prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Ochcentern föreslog att skulle uppställa en ekonomisk ram på 1 miljard till regeringens förfogande. Det var alltså inte på det sättet som manskulle kunna tro av anförande här tidigare, att vi i centernföreslog att enbart skulle anslå en massa pengar rätt upp och ner utanatt veta vad de skulle användas till. Det var alltså fråga om en ram förekonomiska åtaganden som regeringen skulle kunna träffa avtal om vidförhandlingar med , naturligtvis knutna tUl konkreta projekt. Vii har inte fått gehör för detta förslag , och vi har därför reserveratoss på denna punkt. Vi föreslog också i den här motionen att skullestimulera ett svenskt-polskt ekonomiskt samarbete och svensk-polsk handel genomatt möjliggöra användning av s.k. mjuka lån, blandade krediter, i relationernamellan och . Det skulle vara ett verksamt sätt att få fart på detekonomiska samarbetet mellan näringsliv i och näringsliv i Polen.Tyvärr var utskottet inte berett att ta det steget heller vid behandlingen. Vihar reserverat oss även på den punkten. 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser Samarbete med och vissa internationellamiljöinsatser Vi har också förslag om att man skall främja samarbetet iövrigt, kunskapsöverföring osv., mellan svenska och polska företag, inte minstmellan småföretag i och motsvarande företag i . Vi föreslår vidareinsatser för att främja kulturutbyte, folkrörelsekontakter osv. Det var alltsåfråga om ett helt paket. Vi kan konstatera att av detta har tyvärr inte blivitsärskilt mycket när utrikesutskottet har behandlat förslaget. Det är synd. Detinnebär att vi fortfarande står ganska tomhänta i våra relationer till Polen.Svenska insatser låter fortfarande vänta på sig, i varje fall utöver de ca 100miljoner som regeringen redan har tagit ställning till. Motionen handlar framför allt om , men vi sade ocksåi denna motion att liknande samarbetsprogram borde utarbetas visavi debaltiska republikerna och genomföras i takt med att dessa republiker blir merekonomiskt självständiga från . Det är redan på gång. Därför finnsdet anledning att snabbt uppta förhandlingar med de baltiska republikerna ombilateralt svensk-baltiskt ekonomiskt samarbete enligt ungefär samma riktlinjersom vi föreslår för . Sedan vi väckte motionen har förutsättningar förliknande samarbetsprojekt med andra länder uppstått. Det är glädjande, och detbör vi ta till vara. En viktig principiell fråga som uppstår när vi nu ändåskall gå in i ett samarbete med de östeuropeiska staterna, som innehåller ettviktigt inslag av svenskt bistånd, är naturligtvis hur det hela skallfinansieras. När det gäller vår Polenmotion skulle det innebära en kostnad förinnevarande budgetår på ca 300 miljoner, om allt skulle tas i anspråk redanförsta året, men det vet vi ju inte. Vi har sagt för vår del att vi är bereddaatt belasta budgetsaldot med detta belopp. Med hänsyn till det statsfinansiellaläget är det fullt möjligt. Ingen skall kunna hävda att det skulle verkadestabiliserande på den svenska ekonomin. När det gäller kommande budgetår fårdet naturligtvis tas upp i budgetbehandlingar för de åren. Däremot anser viinte att det är rimligt att finansiera detta inom ramen för u-landsbiståndet, ivarje fall inte om det får någon reell omfattning. behov av svensktstöd har ju inte minskat genom att behovet av åtgärder i har ökat.Den misär som har drabbats av har en helt annan dimension trots alltän vad några europeiska länder har uppvisat. Vi har gjort ett högtidligtåtagande i riksdag att anslå av bruttonationalinkomstentill stöd för jordens fattigaste länden Det som har hänt i får inteleda till att vi viker från det åtagandet. Det är inte heller försvarbart attförsöka visa en generositet mot östeuropeiska länder på bekostnad av ännufattigare länder i , och . Vi tar alltså avstånd fråntanken att det skall vara de fattigaste länderna som i praktiken får stå föruppoffringarna för vår vilja att hjälpa folken i . Vi har råd attklara både