta. Jag tror emellertid att vi är helt överens i denna fråga.Vi måste göra allt vi kan för att hushålla med elenergi och annan energi avalla de skäl som har nämnts, bl.a. miljöskäl och ekonomiska skäl. Det finns endel problem i samband med detta som vi naturligtvis inte kommer förbi. Mångaenergibesparingar har redan gjorts inom industrin, men när industrin skall gåvidare måste ofta nya processer eller investeringar ske för att åstadkommastora resultat. Det har framgått i massmedia att man inom skogsindustrin skulleha hittat nya processer som radikalt skulle minska elanvändningen vid framställningav t.ex. massa. Problemet är att sådana saker tar tid, men vi skallnaturligtvis arbeta så fort vi kan på alla områden där det går, I detta sammanhangtror jag därför inte att och jag har några delade meningan Vi måste hitta bra metoder för samarbetet för attta till vara alla Prot. 1989/90:54 uppslag som finns. 134 (): När industrin gör en investering minskarenergianvändningen. Jag har själv talat med t.ex. chefer på som blevmycket förvånade över att investeringen i en ny anläggning resulterade i attenergianvändningen halverades, produktionen fördubblades och investeringen varavskriven . Det finns alltså oerhört lönsamma investeringaratt göra i dessa sammanhang, men industriföretagen måste få rätt signaler frånsamhällets sida. De måste ha klart besked om att och andra storakraftbolag inte kommer att åstadkomma mycket mer elektricitet längre utan attdet nu finns all anledning för industrin både att investera i nya processer somhushåller med energin men att också själva ordna motkraft. Skattesystemet måsteockså ses över så att detta inte missgynnas. Det finns många olika styrmedel som måsteanvändas för att minska energiförbrukningen och elanvändningen. Det finnsnaturligtvis en del problem i detta sammanhang. har ettbytesbalansunderskott och behöver öka den industriella kapaciteten för attklara detta. Detta tar sig uttryck i elprognoserna om att industrin behöver merel för att klara denna produktion. Vi kommer inte förbi detta problem, men detär då desto viktigare att vi försöker hitta metoder som gör att vi i Sverigekan klara vår produktion med lägre energianvändning. Men jag tror att dettatar sin tid. 136 (): Dessa prognoser är förmodligen gjorda av demsom vill sälja och producera el. Det var åtminstone så , och jagmisstänker starkt att dessa uppgifter har kommit fram på detta sätt. I självaverket visar erfarenheterna energianvändningen minskar så fort företageninvesterar i en ny process. substituerar man annan energi med el, och dåökar elanvändningen. Men vilken process som används beror på priset. När detgäller massaindustrin är två tredjedelar nu kemisk massaindustri som är självförsörjandei fråga om energi. Om massaindustrin däremot går över till bara termomekaniskindustri blir den naturligtvis elkrävande. Vad jag tycker är viktigt att få fram är att det i dettasammanhang finns motstående intressen som är starka och välorganiserade och somvill fortsätta med kärnkraften och som vill skapa oro, vilket det har gettsuttryck för tidigare i debatten. Men sakliga fakta som oberoende forskare tarfram visar att det finns mycket goda möjligheter att ersätta kärnkraften. Jagönskar verkligen industriministern lycka till när det gäller att söka upp densortens fakta och den sortens forskare som både kan och vill avvecklakärnkraften. Överläggningen var härmed avslutad. 