prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Transportrådel kom också i utvärderingen fram tillslutsatsen att tiden nu är mogen att gå vidare med handikappanpassningen, ochdet skall vi naturligtvis göra. Men när jag lyssnar på ,tycker jag att han tar i så alt jag nästan blir ängslig för att han skallkrevera. Om vi avsätter ytterligare 50 miljoner till handikappanpassning, såär inte det samma sak som att vi därmed har löst problemet för de handikappade,för problemet är inte så enkelt. Jag vill också betona att utskottet fäster myckel storvikt vid det arbete som sker för att öka handikappanpassningen avkollektivtrafiken. En grundläggande transportförsörjning i form av en godtillgänglighet för alla i samhället är ett av de viktigaste trafikpolitiskamålen. Därför bör också människor med funktionshinder så långt det är möjligtkunna delta i arbets- och samhällsliv på samma villkor som andra medborgare. Del är angeläget att skyndsamt handikappanpassakollektivtrafiken, men vi anser ändå atl regeringen bör avvakta med att taslällning fill transportrådets utvärdering. något om stödet tillskärgårdstrafiken. Statsbidraget till denna typ av trafik är avvecklat sedan entid tillbaka. Eftersom det är de kommunala trafikhuvudmännen i länen som haransvaret för lokal och regionalkollektivtrafik är det också huvudmännen som närmast får ta ställning till ettsådanl här stöd. Med detta vill jag yrka bifall lill utskottets hemställan påsamtiiga punkter 145 (vpk) replik; Kanske har blivit totalt chockadöver att det finns dokument som visar atl transportrådels chef har använt sig av lögnen. Jag har lett i bevis att det faktiskt var pådel sättet, och jag tycker att skall läsa protokolletmycket noga. Jag kan dessutom lova atl serva med alla dehandlingar som finns. Jag förstår alt han inte har läst dem. Om man har fattatvad det handlar om är det omöjligt att uttala sig som här gjorde.Men kanske inte vill se vad del handlar om. Det är väl, , ganska klarl atl den utredningsom har arbetat med detta inte skulle våga ta initiativet att avskaffatransportrådet. Jag tycker att det är ganska anmärkningsvärt att inte allaledamöter som sitter i transportrådel är här när vi nu diskuterar dessa frågorsom handlar om transportrådet och transportrådets roll och agerande. Det är juinte vi skall diskutera delta, utan vi gör det nu - eller hur, OlleÖstrand? Om jag inte är alldeles felunderrältad sitter med itransportrådet. Jag gissar alt i varje fall de ledamöter som sitter med itransportrådet har läst alla handlingar som finns. Om inte heller de har lästdem, går de väl att skaffa fram, eller så kan de läsa innantill i protokollet. Det skulle aldrig falla mig in att stå här i talarstolenoch påstå att jag citerar ur handlirigar som kommer fråri trarisportrådet närde egentligen kommer någon annanslans ifrån eller hell enkelt är rena påhittet.Detta är ju fullständigt självklart! Jag menar alt transportrådel och dess chef har förverkatsitt förtroende. I transportrådet sitter tre riksdagsledamöter som man väl fåranse har civilkurage nog alt om de får reda på tillräckligt mycket kämpa emotherr Norrboms agerande. Men förutom dessa riksdagsledamöter sitter itransportrådet företrädare för näringslivet som har gjort minst lika storablundrar som själv. Jag vill här påminna om all en av direktörerna på Volvohäromåret sade att några träd får man väl offra för att kunna byggaScanLink-motorvägen i . Han hade ingen aning om hur stark opinionen varoch det blev också ett ramaskri emot att en person som sitter i transportrådetkunde agera på det sättet. Jag vädjar lill attförsöka sätta sig in i de handlingar som finns i ärendet. Han skall få ettexemplar av det pressmeddelande som skickade ut den 12september 146ROY () replik: Jag vet inte om harmissuppfattat vad vi mofio-nerade om. Det gäller i delta fall avskaffandet aviransportrådet. Bakgrunden till vår reservation var en mofion frånmiljöpartiet. Avsikten var alt det hela skulle omorganiseras och atl man istället