prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Men vi menar att det finris ävéri aridra hirider Vi böranpassa oss så långt det är möjligt lill internationella förhållanden när detgäller utbildningarnas längd, behörighels- och tillträdesregler ochutbildningsinnehåll, detta för atl vi skall kunna ha utbyte åt båda hållen. Delär inte bara vi som skall skicka ul studenter skall också med glädje ta emotutländska studenter för atl på så vis kunna förändra vårt utbildningsinnehåll. Ulbildningsulskotlels betänkande nr 19 behandlar tekniskayrken. Jag vill börja med all yrka bifall lill reservationerna nr 3,4, 5 och 6.Utskottets ledamöter har tillsammans lyckats lösa några av de mest brännandeproblemen för den matematisk-nalurvelenskapliga linjen. Det är vi lyckliga överMen jag kan inte låta bli all ta upp reservation nr 6, som handlar omfinansiering av vissa utbildningar i . I regeringeris budgetförslag fauns inga pengar avsatta förall ens genomföra de utbildningar som påbörjats. Förklaririgen var alt Malmöhade fått tillräckligt i och med att tandläkarutbildning förlagts där Detvisade sig att delta troligen var ett misstag. Del finns pengar så de som ärantagna till den s.k. Kockumsulbildningen i kan fä fortsätta och slutförasin utbildning. Vi menar all det ändå hallas litet innan man beslutar sig. Vivill att det även i fortsättningen skall finnas de utbildningar inomproduktionsteknik Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. och inomindustriell teknik som är startade. Ett skäl till detta är att bl.a. kommunernainvesterat 40 milj. kr i byggnader och utrustning. Då bör man också förvissasig om atl det blir en fortsalt användning. Även om de nyaingenjörsutbildningarna kommer all kunna utnyttja detta finns det plats ocksåför en fortsättriirig av utbildriingarna till produktionstekniker och teknikerför industrin. Beträffande utskottets betänkande nr 20 vill jag yrkabifall lill reservationerna nr 4 och 5. har redan argumenteratför reservation 4. När det gäller reservation nr 5 accepterar denneddragning av ekonomutbildningen som regeringen föreslår Däremot har vi kommitmed förslag till finansiering och vill alt utbildningen skall få behålla depengar -3,7 milj. kr - som regeringen vill dra in. Vi menar alt dessa pengarkan användas för atl stärka kvaliteten, höja lärartätheten, datorisera osv. Dåskulle vi svara lilel mot den kritik som finns mol ekonomutbildningen. Som avslutning vill jag kommenterautbildningsutskottets betänkande nr 24 som behandlar anslag till lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser Jag yrkar bifall tillreservationerna nr 1 och 3. Beträffande reservation rir 3 har vi med glädjemedverkat lill att 13 milj. kr. Det är mer äri vad vi hadeföreslagit i vår motion . Del enda vi inte riktigt kan acceplera ärden fördelning som utskottets majoritet har gjort. Vi föreslår att dessa 13milj. kr fördelas över hela högskolevärlden, dvs. atl varje högskola får delav dessa pengar Fördelningen skall göras av UHÄ. Del skulle innebära dels alt detkan bli en förstärkning för matematisk-nalurvelenskapliga linjen, dels att demotioner som rör kommer alt bli väl tillgodosedda. De motioner somavses är motion Ub698, yrkande 3, motionerna Ub307, Ub640 och Ub746. Jag villnämna att det finns elt tryckfel i vår motionstexl. Den var slarvigtkorrekturläst av mig. AnL 3 LARZJOHANSSON (c); Årets budgetproposition när det gäller denhögre utbildningen skulle bli en treårsbudget, där regeringen skulle ange demer långsiktiga målen för den högre utbildningen. Så blev inte fallet. Det ärknappt ens en ellårsbudget som vi har fåll alt la del av. Det saknasställningstaganden framför allt när det gäller den mer långsiktiga planeringenoch dimensioneringen av högskolans utbildning. Vi är alla överens om - vilket också har vitsordats av deföregående talarna - atl det finns ell stort behov av alt andelen ungdomar somgår vidare till högre studier ökar och av