av bruttonationalinkomsten som stöd till de fattigaste ländernaoch insatser till våra grannar i öster och söder, inte minst mot bakgrund avdet egenintresse som vi faktiskt han Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till dereservationer i detta betänkande där har medverkat. MARIALEISSNER (fp) replik; motion var ett vällovligtinitiativ. Vi tycker att det självfallet är värt allt pris, och i sak är viöverens om att det är väsent- ligt medett stort, betydelsefullt och förhoppningsvis snabbt svenskt bistånd för attavhjälpa miljöproblemen i . Åndå tycker jag att det har varit väldigtsvårt att ta ställning till motion på ett seriöst sätt. Det beror påatt den stora summa pengar som talar om, 1 miljard , ändå pånågot sätt måste finansieras. Det har inte nämnts i motion, och inteheller under större delen av den tid då vi har behandlat frågan i utskottet hardet kommit något enda konkret förslag till varifrån pengarna skall tas.Finansutskottet, som fick frågan på remiss, sade så här: Utskottet konstateraratt motionärerna inte anvisar några vägar för att finansiera de omfattandeutgiftsökningar man föreslån Enligt utskottets mening kan ökningar i denomfattning som föreslås inte tillåtas fä vara ofinansierade. Där har vi alltså inte haft en seriös debatt förrän i detabsoluta slutskedet av behandlingen i utskottet. Då var det redan för sent attta en seriös diskussion om varifrån pengarna skall tas. Jag tycker ändå inteatt det är väsentligt att betona denna brist för mycket, för vi är överens omatt vi skall åstadkomma ett kraftfullt miljöstöd till , men det skallgöras efter seriösa diskussioner om varifrån pengarna skall tas. Jag noterar särskilt att vi har ett gemensamt intresse medcentern av att försvara u-landsbiståndet från möjligen klåfingriga emissarierfrån och andra. Samarbete med och vissa internationellamiljöinsatser PÅR () rephk: Intressegemenskapen på den sista punkten villjag gärna bekräfta. Däremot måste jag säga att den härfinansieringsdiskussionen är ett svepskäl. Det är faktiskt så att vi på en radområden gör fleråriga utfästelser utan att på förhand ha finansierat demkommande budgetår Hela vårt bistånd bygger på den typen av utfästelsen Vi hartidigare haft och kommer igen att ha treåriga forskningsprogram. De är inteheller finansierade utöver det innevarande budgetåret. Här har vi föreslagit 1miljard som ett förhandlingsunderlag med - en rätt förregeringen att göra utfästelser intill den gränsen. Det är exakt samma teknik somvi har på biståndsområdet. Det är samma teknik som vi numera också använder påforskningsområdet och som vi efterlyser på flera andra områden. Det kan alltsåinte vara seriöst argument mot vårt förslag. Innevarande budgetår handlar det om300 miljarder Vi har sagt att vi är beredda att försämra budgetsaldot med 300miljoner. Förra budgetåret gick svenska staten med överskott på 16 miljardenAtt mot den bakgrunden säga att vi har det så knapert att vi inte kan belastabudgetsaldot med 300 miljoner för att göra en insats i betraktar jagfaktiskt som svepskäl. Det är inte allvarligt. En lång rad västeuropeiskaländer har under de gångna månaderna gjort miljardutfästelser till Polen.Sverige lägger på sig sådana begränsningar att vi inte ens kan utlova någrafuttiga hundra miljoner för innevarande budgetår. Det är faktiskt inte skälatt ta detta på allvar MARIALEISSNER (fp) replik; Det är inte seriöst att som kräva såstora summor som 1 miljard utan att anvisa någon finansiering. Dethandlar inte om bristande vilja att anvisa pengar utan om bristandevilja att 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser föreslå en finansiering.Upprepade gånger ställde vi frågan till sedan motionen väcktes;Varifrån skall ni ta pengarna? Det kom inget svar, och vi ställde frågan igen.Vi fick inget svar förrän i det absoluta slutskedet, att det åtminstone detförsta året skulle kunna belasta budgetsaldot. Det är inte seriöst att pådetta sätt bedriva en politik och kräva att skall kunna ställa upp