4 Riksdagetis protokoll 1989/90:54 1989/90:54 23januari 1990 22 § Svar på fråga1989/90:368 om kärnkraftsavvecklingen utomlands har frågat mig om jag kommer att fullfölja BirgittaDahls utfästelse att inhämta en redogörelse från de svenska ambassaderna omkärnkraften och redovisa resultatet före nästa energipolitiskabeslut. Enbegäran om beskrivning av kärnkraftens roll och situation i resp. land gick den27 ut till de svenska beskickningarna i alla länder av intresse idetta sammanhang. Ett stort antal redovisningar har redan kommit in. Materialetkommer att sammanfattas. Sammanfattningen kommer att bli offentlig i god tidföre nästa energipolitiska beslut. Anf.138 (); Jag ber att få tacka industriministern för detta synnerligen tillfredsställandesvar på min fråga. Det känns mycket bra att det så snabbt verkställdes. Omvi i hade vetat att Greiswaldreaktorn nära den svenska kusten iDDR, var nära ett härdhaveri, då hade energipolitik antagligen settmycket annorlunda ut. Vi hade inte haft så mycket kärnkraft att avveckla iSverige. i Tjernobyl har det ena landet efter det andra börjatompröva sina kärnkraftsplaner Vi avvecklar kärnkraften utan att det rapporterasi , och de skriver ner sina utbyggnadsplanen IUSA har man bestämt att t.ex. Shorehams kärnkraftverk som ligger i ochsom har kostat aldrig kommer att producera någon el pånätet. Det kommer att avvecklas. Detär intressant att när i försökte fäkraftindustrin att ta över kärnkraftverken vägrade de av ekonomiska skäl. Dettaborde vara intressant inte minst för . Om industrin måste ta medhela kärnkraftscykeln, inkl. att riva kärnkraftverken, ta hand om avfallet ochdessutom bygga nya kärnkraftverk, finns det ingen som helst ekonomi ikärnkraften. Detta anses allmänt vara slutet för kärnkraften i . Denamerikanska villkorslagen när det gäller avfallshantering har visat sig intehålla, och det anses allmänt att det är slutet för kärnkraften i . Jaghinner inte ta upp fler länder, men det finns många exempel som man kan nämnanär det gäller hur länden också i , omprövar kärnkraften, t.ex. ItalienSchweiz, , , , osv. Starka oppositionskrafter finnsmot kärnkraften över hela världen. Jag tycker också att det är bra att man gör denna genomgång. Jag trorinte att vi får veta så mycket nytt, eftersom vi har mycket effektivamassmedier som redovisar sådana saken Under framför allt har deredovisat allt som har hänt. Om vi för någon tid sedan hade fått rap- porter från vårabeskickningar, hade de inte känt till det som harkommit fram i tidningarna. Beskickningarna bygger mycket av sina informationerpå det som massmedierna beskriver i de länder där de än Jag tror därför inteatt vi skall överskatta vad vi får fram i detta sammanhang, men det är bra attvi får en sammanställning. Anf.140 (); Jag hoppas verkligen att våra ambassader går till källor i det land därde representerar och inte går någon genväg via 1 AEA, FN;satomenergiorgan i . När den utredning som jag satt med i om beredskapeninför stora kärnkraftsolyckor i bad I AEA om statistik om antaletkärnkraftverk i drift i vår närhet fick utredningen gammal statistik, som jag,genom att kontrollera aktuella uppgifter, kunde se var helt felaktig. Det varen statistik från tiden före . Jag hoppas att våra ambassaderinte enbart talar med dem som vill behålla kärnkraften. Om statsrådet inte harupptäckt det så kommer han mycket snart att upptäcka att det pågår en maktkampi hela världen på detta område. Kärnkraftsintressena kopplade medoljeintressena vill absolut inte att vi skall hushålla med energi och gå införförnybara energikällor Då är ju deras marknad borta. Det är mycket begripligt.Men det gäller för oss politiker att ha ögonen öppna, sä att vi inte blirmissledda. Överläggningenvar härmed avslutad. 