att se till att arbetskraftentillförs fler människor med högskoleutbildning. Det behövs - somutskottsmajorileten uttalat - såväl för arbetsmarknadens skull som förindividens och den internalionella konkurrenskraftens skull. Därom råder detalltså inte några delade meningar Vi vet också all del är möjligt att öka rekryteringen,eftersom vi har en mycket sned rekrytering till högskolan, ensnedrekrytering i geografiskt avseende - i vissa delar av landet är delbetydligt färre som går vidare till högskoleutbildning än i andra delar Vi haren social och en könsmässig snedrekrytering. Om vi försökte komma lill rättamed detta skulle det underlätta för fler att gå vidare lill högre studier Del är också nödvändigt atl på del här sättet breddarekryteringsunderlaget när det gäller forskarutbildningarna, så alt fler av destuderande får möjlighel atl fortsätta också till en forskarutbildning. Allldelta är vi överens om. Även ulskoltsmajorilelen skriver atl dessa behov finns.Men eflersom regeringen inte har varit beredd all ta ställning, är inte hellerutskoltsmajoriteten beredd att göra det. Man anser att det finns andra behovsom är mer angelägna än dessa. Då är min första fråga lill : Vilkaandra behov är det som man har bedömt vara så myckel angelägnare? Del voreiritressanl alt få en lilen provkarta på dessa behov, så atl också vi kanbedöma om dessa angelägnare behov var viktigare än all satsa på högreutbildning. Har vi råd, Bengl Silfverstrand, all låta bli alluppdimensionera den högre utbildningen? Har vi råd atl låta utvecklingen gådärhän alt vi på andra sidan kommer alt ha en lägre andel avarbetskraften som är högskoleutbildad än vad vi har? År del inte rimligtatt anta alt den internationella utvecklingen, liksom ulvecklingen i ,borde gå mol alt det skulle vara belydligl fler som hade en högskoleutbildning? Nåja, säger utskottsmajoritelen, del här måste vi försökaall åstadkomma i så god tid som möjligt. Då blir min nästa fråga lill BengtSilfverstrand: Vad innebär uttrycket "i så god tid som möjligl"? Viär överens om behoven, de lidshorisonter som vi har och vi vet alt dels lar detlid atl planera utbildning, dels lar del fyra atl genomgå en högskoleutbildninginnan man är redo all komma ul i arbetslivet. , vad menasmed "i så god lid som möjligt"? När kommer den tidpunkten atlinträffa? I detta sammanhang är det litet förvånande atl både vpkoch utan några som helst betänkligheter stämmer in isocialdemokraternas uppfattning. Delar ni verkligen den bedömning somulskoltsmajorilelen har gjort? Vid del här laget är del ganska välbekant alt regeringeninte på någol säll har underlättat för ungdomar atl gå vidare lill högrestudier Trots atl studiemedelssystemet gariska reformerades har vi etturuselt syslem som redan går alt döma ut på grund av de orimligaålerbelalningsregler som är förknippade med delta system. I samband med budgetpropositionen kom regeringen dessutommed förslaget att slopa de s.k. reseraballerna. Del var ell verkligt dråpslagmol de Urigdomar som ville söka sig vidare till högre studier i olika delar avlandet. Detta hot har dess bälire kunnat undanröjas av en majoritet. Regeringen aviserade också att ansökningar till högskolanskulle beläggas med ansökningsavgifler - någoritirig som ulskottsmajoritetenhar ullalat sig över och menat att det inte är så stor idé att regeringenfunderar vidare över del uppslaget. Som kronan på verket har vi ochsocialdemokraternas uppgörelse om skattepolitiken, som får omedelbara ochförödande konsekvenser jusl för studenterna. De som studerar får sannerligeningen del av skattesänkningarna, men däremot får de bära de kostnadscikningarsom vi alla drabbas av på grund av skaltereformen. Del genlila"erbjudandet" som studenterna får ifrån regeringens sida- ochuppenbarligen också ifrån sida - är alt de kan få låna litet merapengar. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. ännu merskärpta ålerbelalningsregler lill myckel högre ränta, vilket innebär att omstudenterna accepterar detta "erbjudande" så kommer de ännu snabbareatt hamna i den skuldfälla som hela studiefinansieringssyslemel egenlligen ulgör För en mycket stor del av dessa ungdomar kommer det attinnebära atl när de kommer ul i arbetslivet märker de att de inte har någramöjligheter att återbetala den studieskuld som de har dragit på sig, eftersomskulden växer mycket suabbare än ålerbetalriingarna kan ske och dessutomsnabbare än deras eventuella löneöknirigar kan ske över åren. Del är elt heltorimligt system. har därför, bl.a. nu i samband med skattereformen,yrkat avslag på den särproposition som föreslår dessa förändringar förstudenterna. Om studenlerna skall kompenseras för skattereformens effekter,skall de naturligtvis kompenseras med direkta bidrag och inte med elt lån somkommer att följa dem praktiskt taget i all framlid. När del gäller högskolans linjesystem har vi i enytteriigare reservation redogjort för på vilket sätt vi lycker att systemet böruppluckras och hur man skulle kunna fått till stånd friare studiegång. Jagskall inte orda mera om dena. Med arikriylning till dimensioneringsfrågari vill jagdäremot säga atf vi ifråri sida ingalunda, som antydde,ariser alt vi nu har kommit till den punkt då det inte skulle vara möjligt atlstarta flera högskoleenheter Vi tycker bl.a. att del är rimligt atl de mindrehögskolorna också får en reell forskningsanknytning. Vi återkommer lill dennafråga i samband med atl vi behandlar forskningspropositioneri. För att ökatillgängligheten är det också viktigt med den geografiska närheten. Vi har ettantal konkreta förslag när det gäller flera mindre högskolor Vi föreslår althögskolan /skall delas upp på två separata enheter - en iEskilstuna, som har sin hemvist i , och en i för Västmanlandslän. Då skulle man där också uppfylla kravet på minsl en högskoleenhet i varjelän. Vi menar att den högskoleutbildning som behöver komma lillstånd i de södra delarna av bäst tillgodoses genom atl vi öppnaren ny högskoleenhet på , vilkel också sedan kommer all ge oss ytterligaremöjligheter när det gäller lokaliseringen av den framtida lärarutbildningen ide södra delarna av . När man mot denna bakgrund läser den moderatareservationen om utbildningsutbudet vid de mindre högskolorna och dessutomlyssnar lill anförande blir del litet grand av ett eko ifrån dedebatter vi hade här för fem, sex eller , när med emfasdrev kravet på att ett antal av de små högskoleenheterna skulle läggas ner Delresonemang som moderalerna nu för när det gäller de små högskolorna andassamma misstänksamhet. Jag vill även uppehålla mig vid elt par frågor ibetänkande UbU19. Det gäller t.ex. utbildning i miljö- och hälsoskydd i landet.Här finns en dokumenterat behov. Vi vet alt det finns ett mycket stort behovav människor med en sådan utbildning. Kommunerna, länsslyrelserna, det privatanäringslivet och industrin efterfrågar personer som har utbildning av dettaslag. Den bristsituation som råder innebär alt-man köper över personermed dennautbildning frän varandra genom atl erbjuda högre löner I vanlig ordning blirdet då kommuner och länsstyrelser som kommer i kläm. I många fall kan man inteleva upp till de ålaganden som man har enligt gällande lagstiftning, pä grundav all del brister när det gäller personal och personalens utbildning. Detta är ingen ny fråga.Den har aktualiserats under fleraår i utbildningsutskottet. gjorde utskottet en klar ochtydlig beställning till regeringen om en utökning av utbildningen. Den fråganhar ännu inte lösts. Vi föreslår från sida atl man skall inrättaytterligare 60 platser men att man skall förlägga dem lill någon annan del avSverige än till , där vi ju har en sådan utbildning. Vi har föreslagitnågon del av , för atl också här bredda rekryteringsunderiaget. När det gäller försöksverksamheten med utbildning avtekniker har vi, liksom moderalerna och , åsikten alt det ärrimligt att den