påden. Det är fråga om en för stor summa pengar för att man skall kunna gå ut ochgöra utfästelsen Detta har inte att göra med viljan att göra utfästelser utanmed bristande vilja att anvisa en finansiering. PÅRGRANSTEDT (c) replik: Jag redovisade faktiskt redan vid det första tillfället för behandlingav detta ärende i utskottet att vi i var beredda att för innevarandebudgetår belasta budgetsaldot. Det klargjordes alltså redan från början. Närdet gäller miljarden är det htet oklart om fortfarande begär attvi skall redovisa en finansiering också . Om så skullevara fallet innebär det att också avvisar den planeringstekniksom vi använder vad gäller det svenska biståndet. Detär i så fall en anmärkningsvärd nyhet. ANNIKAÅHNBERG (vpk): Herr talman! Nej,säg inte att jorden har dött Att man inte kan så ellerskörda För hon har bara gömt sigen tid Hon har burit en blodigbörda Hon är sargad och svartnadav sorg Men man tar inte sältan urhavet Och man tar inte modem urjorden Hon är uppgrävd och sprängd och bränd Men hon ärinte död, hon är sårad Och hon sörjer med människosorg Men hon väntar, honuthärdar allt Räkna inte vår jord tillde döda Hon ska klä sig i blommoroch grönt Honska älska och växa och föda Det här var en dikt av den ryske poeten , en av alla dem somhar tystats i men vars ord ännu lever och kommer att leva. Hans poesiuttrycker bättre än jag någonsin kan göra hur människor i har upplevtsin situation, den uttrycker deras förtvivlan och upprördhet men också derashopp. Vibefinner oss nu mitt inne i en process av stora omvälvningar, en process som viännu inte ser vart den bär hän. Det är vår förhoppning att denna pro- cess skall leda till enstabil demokrati i , att den skall leda till att man där kan byggasamhällen som värnar om miljön. Och det är naturligtvis en mycket glädjandeprocess. Mendet finns också smolk i glädjebägaren. Ett exempel är ;s signaler om att mannu i ser fram emot ett formaliserat EG-samarbete, att man ser fram emot ettNATO med utrymme för ett återförenat . I förlängningen av dessadiskussioner finns skrämmande utvecklingsmöjligheter Sverigesroll i denna process måste vara att bidra till fred och ökad avspänning ivärlden och även att bidra till att samhällen byggs upp som grundar sig påresurshushållning och produktion inom ramarna för vad naturen tål. Vihar hört exempel på hur fruktansvärd situationen är när det gällermiljön i . Vi har hört om den höga barnadödligheten: 26 barn per 1000födda i de mest drabbade regionerna dör, detta att jämföra med 6 i ett land somSverige. Vi vet att en tredjedel av människorna i lever i områden som avsejmen har kallats för katastrofområden eller ekologiskt hotade områden. IÖsteuropa hungrar man nu efter konsumtionsvaror som man där inte har hafttillgång till tidigare. Det finns en risk att detta till sina egnaredan gigantiska miljöproblem lägger också de miljöproblem som vi han Men manhar inte i kommit Uka långt som vi vad gäller förmågan att hanteramiljöproblemen. Man har t.ex. inte byggt upp system för hantering av avfall.Vi har ju faktiskt kommit mycket längre på detta område, även om mycketåterstår att göra här 1diskussionen kring vårt bistånd till och kring vårt samarbete överhuvud taget med måste de långsiktiga miljöaspekterna väga myckettungt. Jag anser det vara oroande att de som representerar miljöintressena iså liten grad deltar i diskussioner kring fördelningen av pengarna tillÖsteuropa. Diskussionen förs på . Var finns miljö-ochenergidepartementet? Var finns miljöorganisationerna? Var finns riksdagenspartier i den här diskussionen? Det finns egentligen anledning för regeringenatt komma till med ett genomtänkt förslag om hur man på lång sikt kangagna en bra miljöutveckling i . Risken finns ju att dessa pengar gårtill företag som ändå skulle investera i öst. Men detta bistånd måste användasså att miljön långsiktigt gagnas och så att människor i deltar aktivti detta arbete. Där liksom här är ju den reella innebörden i begreppetdemokrati att människor