prot · GD0987 · 1989-12-31 00:00:00 — För det fysiska skyddet i samband med transporten finnsinternationella regler, konventionen om fysiskt skydd av nuklelärt material,som åtagit sig alt följa, SKI svarar för tillämpningen av konventionen.Reglerna i detta sammanhang innebär atl skall anmäla till SKI nären transport skall avgå samt vilkel slag av material det är frågan om samtmängderna. Vidare skall del finnas en särskild Iransporlledare som ansvarar förtransporten. För andra transporter, t,ex, höganrikat material, gäller förutomdet ovannämnda att transporten skall ske i särskild inneslulning, dvs, stöld-och aitentatskyddal transportfordon, med poliseskort samt med krav pä dubblakommunikalionssysleni bl,a, lill polis. Reglerna återfinnes i SKLs föreskrifterom fysiskt skydd vid transport av klyvbart material. Sammanfattningsvis kan jag alltså konstalerna atl förverksamheten vid och gäller utomordentligtstränga regler. Atl dessa regler efterföljs kontrolleras kontinuerligt avsvenska och i vissa avseenden av inlernationella myndigheler Jag vill i övrigt också hänvisa lillkonsliiutionsulskoltes belänkande KU 1986/87:33 s. 79 ff. I detta har särskiltuppmärksammats import från av använt bränsle samt av restproduktervid framställning av kärnenergi. När det slutligen gäller mängder av kärnämne ochkärnavfall som förts in i landet vill jag lämna följande information. Följande kvantiliteter uran i form av restprodukter, dvs.kärnämne, har från utlandet förts in i under perioden 1985-1989.Uppgifterna kommer från statens kärnkraflsinspektions, SKI, register förkärnämneskontroll. För det första uran i uranhaltigl kalkslam, . För del andra uran i uranhaltigl filter, . För det tredje uran i brännbart uranhaltiglmaterial, . Del brännbara materialet behandlas för ;s räkningvid . Om jag sedan får tolka begreppetkärnkraftsavfall som används i interpellationen som s.k. driftavfall frånkärnkraftverk - dvs. brännbart material med lågt innehåll av radioaktivitett.ex. overaller, plasthandskar och annat sådanl som används vid kärntekniskverksamhet samt svagt aktivt metallskrot - så kan jag först nämna atl Sverigeinte för ut något sådant material ur landet för deponering. När det sedangäller utländskt lågaktivt driftavfall sä har totalt avfall förts in i landet, varav kommer från och delövriga från . material behandlas på olika sätt vid StudsvikAB och returneras sedan till utlandet. Kvar i för behandling vidStudsvik AB är metall-skrot och 536 lon brännbart material. Dellamaterial kommer efter behandlingen atl återsändas till den utländskebeställaren. Uppgifterna om driftavfallet har kommit från SSI. Beträffande övriga mängder av bl.a in- och utförsel avradioaktivt och klyvbart material får jag hänvisa till konstitutionsuiskoltetsbelänkande /89;KU30, s. 86 ff. Från miljö- och energidepartementetöverlämnades vid det granskningstillfällel ett synnerligen omfattandeskriffligl material. I materialet ingick redovisningar av transporter av kärnämneoch kärnavfall genomförda samt motsvarande redovisningbeträffande radioaktivt material för . Delta material finnssamlat i och ar således där tillgängligt förriksdagens ledamöter Prot,1989/90:87 fJnder detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar AnL 32GUNILLA (); Jag vill tacka statsrådet för ett mycketutförligt svar Av den inledningsvis framförda tillrättavisningen har jagförstått al' jag delvis använt fel benämning. Kärnämne i form av uran skalldet heta, och jag skall försöka säga det hädanefter Först en allmän reflexion, I svaret anges de många lag-och regelverk, säkerhetsföreskrifter och kontrollsystem som vi måste omgärdakärnkraflspro-cessen med i denna del, Alll måste fungera enligt regelboken.Några misslag eller oönskade händelser får inte inträffa. Jag lycker alt deltapå ett utmärkt sätt illustrerar atl kärnkraften är omänsklig. Det finns anledning atl konstatera alt verksamheten vidRanstad inte är helt harmlös även om den följer gällande föreskrifter I svaret hänvisas