prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Marockanerna har organiserat en kolonial bosättning i deminst ökenlika delarna av landet. Marockansk polis arresterar västsaharier somtorteras och fängslas. Många av dem försvinner. FN, OAU och har fördömt Marockoshandlande i . En folkomröstning skall genomföras. Men Marockosaboterar, , effektivt alla förberedelser har Pérez de Cuellarnyligen varit i området och uttalat hopp om att folkomröstningen skall kunnagenomföras kring nyåret. Han har också uttalat atl man från FN;s sida skallprioritera arbetet med att bli av med den sista kolonin i . stöder Polisario, det är sant. Men samlidiglutbyts vänskapbety-gelser och varor med ockupationsmaklen . fårdirekt stöd med 46 milj. kr i bistånd och en u-landskredil på 100 milj. krVäslsahara och Polisario får ingenting. Det som går såsom slöd tillvästsaharierna är ett humanitärt bistånd via Rädda barnen och Röda korsetdirekt till de flyktingläger som finns på algeriskt område. Vpk kräver i reservation 26 alt omprövar sittbistånd lill om statsledningen där inte visar sin freds- ochförhandlingsvilja. Vad jag har kunnat utläsa och har hört i debatten stöderfolkpartiet detta krav. Del har Chariolte uttalat. trodde jagstödde kravet - vi får väl höra 6 protokoU 1989/90:113 1989/90: Jag trodde också attmiljöpartiet stödde det. ställer krav pä demokrati imottagarländerna. Det vore då logiskt om man stödde vårt krav.Socialdemokraterna borde nalurliglvis också stödja del. 1 belänkandet framgårdet av majoriletsskrivningen atl bistånd skall kunna övervägas i fall avallvarliga brott mot folkrätten eller anfallskrig och ockupation. Vad är detannat än allvarliga brott mot folkrätten och ockupation som just nu pågår i ? 1 reservationerna 81 och 82 kräver och vpkdirekt stöd lill Polisario. Delta har bemötts av Axel , som försvararutskottsmajoritelen och säger alt del är sä bra att kanalisera det humanitärastödet via Rädda barnen och Röda korset. Men det vi har krävt är inte alt manskall undandra stödet via organisationerna utan att man skall kompletterastödet via organisationerna med ett stöd direkt till Polisario. Vi menar altdet finns en princip som har accepterats, nämligen all SWAPO och ANChar fåll ett direkt stöd. Det borde också nu Polisario kunna få. Del är någolegendomligt och inte särskilt hedrande för all man ger ett direkt stödtill den koloniala ockupationsmaklen men inte anser atl man kan ge elldirekt stöd lill dem som är koloniserade och ockuperade. en helt annan fråga, åven om den kan påminna omkvinnornas betydelse i kampen för ett fritt Väslsahara. Jag vill yrka bifalllill reservation 20 om kvinnobistånd. 66ANITA (): betänkande nr 15 är ganskabra, men del hade blivit ännu bättre om reservationer hade kunnataccepteras av kammaren. Jag vill lägga till sådanl som dess värre inte slår itexten. Det är viktigt att fundamentala mänskliga fakta ligger till grund förvårt länkande om och vår bedömning av biståndsverksamheten. Det har sagts såmyckel om pengar, ramar och budget, att kammaren kan ha fått uppfattningen alldel huvudsakligen är pengar som saken gäller Men dä har kammaren fått enfelaktig uppfattning. Av de behov som människorna i världens alla länder harär de ekonomiska underordnade. Viktigare är fysiska behov som mat, vatten, utrymmeoch miljö. Kanske ännu viktigare är själsliga behov som värdighet, kärlek,medmänsklighet och hopp. Jag kan inte acceplera det omedelbara svaret att alltdetta kan man köpa om man bara har pengar. När man ger elt fattigt land pengar och tar dessproteiner, dvs. dess matproduktion, som utbyte, försvagar man i själva verketdel landet. Det hjälper föga landet om det därigenom kan inhandla olikalyxartiklar, vapen, Coca Cola eller vad nu de styrande prioriterar. Mycket av den ulveckling som vi med vår materialistiskaoch konsum-tionsinriklade kultur själva belastats med vore det bäst för dentredje världen alt slippa. Det vore t.ex. bäst för hela världen om alla länderlät bli alt