försöksverksamheten bedrivs i gymnasieskolan. Vi har tidigarefaltal beslut om den tvååriga mellaningenjörsutbildningen, som vi har förlagttill högskolan. Vi gör bedömningen att den ettåriga teknikerutbildningen imyckel hög grad kommer alt ersätta det nuvarande fjärde året på den tekniskalinjen i gymnasieskolan, det s.k. T 4. Mot den bakgrunden borde del vararimligt atl även försöksverksamheten finris inom gymnasieskolan. Vi menar atlden skall finnas där permanent. Vi har en liten känsla av alt detegentligen är samma uppfattning som utskotlsmajoritelen hade, men att man intevar beredd all nu ta stegel fullt ut. kommer vi atl ha en splittrad försöksverksamhetdels vid gymnasieskolan, dels vid högskolan. Det kommer inte att vara tillnågon fördel för den framtida utbildningen. När det gäller betänkande UbU20 gör jag sammakonstaterande som , nämligen alt det är märkligt att man nu ärberedd alt skära ned på ekonomutbildningen, Min nästa fråga vill jag ställalill Bengl Silfverstrand. Först konstaterar utskottet atl det finns en storefterfrågan på arbelsmarknaden, atl det finns väldigt många som vill gå denhär utbildningen och atl såvitt man kan bedöma kommer efterfrågan attfortsätta. Sedan säger man helt plötsligt att mot denna bakgrund är man bereddalt tillstyrka regeringens förslag om en nedskärning av antaletutbildningsplatser När del tidigare gällde den långsikliga planeringen ochdimensioneringen av den högre utbildningen var man inte beredd atl göra någrabedömningar eller några ställningstaganden över huvud laget eftersom man intevisste någonting. När det kommer ett konkret nedskärningsbeslul är manplötsligt beredd alt klippa lill och säga alt man får minskaanlalel utbildningsplatser för ekonomer Min fråga till gäller vilken grund nii utskoltsmajoriteten har för detta ställningstagande. Vilken bedömning gör niav det framlida behovet av arbetskrafl inom delta område, eftersom ni nu ärberedda atl göra denna nedskärning? Är del i slället möjligen så enkelt atl detvar fråga om litet grand av en bytesaffär? Om man skär ner anlalelutbildningsplatser för ekonomer med 270 - om jag ou minns räll - skulle mankunna inrätta 270 nya platser på förskollärarulbildningen. Kan del vara såenkelt, ? Hur skall man nu bära sig ät när regeringen haraviserat att man ytterligare skall öka anlalel platser pä förskollärarlinjen,ungefär på Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. samma sällsom när i sin motion har föreslagit ytterligare 300 platser? Skall manskära ytterligare i ekonomutbildnirigeri eller skall man ta borl platser frånnågon annan utbildning för att kompensera denna utbyggnad? Det vore bra omBengt Silfverstrand kunde ge ett besked på dessa punkter Låt mig sedan avslulningsvis, herr lalman, säga några ordom betänkande UbU24. Jag tycker atl man i en sådan här debatt också skallerkänna atl det finns ett antal andra punkler - precis som på andra områden -där vi har blivit tillgodosedda och känner oss väl till freds med resultatet.Det gäller bl.a. anslaget lill lokala och individuella linjer saml frislåendekurser Precis som kan jag säga atl vi lycker att det är bra nu lägger på dessa 13 milj. kr Men till skillnad från villjag säga atl vi lycker alt det är mycket bra atl dessa pengar nu fördelas tillde 13 minsta högskolorna i landet. Vi bedömer alt det är de små högskolorna somhar de största behoven. Vi bedömer atl resurserna kommer all göra god nyttadär, framför alll när det gäller fort- och vidareutbildning av människor somredan är yrkesverksamma. Det gäller särskilt de fall där det är viktigt altmöjligheten all komplettera sin högre utbildning finns nära den plats där manhar sin verksamhet. Vi tycker att det är bra att fördelningen av dessa resurserhar fått en decentraliserad profil och en centerprofil. Med def anförda, herr lalman, vill jag yrka bifall lillsamtliga cenlerreser-vationer i de fyra nu aktuella belänkandena. AnL 4 BIRGERHAGÅRD (m) replik; kommer