prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är många som kanske bara ser idrotten som elitidrott och spelobjekt.De människorna har säkert fäll vatten på sin kvarn när tidningarna trumfarul spelskandaler Den del av idrotten som vi talar mest om i våra motioneroch i utskottets betänkande är den breda idrotten med de många ledarna somdeltar med uppoffrande ideellt arbete och de många ungdomar som fostras inomidrottsrörelsen. Det är dessa människor sådana här rykten riskerar atl gå ulöver kommer den här frågan alt utredas i särskild ordning. Om det någonsingår all få klarhet kommer vi väl all få del. Del som las upp i utskottets belänkande handlar rättmyckel om resurser. När det gäller inriktningen på arbetet inom idrottsrörelsensäger majoriteten i utskottet atl det är någonting som man skall besluta omhelt själv inom de olika organisationerna, inom klubbarna osv. Jag delarsjälvfallet den uppfattningen. Sådant skall vi inte besluta om i . Men om man tillskjuter medel, vilket vi från centerpartietvill göra, må man också ha åsikter, som väl sammanfaller med idrottsrörelsensåsikter, om hur dessa pengar bäst skall användas. Det finns inte i någonsförslag ekonomiska resurser för att klara av alt göra alll del som idrottenvill göra. Man har där gjort egna prioriteringar, och det är prioriteringar somvi från sida ställer oss bakom. Men vi vill gärna hjälpa till genomalt skapa bättre ekonomiska möjligheter När del lill alt börja med gäller det lokalaaktivitetsstödet kan man i regeringens förslag se vilken ambitionsnivå manhaft. Vi håller oss till oförändrat antal aktiviteter För all veta vad vi haralt jämföra med må vi hålla oss kvar vid det gamla systemet för att det härresonemanget skall bli begripligt. Möjligen blir det någon annanfördelningsgrund senare, men om det vet vi inte mycket , utan det skallidrotten själv utreda och komma med förslag om. Jag harerfarit att tidsaspekten är sådan atl man inte skall räkna med att del kommerall ske några förändringar när del gäller fördelningen under det Prot. Detta innebär aft vi åtminstone under eu år lill kan tala om lokalt aktiviietsslöd med den fördelningsgrund och inriktning Regeringens förslag, om man skall ta detta som envärdemätare, var atl anslaget skulle räknas upp med per aktivitet.Det beror litet grand på hur man räknar, men det var fråga om eller 1:20kr. har vi den situationen att del finns en ulskotlsmajoritel för en höjninglill Det är en samlad opposition som har åstadkommit denna höjning. Det finns ändock en centerreservation fogad fillbetänkandet. Anledningen till delta är atl även uppräkningen lill 17 kringalunda kan anses rimlig mot bakgrund av den fördyring som har sketl under ellantal år Man säger själv från idrottsrörelsen att man skulle behöva gå uppfill för all ungefär nå upp lill nivå. Detta är naturligtvis enmycket hög summa, och det är inte möjligt alt åstadkomma en sådan höjning frånelt budgetår lill elt annal. Vi har från sida valt atl kämpa för attdel åtminstone skulle kunna bli Vi ser detta som elt sleg på vägen, ochvi får sedan fortsätta med en höjning. Det hade nalurliglvis varit ännu bättreför idrotten och de många ungdomsakfivitelerna om detta hade blivitutskollsmajorile-tens beslut. Då hade chanserna atl skapa bättre förhållandenbäde för deltagare och framför alll för ledare förbättrats. Men det är inte bara det lokala aklivitetsstödel som börhöjas. Vi i har i reservation nr 6 föreslagit all man skall höjadet allmänna stödet, som fördelas av Riksidrottsförbundel, med 18,1 milj. krutöver vad utskottet nu föreslår. Vi har i reservationen givit vissariktlinjer, eflersom vi anser att många av de saker som Riksidrottsförbundetprioriterar är mycket viktiga även för oss. I reservation 3 lar vi upp frågan om handikappidrotten. Vibelyser i vår motion hur den har utvecklats och allt det värdefulla ihandikappidrotten som har möjliggjort för de handikappade att vara med i enbred akfiviiel. De handikappade har fått ökat stöd från samhället.Målsättningen