skulle inrätta ett verk för tran-sporlhushållning. Jag konstaterar atl den omorganisation som föreslås i denenmansulredning som och tidigare även jag har refererat tilldelvis går i rätt riktning. Fördelen med atl avskaffa en organisation och iställel sätta upp en annan är alt man på det sättet även kan bytaföretagskultur och ta ett helt nytt grepp för alt verkligen på ett bra sättkunna börja om från början. Del kan ibland vara nyttigt och kansket.o.m.nödvändigt. Vår bedömning är att vi i detta fall skulle vinna på att görapå det sättet i stället för att gå med små, små steg i en befintlig struktur somhar visat sig vara rätt bökig och besvärlig på många sätt. Jag hoppas att bättre förstår vadreservationen handlar om efter denna förklaring. 147 () replik; Det finns många sätt som framstår som ganskaenkla när det gäller atl handikappanpassa låg och bussar t.ex. genom allinrätta plana insteg, lyftanordningar osv. Delta är ett krav som gäller föralla andra områden i samhället, men när det gäller transportmedel stångar den handikappadeofta förgäves mot byråkrati, likgiltighet och, inte att förglömma, hänvisningartill att del blir för dyrt. Självfallet löser man inte, , allahandikappades problem med ytterligare 50 milj.kr. Del behövs så mycket mer. Mensocialdemokraterna är inte beredda att anslå ens detta. Det är visserligenriktigt att de anslagna medlen ännu inte har tagit slut, men della geross ju en möjlighel att hinna fatta beslut om nya medel innan budgetåret träderi kraft och vi hamnar i en penningknipa. I detta läge har fält utskottet med sig påatt det är för tidigt atl nu la ställning till behov av ytterligare medel. Gåul, , och fråga den rörelsehindrade om han tycker atl det är förtidigt att nu göra slag i saken med en handikappanpassning av transportmedlen!Delta gör emellertid inte , ulan han begraver denna fråga iulredningskvarnen. När det gäller orättvisan medtransportstödet får vi bara veta att socialdemokraterna i vanlig ordning harbegravt även denna fråga i en utredning. Det kunde då vara intressant att fåveta om ändå inte socialdemokraterna här i har någon enda uppfattningi själva sakfrågan. Är del, , eller är det inte rimligt atlegenföretagarna får samma behandling som andra småföretag på detta område? 148OLLE ÖSTRAND (s) replik: Jag skall inte förlänga diskussionen medViola om elt ärende som skall behandlas . Det märkliga medViola är alt oavsett om hon diskuterar transportrådet,handikappanpassning eller köp av persontrafik på järnväg så hamnar hon ändåtill slut pä eller ScanLink. Den här gången hamnade hon påScanLink. De frågor som tar upp behandlas redan nu avtransportrådet. har ansvar för trafikplanering, och itrafikplaneringen ingår alt ta miljöhänsyn. Jag har därför myckel svårt attförstå att allting skulle bli bra bara man ändrar namnet på ett verk. Såfungerar det inte i verkligheten. Vi kan, . vara överens om alt vi kanskeborde ha gjort mer för de handikappade. Men jag vill erinra om att vi, när viinrättade riksfärdtjänsten 1981, anslog 20 miljoner I årets budget, som vibehandlar , anslår vi 96 miljoner för riksfärdtjänsten. Det är en ökningpå . Vi har krav på att alla publika byggnader skall varahandikappanpas-sade. Det kostar många hundra miljoner atl göra publikabyggnader anpassade för handikappade. Vi bygger bostäder för handikappade med mycket storastatliga bidrag. Visst har det gjorts en hel del för de handikappade. Sedan kanman alllid diskutera om det har gjorts nog. Men det måsle också vara riktigtall i delta läge, när transportrådel gör en utvärdering avhandikapparipassningen och den kollektiva trafiken, avvakta denna ulredning föratt se vilka ytterligare åtgärder och medel som behöver sättas in för att görakollektivtrafiken ännu mer handikappvänlig. Delta är inte samma sak som alt man försöker bromsa dethela. Vi arbetar på delta sätt i kammaren i andra sammanhang. Det bör vi göraäven när det gäller de här frågorria. AriL 149VIOLA (vpk) replik; Jag tror all jag skall nöja mig med attslälla