vi all ha 36högskoleenheter. Det var väl ungefär så många gymnasier vi hade i landet för100 år sedan. när vi står med facit i hand kan vi konstatera, såsom jaggjort , att del är myckel som är positivt med de små och nyahögskolorna. De har lyft regionen, de har gjort utbildningen tillgänglig förkategorier för vilka den förut har varit slängd. Men naturligtvis finns det också problem. Jag vill frågaLarz om han inte ser några som helst problem med att inte ens hälftenav högskolelärarna vid de små och nya högskolorna har disputerat. Ändå villLarz atl vi skall fortsätta att bygga ul. Finns det inte anledningatt i stället förena sig med den överväldigande majoriteten i utskottet och iriksdagen och säga all nu har vi nått kulmen, nu får del hela sälla sig, nu fårvi se till atl det blir kvalitet på den här utbildningen? Och framför allt: Omvi för framliden utlokaliserar utbilduirig - och det måste vi göra - så följeririte därav med naturnödvändighet att vi också måste bygga upp nya högskoleenheterMan kan även ta lärdom av del förgångria, . AnL 5 () replik: påslår atl folkpartietsskattepolitik kommer att drabba studenterna myckel hårt. Vi är ju allaintresserade - t.o.m. - av att få sänkta marginalskatterSocialdemokraterna och har kommit överens härom och hartillsammans också dragit konsekvenserna av denna önskan, dvs. vi hartillsammans sett till all förslaget också har fåll en finansiering. Andrapartier däribland , vill mycketgärna ha sänkta marginalskatter men kan icke acceptera sådana finansieringarsom del finns möjlighet att få majoritet för Också för studenterna är det viktigt atl vi framöver harell marginalskattesystem som gör det lönande för dem atl arbeta-dvs. atl detkommer att löna sig för dem alt investera i sin utbildning. Dettror jag atl de flesia sluderiter inser När det gäller de oönskade effekter somvårt förslag lill skattereform möjligtvis kan få för studenterna är man - somjag förut har sagt till - överens om att de skall ses över ochrättas till. I fråga om LIF-anslaget på 13 milj. kr. tycker jag att detfinns en sakskillnad mellan våra ställningstaganden, och det tycker jag ärokej. Jag anser all vi skall respektera den skillnaden och inte försöka få deltill att del ena eller del andra ställningstagandet är bättre. Vi har tagitställning för atl dessa 13 milj. kr via UHÄ skall fördelas till de högskolordär de bäst behövs. Varken utbildningsutskottet eller eller ensregeringen kan ha klart för sig atl det bara år de små som bäst behöver medlen.Jag lycker atl jag kan försvara vårt ställningstagande när det gäller de 13miljonerna i LlF-anslag. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. AnL 6 LARZJOHANSSON (c) replik: Det gläder mig atl säger atl nunär vi har facil i hand kan man konstatera atl del är väldigt mycket som är bramed de små högskolorna. Då kan man också med facit i hand konstatera atl delvar en faslig tur att inte fick sin vilja fram - för i så fall hadeett antal av de här enheterna varit nedlagda, och somliga av dem hade överhuvud tagel inte kommit till. Därför tycker jag nog all det argumentet inte varsärskilt tungt vägande. Jag inser, , att det finns problem både vidsmå högskolor och vid en och annan av de större. När det gäller lärare som intehar tillräcklig utbildning, vid de mindre högskolorna, har vi från sidai samband med forskningspropositionen föreslagit väsentligt ökade resurserjusl lill de mindre högskoleenheterna, atl användas för atl dessa lärare skallkunna komplettera sin utbildning så all de också disputerar Beträffande och de sänkta marginalskatternaoch på vilket sätt förslaget drabbar studenterna, kan jag hålla med MargittaEdgren om atl del kan vara bra för dem , när de kommer ut iarbetslivet, alt också fä del av sänkta marginalskatter Men hur blir det om desänkta marginalskatterna är uppätna av en enormt växandesludieskuld, en skuld som växer mycket snabbare än vad deras arbetsinkomstergör? Enligt de