med en ökad handikappidrott är naturligtvis all man skall minskaskillnaden mellan vad en rörlig frisk människa kan vara med om och det man kangöra när man har handikapp. Med teknikens hjälp kan detta utvecklas ganska väl.Del har vi redan sett många exempel på. Man kan delta i samma tävlingar osv.Ett handikapp utgör inte alltid ett oöverstigligt hinder när det gäller atltävla mot andra människor Detta beiyder givetvis väldigt myckel på del socialaområdet. I reservation 4 berör vi frågan om jämställdheten inomidrotten. Vi tycker att de satsningar som Riksidrottsförbundel gör på jämställdidrott är bra, men även här behövs ett resurstillskott för att det skall gå någotfortare. I reservation 5 lar vi upp de tre programområden som vitycker att stödet till idrottsrörelsen bör inriktas på. Bidrag till vissa resekostnader är en annan fråga, vilkenvi tar upp i reser vation 8. Del är viktigt om man skall få del breda utbyte som idrottsrörelsen arbetar för Vi kan bara konstatera alt det blivit allt svårare. Det har inte varit så att man i idrottssammanhang har gjort landet så att säga rundare. Den ökade tävlingsverksamheten, det ökade utbytet i form av träningsläger, 103 andratyper av läger, konferenser osv., har lett till krafiigt ökade kostnader föridrottsrörelsen. Vi har i reservation 2 behandlat frågor som rörmervärdeskattehöjningen och den breddade mervärdeskatt som vi lever med nu frånden . Självfallet måste idrottsrörelsen få en kompensation fördetta. Vi anser att det är bråttom, så bråttom att redan nu böruttala sig för en kompensation. Vi vet alt vi i strax före sommarenkommer att behandla skalteförslag för . Hur delta kommer alt se ul vetingen här i kammaren säkert , eftersom regeringen ännu inte harpresenterat förslaget. Förhoppningsvis kan del innehålla vissa förbättringargentemot de förslag som kommittéerna har presenterat. Men det kommeringalunda att bli så bra förslag att idrottsrörelsen klarar sig utankompensation. Om man då återigen tittar på regeringens ambitioner fördet lokala aktivi-letsstödet skall höjningen med ställas mot deförslag som regeringen faktiskt lade på bord ochsom det fattades beslut om . Det gällde t.ex. moms på hotellrumoch för restaurangbesök. Det finns flera inslag. Den höjningen kände man redan till då man föreslog 1kronas ökning av det lokala akfivitetsstödel. På mig verkar det som att detinte finns någon avsikt att tillföra någon kompensafiori. Det är alltsåangeläget att stödja reservafion i en kommande omröstning i kammaren.Del ger möjligheter för idrottsrörelsen att snabbare få det önskade stödet ochen kompensation. Vi tar även upp ridsporten, eflersom det är en sportgrensom flickor är myckel intresserade av. Vi vet ju att pojkarnas idrotlsutövningär föremål för ett hell annat samhällsstöd och stöd i form av sponsorhjälp ochannat som tillskjuls idrottsrörelsen. En viktig fråga, som man snuddat vid i dentidigare debatten om ungdomsfrågorna, är frågan hur vi kan stimulera till attett ökat antal människor deltar med ideellt arbete i föreningarna. Det harsagts att det finns elt ökat intresse bland ungdomarna. Det är naturligtvismycket bra. Men vi möter ofta bilden bland idrottsledare och ledare iungdomsföreningar att de orkar inte så mycket mer Samhället passar på atlfiliföra uppgifter, som känns mindre stimulerande, i form av byråkratiskauppgifter, regler och förordningar Vi från sida vill därför gärna slåelt slag för det frivilliga arbetet. Det behövs säkert stimulansåtgärder föratt detta skall kunna öka. Jag yrkar bifall till reservationerna 1,2,3, 4, 5, 6, 8, 9 och 11. AnL 103 (vpk); Jag yrkar bifall lillvpk;s reservationer i det här betänkandet. Med de reservationerna syftar vitill att stärka breddidrotten, och vi framlägger också förslag om ett särskiltfrämjande av ridverksamheten. AnL 104KAJ (): Sedan vi förra gången debatterade idrotten,dess verksamhet och inriktning, har den av mig tidigare uppmärksammadekopplingen mellan elifidrott och Tipstjänst tyvärr bekräftat