till att hartillstånd enligt kärntekniklagen att inneha, bearbeta och hantera uran föråtervinning av uran ur restprodukter frän ABB Atoms bränslefabrik i ,Men som framgår av svaret kommer uran också från Brennelementwerk iVästtyskland, Visserligen transporteras det från och till bränslefabriken iVästerås, men det skall sedan sändas åter till , Såvitt jag kanförstå är del därmed som är ägare lill restprodukterna. Det här tycker jag är angeläget att klara ut. Minkompletterande fråga är således; Anser statsrådet att dessa restprodukter ärvästtyska eller svenska? Om svaret är all de skall anses som svenska, är nästafråga; År del i så fall fritt fram för alla intresserade länder atl sändarestprodukter av kärnämne i form av uran till och ? Nästa följdfråga rör vad som händer med uranet i ,Det står i svaret atl utvinner uran ur kalkslammel. Uranetåtersändes till ABB Atom, som avser att ytterligare rena materialet i sin återvinningsanläggning.Ordet "avser" innebär således atl det inte sker för närvarande.Finns det ingel tillstånd atl göra detta, eller varför sker inte det? Uranet lagras i ;s anläggningar i avvaktan påatt sändas åter lill , står det i svaret. Hur myckel uran rör det sigom, och hur länge har uranet lagrats där? Så lill frågan om transporterna mellan ochRanstad, Här rör det sig om verkligt lättbefolkade områden. Ingen olycka fårske. Enligt reglerna skall anmälan tydligen ske när en transport skall avgå.Man skall också ange Prot,1989/90:87 vilkelslag av material som det är fråga om samt mängderna. Vidare skall det finnas ensärskild iransporlledare. Om jag har förstått svaret rätt sker transporterna avkärnämne i form av uran i vanliga bilar på hårt trafikerade vägar Här måsle jagställa frågan: Vilken information om dessa transporter lämnas lill ansvarigakommunala myndigheter? SKI skall godkänna transporten eller transportkollit innantransport får ske, framhålls det. Innebär det att personal från SKI utövarkontroll vid transportens början och slut? Då del gäller utländskt driftavfall frän kärnkraftverkinfördes till totalt . Del härbehandlas vid och returneras sedan till utlandet. Min fråga är då;Sker det mätningar, och finns del alllid en fullständig samstämmighet mellaninkommande och utgående radioaktivt material när det gäller det lågaktivaavfallet? Anf,33 Miljöminister ; Också i delta sammanhang lycker jag all det finnsanledning att uttala tillfredsställelse över den allvarliga och konstruktivaton som präglar debatten. Skälet lill atl jag påpekade alt del här rör sig omkärnämne är att det är strängare krav, en strängare lagstiftning, för sådant -bl,a, ur icke-sprid-ningssynpunkl. Därför är mitt svar på den andra frågan attdet definitivt inte är fritt fram för alla länder här. Delta prövasutomordentligt noggrant med hänsyn lill både svensk lagstiftning ochinternationella åtaganden. Det är inte en händelse atl samarbetet ser ut somdet gör. När det gäller - det vill jag understryka -har vi både avtal och på annat sätt etablerade samarbetsformer Det gör atl vianser oss ha möjligheter alt ha ett sådant samarbete. Det har förekommit allvarliga incidenter. Jag tror atlGunilla vet det. Men vid de tillfällena har vi pä alla nivåer - även påministernivå, och det gäller då mig och min västtyske kollega - haft ettutomordentligt noggrant samarbete för att lill varje pris undvika missbruk.Inte ens slarv skall få förekomma. Åtskilliga åtgärder har vidtagits i syfteall komma till rätta med tendenser lill sådant. Det är och som är ägare lill det uransom kommer därifrån, och de är skyldiga att återta del. Detta vill jag ocksåunderstryka. Skälet till att uranet lagras med avsikten att det skall renas ärhelt enkelt alt del finns mer uran på världsmarknaden än som behövs.Många länder har ju skurit ned sina kärnkraflsprogram. jämfört med planerna på70-lalet. Därför har uranet kommit att lagras här. Jag anser inte all del är rikligt tillfredsställande. Vimåsle alltså noggrant följa ulvecklingen, för delta kan naturligtvis