prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi har ju försöket i , ochregionalpoliliska utredningen föreslår en väldig breddning för den typen avstöd och då i form av avgiftsnedsällningar. Men del är inte rikligt del somcenterns motion och reservation går ut på. Vad som hävdas är ju atl de småförelagen har lägre sjukfrånvaro och alt del av den anledningen skall vara enlägre avgift. Jag har sagt och jag hävdar fortfarande all det intefinns belägg för all enskilda företag, även om dessa är små, skulle ha en lägresjukfrånvaro. Jag vill emellertid säga all jag gärna resonerar om hur man påolika sätt kan stödja småföretagsamhelen här i landet. GULLANLINDBLAD (m): Jag vill också säga atl del är väldigtviktigt all idrottsrörelsen har tillfredsställande arbetsvillkor. har vihört här. Han tycker all del är alldeles omöjligt att gåmed på och folkpartiels förslag. Men om den goda viljan finns, skulleni kanske kunna gå oss moderater till mötes. Vi förespråkar ju en någotannoriunda modell. Vi menar nämligen all den som har idrottsutövandet ellerarbete inom idrotten som sin huvudsakliga inkomstkälla skall betala socialaavgifter med utgångspunkt däri. Men man skall ha möjlighet att avtala bort detsom så alt säga är en bisyssla. Det förslaget överensstämmer delvis med rådandeförhållanden. Men uppenbarligen saknas viljan alt åstadkomma något här. Jag är åimistone glad över att jag inte hört Nils-OlofGustafsson säga all delta får lösas på annat sätt - dvs. alt man förstskall betala dryga sociala avgifter och att man sedan skall gå till staten ochbe om bidrag, vilket man tvingades till . Finansministern apostroferades här. Del gälldeuttalanden som han gjorde inför debatten om vinstandelssyslemen. Ja,finansministern har sagt mycket , ! Han åstadkomsom bekant en myckel berömd dikt när det gällde införandel av löntagarfonder.Jag skall inte läsa upp den. Alla känner ju till den. Finansministern har ocksåsagt att vi har ett perverst och ruttet skattesystem och atl vi skulle få århundradetsskattereform. Ja ja, vi får väl se hur del blir med den saken. Del är inte uttalandensom räknas, , ulan del är handlingarna som räknas! SIGGEGODIN (fp): hävdar att han inte villställa idrottsmännen utan socialt skydd. Därför måste jag faktiskt tala om vadsom slår i betänkandet. Där slår det nämligen alt enligt den utredning somRiksidrotls-förbundel har gjort innebär alternativ 1 atl idrottsutövareerhåller lagstadgade sociala förmåner utan atl avgifter behöver erläggas.Alternativ 2 innebär all idrottsutövare erhåller skydd genom en privatförsäkring som föreningen tvingas teckna enligt lag. Alternativ 3 innebär, somfolkpartiet har föreslagit, atl man upp till två basbelopp är skyldig altteckna en försäkring. Därutöver gäller alternativ 2. Det är alltså inte så, , alt viställer någon utanför. I stället erbjuder vi ett fullt korrekt skydd. Deltatycker vi är viktigt. ger vi föreningarna en rejäl möjlighet allklara detta, - Del är ju del som är så viktigt. Man skall inte i debatten försöka påstå atl vi är uteefter att ställa några människor utanför bara för alt rädda en och annanidrottsförening från alt betala sociala avgifter. Ett sådant påstående ärfaktiskt inte sant. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga följande.Nils-Olof ger sken av att socialdemokraterna skulle vara ensamma omatt hävda den allmänna principen all vi solidariskt tillsammans skullefinansiera den allmänna försäkringen. Men del är inte sant. Inledningsvis sadejag ju att vi självfallet skall göra delta gemensamt. Således behöver vi intepolemisera motvarandra om den saken. Del är helt klart alt har samma uppfattning.Ni behöver således inte bekymra er om det. Jag skall inte förlänga debatten. Del finns ju ett antalledamöter här som sitter och väntar på att fä ta upp en ny och kanske meraspännande debatt. Del finns ingen som helst anledning atl troannat än atl del är av ren omtanke om idrottsrörelsen som ni för den härdebatten. Men jag vill alt ni skall förslå atl det inte är