mina farhågor,nämligen att alltför mycketpengar är inblandade i arenasporlen i vårt land. Vi frågade oss redan Prot.1989/90:95 vart elitidrotten var på väg. Den gången stödde jag ocksåriksdagsrevi- sorernas anmärkningar pä vissa av Tipstjänsls åtgärder Det fick det goda med sig alt regeringen måste redovisa totalkostnaderna för idrotten i årets ° budgetproposition,vilket också har skett. Jag är glad över atl ha fått i min hand SR;shandlingsprogram , Idrottspolilisk offensiv. Jag vill framhålla två styckeni det programmet, som visar på ökad självkritik inom . "Elitidrotten påverkas i sin utveckling av en radolika samhälleliga tendenser Osäkerhet och bristandeframtidstro skapar en grogrund för en självcentrerad strävan efter snabbavinster Dopingbrukel är i grunden ingenting annat än den yttersta konsekvensenav denna jakt på snabba vinster, utan hänsyn till framtida konsekvenser ellergällande regler Del finns en uppenbar risk att elitidrotten, i sin jakt päständigt förbätlrade resultat, blir alll mer kommersialiserad och frigör sigfrån idrottsrörelsen i övrigt. Den blir en 'underhållnings- och galacirkus'bestående av välbetalda artister ulan förankring i folkrörelsen. Del gällerfrämst ett fåtal stora idrotter, attraktiva för TV och reklam." Den inträffade spelskandalen skall inte få kastasin skugga över motions- och breddidrotlen, som vi i de gröna iförsta hand vill stödja. Det gäller även de tusentals insatser av ideellkaraktär som ledare runt om i landet ägnar idrotten. skulle somprogramansvarig för idrotten i senare återkomma i ett anförande.Men han har tyvärr måst stryka sig från talarlistan. Jag har i ett särskilt yttrande framhållit att man på siktmåste prioritera sådaria verksamheter som tar sikte på motiori och breddidrolloch som på bred bas kari aktivera ungdomar Kanske kan en omfördelning ske frånelitidrott till breddidrott på sikl. har därför medverkat lillalt stödet till lokal verksamhet, lokalt aktiviietsslöd, skall höjas med 23,5milj. kr utöver regeringens förslag. Den totala siffran har nämnts tidigare,113,9 milj. kr De pengarna kommer den verksamheten till godo som vi önskarstödja. I miljöpartiels motion har vi särskilt pekatpå de handikappades behov av idrott. Jag noterar med fillfredsslällelse attidrottsrörelsen själv understryker vikfen härav i sitt handlingsprogram införår 2000.1 reservation 3 framhåller vi frän tre partier alt dessa insatser börkomma litet tidigare. Jag yrkar därför bifall till reservation 3. På deltaområde har stal och kommun ett särskilt ansvar Detsamma skulle kunna sägas omflickors-kvinnors och pojkars-mäns lika möjligheter atl utöva idrott ochsporter som intresserar jusl dem. Vi i de gröna menar atl deidrotter som flickor och kvinnor ägnar sig ål får sämre villkor ochIräningstider än mäns idrotter. Tyvärr räcker inte budgetpengarna lill dennagång för atl stödja ett par reservationer som vill stimulera idrotten på dethär området. 105 vice talman (); Jag tänkte först ge några kommentarer tillLars diskussion om skattereformen och idrotten. Skatter och avgifter utgör uatur- ligtvis en betydande del av kostriaderna för idrottsrörelsen. Jag är medveten om detta, 105 Min utgångspunkt är emellertid atl ideella organisationeri huvudsak måste följa de skatteregler som gäller generellt. Det gäller framförallt när vi talar om de större idrottsföreningarna som har en elitverksamhetsom bedrivs helt på affärsmässiga grunder Vi som deltog i möte i Östersundkunde bl.a. ta del av en diskussion om just denna avvägning. Skallidrottsrörelsen begära särskilda regler, eller skall man i stället söka fäkompensation och i huvudsak följa de skatteregler som finns? Jag lycker attutgångspunkteri bör vara att man följer de regler som gäller för andra. Den planerade och delvis genomförda skattereformen medsänkta inkomstskatter har också positiva effekter för idrottens aktiva ochledare, liksom naturligtvis också för idrottsrörelsen som arbetsgivare. Detskall ändå sägas all för många föreningar som