23 § Svar på fråga1989/90:369 om domänverket har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidtaför att stärka sysselsättningen i . Bakgrundentill frågan är att domänverket beslutat att lägga ner verkets kontor ikommunen. Enligtden instruktion som regeringen fastställt för domänverket har verket ettsjälvständigt ansvar för verksamheten och sin personal. tog beslut om sin omorganisation har verket ivederbörlig ordning genomfört MBL-förhandlingar med de fackligaorganisationerna. Dessa har varit överens med verket om omorganisationen. Vidtidpunkten för beslutet om omorganisation fanns 11 personer att omplacera iBjurholms kommun. har fem personer fått ny sysselsättning. När detgäller de övriga sex personerna arbetar domänverkets omställningsgrupp medolika läsningar. Enligt vad jag erfarit har domänverket gott hopp om att lösasysselsättningsfrågan för dessa personer. Låtmig övergå till frågan om konkreta åtgärder för att förbättra sysselsättningssituationeni . Bjurholmskommun har, liksom övriga kommuner i inland, prioriterats avsocialdemokratiska regeringar i vad gäller regionalpolitiska insatsen har ilokaliseringsstöd beviljats 17 milj. kn till företag i Bjur- Prot.1989/90:54 holms kommun. Den beräknadesysselsättningseffekten är drygt 60 nya ar- 23jaiiuari 1990 betstillfällen. harca 7,5 milj. kr beviljats till olika satsningar \ i kommunen med en beräknadsysselsättningseffekt på 15 arbetstillfällen. Mot bakgrund av situationen iNorrlands inland, där ingår, harregeringen lagt fram ett omfattande åtgärdsprogram. Programmet omfattar bl.a.resurser för särskilda skogsvårdsinsatser som kan förutsättas ge nya jobb ochinnebär att råvarutillgången för sågverken kan förbättras. Vidare har resursertillförts regionen för att utveckla sågverks- och träindustrin. i disponerar innevarandebudgetår ett anslag om 105 milj. kr för regionala utvecklingsinsatser i länetskommunen Medlen kan användas till insatser för företagsutveckling,lokaliseringsbidrag, glesbygdsstöd och projektverksamhet. Detta anslag,länsanslaget, har ökat mycket kraftigt, vilket bl.a. visar denprioritering regeringen ger och dess kommuner, 142 (); Jag tackar industriministern för svaret. Jagär mycket glad att industriministern tagit sig tid att svara så snabbt. Förstagången jag lämnade frågan var den 4 decemben Så jag har väntat, och inte barajag utan även Bjurholmsborna har väntat. Jag tycker att läget är bekymmersamt i . Det ärSveriges minsta kommun med 3000 invånare. Det finns inte många andra jobb atterbjuda dessa människor som är uppsagda från sin verksamhet. Jag delar inteindustriministerns positiva syn, att möjligheterna för dem att få jobb är bra.Jag har talat med dem . De sade att av dessa fjorton eller femton är detbara en som egentligen har fått ett nytt jobb. Jag kan tillägga att befolkningeni har minskat med 1 000 under 20 ån Fortsätter dennautveckling är läget mycket bekymmersamt. Jag tycker, fru talman, att domänverket här svikerinlandet med sin nya förvaltningsindelning. Det är märkligt att den nyaskogsförvaltningen, som domänverket nu åstadkommer, förläggs till Umeä. Detfinns sysselsättning redan i . Jag tycker inte att domänverket lever upptill den regionalpolitiska målsättning som även regeringen har antagit. Detsades bl.a. 1987 att regionalpolitik inte får slås sönder av ett enskiltstatligt verks agerande. Jag vill veta industriministerns principiella inställningi frågan. arbetar - jag tillhör själv - nu mednäbbar och klor för att utlokalisera verksamhet från in i länet, mendomänverket gör tvärtom och förlägger sin verksamhet till . När det gäller sakläget har jag inhämtatupplysning om att verket efter förhandlingarna i omställningsgruppen den 22januari meddelat att ytterligare två personer kan erbjudas anställning.Dessutom hoppas verket att de fyra resterande personerna kan beredas anställningföre . då deras anställningar annars skulle upphöra. Så det pågårett arbete. Får jag sedan när det gäller säga att detnaturligtvis är en liten 52 inlandskommun med alla dessproblem. Jag kan bara påpeka att det ändå , som den senaste statistiken gäller, ökadekommunens befolkning med 40 och hade ett flyttningsnetto på plus 60. Detbetyder att de insatser som görs av kommunen, och