för att jag är ute efterall skada idrottsrörelsen som jag så envetet hävdar all idrolisutövaren skallbetraktas som vilken annan inkomsttagare som helst och ha samma rätt som andratill socialförsäkringsskydd. Men givelvis skall avgifter erläggas. Denprincipiella skillnaden tycker jag faktiskt atl ni också borde förstå, inteminst med tanke på all vi jobbar inom just socialförsäkringsutskoltet. Del ärnågot annat att gemensamt i denna kammare se till alt idrottsrörelsen får enchans att jobba med sin vikliga verksamhet. Just här är del väl inte intressant atl göra en bedömningav vår finansministers eventuella kvaliteter när del gäller det litterärautövandet. Det är klart att i egenskap av finansminister gören hel del uttalanden, hänvisar till finansministernsuttalanden och säger att det bara pratas i vårt parti och att ingenting görs.Men del tycker jag nog är en orättvis bedömning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fallasden .) Föredrogs näringsutskottels betänkande 1989/90;NU1Kollektiv sakförsäkring. Det betänkande vi nu lar oss an är en gammalbekant. Det är åter dags alt här i kammaren diskutera de kollektivasakförsäkringarna. Del handlar främst om hemförsäkringar, men det kan ocksåröra sig om kollektivt tecknade bil- eller bålförsäkringar och annat. Alltsedan 1982, då de första kollektiva hemförsäkringarnatecknades mellan Svenska Eelektrikerförbundel och , hårde kollektivasakförsäkringarna ifrågasatts och debatterats. Kritiken har lett tillatt kollektivt tecknade hemförsäkringar med obligatorisk anslutning är ute urhandlingen, trots att ingen lagstifining har skett. Kollekliva sakförsäkringarmed reservationsrätt är den modell man nu använder sig av. Fyra partier står bakom den reservation till del härbetänkandet där vi kräver förslag till en lagstifining som innebär atlkollektiv sakförsäkring skall vara baserad på individuell anslutning. Försäkringsverksamhelen i grundar sig på fri kon- kurrens påen öppen marknad. Fri konkurrens mellan försäkringsgivare och fritt val förförsäkringstagare är förutsättningar för en sund marknadsutveckling påförsäkringsområdet. Dessa förutsättningar riskerar all saboteras genom attfackliga organiastioner tecknar t.ex, hemförsäkringar kollektivt för sinamedlemmar och ensidigt gynnar ett speciellt försäkringsbolag - , var ca 500 000 kollektiva hemförsäkringargenomförda, har praktiskt laget monopol på dessa försäkringar. Del harvisat sig atl fackförbund har tecknat avtal med ulan all begäraofferter hos några andra försäkringsbolag, I en del falll har det t,o,m,tecknats avtal med trots all ett annat försäkringsbolag haft förmånligareerbjudanden. När marknaden inom försäkringsbranschen på delta sättsnedvrids blir följden den atl premierna för hemförsäkringar över lagblir dyrare. De kollekliva sakförsäkringarna i nuvarande tappning hotaratl förstöra den sunda och önskvärda konkurrenssituation på marknaden som ärtill gagn för alla försäkringstagare. Frågan är också i vems intresse och med vilken rällfackförbund på detta sätt vidgar sina verksamhetsområden in i medlemmarnasprivata sfärer, som helt saknar anknytning till arbetslivet. Det handlar om atlskydda den enskilde fackmedlemmen från kollekliva beslut, där han eller honförst i efterhand får en möjlighet all proteslera, med allt det besvär ochomak som det medför. Del är den enskilde medlemmens berättigade intresse atthan inte, på grund av ett medlemskap som han som arbetstagare i praktiken ärbunden till, skall kunna tvingas underkasta sig kollekliva lösningar rörandefrågor som inte har naturligt samband med förhållandena som arbetstagare somtvingar fram denna debatt. Enskilda medlemmar i en facklig organisation skallsjälvfallet själva avgöra om, och i så fall i vilket försäkringsbolag deönskar teckna en hemförsäkring. Del är närmast genant att denna självklarhetår motarbetas av socialdemokraterna. Del är uppenbart alt ettkollektivisliskl synsätt och önskan atl tillgodose fackföreningarnas intressengår före hänsynen till den