huvudsakligen arbetar medbreddidrott och ungdomsverksamhet utgör skatte- och avgiftssituationen både ettekonomiskt och ett administrativt problem. Jag är därför glad atl kunna konstateraatt den översyn som efterlyser kommer att ske. Som har förändringar skell redan i diskussionen, bl.a. gäller det600-kronorsregeln som tog upp. När det sedan gäller finansieringen i övrigt är jag -liksom bj.a. - övertygad om att om man skall kunna fä enordentlig uppräknirig av idrottens anslag, är det Tipstjänsls pengar som är denrealisliska möjligheten. Delta är också myckel motiverat, eflersom den produktsom Tipsljänst drar nytta av är idrottens verksamheter Det pågår jusl nu en rad intressantadiskussioner inom svensk idrottsrörelse. Både idrottens problem och idrottensmöjligheter har av olika anledningar kommit i fokus. Mycket har naturligtvis med ekonomi atl göra. Det handlarom skatter och avgifter, och om ett ständigt jagande efter inkomstkällor istort och smått. Men i idrottsrörelsens debatt finns också en rad andraviktiga frågeställningar. Här följer några exempel: Hur stort socialt ansvar orkar idrotten ta vid sidan omden vanliga tävlings-och Iräningsverksamheten? Vad innebär den växande klyftan mellan å ena sidanTV-sända glamorösa med mångmiljonomsättning och renafantasigager till de tävlande, och å andra sidan småklubbarnasungdomsverksamhet som helt bärs upp av ideellt arbetande ledare? Hur skallman klara rekrytering och utbildning av dessa ledare? Hur undviker man att ungdomsidrotten blir alltförallvarlig och resultalfix-erad på bekostnad av leken och generositeten? Hur kan jämställdheten mellan kvinnor och män bliverklighet på idrottens område? Hur kan handikappidrottenintegreras i idrottsrörelsen? När det gäller dessa och många andra frågor pågår delalltså en debatt inom idrottsrörelsen. För min del har jag mycket stor tilltro till idrottensegen förmåga både att la lill vara sina möjligheter och atl lösa sina problem.Med denna utgångspunkt blir samhällets uppgift alt skapa gynnsammaförutsättningar för idrotten, inte atl styra verksamheten. Det är huvudsakhgenav detta skäl som det inte finnsnågra folkparfireservationer fogade till detta belänkande, trots att alla defrågor som jag har nämnt diskuteras i vår motion. Mot bakgrund av den kunskap som finns och det arbete sompågår inom idrottsrörelsen ter sig pekpinnar från regering och riksdag iblandganska onödiga och kanske litet snusförnuftiga. spelar idrotten nalurliglvis en så viktig roll,t.ex. för ungdomsfoslran och friskvård, alt det ändå rättfärdigar att vi här ikammaren har synpunkter också på en del frågor som enligt min uppfattning intebör bli föremål för politiska beslut. Jag skallstrax återkomma till ett par sådana områden. Det mest anmärkningsvärda i det här betänkandet är annarsalt regeringen och socialdemokraterna nu tvingas att uppfylla det löfte tillidrotten som man gav i den senaste valrörelsen, men som man uppenbarligen ocksåi är hade tänkt strunta i. Jag länker då naturligtvis på höjningen av detlokala aktivitelsslödel. Ni minns säkert bakgrunden - åtminstone gör helaIdroltssverige det. Idrottens ungdomsledare fick ju elt reservationslöst löftefrån socialdemokraterna om en höjning till . struntade regeringen högaktningsfullt i sittlöfte. föreslog man en lilen höjning, som man ändradekonstruktionen något. borde egentligen vara lacksam för atl vihar räddat honom från en ny krilikstorm. Han kan ju alltid hoppas atl alla inteuppfattar atl den här höjningen kommer till stånd, inte tack vare utan trotssocialdemokraterna. Jag tycker för min del atl aklivitetsstödel är elt brasätt all stödja idrotten. I några avseenden kan nog systemet bli ännu bättre,och därför är det bra atl nu ser över reglerna. Men såvittjag kan förstå tyder alll på att man inte kommer att göra några störreförändringar Den nuvarande utformningen garanterar all pengarna verkligenkommer ut till föreningarna, och den gynnar också de klubbar som kandokumentera en aktiv ungdomsverksamhet. Jag