raka frågor till så att han slipper slå för fler förvirradeoch förvirrande inslag. År del inte så, , atl vi nu diskuterarIrafikulskottets belänkande om m. m. ? År del inte så all del itransportrådels pressmeddelande, som jag har överlämnat och som del går attläsa innantill i, undertecknat av , står all läsa följande;"Den kostnadsram som transportrådel har att utgå från är i enlighet medriksdagsbeslutet "? När delta skrevs , hade dåfattat ett sådant beslut, ? Är del ett riktigt påslående iClaes-Eric Norrboms pressmeddelande, eller är det ett oriktigt påstående? har åkt runt i landet och förhandlat om trafiken och sagtalt han har all rätta sig efter en ram på 618 milj. kr, fördel barman besläml iriksdagen, har detta då varit ett rättvisande påstående, ? Det gåratt svara ja eller nej på alla dessa frågor Man får naturligtvis ibland använda sådana krångliga ordsom "ScanLink". Del hör också lill vägtrafiken. Det är inte vpk somhar döpt väg-sträckor och givit dem sådana namn som Scandinavian Link ellerScanLink. De namnen använder man naturligtvis ofta i debatten när man talar omvad det hela går ut på. När man talar om vägar är del litet svårt all undvikade miljardsalsningar lill bl.a. det privata näringslivet som regeringen hargått i spetsen för Delta betänkande handlar också om handikappanpassningen.Jag har i mina tidigare inlägg inte hunnit nämna denna. Vpk har också i årväckt en motion. Vi i vpk anser, precis som de andra talarna från folkparlieloch som varit uppe i debatten, atl del skall anslås merpengar Självfallet behövs dessa ytterligare 50 milj. kr för atl det skall blirejäla tag. Jag villslutligen säga följande fill : När man skall diskutera 11 protokoll 1989/90:95 handikappanpassningav kollektivtrafiken, då skall man väl inte tala om bostäder? AnL 150 () replik: Jag vet inte om lyssnade tillmilt första anförande där jag talade om vad del nya verket förtransporthushållning skulle syssla med. Förutom de uppgifter som transportrådelhar - uppgifler för central trafikplanering, och framför allt den rättvikliga prognosverk-samhelen - skulle myndigheten ta över en del uppgifter avliknande art som utförs av de andra trafikverken. Jag sade också atl en del avdel som transportrådel gör bör flyttas över lill irafikverken. Liknandesynpunkter när det gäller transportrådel kommer också från enmansutredaren. Att på detta sätt la elt nytt grepp är ell säll alt börjaom från början för alt få en bra struktur i stället för att lappa på en gammalorganisation om och om igen. Del är egenlligen ingenting märkvärdigt med det.Men har kanske bundit sig så hårt när del gäller transportrådetalt han vill slå vakt om det. Jag vill ge ett konkret exempel på vad del är som brister.I det trafikpolitiska beslutet står det alt man skall samordnainvesteringarna i de olika trafikslagen. Den samordningen sker med snigelfart,om den nu sker alls. När vi i trafikutskottet besökte kundeman där berätta för oss atl man själv känt sig manad atl la tag i dessa frågorför att få någon ordning på det hela. Man lider av den nuvarande ordningen. inte fungerar och när sjöfarten längs kusterna inte heller fungerar,hamnar trafiken på vägarna, och får problem att klara av atl skötavägarna. När tvingas atl gä in och göra någonting som detegentligen inte alls är ålagt - dvs. alt samordna verksamheten inom allatrafikverk och bjuda in dem, eftersom det helt enkelt saknas statlig styrningpå det här området -är det någonting som är fel. Det bör man kunna se över utanatl ta till brösttoner alltför myckel. Jag lycker atl bör tänka över detta förslag.Del är möjligt att det går all förvandla transportrådel till någonting bättre,men det är svårt atl veta. Jag tror att förutsättningarna för atl få framnågonting bra blir bättre om man skapar ett nytt verk, lyfter borttransportrådel, tar ny sats och får ett bälire helhetsgrepp. 