enskilde i delta som i så många andra sammanhang närdel gäller socialdemokraterna. Vi känner också igen inställningen när del gällerkollektivanslutningen via facket till partiet. Båda dessa frågor tillhörsammaandas barn. Med sin kol-leklivisliska syn på medborgarna har socialdemokraternavärnat om syslem där svenska löntagare genom facklig anslutningkolleklivansluls till socialdemokratiska partiet och kollektivförsäkras hosFolksam, Den enskildes rätt till valfrihet och integritet får stå tillbaka fören målmedveten strategi alt skapa fördelar för organisationer inom del rödanätverket. höll 1983 ett uppmärksammatanförande om bl,a, viklen av ett starkt som ett verktyg för LO,Kollekliva lösningar på försäkringssidan skulle utvecklas i samarbete med justFolksam, fick också hundratusentals nya försäkringstagare ulanbesvärande konkurrens från andra försäkringsbolag. Staten och kommunerna har i sina upphandlingsreglementenskapat garantier för affärsmässighet i sin upphandling. På motsvarande sättborde det vara ettförsäkringslagariniresse all de här aktuella försäkringarna upphandlas på ettaffärsmässigt sätt. Enligt ett regeringsbeslut ankommer det påförsäkringsinspektionen och NO atl bevaka konkurrensförhållandena på försäkringsmarknadenoch vidta de åtgärder som kan anses vara befogade. NO har försökt fullfölja sin uppgift, I enskrivelse har NO redogjort för de svårigheter man mött när detgällt all kartlägga vissa organisationers upphandling hos . Fackligaorganisationer har genom uppgiftsvägran försvårat NO;s arbete. Ett regelrätt upphandlingsförfarande som innebärkonkurrens mellan försäkringsbolagen på lika villkor såg NO också som enovillkorlig förutsättning för atl anslulningsformen med reservationsrätt skullekunna godtas. I stället har fackförbunden praktiskt tagel skapat monopol förFolksam. Frågan om de kollekliva sakförsäkringarna harfått en ny innebörd genom det beslut som fattade om atla-kassornas fondmedel skänktes till de fackligaorganisationerna. Enligt var avsikten bl,a. atl miljardgåvanskulle finansiera en kollekliv hemförsäkring i för helaLO-kollektivet, Fondmedel som tillkommit genom arbetsgivaravgifter och skatterskulle på så sätt bekosta vissa gruppers hemförsäkringar. Hur blir det då medrättvisan gentemot andra medborgare? Och hur påverkar detta den friakonkurrensen och en sund utveckling på försäkringsmarknaden? I vissa fall täcks premierna för de här försäkringarna avfackförbundsavgiften. Hur ställer sig denna förmån rent skattemässigt?Fackföreningsavgifterna är ju som bekant avdragsgilla vid deklarationen.Återigen: Hur blir del med rättvisan här gentemot andra medborgare? utvärdering, somnämns i det här betänkandet, ändrar på intet sätt den kritik som vi reservanterhar mot systemet med denna försäkringskonslrukiion. Denna utvärdering är gjordpå ett myckel tunt underlag och är knappast aktuell. Siffrorna var redan vidpresentationen gamla. Sammanfattningsvis: Del är statens uppgiftatl skydda medborgarna mot kollektiva beslut som i onödan begränsarvalfriheten. Det är statens uppgift atl värna om en sund konkurrenssituation påförsäkringsmarknaden. Jag yrkarbifall till reservationen till belänkandet. Prot,1989/90:21 ISAHALVARSSON (fp); Från folkpartiels sida vill vi säkrakonsumentens, individens rätt all fritt få välja varor och tjänster. Vi ärmotståndare mot kollekliva sakförsäkringar, där den enskilda människan intetillfrågas om hon vill ha försäkringen. Man kan få tacka nej när man fått den. ser det framför allt som ett principielltställningslagande. Del här är en konflikt mellan å ena sidan individensintresse och å andra sidan del starka kollektivets intresse. Då tar visjälvklart ställning för individen. Socialdemokraterna kallar detta för intrångi föreningsrätten och låter det kollektiva beslutet avgöra. Man sätter sig överden enskildes rätt atl själv bestämma över sitt görande och låtande. De principiella argumenten mot kollektiva sakförsäkringarär alltså de viktigaste för . Men vi har också invändningar av