tror mig också vela all dettasystem-inte minst av de två sistnämnda skälen - har elt mycket massivt stöd utei föreningarna i landet. Jag inledde med att säga atl det pågår flera vikligadebatter inom idrottsrörelsen. En debatt handlar om de stora, glamorösatävlingarnas utveckling, där världsstjärnorna får flera hundra tusen islarlpengar för all springa ett lopp - för alt inte lala om de helt otroligasummor som boxningsmiljonerna utgör. Jag hör inte till dem som ser motsatsförhållanden mellanbredd- och ungdomsidrotten och den vanliga elitidrotten. Jag vet all bådadessa inslag behövs; elitidrotten för atl stimulera och underhålla,breddidrotlen för friskvård och ungdomsfostran. Men ibland blir ändå penningkarusellen i sljärngalornanästan absurd. Den måsle kännas som ett direkt hån mol de småklubbsledare somförsöker skrapa ihop hundralappar till sin ungdomsverksamhet med hjälp avpappersinsamling, skogsplantering, bingo och olika former av lotterier. Om denhär ulvecklingen fortsätter är jag rädd för att den kan komma atl skada hela idrottsrörelsen. 1989/90:95 28 mars1990 Jagläste atl hade erbjudits 40 milj. kr för att möta BenJohnson i ett hundrameterslopp, när blev fri från sindop-ingsdiskvalificering. Det blir en ganska hyfsad timlön för dessa Enannan viktig diskussion handlar om barnens förhållande till idrotten. Fler ochfler söker sig lill föreningarna. av alla grabbar och ungefärhälften av alla flickor tillhör en idrottsklubb. är det numerasällan man ser spontant idrottande - t.ex. ungar som på eget initiativ spelarboll på en gräsplan. Enpositiv förklaring är naturligtvis atl föreningarna lar hand om fler och fler isin verksamhet. Delsom inte får hända, och som jag vill varna för, är att lekmomentet i idrottenförsvinner Detär inte ovanligt, tyvärr, att tränare och ledare kräver en hundraprocentigsatsning av 1012-åringar "Skall du bli en bra fotbollsspelare, grabben,så skall du bara träna fotboll, inte hålla på med en massa andra grenar". Delär heller inte ovanligt med föräldrar som står vid sidan om banan eller planenoch ilsket kritiserar sina telningar när de missar ett slag eller inte springernog fort. Jagvet nalurliglvis all det finns många föräldrar som är alltför passiva ochaldrig stimulerar sina barn till en posifiv fritidsverksamhet. Antagligen ärdessa betydligt fler, och detta problem större. Menom prestalionskraven sätts för högt när det gäller de yngsta blir följden mednödvändighet all många utesluts från den fina idrotlsgemenskapen. Därför är delviktigt alt se till atl lek, öppenhet och generositet också i fortsättningenkommer atl känneteckna idrottsrörelsen. 106 ()replik; Jag håller hell med andre vice talman om attidrottsrörelsen självfallet inte skall ha några speciella särregler, vilketockså framgick - som sade - med all önskvärd tydlighet vidid-rotlsriksdagen i . Det väsentliga är ändå all man måste försöka attbegränsa byråkratin så mycket som möjligt. Iförra veckan kunde man i pressen läsa att regeringen har tankar på att hållafast vid 600-kronorsregeln. Det ser jag som elt uttryck för alt man verkligenhar tagit till sig den massiva kritiken mot ett myckel olyckligt förslag. Jagär också glad över att få uppbackning vad avser Tipsljänst. Jag är heltövertygad om att del exempel som vi har från aridra länder i visar klartatl idrottsrörelsen måste få en viss del av Tipstjänsts omsättning i framliden. Jaghåller också med om en i och för sig ganska självklar sak,nämligen all ulan elit blir det ingen bredd. Jag vill bara hänvisa lill någraexempel. Vi har aldrig haft ett så stort antal medeldistanslöpare som under40-talet, då och var aktiva. Se på vad för tennisintresset och för intresset för utförsåkning! AnL 107 vice talmanCHRISTER EIREFELT (fp) replik; Prot. Det framgår att vi är ganska överens. Det vikfiga här är att 28mars 1990 klara administrationen för de små föreningar, breddföreningar och ung- domsidrottsföreningar där "köksbordskassören" har hand om ekonomin. Det är viktigt att skiljadessa