151ANDERS CASTBERGER (fp) replik; När man hör hur argumenterar förden socialdemokratiska inställriirigen måste man fråga sig om det inte varseriöst menat med ett anslag till handikappanpassning i samband med dettrafikpolitiska beslutet . Det kanske bara var fråga om lomma ord. kom in på frågan om riksfärdtjänsten. Vem vardet som föreslog riksfärdljänslens införande? Jo, del var iregeringsställning. Vem var då i opposition mol det? Det var socialdemokraterna. skall transportrådet komma med en utvärdering aveffekterna av de åtgärder som vidtagits Men därefter skall viavvakta regeringens presentation för av resultatet av dennautvärdering. regeringenfundera pä vilka åtgärder som borde vidtas, och därefter skall regeringen enasom atl lägga fram förslag till . Hur kan socialdemokraterna påstå atl det nu är för tidigtatt göra någonting för de handikappade? Så står det faktiskt i den avsocialdemokraterna dikterade texten i betänkandet. Kan åtminstonege ett svar på frågan när regeringen kommer med samma förslag som folkpartietredan nu har tagit fram? 152 () replik: Del är alldeles riktigt att det var denborgerliga regeringen som föreslog elt anslag för riksfärdtjänsten på 20 milj.kr Men det varunder en socialdemokratisk regering som det här anslaget höjdeslill 96,5 milj. kr eller med . Det är så det ligger lill i realiteten. Jag anser fortfarande alt det är riktigt all vi skallvänta på den utvärdering som transportrådel skall redovisa. Vi får därefter påbasis av den utredningen ta ställning till hur vi skall arbela vidare medhandikappanpassningen av kollektivtrafiken. Vi skall då naturligtvis anslå depengar som behövs. Del vikliga för mig är inte vad ett verk heter, utan vaddet sysslar med, . Faktum är att transportrådel arbetar med sammasaker som det nya verket för transporlhushållning kanske skall arbeta med. Jagblir litet ängslig när jag läser argumenten för det nya verket. Där slår detatt om en ny väg skall byggas eller om en gammal i större utsträckning skallbyggas om, skall det vägas mot alternativa investeringar i järnväg ellersjöfart för atl klara samma transportbehov. Samma sak skall gällaflygplatsinvesieringar m.m. Skall della, , tolkas så, att vi skall användadetta verk för att så långt det går minska väginvesteringar lill förmån förjärnvägsinvesteringar? I vårt avlånga land finns det stora delar där vi överhuvud tagel inte har någon järnväg. Människorna är beroende av bra vägar Utanbra vägar skulle vi inte kunna ha den spridda befolkning och det näringsliv somvi har i vårt land. Skall vi koncentrera alla resurser på järnvägar är jagängslig för att vi får en fruktansvärd koncentration av människor ochnäringsliv i del här landet. Jag tror ingen önskar det. 153 (); Jag har begärt ordet därför atl jag har enviktig och väl genomtänkt motion som till min oförställda förvåning avstyrktsav utskottet. Motionen gäller godslransporlstödet. Stödet infördes av regionalpolitiska skäl. Man skulleförsöka göra litet rundare. Stödet blev reviderat i en mera omfattandeform 1980 och 1981. har regelsystemet varit i stort sett oförändrat.Stödet omfattar fraklbidrag i efterskott till företagen. Slödel lämnas förtransporter på järnväg eller för yrkesmässig trafik på landsväg. Del lämnasockså för transporter av varor som förädlas inom stödområdet till hel- ellerhalvfabrikat. Stödet utgår också till råvaror och halvfabrikat som anskaffasav företag inom stödområdet. Geografiskt omfattar detta och de flestastöd-områdeskommuner har stödet omfattat alla kommuner utom Ludvikaoch - eller Väslerbergslagen som vi säger i dagligt tal. När vi först uppmärksammade problemen - det var milt underden värsta industrikrisen med nedläggningar av gruvindustrin - fann vi allslödel var ganska oförmånligt för jusl den här delen av läriel. Det har väcktsett tiotal moliorier i ämriel , och dessa har avslagits. De skäl somjag har läst mig till har varit ganska grunda. Man har anförtnäringsgeografiska skäl. De företag som finns i och Smedjebackenskulle inte uppfylla de avståndsbestämmelser som finns. Men det har icke pånågot sätt närmare redogjorts för hur detta skulle gått till. Ett annal skälhar under