statsmakternaändå vridit utvecklingen ät rätt håll. Arbetslösheten har successivt gått nerfrån 76 arbetslösa 1986 till 36 . Också det tyder på en förbättring. När det sedan gäller den principiella inställningen tilldet regionala stödet får vi tillfälle att redovisa detta i denregionalpolitiska propositionen . Där redovisar jag också denprincipiella inställningen till hur resurserna skall användas för att ge debästa effekterna där de bäst behövs. Slutligen vill jag tillägga att domänverket, liksom andrastatliga företag, måste drivas rationellt. Vi kan inte kräva regionalpolitiskasatsningar av företag och i kräva att de skall vararationella och att de skall ge bra resultat och kosta litet. Vi måste ta konsekvensernaav det och se till att vi på alla möjliga sätt genomregionalpolitiken motverkar de negativa effekter som rationaliseringsarbetetför med sig. 144ULLA ORRING (fp): Jag är överens med industriministern pä denpunkten att arbetet inom domänverket också måste drivas rationellt. Men jagkan fortfarande inte förstå varför man lägger sitt skogsvårdskontor till ,då det kunde ha legat i . har ett och har ett.Vilhelmina låter sina lokala små kontor ligga kvar i . Det hade mankunnat göra också i . Att vi har ett flyttningsnetto beror mycket på attBjurholmsborna, med i spetsen, har varit mycket positiva till attta emot flyktingan Det har betytt väldigt mycket för Västerbottenskommunerna. Industriministern påminner om att vi har tillgång tilllänsanslaget och att regeringen har medverkat till att ge en ökadskjuts i och med att man får mer i länsanslag. Industriministern är ny, men jagkan säga att det är oppositionen som har drivit regeringen till dettaställningstagande. Det är inte regeringens eget bord. Jag tycker ändå att detär viktigt att industriministern beaktar situationen i . Huvudsaken är att det uppnås resultat, och dethar man tydligen gjort i . 146 (); Jag kommer att noga följa verksamheten iBjurholm. Överiäggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:54 24 § Svar på fråga 1989/90:372 om möjligheten att föreskrivaatt lokaliserar viss verksamhet till Svar pa frågor Anf. harfrågat mig och det är möjligt att komplettera villkorslånet till genomatt föreskriva att viss verksamhet placeras i . har beslutat att anvisa högst 1200milj.kn till statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojektvid . Statens medverkan i Saabs nya civila flygprojekt 2000regleras i ett avtal mellan staten och . I avtalet har åtagit sig att utökasysselsättningen inom flygdivisionen bl.a. i , , ochÖdeshög men också att bl.a. skapa en ny produktionsenhet i . Avtaletundertecknades för statens del . Enligt min mening är det inte möjligt att nu ändra detredan träffade avtalet mellan och staten, så att viss del avverksamheten placeras i . 148 (); Jag ber att få tacka industriminister för svaret. Enligt uppgift har Saabs representanter till företrädare förVadstena kommun sagt att det i och för sig skulle vara möjligt att placeraviss verksamhet i , men avtalet med staten angående villkorslånetförhindrar det. Min följdfråga är; Kan industriministern till uttala attdet inte finns något som hindrar att förlägger viss del av sin verksamhettill , exempelvis viss del av den expansion som är tänkt i ,eftersom arbetsmarknaden i är mycket god. I dagens tidningar kan manläsa att den civila sektorn vid är expansiv och produktionen ansträngd meddryga övertidsuttag samt ett maximalt utnyttjande av hela organisationen.Dessutom har man ett mycket stort rekryteringsbehov. Det säger man frånLinköpings kommun. Man har alltså inte tillräckligt med arbetskraft i Linköping.Däremot är arbetsmarknaden i mycket svag, situationen är närmastkrisartad. Därför borde det ur samhällelig synpunkt vara myckettillfredsställande, inte minst ur regionalpolitisk