driva upp sin nivå av energikonsumtion lika högt som de svenskakraftbolagen med myndigheternas hjälp lyckats driva upp energikonsumtionen iSverige. När man säljer vapen till ett utvecklingsland, oberoendeav om det är i krig eller inte. ökar man inte livskvaliteten i det landet. andragrepp för atl verkligen komma åt den världsomspännande kris som vi har skapat.Vi måsle helt enkelt följa upp tre olika linjer . Vi måste ökamedvetandet om vari krisen består Vi måsle öka förståelsen mellan folk i allaländer, och vi måste öka graden av lokal självtilllit överallt. Krisen blir akut när hungerkatastrofer härjar och närsjukdomar raderar ut miljontals människor. Dess värre är detta baraföljdfenomen av en totalt nedgången miljö, av en överbefolkad jord och avsociala system som ökar orättvisorna. Vi måste inse krisens natur innan vi kan finna de rättavägarna att bekämpa den. Det är en satsning på förståelse av och forskning omkrisens natur som vi måste prioritera. Förståelsen mellan människor är ocksåalldeles för dålig. Del räcker inte alls att bara se främmande folk pä TV. Delräcker inte heller alt anslå si eller så många miljarder i biständsbudgelen. Personliga kontakter mellan människor i olika länder ärdet viktigaste för människor i både i-världen och u-världen. Båda sidor harmycket att lära av varandra. Del handlar egentligen mera om kommunikationmellan människor än om att en part hjälper en annan. Det är inte fråga om enenvägskom-munikation. Det måste vara tvåvägs. Särskilt viktigt är atl stödjafadderverksamhet, där personligt ansvar och personliga kontakter skapas. Detgäller fadderskap mellan enskilda människor, familjer, kommuner och stater ii-världen och u-världen. Jag anser alt den lokala själviilliten i små enheter måslebevaras. Jag vill understryka och någol utveckla tidigareanförande på den punkten. Naturliga mönster med relativt lyckliga människor somlever i små byar och i begränsade regioner bryts ofta sönder av ekonomiskaintressen. modern biståndsverksamhet är ofta skyldig till sådana socialaförändringar Det är verkligen olyckligt och kan inte motiveras med atl manönskar en stark ekonomisk tillväxt. Vi i industrivärlden vet vilket pris vi har fått betalaför den ekonomiska tillväxten, särskilt nu under de senasle seklerna. Vi bordeförskona resten av världen från den ulvecklingen. Endast en väl utveckladkänslighet från dem som handhar biståndsarbetet kan förhindra atl de ömtåligalokala systemen skadas. Tack för ordet. AnL 67BERNDT (); När vi behandlade ulrikesulskotletsanslagsbetänkande UU14 hade jag och några motionärer en motion som handlade omslödel till . Pä elt sätt kom den motionen litet fel, eftersom denskulle ha passat mycket bättre i det här betänkandet. Därför återkommer jag ,trots att motionen inte finns i detta betärikaride, med riågra ord i anslutningtill den. Efter en resa som jag gjorde i förraåret - några riksdagsmän härifrån var där - kan jag utan vidare understryka attdet är utomordentligt angeläget med stöd till . Det är ingen som helsttvekan om det. Det finns väl inte heller någon i denna kammare som motsättersig det. Det är angelägel att stödja den demokratiska utvecklingen,en utveckling mot frihet. Del är ett ord som vi mötte på många olika sätt underresan. 1989/90:113 2 maj1990 det ärnågot som folkel på andra sidan, och i och för sig också på södra sidan om,har fått uppleva så är det ordet frihet. Det är myckel viktigt. Vi mötte emellertid också en mycket svår ekonomisksituation, på gränsen till ekonomisk misär hos vissa befolkningsgrupper Vi såggivetvis all miljöförstörelsen var fruktansvärd och att det behövs storainsatser pä del området. Det är dårför mycket glädjande alt regeringen haransträngt sig för alt pä myckel få fram tillÖsteuropa, till våra grannländer över tre år Diskussionen har gällt - vilket vi också tar upp i vårmotion - de nya 900 miljonerna som tas av biståndsmedel. Jag har följt debattenoch kunnat konstatera att denna fråga har blivit mycket