prot · GD0923 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:23 1§ Svar på interpellation 1989/90:24 och fråga 1989/90:148 om reg- Svar påinterpella- lerna för import av tekoprodukter tioner och frågor har frågat industriministern om regeringen är bereddatt ompröva beslutet om att avveckla begränsningsavtalen för lågprisimport avtekoprodukter och utforma nya regler som överensstämmer med dem som finns inomEG. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen. har frågat mig hur jag bedömer förutsättningarna för de föreståendeförhandlingarna med EG mot bakgrund av riksdagsbeslutet att avvecklaimportrestriktionerna inom tekoområdet. Jag besvararinterpellationen och frågan i ett sammanhang. Idecember 1988 ställde sig med stor majoritet bakom regeringensavsikt att upphäva alla importbegränsningar på tekoområdet och att till den 31juli 1991 säga upp de begränsningsavtal som är i kraft. I riksdagensställningstagande ingick också att bör verka för att tekohandeln återgårtill normala GATT-regler. Bakgrundentill den ståndpunkt som intog var att importhinder leder till högrepriser för konsumenterna och kan vålla samhället ekonomiska nettoförluster Iregeringens anmälan av frågan till påpekas att en avreglering skullegynna konsumenterna och bidra till en dämpning av prisökningarna i samhället,intresse för en sådan åtgärd framhålls också. Denomstrukturering av tekobranschen i som genomförts, med omfattandestatligt stöd, har kommit så långt atl de flesta förelag bör ha godamöjligheter att klara sig i en hårdnande internationell konkurrens. För attytterligare stärka tekoindustrin inför den kommande avregleringen föreslogregeringen i årets budgetproposition bl,a. ett utökat branschprogram förtekoindustrin. beslutade i enlighet med förslaget. Sedanden löper således ett fortsatt förhöjt treårsprogram förtekoindustrin. Detta innebär att sammanlagt 255 milj, kr, skall användas tillförmån för branschen. Insatser görs framför allt inom områdena teknik, export,design och viss utbildning. har ett utvidgat stöd för arbets- 1Riksdagens protokoll 1989/90:23 Svar på interpellationer och frågor marknadsutbildninginom lekoförelagen beslutals. Detta omfattar 30 milj. kr. Syftet med dessa åtgärder är alt öka förmågan hos desvenska lekoföretagen att möta den konkurrens som kan uppstå närimporten från de s.k. lågprisländerna släpps fri. Syftet är också att bidratill all stärka de svenska tekovarornas ställning på såväl den inhemskamarknaden som exportmarknaden. Utöver delta har redan omfattande resurser satsats i ettproduktionstekniskt utvecklingscentrum i , Proleko, Delta är en del avdet s,k. Teko-Cenler, som invigdes av statsministern i början av oktober.Lennart Brunander nämner i sin interpellation att centret kan få storbetydelse för teko och . Ingenting i våra pågående diskussioner med EG har hittillsmotiverat en omprövning av det svenska lekobeslutet. Vår ambition är att sålångt möjligt delta i den inre marknad som tar form. Del är på detta stadiuminte möjligt alt förutse formen och strukturen för vårt framlida samarbete medEG. Detta är en fråga för de förhandlingar som vi hoppas kommer atl inledasinom kort. Frihandel i enlighet med grundläggande GATT-regler är braför också på tekoområdel. starka intresse av en avregleringär ett annat viktigt skäl för vårt ställningstagande. Jag vill erinra om attdet finns GATT-regler som ger möjligheter till ingripanden mot dumpad ellersubventionerad import. När den pågående multilaterala förhandlingsrundan inleddesåtog sig alla ;s medlemsländer, inkl. , att förhandla om enåtergång av lekohandeln till normala GATT-regler. Det är alltså inte möjligtatt uttala sig med någon säkerhet om EG:s framtida tekopolitik. Det finns inteheller någon anledning alt nu utforma en importbegränsningspolitik på tekoområdelsom överensstämmer med EG;s. Mot denna bakgrund är det självklart atl regeringen harförberett det upphävande av tekorestriktionerna som har uttalat sigför. Det är alltså inte aktuellt att ompröva