hela decenniet varit atl utredning pågår När jag kom till fullföljde jag dessamotioner Min motion blev då avslagen på grund av regionalpolitiska kommitténspågående arbete. , avstyrks min motion på grund av alt samma kommitté,som förutsattes ha granskat saken noggrant och väl avvägt, inte hade hunnit meddelta. Till följd härav skall en särskild utredningsman tillkallas. Del lärkomma ett förslag Sett mot dagens besked kari man förstådetta. Men sett måste man få säga att skall enutförlig motivering anges. är del dags för utskottetsmajoritetsla-lesman att göra det. Vilka är skälen egentligen? År de geografiska? Nej,ingalunda. och kommuner ligger på ungefär samma breddgrad. Ärdet företagens marknader? Jag skulle vilja ha en beskrivning av om detta lösapåstående stämmer År det ont om medel? Nej, del är del inte. I budgetpropositionenframkommer det alt detta är ett förslagsanslag. Anslaget är volymberoende tillsitt regelsystem. Jag vill faktiskt hävda att det just nu är rätt lillfälleatt göra en revidering av de geografiska zonerna. Den regionalpolitiska propositionen lämnades för någonvecka sedan. Den har samma målsättning som den som anges i min motion.Grängesbergs gruvor, med ungefär 700 man sysselsatta, lades ned slutgiltigt /90. Del finns alltså elt stort behov av en industriell förnyelse idet här området. Ett transportstöd skulle vara ett gott hjälpmedel i delavseendet. Jag vill verkligen framhålla alt pengar finns just förVästerbergslagen. Se bara på fiaskot med stödet till på 200milj. kr, där målsättningen var plus 500 arbeten men blev minus200 arbeten ochdär 11 milj. kr utnyttjades av de 200 miljouerna. Den som har tittat litetnärmare på detta vet alt det aldrig fanns någon substans i det riksdagsbeslutetoch i löftena från dåvarande industriministern. Detta har bekräftats.Nåväl, i till-läggsbudget 2 anslås nu 158 milj. kr till Västerbergslagen ochinre . Regeringen bör enligt vad man vill, få utforma reglerna föranvändningen av dessa 158 milj. kr Mot bakgrund av atl pengarna finns och alt man har engemensam målsätt-ning angiven i den regionalpolitiska propositionen -använd då denna typ av fullmakt för atl ändra indelningen av transportstödet såatt och åtminstone kommer i transportstödzon 1! Jag ärövertygad om att del skulle bli ett gott stöd för en industriellrekonstruktion. De socialdemokratiska kommunalråden i de båda kommunerna lyckerdel- samma.Länsstyrelsen har upprepade gånger uttryckt oförståelse för avslå- Prot.1989/90:95 gen på motionerna . Detta ärett väl etablerat stödsystem som är granskat av riksrevisionsver- ket,och del uppfyller kraven på snabbhet och enkelhet i hanteringen. Det P '' ' tillfredsställerockså näringslivets krav på fasta spelregler, eftersom det har P funnits sålänge - och del tycker jag är viktigt. Vilka är motiven? Har utskottet några motiv utöver denytterst kortfattade beskrivning som finns i betänkandet? Jag kan lägga tillatl trots utredaren har regeringen visat handlingskraft i så måtto alt man harändrat reglerna för persontransportstödet. Man har låtit länelslillväxtcenlrum, kommun, jusl bli delaktigt av den stödformen.Jag lycker alt det vore mer angelägel alt det utsatta Västerbergslagen blevföremål för en ytterligare stödform. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) Anmäldes och bordlades Motionerna medanledning av prop. 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-lalet 1989/90:A31 av KarinStarrin m.fl. (c, m, fp, mp) 1989/90;A32 av och (vpk, c) 1989/90:A.33 av m.fl. (s) 1989/90;A34 av Sten-OveSundström m.fl. (s) 1989/90;A35 av m.fl. (s) 1989/90; A36 avBjörn (vpk) 1989/90;A37 av Axel m.fl (s) 1989/90;A38 avMaud Björnemalm m.fl. (s) 1989/90;A.39 av m.fl. (s)1989/90:A40 av m.fl. (s) 1989/90;A41 av ()19S9/90:A42 av Bo Finnkvist m.fl. (s) 1989/90;A43 av m.fl. (s)1989/90;A44 av () 1989/90;A45 av m.fl. (s)1989/90;A46 av m.fl. (s) 1989/90:A47 av ()1989/90;A48 av m.fl. (s) 1989/90;A49 av och (båda s) 1989/90;A50 av m.fl. (s) 1989/90; A51 av m.fl. (s) ]989/90:A52 