har makt och inflytande över sina liv och över hurderas samhälle formas. Självfalletkänner jag som socialist en oerhörd sorg och besvikelse över utvecklingen iÖsteuropa, över det enorma misslyckandet till enorma kostnader för människornaoch för naturen. Min sorg och besvikelse ligger långt ifrån den skadeglädje somman ganska ofta kan höra representanter från de borgerUga partierna ge uttryckför Jag känner också i viss mån bitterhet över de teknikembargon som genomdecennierna har lagts på . Detta har skett just i syfte attförsvåradessa länders utveckling, och detta har också aktivt bidragit tillderas bristande förmåga att hantera miljöproblemen. Observera att jag intelägger ansvaret för utvecklingen i på västländerna. Naturligtvis görjag inte det - östländerna har själva det fulla ansva- Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser 6Riksdagens protokoll 1989/90:45 Samarbete med och vissa internationellamiljöinsatser Mendet cyniska sättet att hindra dessa länder från att få tillgång till vårtekniska utveckling har ju faktiskt ändå bidragit till miljöförstöringen dån Det är också självklart att utveckUngen i gerupphov till en diskussion bland socialister världen över, en diskussion om hursociaUsmen skall förnyas. Den diskussionen är i sig inte ny. Tillståndet iÖsteuropa är ingen nyhet för oss, inget som avslöjas . Vi har länge vetat hurfruktansvärt det är dån Vi har länge fört diskussionen om hur socialismen istäUet skulle kunna vara. Vi har också tagit avstånd frånkommandoekonomierna i . Det har vi gjort för det första därför attdessa stater har frånhänt sig det främsta redskapet för en utveckling avsamhället, nämligen demokratin, och för det andra därför att dessa länderscentralstyrning inte har någon flexibilitet, inte uppmuntrar människorsskapandeförmåga och kreativitet. Det socialistiska misslyckandet i innebäremellertid inte att kapitalismen är felfri. Det är enligt min mening besynnerligtatt man så sällan får höra representanter för de borgerliga partierna säga attde känner ett behov av att diskutera och förnya sin politik. En kvarts miljonbarn dör i den fattiga delen av världen, i sjukdomar som vi lättkan bota eller i undernäring och svält. Det finns framför allt två skäl tilldetta: skuldkrisen och de militära kostnaderna. Till alla dem som så varmthyllar kapitalismen vill jag ställa frågan; Varför låtsas ni aldrig om attvälfärden och framgången hos de rika industrialiserade och kapitalistiskaländerna upprätthålls endast genom detta förtryck av de fattiga länderna? Sanningen är ju den att de borgerliga partierna har precislika stort behov av rannsakan och ödmjukhet. De har ingenting att yvas övenSvaren på mänsklighetens ödesfrågor saknas fortfarande. Och det är vår uppgiftsom politiker att försöka hitta nya lösningan Människans kreativitet, hennes samarbetsförmåga ochförmåga att känna kärlek är nyckeln till ett planerat samhälle med utrymme förindivider och för individernas skapandekraft. Detta är, som jag ser det, denenda framkomliga vägen, och det är tanken bakom det nya socialistiskaprojektet. På det sättet kan vi förena de positiva delarna hos marknadsekonominmed en stark samhällsstyrning. Det betänkande vi nu behandlar rör inte i särskilt höggrad frågan om skuldkonvertering. Denna fråga har tidigare behandlats iutrikesutskottet, men behandhngen var då något ytlig. Det är synd, eftersomdetta är ett mycket bra sätt att använda biståndsmedel genom att det förutsätterett mycket aktivt deltagande från mottagarlandets sida. Vi lyfter alltså avdelar av enorma skulder till oss och kräver i stället att man där vidtaråtgärder när det gäller miljön. 