det beslutet. Jag lackar statsrådet för svaret. Bakgrundentill min fråga är all fattade beslut om all Sverigeskulle avveckla begränsningarna för lågprisimporten och säga uppmultifiberavtalet. Det gjordes i samband med all GATT-förhandlingarna skullestarta. Som statsrådet säger är naturligtvis frihandel och återgång tillnormala GATT-regler till fördel för alla. Syftet med förhandlingarna var skulle försöka nå sådana förutsiittningar. I del lägel går ensidigt ut och förändrarsituationen och beslutar om egna regler, ulan atl man vet vad som kommer atthända. Genom att handla på det sättet har vi inte heller stora möjligheter altpåverka utvecklingen. Tekoindustrin har som industrigren, som jag ser det, enmycket stor betydelse i . Den sysselsätter ganska många människor, ochden har regionalpolitiskt mycket stor betydelse inte minst förSjuhäradsbygden. Förkonsumenten har tekoindustrin en mycket stor betydelse, genom att man kan köpade kvalitetsvaror man behöver. Vi har ganska hårda regler när det gäller defärger och annat som man får använda. Synpunkter när det gäller allergier harju kommit mer och mer i förgrunden. På det området är de svenska bestämmelsernabetydligt hårdare än de som finns i andra länder Jag tycker också alttekoindustrin är viktig ur beredskapssynpunkt, och inte minst har teko enkulturell bakgrund som är värd att slå vakt om. Närvi nu släpper fri lågprisimporten kommer de svenska företagen att få mycketstora problem med konkurrensen. Vilka är det de konkurrerar med? De konkurrerarmed förelag i länder där man betalar låga eller inga löner alls och därmänniskor arbetar i dåliga arbetsmiljöer. Det förekommer faktiskt också en heldel barnarbete. Jaghade en skolklass på besök. Eleverna var myckelindignerade över att vi i ägnar så liten tanke åt att ungefär 50miljoner barn ute i världen får arbeta under myckel dåliga förhållanden. Detförhållandet uppmuntrar vi ju på det här sättet. Sverigeär en mycket liten marknad och kan inte svälja hela den här lågprisimporten.När nu EG inte förändrar sina regler är ju den marknaden fortfarande hka stängdsom den varit tidigare, och då bhr mer utsatt. Det är ett bekymmer förde svenska företagen och också för de svenska konsumenterna. AnitaGradin säger i sitt svar att mofivet var att konsumenterna skulle få billigarevaror och att den svenska ekonomin skulle tjäna på delta. Jag hörde attfinansminister var ute och talade och att hansagt ungefär samma sak. Han sade alt den svenska inflafionen, som rakar ihöjden, skulle av med att vi får billigare kläder och billigare mat genomavreglering. Det är alltså tekoarbetarna och de svenska bönderna som skall fåbetala detta. Jag tycker inte del är en riktig politik, och jag tror dessutominte att den är framgångsrik. Statsrådetsäger atl man har satsat mycket på tekoindustrin och t.o.m. att man har ökatden satsningen. Det är väl inte riktigt sant. Det man håller på med är ju atldra ner satsningarna på teko. Man har ökat branschprogram-mel något, mensamtidigt drar man ner äldrestödet och öppnar gränserna. Det är inte att ökasatsningarna på teko. Menvisst finns del satsningar, exempelvis Teko-Center. Det är en mycket bra sak,men den är bra bara under förutsättning att vi har svensk teko kvar. Har viingen svensk tekoindustri kvar är det ett slag i luften. Sedantill EG;s ställning i den här frågan. Statsrådet säger att det inte finns någotsom motiverar att ändrar ståndpunkt. Min fråga till statsrådet blir då:Har det inte framkommit kritik från EG och mot den svenskahållningen? Det borde det rimligen ha framkommit. Jag har hört sägas att dethar framförts sådan kritik. Del framgår dock inte av svaret. Det skulle i såfall ha utgjort ett incitament för alt fundera på om vi har gjort rätt. Statsrådetsäger i svaret att det inte är möjligt att uttala sig om EG:s framtidalekopolitik. Ifrån EG:s sida har man väl ändå ganska klart talat om att maninte tänker ändra sin tekopolitik efter 1991, och de förhandlingar som pågårhar inte heller gett något