ingående debatterad,så jag skall försöka fatta mig kort. Det akuta läget gör naturligtvis alt delär viktigt atl vi vidtar olika ålgärder Med vetskap om hur besvärlig denekonomiska situationen är förstår jag att regeringen inte har haft detlätt när det gäller att få fram dessa pengar. Jag kan därför ha en vissförståelse för atl man lar dem ur biståndsmedlen, trots all länderna iÖsteuropa enligt min uppfattning knappast kan betecknas som Många medmig har den uppfattningen och vad jag förstår delar också biståndsministernden uppfattningen. Länderna i uppfyller inte falligdomskriteriet, deär betydligt mera industrialiserade än . befolkningen har en godläskunnighet, och man har inte alls den barnadödlighel som förekommer iu-länderna. Jag menar ändå atl det är angeläget all i fortsättningenundvika att utnyttja biståndsmedel för stödet till . Som motionärerpekar vi pä andra finansieringsformer och vi säger oss också vara beredda attavstå från andra saker i budgeten till förmån för . Efter det atl detre åren har gått menar vi atl det inte bör komma i fråga att man använderbiståndsmedel lill . Vi säger faktiskt ocksä att vi lycker alt redanunder - således under del andra och tredje året iireårspakelet -bör man göra allt vad man kan för alt undvika bislåndsmedel. Attanvända biståndsmedel innebär ju de facto att vi undanhåller medel från defatliga länderna. Det kan man aldrig komma runt. även om man lalar om enkraftig ökning. Om man får lolka debatten positivt kan jag säga att deländå har funnits lilel av en öppning. Några av debattörerna från densocialdemokratiska sidan har pekat på att om vi har litet lur med ekonomin kanvi kanske komma undan den tunga bördan, som jag ser del, all under dessa tre årfinansiera delta med biständsbudgelen och att vi kanske skulle kunna hittaandra medel för del andra och tredje året i paketet. Jag tror nämligen inte altvi skall undervärdera den principiella betydelsen av atl vi nu tarbiståndsmedel till detta ändamål. Det är som på många andra områden - delöppnar för olika grupper i samhället alt driva en debatt och säga atl nu kan vianvända biståndsmedel för både del ena och andra ändamålet. Vi har kunnat sepå flyktingsidan hur lätt det är att få i gång en debatt som kan bli skev. Delär därför mycket viktigt atl vi tar allvarligl på den här frågan, även ombeloppet 300 milj. kr. naturligtvis är relativt ringa. Med anledning av den motion som behandlades iutrikesulskollels förra betänkande, vill jag nu på detta sätt vädja tillregeringen atl till varje pris försöka undvika en fortsatt finansiering överbiståndsanslaget så atl vi kan använda depengarna lill de verkligt fattiga länderna och för att vi skall kunna slippaden debatl som vi annars förmodligen får ta. Jag vill även passa på och säga något om en annan motionsom jag har med i detta belänkande. Den handlar om all vi skall vidla ylleriigarehandelspolitiska åtgärder för att främja en ökad import till från deav ockuperade områdena. Jag har gjort flera resori dessa områden. Särskilt vid den senaste resan fick vi riksdagsmän starkauppmaningar alt försöka medverka till atl vi får en ökad handel till ståndmellan och de paleslinska områdena. EG har gjort slora sådana ansträngningar,och det är inte mer än riktigt att vi också försöker göra det. Därför tyckerjag att det är positivt att utskottet markerar att man delar denna uppfallningoch pekar på importkontorel för u-landsprodukter och de insatser som det görJag kan bara hoppas att vi följer upp delta, så all vi får till stånd en ökadhandel med palestinierna. Utöver alla andra slöd som vi ger till dem behöver dedetta stöd. Med dessa ord hoppas jag all frågan om biståndet tillÖsteuropa och stödet lill palestinierna skall få en positiv lösning. 