300 milj.kr - som är vad anslår i bistånd - kansynas vara mycket pengar, men i förhållande till behoven är det inte mycket.Enbart åtgärder för att rena en biflod till Wisla, floden , kostar 300milj.kr Det skulle alltså behövas mycket större satsningar än de 300 miljonersom nu diskuteras, och de pengarna skall självfallet inte vara biståndspengar- de skall inte konkurrera med det nödvändig biståndet till de allra fattigasteländerna i världen. Jag delarhelt och fullt uppfattning att det i nuvarande statsfinansiella lägefinns utrymme att finansiera det ökade anslaget på 1 miljard över tre ån Jagdelar också hans uppfattning att det i synnerhet för borde vara viktigtatt mycket mer aktivt delta i dessa processen Andra länder i världen ställerupp med mycket större åtaganden och får därmed mycket större del idiskussionerna och större inflytande över processerna. Det är därför ett stortegenintresse för oss att i högre grad delta och att utöka ramen förbiståndsmedel till . Jagvill också hålla med dem som har sagt att det som är viktigt att satsa på ärkunskapsöverföring och utbildning, men det är också sådana industriella projektsom handlar om energibesparande åtgärder och avloppsrening, som ju har enoerhört stor betydelse för t.ex. . Det är inte någon svårighet atthitta konkreta användningsområden för ett utökat anslag. Meddet, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 7 och iövrigt till utskottets hemställan. Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser PÅR () replik; Jag reagerade med ganska stor häpnad på en del av , och det var när hon hävdade att det inte fanns någon självkritik ide marknadsekonomiska länderna, att det inte fanns någon medvetenhet omorättvisorna i världsekonomins sätt att fungera. Jagundrar var egentligen har hållit hus , när vihar diskuterat detta så intensivt, inte minst från partier som i principföreträder en marknadsekonomisk syn. Just frågan om de globala orättvisorna harju varit ett av de stora debattämnena i hela västvärlden. Vi är många som hardeltagit ganska intensivt i den debatten här hemma i . Enav de stora skillnaderna mellan västvärlden och östvärlden har just varit attdet i västvärlden alltid har funnits en intensiv självkritik och samhällskritik.Socialister har deltagit i debatten, men också många av oss som står förmarknadseknomin. I har däremot motsvarande självkritik osvikligt letttill långa fängelsestraff. ANNIKAÅHNBERG (vpk) replik: Det förvånar mig att det är just som replikeran Centernär ju ett parti som i minst lika hög grad som vpk är för samhällsstyrning ochsom minst lika ofta föreslår ganska starkt samhällsstyrande åtgärder, så minkritik var inte riktad direkt mot . NärPär ändå vill ta upp en debatt, vill jag säga att det är mycketintressant och positivt att denna diskussion förs - men vad har den lett tillför resultat? Situationen i världen har ju inte förbättrats. har mindre inkomster att använda för sin egen utveckling än de hade för 10-20år sedan. Dessa orättvisa världsförhållanden har på intet sätt förändrats. Problemetär just det att man framställer det kapitalistiska samhällssystemetsom så bra - det förekommer inte alls någon kritik - och ägnar sig enbart åtatt kritisera socialismen i . Öch den är värd all kritik -det tyckerjag också. Det är när man mot denna framställer kapitalismen som om den hadelösningen på problemen som jag blir upprörd. Om vi ser till världsperspektivet,finner vi att lösningarna är mycket långt borta, 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser om vi med lösningar menaratt alla människor som föds till denna jord skall ha de mest elementärarättigheterna, dvs. tak över huvudet, mat för dagen, arbete, osv. MARIALEISSNER (fp) replik; Jag skulle bara vilja påminna om att det kanske inte ärenbart kapitalismen som har medfört problem i . harman insett att socialismen, eller kommunismen, som är det alternativ som AnnikaÅhnberg företräder, i än högre grad än något annat ekonomiskt system harberövat människor i deras levebröd, deras mat för dagen. Det är enkollaps för de ekonomiska systemen, inte enbart i utan även i deunderutvecklade länderna, där man på de fiesta ställen till slut har begripitatt man, för att förbättra levnadsvillkoren för de mest utsatta grupperna,måste slå in på en väg som leder mot större marknadsorientering och merapluralism i