egentligt besked om att så skulle vara fal- Svarpå interpellationer och frågor 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor Detta skulle motiveraatt skulle fundera över om vi har gått en riklig väg. Mankanske kan spåra en viss tveksamhet i svaret när statsrådet säger att det intefinns någon anledning för atl nu ändra sin politik. Det är möjligt atlman med delta vill säga all det kanske kommer atl finnas anledning . Omså är fallet tycker jag att man för en mycket kortsiktig poli-fik. Om man förstskall avveckla del här och sedan återinföra del, kommer man att få mycket storabekymmer. Avslutningsvisskulle jag vilja ställa ett par frågor till statsrådet. Mot bakgrund av detta"nu" undrar jag om man inom regeringen har funderingar eller rent avkontakter med EG som skulle innebära all vi kan se fram emot atl man ändrartankarna på avreglering som riksdagsbeslutet innebär, och atl man kommertillbaka till med ett förslag om ändrade regler. Kan statsrådet medgott samvete säga atl det inte har kommit någon kritik från EG? Jag trornämligen att det har förekommit. Vad skulle statsrådet vilja ge för råd ochbesked till de tekoföretagare i , och på andra håll ilandet som inför denna situation är tveksamma om vad de skall göra och om det.ex. Jag ber all fålacka statsrådet för svaret på min fråga. Anledningen till frågan är den orojag möter bland anställda och företagsledare vid tekoföretag inom min egenvalkrets. Man är orolig och känner sig styvmoderligt behandlad. Med krafthävdar man principen om lika villkor. Det har jag förståelse för. Jag talar omförelaget Abeko i i västra som tillverkar regnkläder. Det ärett företag som skulle ligga illa till och få svårigheter om det skulle bli ettalltför gynnsamt imporlklimal för andra länder som tillverkar liknandetextilvaror. Statsrådets svar kan tolkas på olika sätt. Jag tolkar svaret välvilligtoch hyser förhoppningen alt man ifrån regeringshåll mycket noga följer fråganoch dess fortsatta utveckling. Det råder inget tvivel om alt tekoindustrinbetyder mycket för många bygder och län, I motsats till villjag säga alt del utökade branschprogrammel är bra och betyder en hel del. Detbör i rättvisans namn sägas. Statsrådetsäger atl det inte är möjligt att uttala sig med någon störresäkerhet om EG:s framtida tekopolilik och atl det i konsekvens därmed intefinns anledning all nu utforma en importbegränsningspolitik som överensstämmermed EG:s, Jagtolkar svaret så atl om övriga inkl, GATT-länderna hårdnackat skulleföra en ensidig och protektionistisk politik måste förhandlareåterupprepa kravet på all samma regler och samma förutsättningar skall gälla,dvs, konkurrens på hka villkor. Detta nu som finns i näst sista stycket istatsrådets skrivna svar kan möjligen välvilligt tolkas så som jag här har gettuttryck för Kan statsrådet vidareutveckla den passusen i sitt avlämnadeinterpellationssvar? Statsrådet.\NITAGRADIN: Till att börja med tror jag atl del är viktigt all slå fast atl svensktextilindustri inte konkurrerar med lågprisländerna ulan främst med våra vänner bland EFTA-och , De insatser som görs från statens sida är främst till för althjälpa företagen att stärka sin ställning när det gäller kvalitet och designoch inte när det gäller pris. Vi vet att vi inte kan konkurrera prismässigt medlågprisländerna. Svensktextilindustri är faktiskt slagkraftig på sitt område. Exporten avsvensktillverkade varor ökar, och del är en mycket viktig faktor i sammanhanget. TillLennart Brunander skulle jag också vilja säga all jag har hört många rykten omatt EG skulle vara kritisk till det svenska beslutet. Del stämmer inte. Det harinte förts fram någon kritik från EG när det gäller vårt agerande iGATT-rundan, Tvärtom används beslut - och , som har följt efter- som ett exempel på ett bra beslut i denna , Vibör vara medvetna om all den som pågår är mycket ambitiös. Delhandlar bl,a, om att i- och skall komma överens om regler i delinternationella handelssystemet. Från i-länderna har vi myckel starka krav