intefortsätta långsiktigt. Det krävs all uranet går tillbaka. Jag vill påminna om att vi avslog enansökan från Studsvik om atl man under 10-15 årskulle få lagra annat material.Men del gällde låg- och medelaktivt avfall. Vi anser inte att del ärtillfredsställande att detta skulle försiggå , och därför sadevi nej. SKIkontrollerar transporterna i början och slutet. Rent allmänt vill jag säga närdel gäller miljöfarliga transporter atl situalionen ännu inte av regeringenbetraktas som tillfredsställande och all del därför pågår elt arbete i avsiktatl förbättra situationen. Det är ju inte bara sådanl här material som kaninnebära risker Samarbetet mellan centrala myndigheter och kommuner behöverdessutom ytterligare utvecklas. Beträffande material av det här slaget finns del alltsåmycket stränga regler och sträng kontroll. Del utförs mätningar vid början ochslutet av verksamheterna beträffande del material som behandlas i Studsvik. Viförsäkrar oss om alt mängderna som går in och ut stämmer överens. AnL 34GUNILLA (); Jag lackar för dekompletterande svaren. Jag är givelvis medveten om all det var ganska mångafrågor som jag kom att ställa med anledning av interpellationssvaret. Menallteftersom jag läste och funderade över detta blev frågetecknen allt fler har talat om all vi skall visa störregenerositet och mindre misstänksamhet. Jag tar detta som ett löfte om atlsocialdemokraterna kommer atl agera utifrån detta uttalande efter etteventuellt regeringsskifte. Så till det som har sagts om att man prövar detta mycketnoga och atl det inte är fritt fram för alla länder atl sända hit material,sade att del är som är ägare till kärnämnet. Det kan jaginte tolka på något annat säll än alt del innebär att inteskall ta hand om detta. Det står ju uttryckligen i svaret att det är uran urrestprodukter från ;s bränslefabrik i som det gäller-alltsåsvenskt kärnämne, icke västtyskt. Sedan lalar om att alldeles för mycketkärnämnen lagras i och atl del inte är bra. För egen del tycker jagalt det är synnerligen allvarligt all sådana här ämnen staplas - tydligen årefter år De skickas alltså inte tillbaka. En kompletterande fråga i detta sammanhang måsle bli: Vadavser som ansvarigt statsråd att göra ål della? De som har sänthit material har tydligen inte möjlighel att ta emot det igen, AnL 35 Miljöminister ; Del förhåller sig på det sättet attmaterialet ligger i i avvaktan på ytterligare en process innan detskickas tillbaka för att användas i , Vi har ju ett avtal medVästtyskland som säkerställer alt när det gäller material som delförekommer handel med mellan och måste kunna garanteraatt detta används enbart för fredliga ändamål. Materialet skall tillbaka efterytterligare process i , Del skall således inte användas i svenskproduktion. När det gäller de ökande lagren har man vidkärnkraftsinpektionen samma uppfattning som jag. Situationen är den att jagväntar på förslag från kärnkraftsinpektionen om hur vi skall hantera den härfrågan. Både jag och myndigheten delar uppfattning att någotbehöver göras för atl man skall kunna komma lill rätta med problemet. Prot, 1989/90:87 16 mars1990 AnL 36 (); Vad är skälet till att det här materialet ligger i och alt detinte bearbetas? År det på det sättet all det saknas tillstånd? Varför sker inteden här ytterligare bearbetningen? Varför ligger materialet i ? Sånågot om , Efter de svar som jag har fått måste det väl vara helt klartalt elt fel begås i denna hantering eflesom det anses atl det aktuellakärnämnet är västtysk egendom och alt inte har fill-ståndatt ta sig an några andra restprodukter än svenska sådana. År det riktigt,, att det är så? Anf,37 Miljöminister : har inte alla de tillstånd som behövs föratt man skall kunna genomföra hela processen. Dessa måsle man skaffa sig. Denprocessen är på gång. Därmed skall man också kunna arbeta av materialet och setill att det går tillbaka . vice talmannen anmälde alt atl till protokollet få antecknat atl hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar påinterpellation 1989/90:126 om en utvärdering av användningen av de särskildamedlen för att korta vissa operationsköer Margö har frågat mig, om användningen av de särskildamedlen för atl korta vissa operafionsköer kommer att utvärderas. Regeringenföreslog genom propositionen 1986/87:114 att en särskild ersättningskulle utgå fr.o,m, lill sjukvårdshuvudmännen för att ökaoperalionskapacileten inom sjukvården. Syftet var att öka genomströmningen vidgråstarr-, höftleds- och kranskärlsoperationer Ersättningen skulle möjliggöraför huvudmännen atl bygga upp sin behandlingskapacitet så, att balans mellanutbud och efterfrågan skulle uppnås inom de tre områdena. harbidragsmedlen, som beräknades till 140 milj. kr , inordnats i denallmänna sjukvårdsersältningen enligt den s.k, Dagmaröverenskommelsen. Enredogörelse för överenskommelsen har senast lämnats i regeringens skrivelse1988/89:153. Huvudmännenför hälso- och sjukvården har förbundit sig att utjämna väntetiderna tillnämnda operationer enligt vissa indikationer för planeringen och vissa prioriteringarDe skall också följa utvecklingen inom hälso-och sjukvården för att förhindraatt liknande problem uppkommer inom den övriga verksamheten. Socialstyrelsenlämnar årliga rapporter om ulvecklingen inom de tre områdena. Rapporternabygger på huvudmännens statistik, som emellertid på vissa håll varitbristfällig. Framför allt gäller detta antalet höftledsoperationer Man hardärför i Dagmaröverenskommelsen för angivit att hu- vudmännen skall redovisaantalet utförda operationer inom berörda områden till senastden för att en utvärdering av effekterna skall kunna ske.Samtliga huvudmän har inkommit med redovisningar för lillsocialstyrelsen, som räknar med atl kunna lämna sin rapport . Denhittillsvarande rapporteringen visar atl utvecklingen har varit olika inomnämnda tre områden. Närdet gäller kranskärlsoperationerna har antalet operationer ökat i en sådan taktatl köerna bedöms kunna upphöra Detta betyder emellerlid inteatl sjukvårdshuvudmännen redan nu har lyckats bygga upp sin kapacitet så atlman klarar en ökande efterfrågan inom ramen för den reguljära vården, I ställelhar man i viss utsträckning behövt ta till extra åtgärder för att tillfälligtöka antalet operationer Antaletgråstarroperationer har ökat krafiigt, dock inte lika snabbt somkranskärlsoperationerna. Vidare blir bilden mycket skiftande när jämförelsergörs mellan landets olika sjukvårdsområden. Hos en del av dem är kösituationennumera bemästrad, medan andra har en sämre situation. Av hi-tillsvaranderapporter att döma har behandlingskapacitelen ine ökat hos någraav sjukvårdshuvudmännen. Vadgäller höftledsoperationerna har det totala antalet tyvärr inte ökat sedan år1987. Även här är bilden emellertid växlande, både mellan sjukvårdsområdenaoch inom dem. Enligt rapporterna har bi.a några ortopedkirur-giska klinikerhaft en hög andel medicinskt färdigbehandlade patienter, vilket minskatmöjligheterna atl utföra operationer Enligt statistik från Landstingsförbundetär på sina håll upp fill av vårdplatserna belagda med sådana patienterProblemet tycks vara störst i storstadsområdena. Dessutom har dearbetsmarknadskonflikter som inträffade och som bl.a drabbadeoperationsverksamheten medfört att antalet operationer blivit mindre än vad somvar planerat. Situationennär det gäller höftledsoperationer är onekligen mycket besvärande. Jag finnerdel anmärkningsvärt atl vissa sjukvårdshuvudmän som har långa köer ochväntetider inom detta vårdområde inte i högre utsträckning utnyttjar klinikerinom andra landsting som har ledig kapacitet. IDagmaröverenskommelsen för har parterna kommit överens om en gemensam satsningför alt öka fillgängligheten och kapaciteten inom hälso- och sjukvården.Arbetet i denna gemensamma satsning bedrivs i formen av ett utvecklingsprojekti vilket , . Enligt överenskommelsen har 50 milj, kr ställts fillprojektets förfogande. Arbetet i projektet startades . Denmedicinska specialitet som hitills har hunnit kartläggas är ögonsjukvården, menfler specialiteter kommer att granskas . Medlen som finns förändamålet kommer fill största delen att användas till utvecklingsprojekt ute påklinikerna. Själva kartläggningarna bekostas till en större del av andra medelän de 50 milj. kr Jagvill betona att ansvaret faller på huvudmännen när det gäller att utvecklahälso- och sjukvården så att köer och andra problem inom vården inte uppstår Omdet skulle visa sig atl ersättningen inte ger den styrning som är önskvärd, kandet emellertid finnas skäl att ompröva bidraget. 