1989/90:113 2 maj1990 68RAGNHILD POHANKA (mp); Tänk globalt och handla lokall är honnörsordför Framliden i våra händer. Då tänker man kanske atl det inte hör hemma idenna utrikesdebatt om biståndet. Men det passar faktiskt bra även i dendebatten. Vi måsle allt oftare tänka globalt, både politiskt, solidariskt ochmiljömässigt. Varje hot och varje god utveckling har långt störreåterverkan på samtliga delar av jordklotet jämfört med tidigare händelser Ochvi vet om det. När vi gör stora kalhyggen i resp. ökar eller minskarfreonulsläppen har det belydelse för långt större områden än de närboende. Dethar t.o.m. belydelse för områden utanför . Vår biståndspolitik kan vi tala om med stolthet i denmeningen all vi faktiskt satsar stora resurser i form av både människorkunnande och pengar. Dock har vi i vissa krav och viss kritik altframföra. har redogjort för vårt nyabiståndsmål, självtillii, våra krav vad gäller skuldkrisen och bundet bistånd.Hon har också redogjort för vår grundsyn i fråga om u-landsbistånd. satsningen på , där vi vill satsa myckel pengar utöver de ibudgeten angivna. Jag yrkar bifall till alla reservationer där MarianneSamuelssons namn står ensamt eller tillsammans med andra partiersrepresentanter yrkar jag bifall till motion UU222, yrkande 1 samt motionUU82. I motion UU222 om vårt medlemskap i kräver vialt nya riktlinjer skall antas för i de fall där slöd endastbeviljas till ekologiska och humana, långsiktiga projekt. Om inte detta skeranser jag att skall utträda ur och i slället använda deanslagna pengarna till lämpliga u-landssalsningar Varför anser jag det? Jo, därför att stöderprojekt som gör människor hemlösa - en miljon i om Narmadaprojekletbyggs ut i sin helhel. Vart skall dessa människor ta vägen? Vi kan inte ta emotdem. En annanfråga gäller folkomflyttningsprogram. nandesatsning som bl.a. har varit med om atl göra. Har handlar det omatt göda multinationella bolag. Det har förts en lång debatt om , mensom motionär anser jag all del är viktigt all ylleriigare diskutera den frågan.All påtvinga ett u-land vår ekonomi kan bli förödande för landet i fråga. Jagkan vidare nämna satsningen på elt kärnkraftverk på som byggs påen vulkan. De satsningar som har gjorts i omfattar alladessa moment. Det förekommer folkomflyttningar, vägbyggen, skövling avregnskogar och en enorm järnmalmsbrytning. Vi vet alt skogarna aldrig kommeralt växa upp igen. En annan mycket viktig fråga gäller sambandet mellanmänskliga rättigheter och ekonomi. I-ländernas iver alt exploatera tillgångari tredje världen Ivingar ofta människor mest urbefolkningen, atl flytta frånsina boplatser. Ofta är det liktydigt med ett utdraget folkmord. Motivet för dessa mestadels storskaliga projekt sägs varaatt höja levnadsstandarden i landet. Man ser dock nogsamt till attinte själv förlora på affären. Man frilägger, som jag sade, mark förodling genom att hugga ned regnskogen i . annat exempel är dekraftverksbyggen som nämnts. Penanerna har inte kvar något område att leva isedan regnskogen huggits ned. Även andra indianstammar i har röntsamma öde. Hår har och , sombeviljar lån till många sådana projekt, ett stort ansvar. Kan sommedlem egentligen påverka de beslut som ofta drabbar miljontals försvarslösamänniskor? Om inte, bör lämna dessa organ och befria sig frånåtminstone en besvärande dubbelmoral. De länder som har haft demokratiska val och försökerstabilisera sig befinner sig i en särskilt besvärlig situation. Där förhandlar man med både svenska och internalionellaorgan, bl.a. med FN;s representanter i , om hur hjälpen skall utformas.Det talas om atl de som återvänder skall få per familj för alt hamöjlighet att staria på nytt. Det gäller sådana som återvänder frän utlandetoch de som tillhört contras. Det finns också misquitoindianer och andra. Människor som man inte tänkt så myckel på i delsammanhanget är flyktingar inom landet, de som flytt från sina hem på grund avcontras härjningar kan utöva påverkan så atl dessa blir berättigadetill samma hjälp. De har flytt från sina hem, ofta till städernas slumområden,och har haft elt myckel fattigt och svårl liv under ett anlal år behöver vårt stöd. Man behöver som alltid ståltill machetes, slipstenar och takplål. Men