synpunkt, om kunde haviss verksamhet i . Dessutom finns i som är välanpassade för industriverksamhet. Där finns också tillgång till arbetskraft. Den här frågan var uppe till debatt iriksdagen så sent som Det har alltså funnits möjligheter attmotionera om ändringar i avtalet. Men några sådana motioner om harinte väckts. När det sedan gäller frågan huruvida är förhindratatt förlägga verksamhet till måste jag säga att jag inte ser någrahinder alls i det avseendet, under förutsättning att det avtal fullföljs somstaten har träffat angående lokalisering av verksamhet till berörda orterNaturligtvis står det fritt att bedriva verksamhet i vårt land varhelstSaab önskar 54 Anf.150 (): Jag vill bara göra den kommentaren att beslutet beträffandePlastbolaget fattades alldeles Det fanns inte någonmöjlighet tidsmässigt att motionera i frågan. Om så inte hade varit fallet kanjag lova att jag skulle ha motionerat i ärendet. Såhär långt uppfattar jag industriministern på det sättet att man på inte ärförhindrad att förlägga viss verksamhet till . Även om man inte skullegöra det, hoppas jag att industriministern med de möjligheter som han harkommer att arbeta för att kommer att tilldelas stöd i någon form, såatt arbetsmarknaden i kommun kan förstärkas. 1989/90:54 23januari 1990 Överläggningen var härmedavslutad. 25§ Svar på fråga 1989/90:373 om åtgärder för inlämnadesföljande fråga av i (m): 1989/90:373 tillstatsministern om åtgärder för : tillbaka har den socialdemokratiskaregeringen initierat beslut eller visat handlingsförlamning, vilket negativtdrabbat . Nedläggningav ett kärnkraftsaggregat i . Beslutsvånda inför en fast förbindelseMalmö-Köpenhamn. på tidigare 110-vägan Minskning avflygledarverksamheten vid Stumps flygplats. Detta är några exempel där många iSkåne anser sig negativt behandlade av regeringen. Vilka åtgärder är statsministern beredd vidta föratt inte de boende i skall uppleva befinna sig i en "randstat"i ? i har frågat vilka åtgärder statsministern ärberedd att vidtaga för att de boende i inte skall uppleva att de befinnersig i en "randstat" i . Frågan har överlämnatstill mig. Sedanbörjan av har arbetsmarknaden i de båda utvecklats mycketgynnsamt. Antalet arbetslösa har i stort sett halverats. Detta gäller ocksåMalmö kommun. Även befolkningsmässigt har de bada länen haft en gynnsamutveckling med en tillväxt med under perioden 1986-1989.Såväl nettoinflyttningen från övriga landet som nettoinvandringen har ökatvarje år . Antalet sysselsatta har totalt sett ökat medomkring i båda länen. Skånehar alltså haft en mycket gynnsam utveckling , och det finnsinte något fog för talet om detta landskap som en "randstat" i Sverige.Tvärtom skulle jag tro att man i många andra landsändar skulle önska attutvecklingen där hade varit lika god som i . Anf, 152STEN i (m): Jag tackar industriministern för svaret. Menjag tror inte att det är många i som delar den uppfattning som kommertill uttryck i slutet av svaret. Det gäller då också statsrådets partikolleger Redogörelsen för hur det har sett ut och hur det ser utför närvarande är ganska ointressant. Det som irriterar oss i är dockframför allt bristen på beslut från regeringens sida. Man har haft problem medfrågan om broförbindelserna. i tolv, kommer ett besked somkanske kan visa sig vara positivt. Avvecklingen av står helt i strid medfolkomröstningsbeslutet. Också det här kommer att drabba ytterstnegativt. 