merpraktisk natur, t.ex. den uppenbara risk för dubbelförsäkring som kolleklivasakförsäkringar medför, något som innebär fördyringar för den enskilde ochleder till krångliga förhandlingar mellan bolagen när en skada har uppstått.Detta betyder byråkrati, kostar pengar och höjer premierna för konsumenterna. Näringsidkare får inte använda sig av negativavtalsbindning genemot konsumenterna, och det är därför naturligt förkonsumenter atl helt enkelt utgå från att de inte för all undvika alt blibundna av ett erbjudande om en tjänst eller en vara som de inte har beställtskall behöva lacka nej eller reservera sig. Detta gäller oavsett omerbjudandena kommer från näringsidkare eller från fackföreningar. Del har också i praktiken visat sig atl del inte ärmöjligt atl genom information eliminera dubbelförsäkring. Det är många sominte vet om att fackföreningen har tecknat hemförsäkring för dem, I praktikenkan det faktiskt betyda alt en LO-familj som har barn hemma kan ha nästan hurmänga hemförsäkringar som helst. Exempelvis kan en man, en kvinna och derasson ha fyra hemförsäkringar: tre som är kollektivt tecknade och en egen, som dehar tecknat själva därför atl de inte vet om de andra. De betalar alltså förfyra hemförsäkringar, varav tre är totalt värdelösa. De betalar premierna, mennär en skada inträffar är det bara en av försäkringarna som gäller. Jag yrkar bifall till reservationen. KJELLERICSSON (c); I det här betänkandet behandlas ett antalmotioner om kollekliva sakförsäkringar. Motionärerna tar upp de problem ochölägenheter som uppkommit i samband med de kollektiva försäkringarnasinförande. Både och har framfört en del viktigasynpunkter, och jag skall därför falla mig kort. Låt mig konstatera all ett väl fungerandeförsäkringsväsende är den främsta garantin för atl den enskilde skall kunna fåett gott försäkringsskydd till en rimlig kostnad, som skyddet äranpassat till den enskildes behov och önskemål. Delta är en viktig princip närman diskuterar förändringar och utveckling inom försäkringsväsendet. De här försäkringarna har hitintills mest tillämpats pähemförsäkringsom-rådel, men har också gått in på andra områden somvillaförsäkringar, fritidshusförsäkringar och fordonsförsäkringar. Utvecklingen av kollekliva sakförsäkringar ulanindividuell anknytning innebär ju även stora förändringar av både principielloch praktisk natur. Det förhållandel att premierna inte påverkas av skaderiskengör exempelvis alt skälighetsprincipen sätts ur spel, Upphandlingssättel harockså medfört alt ett bolag, nämligen , har gynnats. Detta gör i sin tur alt den fria konkurrensen sätts urspel, vilket påverkar kostnaderna för försäkringen. Del finns också risk föralt den enskilde får en försäkringssitualion som inte är harmoniserad, eftersomman i eget intresse kan skaffa en individuell försäkring som manutan alt veta om del har motsvarande försäkringsskydd i kollektiv form. omedvetetdubbelförsäkrade, vilket också framgår av en undersökning som gjort. Principiellt anser vi i all en sakförsäkring ulanindividuell anknytning inte skall kunna tecknas i kollekliv form. Del kan inteaccepteras atl starka organisationer tar över del individuella ansvaret i dessafrågor. Ett utbrett bruk av kollektiva sakförsäkringar kan också leda tillstora strukturförändringar inom försäkringsbranschen. Det kan också iframtiden bli svårt för den enskilde atl få ett bra försäkringsskydd till enrimlig kostnad. Staten måste därför ha möjlighet all skydda den enskildemot kollekliva beslut som i onödan begränsar valfriheten. Vi anser attriksdagen bör få förslag till en lagstiftning som innebär all kollektivsakförsäkring skall vara baserad på en individuell anslutning. Med stöd av del anförda yrkar jag bifall till reservationen. har inte haft tillfälle atldelta i denna tydligen årliga debatt i frågan om kollekliva sakförsäkringar. Viär nu med . Vi har ställt oss bakom reservationen i betänkandet, tillvilken jag yrkar bifall, även om jag tror att de betänkligheter inför riskerför strukturförändringar