man behöver också mediciner,skolmaterial och fortsatt hjälp på alla områden. Skogsplantering är som överallt oerhört betydelsefull, ochpå kan plantan ha vuxit till ett träd. Här är det därför lättare atlmotivera trädplantering än det är på nordligare breddgrader Inom tio är kan desom planterat träden, själva få glädje av dem. Efter en orkan år 1988förlorade av sin skog. Där finns alltså enormt med arbete attutföra. Jag tycker atl svenska kommuner skulle uppmuntras alt havänorter i elt u-land som . Under de senasle 40 åren har vi lyckats förstöra miljönmer ån vad hela mänskligheten lyckats med. Jag skall säga något omkärnkrafts-offren i Tjernobyl. har anslagit lillmiljösatsningar i . Jag anser alt del vikiigasle vi kan göra där äralt hjälpa offren för Tjernobylkatastrofen. Det finns beräkningar som visar atten miljon människor kommer att dö i cancer som en följd av denna katastrof.Många av dem är barn. De bor kvar i de nedsmittade områdena och måsle alltsåflyttas därifrån för all ha en chans att överleva. Man behöver också medicineroch över huvud tagel medicinsk utrusning. och kan inte gälla som . Ändålever många människor där under värre förhållanden än i många Genomsolidaritet, bistånd och en riktig politik kan i-världen hjälpa u-världen framlid. Men i de radioaktivt nedsmittade områdena finns ingen framtid. Salsa på mediciner och i detta fall på folkomflyttningarnågot som jag talade emot. Men här är del fråga om positivfolkomflyttning. Det handlar nämligen om alt rädda människor lill ett värdigtliv. Alll som kan göras måste göras. För atl visa vår solidaritet och verkligenla på allvar de risker som finns i världen för ytterligarekärnkraftskatastrofer måste vi avveckla den livsfarliga kärnkraflen. Då kan vårjord och människorna pä den få en framtid. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (biståndet till ) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med84 röster mol 23 för reservation 2 av Bengl . 197 ledamöter avstod frånatl rösta. Härefter bifölls ulskoltels hemställan med 198 röster mol111 för reservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. () anmälde alt hon avsett alt rösta jamen markerats ha röstat nej. 2 (biståndets framtida storlek) Först biträddes reservation 3 av ochHåkan - som ställdes mot reservation 4 av - medacklamation. Härefter bifölls ulskoltels hemställan med 235 röster mot53 för reservation 3 av och . 21 ledamöteravstod från att rösta. () anmälde att honavsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Mom. 3(del bilaterala biståndets andel) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 5 avBengl Hurtig-bifölls med acklamation. Prot.1989/90:113 Mom. 4 (införande av ett sjätte bislåndsmål) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 18 förreservation 6 av . Mom. 6 (solidaritet med de falliga) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avMarianne - bifölls med acklamation. Mom. /(utveckling mot demokrati och marknadsekonomi) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 60 förreservation 8 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 8 (nya mått för ulveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avBengl Hurtig-bifölls med acklamation. Mom. 12 och 13 (utomeuropeisk miljöfond och internationellbeskattning) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 10 av PärGranstedt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (demokratimålet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (och mänskliga rättigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation12 av m.fl. i motsvarande del, dels reservation 13 av IngemarEliasson och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 22 (oberoende rapporter om demokrati och mänskligarättigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avIngemar och i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 23 (särskilt anslag för demokratibistånd) Utskottets hemställan-som ställdes mot reservation 12avAlf Wennerfors m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 26 (skuldavskrivning) Först biträddes reservation 18 av ochBirgitta i motsvarande del med 57 röster mot 18 för reservation 14 avMarianne . 