beräkningar som har varit möjliga att göra över de effektersom skaite-proposilionens förslag kommer att få, krävs del att en student medmedellång utbildning har en ingångslön - när man beräknar årslönen - som är ungefär2,5 gånger så stor som sludieskulden för alt han över huvud tagel skall ha enchans att bli skuldfri. Jag försäkrar - och jag tror att jag kanfå det bekräftat eflersom vi tillsammans har varit på studiemedelsdebatter ochmött studenterna - atl dessa studenter inte är särskilt imponerade avargumentet all de kommer att ha lägre marginalskatter änvad de skulle ha haft om inte det här förslaget hade kommit, när de får klartför sig hur oerhört hårt den här ökade skuldbelastnirigen slår på derasframtida möjlig- Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. heter Detär alldeles uppenbart atl del är så, och det är alltså skälet till atl vi förvår del har yrkat avslag på den proposition som rör de här frågorna. Atl dettahar ett klart samband med våra möjligheter att få fler urigdomar atl söka siglill högre studier är också vitsordat. Och del skulle vara intressant att fåvela vad menar med all om det här förslaget får sådanaeffekter, då får vi väl rätta till dem. Vad är det som man är beredd atl rättatill? Är det uppräkningstalen eller räntan? 7 () replik: Jag vill erinra om att innande små högskolorna över huvud tagel byggdes upp, hade vi fler studerande, somvar verksamma i universitetscirklar i den från de slora universileleriutlokaliserade verksamheten, än vad vi torde ha vid de små högskolorna.Och kanske vore del. , rätt bra om man, innan man bygger upp riyahögskoleenheter tar reda på om man verkligen har fillgång till lärare ellerinfe. Det är rätt bra att klara ut förutsättningarna i förväg och inte tvingaslappa i efterhand. 8LARZ () replik: Jag kan mycket kort konstatera att BirgerHagårds alternativ lill de små högskoleenheterna är studiecirklar Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat aft han infe ägde räft tillytterligare replik. AnL 9 (vpk): Först vill jag yrka bifall till dereservationer i de nu behandlade belänkandena där vpk finns med. Jag känner igen myckel av del som sägs i denna debatl, ochvi kommer naturligtvis atl få höra många av de här orden och argumenten omigen; det är ju ofta politikens och den politiska debattens villkor skulle jag försöka förbereda ett anförandetill den här debatten. När jag tog fram belänkandena märkte jag - precis somjag sade - atf det var myckel jag kände igen. Jag hade umgåtts med dessaordvändningar tidigare, och att läsa betänkandetext är väl helt enkelt tråkigtmånga gånger Jag orkade inte förbereda något anförande . I ställelgick jag upp tidigt och gjorde det. läste jag en bok istället. För att klara av riksdagsarbelel måsle man ibland löga sig med konstoch litteratur. Det är eri förutsättning. har uttryckt dettainsiktsfullt i bl.a. ett sent nummer av Kommun Aktuellt. Jag håller på att läsa om igen böcker av . Jag håller nu på att läsa en av hans memoarböcker, nämligenFrihet. läste jag bl.a. följande på s. 112113: "Kurschade människor eller mänriiskor med ett fattigtspråk eller helt enkelt ordlösa människor skulle alltid komma alt finnas ochde borde kanske också få sin verklighet synliggjord. Ty mol alltingkunde invändas. De som hade elt rikt språk skulle också i framliden komma atlbli de rika. Det var inte bara en social ulan också en estetisk utgångspuriktför eri littera- lur Del vararbetarmassornas optimism som det trots allt var fråga om. Det var diktningensmoraliska plikt atl hjälpa livet att leva vidare. Hos arbetarmassan fanns delslagels optimism som inte tycktes ha någon motsvarighet hos de gamla borgerligaklasserna vilka i årtusenden haft kulluren i sin tjänst. Utan aningen, ochibland vissheten, om sin förkvävda optimism skulle arbetarklassen inte hafortlevt till den dag som var Jag trodde att om den frigjordes genom diktningenså skulle del betyda all människorna befriades.