påregler när det gäller service, jordbruksprodukter, immaterial-rätl m,m.Utvecklingsländerna - för vilka tropiska produkter och textilier spelar enoerhört stor roll - förväntar sig naturligtvis atl vi också skall ställa uppoch vara beredda alt ge dem något, om vi skall få de krav tillgodosedda som viär myckel angelägna om på viktiga områden. Detpågår en intensiv diskussion inom GATT-rundan, Det pågår också en intensivdiskussion inom EG om hur man skall uppträda, delsamma gäller även denamerikanska administrationen. Jag vill här återkomma till milt svar. När rundanstartade var samtliga länder nämligen överens om atl man åtog sig attverka för atl tekohandeln återgår till normala GATT-regler under rundan. BådeMagnus och drar nog litet för långtgående slutsatserav att regeringen skulle vara beredd atl ompröva den här avsikten. Med hänsyntill välsignelse håller regeringen på med att, med de 15 länder somvi har begränsningsavtal med, komma överens om hur vi skall fasa utbestämmelserna till 1991. 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor LENNARTBRUNANDER (c): Statsrådet säger nu att svensk teko inte konkurrerar medlågprisländerna. Del stämmer när det gäller vissa produkter, men inte när detgäller många andra produkter. Det går atl köpa både kostymer och annat fråndessa länder till myckel låga priser. De svenska företagen har ingen chans atlkonkurrera med dem. Mot den bakgrunden skulle konsumentpriserna - och det harjag sagt tidigare - på just de produkterna kunna sänkas utan att man förändrardessa regler. Det är ju inte som tjänar de stora pengarna, utan detär mellanhänderna mellan dem som tillverkar produkterna i och demsom säljer produkterna här som gör det. AnitaGradin säger alt det inte har kommit någon kritik från EG. Jag får väl tro påstatsrådet när hon säger det. Jag har inte några andra besked än de jag harfått. går t.o.m, ännu längre och säger all man inom EG har sagtatl del som gör är bra, eftersom del kan hjälpa EG, Min fråga är då:Offrar man svensk tekoindustri för atl göra sig populär ute i världen hos demsom arbetar för frihandel? Del är alldeles klart all frihandel 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor i sig är någonting atlsträva efter. Men alt öppnar sina gränser medan andra länder inte gördet är inte frihandel. Då utsätter vi oss för en risk som det inte finnsanledning för oss att ta. Jag vill inte offra svensk teko för att göra det.Rimligtvis borde vi gå parallellt med andra länder. Vadhänder om de ambifiösa förhandhngar som förs inom inte går i lås? Om andraländer behåller sina importrestriktioner och vi inte har våra kvar, vad kommerdå att hända? Det skulle jag vilja ha ett svar på från . Statsrådetsäger i sitt svar att branschprogrammet är så väldigt bra, och med om att del är väldigt bra. De delar det innehåller är väl bra, menfelet är att resurserna är tillgängliga mest för de stora företagen. De har enbra administration och kan uppfylla alla de krav som ställs på beskrivningar avvad som skall göras, medan de små förelagen har svårt att tillgodogöra siginsatserna. Vi hade ett annat förslag från om utveckhngslån, somskulle ha varit likvärdigt i delta avseende. Del ville man inte anta. Det är defacto så att stödet till teko nu trappas ned i stället för att trappas upp. Jagskulle gärna vilja veta vad statsrådet har atl säga om vad som händer ifallGATT-förhandlingarna inte går i lås, och andra länder har kvar sina restriktionermiedan vi slår utan restriktioner. Vad kommer då alt hända? HÄDARCARS (fp); Jag vill gärna erinra om atl beslutet om att avskaffa de svenskatekorestriktionerna fattades av hänsyn till i första hand de svenskakonsumenterna. Inte minst barnfamiljerna gör betydande vinster när dessarestriktioner upphävs. Man har räknat med att en familj med två barn förlorarca på de bestämmelser som har gällt . Beslutetfattades också av hänsyn till och deras möjhgheter att öka sinexport och därigenom få den nödvändiga valutan för att komma vidare i sinindustriella