234 ledamöter avstod från atl rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 236 röster mol76 för reservation 18 av och i motsvarandedel. Mom. 27 (metoder alt lösa skuldkrisen) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation18 av och i motsvarande del, dels reservation15 av - bifölls med acklamation. Mom. 28(dellagande i strukturanpassningsprogram) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation18 av och i motsvarande del, dels reservation16 av Bengl och - bifölls med acklamation. Mom. 29 (förändring av slrukturanpassningsprogram) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation18 av och i motsvarande del, dels reservation17 av - bifölls med acklamation. Mom. 30 och 31 (sociala effekter av skuldsanering ochu-ländernas exportmöjligheter) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 18 avPär och i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 32 (multinationella företag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avMarianne - bifölls med acklamation. Mom. 36 (kvinnobistånd) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 72 förreservation 20 av m.fl. Mom. 42 (programlandssamarbele) Utskottels hemställan - som ställdes mot dels reservation21 av och , dels reservation 22 av med acklamation. Mom. 43 (projeklinriklat bistånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avAlf Wennerfors m.fl. ~ bifölls med acklamation. Mom. 44 (obundet bistånd) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 24 avKarl-Göran Biörsmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 46 (avbrytande av bistånd lill odemokratiska regimer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 47 (fortsatt bistånd till ) Utskottets hemställan bifölls med281 röster mot 28 för reservation 26 av . 2 ledamöter avstod fränatt rösta. 48(bislåndsutrednirigar) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation27 av m.fl., dels reservation 28 av - bifölls medacklamation. Prot.1989/90:113 Mom. 50 (bidrag till UNDP) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avKarl-Göran Biörsmark och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 51 (bidrag til UNFPA) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation29 av och i motsvarande del, delsreservation 30 av - bifölls med acklamation. Mom. 52-54 (bidrag lill , UNRWA och UNHCR) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avKarl-Göran Biörsmark och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 55 och 56 (bidrag til IPPF och ITC) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avBengt -bifölls med acklamation. Mom. 57 (bidrag lill miljöfonder) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 32 avMarianne - bifölls med acklamation. Mom. 58 (bidrag lill multilaterala miljöinsatser ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 59 (bidrag lill internationella läskunnighetsårel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avKarl-Göran Biörsmark och - bifölls med acklamation. Mom. 60 (verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avBengt -bifölls med acklamation. Mom. 61 (miljöhänsyn) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall lill yrkande 1 imotion U222 av Ragrihild Pohanka och - bifölls med acklamation. Mom. 62 (skapande av en FN-barik) Utskottels hemslällari - somställdes mot reservatiori 36 av och - biföllsmed acklamation. Mom. 63(medel för öslsamarbeie) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avKarl-Göran Biörsmark och - bifölls med acklamation. 64(utträde ur IFC) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 38 avBengt Hurtig-bifölls med acklamation. Mom. 72 (medelsram för ) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot dels reservation39 av m.fl., dels reservation 40 av medacklamation. Mom. 73 (medelsram för )