inom branschen som kommer till uttryck ireservationen kanske är någon överdrivna. Vi i vill ingalundaförhindra de fackliga organisationerna och andra intresseorganisationer att påolika sätt arbeta för sina medlemmars bästa och förhandla fram kollektivasakförsäkringar som kan vara gynnsamma. Vi vill inte heller ålägga demspeciella villkor för hur många de skall förhandla med eller för hur de skallförhandla. Vi anser atl det är ett uttryck för föreningsfriheten all varjeförening beslutar om detta helt suveränt. Däremot tycker vi alt det är orimligt atl medlemmar skallanslutas kollektivt och enbart skall ha reservationsrätt. Del har visat sig,som redan sagts här flera gången, att del leder till dubbelförsäkringar, dessvärre i inte ringa omfattning. Nej, del är ett definitivt krav atl man med sinnamnteckning skall bekräfta alt man vill vara med i den erbjudna kollektivaförsäkringen. Jag har själv i ett blivit erbjuden kollektivlivförsäkring, och för mig var det självklart att jag inte skulle ansluta migmed mindre än all jag själv med min namnteckning bekräftade alt jag varintresserad av det - vilket jag dock inte var, eftersom milt försäkringsskyddvar ordnat på annat sätt. Man kan ju också mycket väl varaansluten till två kollekliv och kan då inte rimligtvis omfattas av kolleklivaförsäkringar som erbjuds från båda dessa håll. Del är uppenbart att systemetmed reservationsrätt är otillräckligt. Det är ett klart villkor, som vireservanter ställer, alt regeringen vidtar sådana åtgärder atl det inte blirlagligen möjligt alt erbjuda kollektiva sak-försäkringar med mindre än atl denenskilde får möjlighet atl bekräfta atl han vill delta i försäkringen. LEIFMARKLUND (s): I detta betänkande från näringsutskoltetrörande kollektiva sakförsäkringar behandlas fem motioner, där del bl.a, yrkaspå en lagstift- ningrörande sådana sakförsäkringar. Den här frågan har varit förmål för riksdagensbehandling , som också framhållits här tidigare.Någon bakgrundsbeskrivning torde därför inte vara behövlig. Motionerna och reservationen har i stort samma innehållsom tidigare -här gäller "inget nytt under solen". Däremot harförsäkringsverksamhels-kommillén och regeringens preliminära ställningstagandestyrkt utskoltsmajoriteiens uppfattning i denna fråga, dvs. all del ligger ettstort värde i denna försäkringsform. Kollektiv sakförsäkring får därmed ansessom en allmänt godtagen försäkringsform med klart övervägande fördelar förförsäkringstagaren. I reservationen sägs all kollektiva försäkringsformereftersätter möjligheten till fri konkurrens och möjligheten till fritt val.Vidare sägs all den solida-riielstanke som finns i försäkringsväsendet bliråsidosatt. Del förhåller sig ju tvärtom. Genom kollekliva försäkringar har manskapat bättre balans mellan försäkringstagare och försäkringsgivare. Detta harobestridligen sänkt premierna på försäkringen. Det fria valet har inte hellereftersatts, eftersom man har möjlighet till reservation. Försäkringsformen har definitivt inte satt den friakonkurrensen ur spel, utan den har lett till atl försäkringsgivarna hartvingats börja med en viss produktutveckling. De har fått börja se över deförsäkringsformer de vräkt ut över de enskilda människorna. Genom dennaförsäkringsform anser utskotlsmajoriteten alt solidariteten har utvidgats istället för att inskränkas. Man har gett ett försäkringsskydd till mångamänniskor som inte har omfattats av någon försäkring. tar upp frågan om fackföreningsavgiflen ochde pengar som A-kassan genom ett beslut i fick ta över. Då man genomneutralisering skapade likvärdiga avgifter till A-kassan fanns det mycketpengar i fonderna. Det var definitivt inga skattemedel, . Det vardefinitivt inte arbetsgivarnas eller skattebetalarnas pengar. Det var fackföreningsmedlemmarnasom ägde dessa pengar. Det kom från den avgift som medlemmarna själva betalattill A-kassan. Därför tycker jag alt det är cyniskt atl dra in de uppgifternai detta. Vill något fackförbund använda dessa medel är de suveräna alt