utveckhng. Beslutetfattades dessutom med hänsyn till möjligheterna att öka viljan till frihandel.Den viljan är inte minst viktig i de GATT-förhandlingar som pågår. Beslutetfiittades däremot inte av hänsyn till Europeiska gemenskapen eller som någotförsök till anpassning till EG. Det är dock bra att statsrådet i dagkonstaterar att man i uppskattar det beslut som har fattat ochatt EG inte har några invändningar mot det. Jag instämmer varmt i statsrådetsambition alt fullfölja det beslut om en avveckling av de svenskatekorestriktionerna som denna riksdag har fattat. Frihandel betyder ju en arbetsfördelning. Om de svenska tekoföretagenkonkurrerar med lågprisländerna, som Brunander säger, så är det deras ensak.Det skall vi vara medvetna om. Avsikten med del stathga stödet är att desvenska tekoföretagen skall vara konkurrenskraftiga på sina områden. De bör dåse till att finna nischer som är konkurrenskraftiga ute i världen. Jag tyckeratt jag, när jag har varit ute, har fått viktiga signaler som säger atl man harett ökat intresse för produktförnyelse, design och kvahtets- tänkande och att del finnsen tro på branschen och en vilja alt delta i utvecklingen från tekoindustrinssida. Jag tycker att de siffror vi har visar att svenska tekoprodukter på vissaområden slår sig väl på världsmarknaden. Precis som säger är det avbetydelse för de svenska konsumenterna all vi tar bort tekorestriktionerna. Prot, 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor LENNARTBRUNANDER (c): Statsrådet återkommer till att frihandel är till fördelför alla. Jag håller med om det. Men del existerar ju ingen frihandel närSverige ändrar sina regler och övriga länder inte gör del. är ett Uteiland med åtta miljoner människor och kan inte diktera villkor och få till stånden frihandel genom atl fatta egna beslut. Det kan vi möjligtvis göra isamarbete med andra, och då är det bra. Jag tycker inte all vi skall utraderaeller försvåra möjligheterna för en bransch, i detta fall tekobranschen, genomatt försöka gå före i denna utveckling. AnitaGradin säger att de svenska lekoförelagen, om de konkurrerar medlågprisländerna och deras produkter, får skylla sig själva. ligger man inteså långt efter rent tekniskt i lågprisländerna. Där köper man precis sammamaskiner till fabrikerna som de svenska företagarna. Man kan göra i stort settsamma saker. Men eftersom man i lågprisländerna har lägre kostnader -manbetalar inte människorna som arbetar där så myckel, man tar inte hänsyn tillmiljön och dessutom använder man, som jag sade, barn i arbetet -kan man säljatill helt andra priser. Det är rimligt att vi ställer krav på lågprisländernai de avseendena också om villkoren skall vara något så när rimliga. Statsrådetsade tidigare att exporten från ökar och log det som ett exempel på attdet går bra. Ja, exporten ökar, men den ökar inte bara därför atl svensklekoindustri producerar mer ulan också därför att vi är ett genomgångsland förtekoprodukler. Detta kan bli ett bekymmer i vårt samarbete med EG, eftersom vikan skapa problem för EG:s marknad på del sättet. HädarCars sade att det är hänsyn till konsumenterna och som har gjort atlman har fattat beslutet om att upphäva tekoreslriktionerna. Jag vill nog påslåalt fördelarna både för konsumenterna och för är begränsade.Sveriges åtta miljoner invånare kan inte bidra särskilt myckel, i varje fallinte med vår andel av tekokonsumlionen, för atl ge så myckel merjobb. tycker jag att vi skall ställa krav på dem bl.a, när det gällerarbetsmiljö, om vi skall göra på detta sätt. Tidigarehar och jag varit ganska överens om hur vi skall kunna trygga enbra utveckling för svensk tekonäring. Jag måste tyvärr konstatera att detnumera är och som är överens. HÄDARCARS (fp): Jag vill bara säga till atl tanken att man i ett u-landskulle betala samma löner till sina anställda som i ett rikt industriland ärganska egendomlig. Om man kunde göra del, herr talman, vore det inte någotu-land. Orsaken till att man i ett u-land inte kan betala sådana