föreningar från dem som drivs rent affärsmässigt. Del är ganska mångaelitföreningar som gör det. Föralt klara en expansion inom idrottsrörelsen krävs det pengar Jag tror att delfiriris en potential, inte minst när det gäller del som jag var inne påtidigare, nämligen atl bredda den mer sociala verksamheten inom idrotten.Idrotten kan med sina kontaktytor göra ännu mer än vad som görs. Desummor som vi då talar om finns det ingen möjlighet att klara, med mindre änatt de stora vinsterna på spelverksamhet som Tipstjänst gör får tas i anspråk.Jag tycker att del är skäligt atl göra det, eftersom det till stor del äridrottens pengar vi talar om. AnL108 (): Om vi ser fillbaka på de idroltspolitiska debatterna ,finner vi att de i ell avseende har präglats av stor enighet. Det gäller värdetav den verksamhet som idrottsrörelsen bedriver Årets debatt ser ul att bli avsamma karaktär Tillvägagångssättetär egentligen följande: gör sin anslagsframställning medde prioriteringar det vill göra. Det är insatser för breddidroll, motion,elitidrott, särskilda åtgärder för handikappidrott, jämställdhet, barn ochungdom, invandrare, för ett "rundare" Idrottssverige -med delta menarjag åtgärder för att jämna ul resekostnader i vårt långa land - och insatsenmot doping m.m. Alltdetta är mycket bra. Del finns skäl att understryka atl idrottsrörelsen spelaren betydelsefull roll i många sammanhang. Den sociala betydelsen är svår allövervärdera. Idrotten befrämjar folkhälsan, arbetet i de många föreningarnager en demokratisk fostran och dessutom är det roligt med idrott. Regeringenupprepar därefter i budgetpropositionen ungefär allt vad Riksidrottsförbundelhar skrivit, låt vara på en lägre anslagsnivå. De politiska partierna ochriksdagsledamöterna skriver därefter sina motioner, som mycket är en upprepningav vad först Riksidrottsförbundel och därefter regeringen har sagt.Anslagsmässigt ligger mofionerna delvis pä en något högre nivå äri regeringens,men inte på en lika hög nivå som Riksidroltsför-bundets. Kulturutskottetsmajoritet upprepar därefter i sitt betänkande vad alla andra sagt och återföranslagen, med någon justering, till den nivå regeringen har föreslagit. Sedanbidrar reservanterna med en förnyad skrivning om betydelsen av de prioriteringarsom Riksidrottsförbundel ursprungligen gjort. Slutligen upprepar vi allt dettahär i kammaren. Medden här någol elaka beskrivningen har jag velat illustrera alt del finns enmycket markerad enighet om idrottsrörelsens roll i vårt samhälle och om samhälletsstöd till idrotten. Jag har också gjort beskrivningen som ett argument mol defem reservationer som syftar till tillkännagivanden om inrikl- ningen avdel statliga stödet. Det finns enligt mill sätt att se inget skäl för riksdagenatt göra uttalanden om ting som regeringen, utskottsmajoriteten ochreservanterna i princip är överens om och som dessutom bygger på Riksidrottsförbundetsegna ställningstaganden. Därför yrkar jag, fru talman, avslag päreservationerna 1, 3, 4, 5, och 8. Del svänger en del i idrottsdebatlen. Under förra åretfanns reservationer beträffande statens representanter i Riksidroltsförbundetsstyrelse, främjandeorganisationernas anslag, idrottens kommmersialisering,dopingfrågor och i samband med lotterifrågorna en diskussion om önskvärdhetenav en ny idroltsutredning. Av allt detta finns inget i är. Beträffande och utredningenhar sannolikt beslut varit vägledande. Det tycker jag ärbra. Jag noterar dessutom att regeringens förslag atl inrymma insatserna motdoping samt anslagen till forskning och utveckling i ett särskilt anslag harblivit positivt mottagna. Jag hoppas emellertid atl frånvaron av motioner omdopingproblemet inte innebär atl de politiska partierna anser all del är enavklarad sak. Det är nämligen fortfarande ett problem inom idrottsrörelsen. Detdrar stora resurser av del totala anslaget, och det förtjänar myckel kraftiguppmärksamhet även i fortsättningen. begärde en redovisning av regeringenom statens totala stöd till idrotten.