göradelta ulan inblandning. Man skall vara medveten om all del bara är avfackföreningsavgiften som är avdragsgill. En lagstifining i enlighet med detsom föreslås på detta område skulle innebära intrång i föreningsrätten. Det ärvår uppfattning. Del skulle också innebära långtgående konsekvenser förfackföreningarnas möjlighet alt tillvarata medlemmarnas intressen. Ulskottsmajoritelen ser positivt påmöjligheterna till sakförsäkring i kollekliv form. Vi är styrkta i våruppfattning. Jag yrkar därmed avslag på reservationen och bifall tillutskottets hemställan. KARINFALKMER (m): anförande ger en tydlig bildav var socialdemokraterna anser all solidariteten skall ligga, nämligen hos destarka organisationerna och inte hos den enskilde. ger uttryckför den socialdemokratiska och fackliga synen på begreppet valfrihet ochinflytande för den enskilde. Frihet är tydligen lika med atl beslut först skallfattas över Sedan får den medlem som inte vill vara med om del somfackstyrelsen har beslutat komma med mössan i hand och be atl få slippa fä sitthem försäkrat i ett försäkringsbolag som facket har vall. Reservationsrätten försätter den enskilde medlemmen iunderläge. Reservationsrätten utnyttjas inte heller så ofta som man skullekunna förvänta sig. Det upplevs helt enkelt som besvärligt atl reservera sigmot fackstyrelsens beslut. Någon ekonomisk kompensation för atl man avslår frånförsäkringen får man kanske inte ens. Lättast är det då atl foga sig. Med en sådan lagstifining som vi reservanter vill ha,innebärande alt försäkringar av denna typ skall vara baserade på individuellanslutning, försätts inte den enskilde medlemmen i detta underläge. Det är rätt som säger all det är avfackföreningsavgiflen som är avdragsgill. Kvar slår frågorna; Hur bedöms delskattemässigt, om premierna är inbakade i fackföreningsavgiften, hur ser det utmed rättvisan gentemot andra grupper i samhället? De frågorna har vi inte fåttsvar på. Prot,1989/90:21 såg ingen anledning till denåterkommande debatten i den här frågan. Men debatten återkommer därför alt delrör sig om en så viktig ideologisk fråga. Vi hoppas och tror atl ett långvarigtopinionsarbete för den enskildes rätt till självbestämmande skall ge frukt. Fritt val är inte delsamma som reservationsrätt. Vi ser nurunt omkring oss hur del kolleklivisliska synsättet rämnar i de socialistiskaländerna. Jag tror alt vårt sätt att se på individen också kommerall genomsyra socialdemokratin i . Ni har ju förmågan alt tänka om. säger alt man har debatteratdenna fråga och atl del därför inte skulle finnas någon anledningall fortsätta med debatten. Men jag tycker att del finns all anledning attgöra det. Trots alt vi debatterat detta så har socialdemokraternavägrat atl göra något åt saken. Det handlar om en snedvridenkonkurrenssituation, som jag har sagt tidigare. Här som i så många andra fallförespråkar socialdemokraterna kollektiva lösningar. Del leder till altkonkurrensen försvagas och atl försäkringsskyddet blir både dyrare och kanskesämre för den enskilde. Vi förespråkar därför försäkringar med individuellanslutning. Kollektivanslutningar är något som är socialdemokratin kärt, menför den enskilde är dessa lösningar sämre, kanske också dyrare. LARSNORBERG (mp); Jag kan inte se att någon av de fördelar medde kollekliva försäkringarna som räknar upp skulle försvinna omman inför och kräver alt var och en av medlemmarna i fackföreningen eller denförening det gäller med sin namnteckning skall bekräfta atl han eller hon villvara med i försäkringen. Alla de fördelarna kommer såvitt jag förslår atl varafullt möjliga atl bibehålla. Men det är ett renlighetskrav all den enskilde 1989/90:21 8november 1989 i en sådan här fråga, somligger vid sidan av föreningens huvudsyfte, har full möjlighet atl vara fri isill beslut. LEIFMARKLUND (s): påstod atl reservationsrätten ej utnyttjas. Menreservationsrätten är inte något som skall efterlysa. Det måste varade medlemmar i fackföreningarna som har avvikande uppfattningar som skall göradet.