av m.fl. (s) 1989/90;A53 av och (båda c) 1989/90; A54 av () 1989/90;A55 av m.fl. (s) 165 Prot.1989/90:95 1989/90;A56 av () 28 mars1990 1989/90;A57 av (båda s) -------------------- 1989/90;A58 av () 1989/90; A59 av iBenglsfors och i (båda c) 1989/90;A60av m.fl. (s) 1989/90;A61av (vpk) 1989/90;A62av (vpk) 1989/90:A63av m.fl. (s) 1989/90;A64av m.fl. (m) 1989/90;A65av () 1989/90:A66av m.fl. (s) 1989/90;A67av m.fl. (s) 1989/90;A68 av () 1989/90;A69av () 1989/90;A70av () 1989/90;A71av () 1989/90;A72av () 1989/90;A73av () 1989/90;A74av och (båda fp) 1989/90;A75av och (båda fp) 1989/90;A76av och (båda fp) 1989/90;A77 av () 1989/90;A78av och (båda c) 1989/90;A79av m.fl. (c) 1989/90:A80av m.fl. (mp) 1989/90;A81av och (båda c) 1989/90;A82av och (båda m) 1989/90;A83av m.fl. (m) 1989/90;A84av () 1989/90;A85av och (båda c) 1989/90;A86 av m.fl. (s) 1989/90;A87av m.fl. (s) 1989/90;A88av m.fl. (s) 1989/90;A89av och i (båda m) 1989/90;A90av () 1989/90;A91av () 1989/90;A92 av () 1989/90;A93av m.fl. (c) 1989/90;A94av () 1989/90;A95av och (båda c) 1989/90;A96 av () 1989/90;A97av m.fl. (fp) 1989/90;A98av () 1989/90;A99 av () 1989/90;AIOO av och (båda fp) 1989/90;A101 av () 166 1989/90;A102 av Karl-GöranBiörsmark och (båda fp) 1989/90;A103av och (båda c) Prot. 1989/90;A104 av (vpk) 1989/90;A105av (vpk) ]989/90;A106av m.fl. (mp) 1989/90;A107 av m.fl. (vpk) 1989/90;A108av (vpk) 1989/90;A109av m.fl. (m) I989/90;A110av (vpk) 1989/90;A111 av m.fl. (c) 1989/90;A112av m.fl. (c) 1989/90:A113av () 1989/90:A114av m.fl. (c) 1989/90:A115av () 1989/90:A116av och (båda c) I989/90;A117av () 1989/90;A118av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa näringspolitiskafrågor 1989/90;T27 av m.fl. (s) 1989/90;T28 av Bo Finnkvist m.fl.(s) 19S9/90;T29 av m.fl. (c, vpk) 1989/90;T30av i och i (båda c)1989/90;T31 av () 1989/90;T32 av m.fl. (mp)1989/90;T33 av () 1989/90;T34 av ()1989/90;T35 av () 1989/90;T36av och (båda m) 1989/90;T37 av ()1989./90;T38 av m.fl. (fp) 1989/90:T39 av ()1989/90;T40 av m.fl. (c) 1989/90;T41 av () 19S9/90;T42 av m.fl. (vpk) 1989/90;T43 av . (m) 1989/90;T44 av m.fl. (s) 1989/90;T45 av m.fl.(m) 1989/90;N47 av m.fl. (s) 1989/90;N48 av . (s) 1989/90;N49 av m.fl. (m, fp, c) 1989/90;N50av och (båda s) 1989/90:N51 av Rosa-LillWåhlstedt m.fl. (s) 1989/90;N52 av () 1989/90;N53 av HåkanHansson m.fl. (c) 1989/90;N54 av m.fl. (fp) 1989/90;N55av och (båda c) 1989/90;N56 av () 167 1989/90:N57av m.fl. (c) 1989/90;N58 av m.fl. (mp) 1989/90;N59av m.fl. (vpk) 1989/90:N60 av m.fl. (m) 1989/90:N61 avLars m.fl. (vpk) 1989/90;LU21 Konsumenlpolitiska frågor m.m. 1989/90:UbU10Anslag till , m.m. 1989/90;UbUll Anslag till centralaoch regionala myndigheter på skolområdet m.m. 1989/90;UbU 17 Anslag tillvuxenutbildning 25 § Meddelande om frågor Meddelades all följande frågorframställts 1989/90:485av () till justitieministern om automatisk has-tighetskonlroll: I olika nyhetsmedia samt i tidningenSvensk Polis har del de senaste da-garnaMnformerats om atl polisen avser altupprätta s.k. automatiska hastig-helskonlroller med kamera som identifierarfordonet, varefter böter utfärdas automatiskt via datorer. Jusliliteulskottet har vid innevarande års riksmötekraftfullt invänt mol alt automatiska hastighelskontroller inrättas, eflersomsådana bryter mol rättsgrundsatsen atl straffet skall träffa den som begår enstraffbar gärning. Fordonen kan som bekant framföras av annan än ägaren. Vilka åtgärder avserjustitieministern vidta i anledning av planer somuppenbart strider mot vad justiliteutskotlel uttalat? 1989/90:486 av () till civilministern ompolisens skyldighet att underrätta anhöriga om dödsfall; den 24 marssidorna 1 och 4; - Det döda barnet skickades till obduktion. Mammafick inte la adjö. berättar att en 20 månaders pojke dogi s.k. plötslig spädbarnsdöd. Modern var bortrest, och det var fadern somhittade sonen livlös. Pojken fördes till ochdödförklarades där Maken bad läkaren vänta med obduktion tills han fått lag påmodern för alt berätta vad som hänt.