1989/90:87 16 mars1990 1989/90:87 16 mars1990 noggrant följautvecklingen när det gäller bl.a köer och väntetider inom hälso- och sjukvården,och då särskilt inom den högspecialiserade vården. Huvudmännenhar vidtagit särskilda åtgärder för atl komma till rätta med köerna. Dessaåtgärder kan ha orsakat merkostnader Jag anser emellertid att en särskildutvärdering av sådana förhållanden inte är motiverad. Enligt min mening är detfullt tillräckligt med de utvärderingar av olika insatser som gjortseller pågår, vilka tar sikte på de förbättringar av vårdsituationen som helatiden sker AnL 39 (vpk): Jag tackar socialministern för svaret. Jag är emellertid inte överensmed socialministern om att det inte behövs någon utvärdering av hur desärskilda pengar som har avsatts i syfte att korta operationsköerna haranvänts. Det handlar ju trots allt om mer än , och jagkan inte förstå varför det skulle vara ointressant att ta reda på vad vi harfått för de pengarna. Närman tittar på hur situationen ser ut, framför alll när det gäller köntill höftledsoperationer, grips man av misstanken att pengarna kanske inte iförsta hand kom patienterna till nytta utan att det kanske i slället var andrasom hade större nytta av dem. Jagkan ta ett exempel från ett sjukvårdsområde som jag själv känner ganska vältill. Där skickade man när det gällde höftledsoperationer ut offerter för attse hur man på bästa sätt kunde använda de som det var fråga om. Manfick in offerter från två privata vårdgivare. Den ena erbjöd 26 operationer förden summan, och den andra erbjöd 37 höftledsoperationer I bägge alternativeningick eftervård. Det egna sjukvårdsområdet avgav också en offert och talade omvad man kunde göra om man fick dessa pengar utöver budget. Man skulle kunnaåstadkomma 64 operafioner Detverkar här vara självklart vem som fick utföra jobbet. Men vad blev beslutet?Jo, man valde inte det billigaste alternativet, utan de två privata vårdgivarnafick dela på summan och utföra operationerna. Vi fick alltså hälften av deoperationer vi skulle ha fått om operationerna hade utförts i egen regi. Detfinns andra exempel, varav jag tar upp ett i interpellationen. Del avtal man nui landsfing har kommit överens om innebär en fyr-dubbling avlönerna för den personal som utför operationer på övertid. Men detta är enövertid som inte skall räknas som övertid, det ingår också i avtalet.Personalen i fråga har nämligen redan så alt säga slagit huvudet i övertidstaket. Liknandeavtal har slutits i andra landsting, exempelvis i och . Jagtycker i och för sig inte att det är fel atl ge den egna personalen extrapengar Del kan kanske till och med vara mofiverat i vissa fall. Men just i dethär fallet anser jag faktiskt atl det är litet knepigt. Man vet alltså attlandstinget inte kan utnyttja operationskapaciteten fullt ut under denordi-'narie arbetsfiden på grund av bl.a, personalbrist och brist påeftervårdsplat-'ser I detta läge har man för avsikt att genom dessa arrangemangköpa opera-i; tioner extra dyrt ulanförordinarie arbetstid. Jag har svårt atl förstå logiken i della, Personalbrislen,som är särskilt stor i , är en följd av åratal avförsummelser och den indirekta utplundring som har skelt gentemot landslingenunder . Då måste man fråga sig om det är bra för sjukvården somhelhet alt man stoppar in en massa pengar och betalar extra dyrt för att fåoperationer utförda. Det är ju faktiskt här fråga om avsaknad av en helhetssynpå sjukvården