samhällssystemet. PÅRGRANSTEDT (c) replik: Först vill jag göra en ideologisk markering. är anhängare avmarknadsekonomi, men naturligtvis inom nödvändiga, av samhället uppdragnaramar, med sociala och ekonomiska hänsyn. Omvpk inte på någon punkt vill ha mera samhällsstyrning än vill ha,innebär det att vpk nu helt har gått ifrån planekonomin som system. Det ärklokt - det gör man även i - men då väntar jag bara på den dagen närvänsterpartiet kommunisterna också släpper ordet "kommunisterna" isitt partinamn, som i så fall är fullständigt obsolet. Demarknadsekonomiska länderna har självfallet misslyckats med att medverka rättvis världsordning, men de kommunistiska länderna har inte på något sättlyckats bättre. Tvärtom har de, i den mån de har spridit sina ekonomiskasystem, medverkat ytterligare till den misär som finns. Vihar alltså det gemensamt med de socialistiska länderna att vi inte har lyckatsskapa en rättvis världsordning. Till det kommer att de socialistiska ländernaockså har lyckats skapa ett djupt elände för sig själva. Vid en jämförelsemellan dessa bägge system, trots alla brister på ömse håll, framgår det att detändå är de socialistiska systemen som drar det ojämförligt kortaste strået. ANNIKAÅHNBERG (vpk) replik; Jag håller inte med om något svepande analys av situationeni utvecklingsländerna, men det är inte möjligt att i ett kort replikskifte göraen mer ingående beskrivning av förhållandena i olika länder Jag tror att detär nödvändigt att vi slutar att föra den typen av diskussioner där vi ställerohka eländen mot varandra och försöker gradera vem som har det värst. År det enfattig bonde i , eller är det en fattig bonde i ? Jagtror att det väsentliga vore om vi alla kom fram till att vi står här medföråldrade ideologier, som var för sig inte rymmer svaren på mänsklighetensstora problem, och att vi mer förutsättningslöst borde diskutera hur vi kanhitta nya svar på de gamla och fortfarande lika viktiga frågorna. Jagfår säga till att jag inte har någonting emot att centernförespråkar ökad samhällsstyrning - tvärtom gläder det mig mycket att centerngör det. Vadgäller partinamnet, tror jag inte att det här är rätt forum att föra dendiskussionen, men jag gör det gärna i något annat sammanhang. Enanledning till att så många människor vänder sig från politiken och kännerpolitikerförakt är att de ser att vi, som alla är etablerade politiker, intehar lösningarna på de stora problemen. Därför tror jag att det från alla hållbehövs ett ökat mått av ödmjukhet och försök att hitta nya vägan 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser MARIALEISSNER (fp) replik: Diskussionen om ödmjukhet är mycket intressant, men jag skall inteförlänga debatten i kammaren. uttalande om föråldradeideologier får stå för henne själv. Jag känner inte att jag företräder någonföråldrad ideologi. ANNIKAÅHNBERG (vpk) replik: Det är synd att intekänner att hon företräder en föråldrad ideologi. Det är just ett typexempel pådet politiska krisläget , dvs. att så många av de politiska företrädarnainte inser att det finns oerhörda problem i världen som är olösta och att vialla behöver hitta nya lösningar på dem. Det kanske är betecknande förfolkpartiet att se det på detta sätt, men det är också beklämmande. PER (): Jag håller fullständigt med de föregående tre talarna, i klump, inte enoch en, men i klump. Socialismen och kapitalismen är förlegade och ruttnaideologier som är mogna för sophögen. En del insåg det ,med känt resultat, bl.a. 20 miljöpartister i riksdag. Våra syster-och broderpartier finns nu i ett femtontal andra riksdagar i . Det varväl bra att den insikten börjar sprida sig och att det blev Utet korsverkanmellan de gamla höger-vänster-partierna. Jag tänkte börja med något man skulle kunna kalla en ordningsfråga. Nuhar vi diskuterat , EG, handel osv. diskuterar viÖsteuropa och miljöfrågor i ett europeiskt perspektiv. kommer detatt bli ytterligare en debatt kring propositionen om tillägg till frihandelsavtaletmed EG. Det är väl bra.