110-vägarna i är ett minne blott. Dessutom har försvaret fåttkännas vid försämringar i form av mindre resurser för del. Tullen harockså fått mindre resurser när det gäller . Av storstadsutredningenframkom att är en storstad utan en stad avNorrköpings storlek - i all ära, men borde ligga föreNorrköping. Jag vill påstå att många av de beslut som har fattats avriksdagen och regeringen inte överensstämmer med den uppfattning som invånarnai han Det gäller t.ex. brobeslutet. De som är motståndare till enbro eller när det gäller utgör enligt olika undersökningar avopinionen. Därför är det förvånansvärt att regeringen inte kan så att sägakomma loss och tala om vad den egentligen vill - alltså ge ett svar som skulletillfredsställa en majoritet av befolkningen i , inkl. statsrådetspartikolleger. Vi är naturligtvis medvetna om att harutsatts för en del påfrestningar. Inte minst nedläggningen av varv harinneburit en påfrestning. Jag vill påminna om att det i det sammanhangetåstadkoms ett utomordentligt omfattande regionalpolitiskt paket för att stödjautvecklingen i . Saabs etablering i det gamla varvsområdet är ettuttryck för vad som kan ske beträffande den typen av insatser. Så till de stora projekt som i tarupp. Frågan om förbindelsen över tillhör dock inte mitt bord. Det ärkommunikationsministern som handlägger sådana frågon Jag kan bara säga, ochdet är då min privata åsikt, att det är viktigt att vi kommer fram till enlösning i den frågan. Men som bekant är vi inte ensamma om att bestämma. Vimåste ju också vara överens med regeringen och i . Det är alltså inte fråga om en medveten fördröjning. Vi måste ju arbetaså. att vi får ett underlagförett positivt beslut-hur nu förbindelsen än kommeratt se ut. För övrigt tycker jag inte att frågan om är en Skånefråga,Avvecklingen av kärnkraften gäller faktiskt såväl som länoch län. Jag tror inte att man där upplever att man bor i en"randstat". Det här är ju en konsekvens av den energipolitik somSveriges riksdag har bestämt sig fön Naturligtvis skall vi hantera detta på ettsådant sätt att det inte får sysselsättningsmässiga konsekvenser eller medförregionala problem. Det är ju en av de viktiga målsättningarna i detenergipolitiska beslutet. 154 iMalmö (m); Det har talats om konsekvenserna av industripolitiken. Men jag tyckeratt man kan tala om bristen på energipolitik. Är det något som vi i harsaknat är det just en korrekt energipolitik. Om man avvecklar ett aggregat iBarsebäck, återstår bara ett enda alternativ - fossila bränslen. Normalt settär det ju också så, att det är de som bor närmast aggregaten som drabbas. Sedantycker jag inte att det finns någon anledning att nämna och satsningen iMalmö. Vi kan dock bara hoppas att skall lyckas. har manju vissa problem. Fortfarandeär det många i som anser att alltför stor hänsyn har tagits till en litenmen högljudd opinion. Även statsrådets kolleger i har, som jag tidigaresagt, talat för en bro och för ett bibehållande av . Därför tyckerjag att ni i regeringen borde anamma detta och agera däreften 1989/90:54 23januari 1990 Opinionen både i kärnkraftsfrågan och i frågan om en bro, en fastförbindelse, över gäller över alla partigränser. Det finns grupperingarinom socialdemokratin som talar antingen för eller mot i de båda frågorna. Detfinns alltså en delad opinion. Trots den situationen måste vi komma fram tillett beslut. Det tror jag också att vi gör när den danska regeringen väl hartagit ställning till hur den vill ha det. Anf.156 i (m); Jag skall inte gå vidare här Trots allt är jag tacksam för att vi harfått en ny industriminister, som delvis har ett ansvar för här nämnda frågorMed tanke på tidigare uttalande och bakgrund finns det anledningför oss i att se ganska positivt . Jag tackar alltså försvaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Svar på fråga1989/90:311 om produktsäkerhetslagen har frågat mig om regeringen är beredd att medverka tillatt produktsäkerhetslagen omfattar även varor och tjänster som tillhandahålls iden offentliga verksamheten. Bakgrundentill frågan är att vid produktsäkerhetslagens tillkomst som sinmening gav regeringen till känna att en sådan utvidgning av lagenstillämpningsområde borde utredas.