och sjukvårdens problem. Vivet vad som är anledningen till att vi har operationsköer Ett skäl är denmedicinska utvecklingen, vilken i sig är positiv och förhoppningsvis kommer allskapa köer även . Deandra orsakerna till operafionsköerna är bristen på eftervärdsplatser ochbrislen på personal, det senare både i fråga om operationer och eftervård.Bristen på platser i eftervården är i sig en effekt av bristen påhem-Ijänstpersonal i kommunerna. Dåfrågar man sig; Hade dessa extrapengar kanske gjort större nytta om de hadestoppals direkt in i långvården eller i så atl de propparna hadekunnat lösas upp? Jag vet inte, och jag tror inte att socialministern hellerkan ge svar på de frågorna. Men jag tycker ändå att detta är kunskaper som vibehöver, inte minst med tanke på hur den närmaste framtiden inom sjukvårdenkommer att se ut. Jagtillhör ett parti som gärna kräver extra pengar till sjukvården, men jag villsamtidigt veta vad dessa pengar används till. Jag undrar om socialministern,precis som jag, misstänker att sanningen om hur dessa extrapengar har använtsinte är alldeles behaglig och atl socialministern då gör den bedömningen altdet är bättre att inte få elt klart besked om hur pengarna har använts. 1989/90:87 16 mars1990 40 DANIELTARSCHYS (fp); Eftersom vi harindustriministern här i kammaren vill jag erinra om atl det inom industrinfinns ett begrepp som heter "jusl in lime". Det innebär attkomponenter och insatsvaror skall finnas på fabriken när de behövs - ett sättalt hålla lagerkostnaderna nere. Jagtycker det vore ett naturligt mål atl också i den sociala sektorn se till altsamhällstjänster fås "just in lime", precis när de behövs. När man behöver plats pädagis skall man få den då och inte . Närman behöver en operation skall den finnas tillgänglig jusl då och inte , Närman behöver en plats på långvården skall den finnas då och inte . Jaglycker alltså del är det naturliga målet för oss som har ansvaret för attförvalla skattebetalarnas pengar att se till att dessa tjänsler skall finnasprecis då de behövs - "jusl in lime". Dettaär felet med den svenska sjukvården att vikfiga och iblandlivsviktiga behandlingar och operationer inte har funnits att tillgå just närde behövs. Vihar fört en dialog med regeringen om vad som kan görasför att se till att människor kan bli opererade för dåliga höftleder. dåligaögon eller en hjärtsjukdom jusl när de behöver del. , helabörjan av , mötte vi från regeringen ell totalt och kompakt motståndmot tanken på att staten skulle kunna gå in och använda sina pengar för att setill att detta mål kunde uppnås. Vi pekade på atl sjukförsäkringen betalar ut miljoner tillmänniskor som väntar på en operation. Man kan alltså betala tiotusentals, lill människor som väntar på en operation som kan varaganska billig och enkel att genomföra. Det hade varit mycket vettigare ochförståndigare att dessa pengar gick rakt in i sjukvården och kunde användasdirekt till operationer och härmed lösa dessa problem. Dessa tankegångar mötte hårt motstånd frånregeringens sida. Man visade inget som helst intresse för atl använda sjukförsäkringenspengar till sjukvård. Efter lång opinionsbildning svängde regeringen på klacken1987 och beviljade då pengar för alt bekämpa köer just i syfte att komma tillrätta med detta problem. Men då man började med denna nya politik harman använt de bidragen på ett sällsynt valhänt och tafatt sätt. Det första anslagetvar på 70 milj, kr Av dessa pengar finns fortfarande 29 miljoner kvar -pengarsom beviljade för att bekämpa köer Dessa 29 miljoner harregeringen fortfarande i kassaskåpen. Man har inte använt pengarna för allbekämpa köproblemen inom sjukvården, som fortsatt att vara oerhört svåra. De pengar som Margö lar upp i sininterpellation, som sedermera införts i Dagmaröverenskommelserna, har heller inteutnyttjats på ett sådanl sätt all man kommit till rätta med de svåra problemen. Jag tycker man kan säga att regeringen har intagit enpassiv hållning till köproblemen inom sjukvården.