löner som vihar i eller ställa samma krav på anställningsförhållanden är just inte har någon liknande industriell utveckling. Låt använda dekonkurrensförutsättningar de har, nämligen bl.a. tillgången till 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor-Svar på interpellationer och frågor bra och billigarbetskraft, för att långsiktigt skaffa sig de industriella förutsättningar vihar i . Jag vill erinra om atl ett land som länge har varit utanrestriktioner av det slag som vi skall avskaffa i nu är Schweiz.Schweiz har ändå en hvskraftig tekoindustri. Och det är min varma förhoppning,som jag är säker på delas av statsrådet, att skall fortsätta att ha enfungerande, god och konkurrenskraftig tekoindustri. Slutligen,herr talman, eftersom ingen företrädare för moderata samlingspartiet är isalen tycker jag att vi bör erinra kammaren om att också moderatasamlingspartiet intagit en position i den här frågan som långt mer påminner omden som är min, och som även har bhvit , än den som i kammareni dag företräds av LENNAFLTBRUNANDER (c): har naturligvis rätt att ha vilken åsikt de vill, och jaghar rätt alt kritisera moderater, folkpartister och socialdemokrater när de haråsikter som jag anser är felaktiga. Och i det här fallet anser jag att de harfel. Detfinns mycket starka motiv för att se till att har en tekoindustri somfungerar. Detta är det primära motivet för mitt resonemang och mina krav. HädarCars säger alt inte kan betala hka mycket som vi. Självfallet kande inte göra det. Men gapet är ju fantastiskt stort. Rimliga löner bör betalastill människor, och hänsyn bör tas till arbetsmiljö och andra miljöfaktorer.Del kan inte vara riktigt att vi i förbjuds att göra vissa sakersamtidigt som man säger att vi kan ha nytta av sakerna, om de görs på någotannat håll i världen. Jag kan inte se något moraliskt i detta. Vi i Sverigemåste också reagera mot att barnarbetskraft används i detta sammanhang. Men detglömmer bort varje gång. Jagtycker att vi bör fundera htet över hur detta borde vara. Vi i , som ärett litet land, kan inte diktera hur världsmarknaden på tekoområdet skall seut, men vi kan naturligtvis medverka till att få förbättringar till stånd, mendet gör vi inte genom atl radera ut vår egen industri. Överläggningenvar härmed avslutad. 2§ Svar pa interpellation 1989/90:28 samt frågorna 1989/90:55 och 56 omanpassningen till EG, m.m. har i en interpellation ställt ett antal frågor till mig omanpassningsarbetet mellan Sverige-EFTA och EG. Jag kan av naturliga skäl barasvara för det svenska integrationsarbetet. Vidare har Per ställt tvåfrågor till statsministern om integrationsarbetet. Arbetet inom regeringskanslietär så fördelat att det är jag som skall svara på frågorna. Samtliga frågorbesvaras i ett sammanhang. Frågornahar som utgångspunkt att regeringen skulle ägna sig åt någon form avsmyganpassning till EG utan demokratisk insyn. nar helt verklighetsgrund.Låt mig än en gång slå fast - jag har gjort det -att regeringen strävar efter en så öppen och bred information som möjligt omden västeuropeiska integrationen. Regeringensintegrationsarbete bedrivs inom ramen för del mandal som givit.Löpande och ingående information om arbetet ges till bl.a. utrikesnämnden ochtill EFTA-delegation, i vilken också en företrädare förmiljöpartiet ingår. Den5 oktober informerade jag om läget i de samtal som och övrigaEFTA-länder för med om ett närmare och mer struktureratsamarbete. Vid det tillfället redovisade jag också utförligt hurharmoniseringsarbetet fortskrider och vilka väsentliga förändringar som skettsedan presentationen av den s.k. grönboken . lägesrapport om det svenska iniegrationsarbetel som presenteradesav UD:s handelsavdelning framgick att drygt 20 punkter i nu kanhänföras till kategorin "likvärdiga regler i ". CarlFrick undrar hur denna harmonisering påverkar svenskt samhällsliv. För svensktvidkommande är internationellt samarbete en förutsättning för ekonomiskutveckling, en hög sysselsättningsnivå och fortsatt välstånd.