prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — Beträffande livräntorna menar vi att man kan tänka sig attta upp en diskussion med de avtalsförsäkringar som finns på detta område ochse om man där kan finna en samordning, så att parterna på arbetsmarknaden heltenkelt tar över livräntedelen och de delar av arbetsskadeförsäkringen somgäller livränta. På del sättet avlastar vi samhället en del administrativauppgifter som sköts inom ramen för den offentliga sektorn. Den andra punkten som vi har presenterat gäller enarbetsgivarperiod Vi kan konstatera atl del arbetas med ellsådanl förslag. Del står alt läsa i utskoltsbetänkaridel att man frånregeringens och socialdemokraternas sida har tänkt om på den här punkten ochatl vi skall kunna få ett förslag om en arbetsgivarperiod. Jagavstår därför från atl närmare utveckla våra tankegångar kring detta. I den tredje punkten som vi har presenterat i vår plan,som gäller ett sam-ordrial rehabiliteringsarisvar, vill vi för vår del peka påatl försäkririgskassor-nas rehabiliteringsansvar inträder först efter tremånaders sjukpenning-ersättning. Ansvaret för olika former av rehabiliteringarär ganska uppsplittrat. Landslingen svarar för den medicinskarehabiliteringen, kommunerna, via , för den sociala situationen,arbetsmarknadsmyndigheterna för arbetsmarknadsåtgärder osv. Del är elt känt faktum atl motivationen för den sjuke atlaktivt della i rehabiliteringsinsatser sjunker snabbi ju som gårinnan åtgärder sätts in. Uridersökningar visar att man förlorar koritakleri medarbetslivet efter en relativ kort lids frånvaro. Vi menar alt försäkringarnas konstruktion intemedverkar till en aktiv rehabilitering. Exempelvis innebär de långahandläggningstiderna i ar-betsskadeäreriden att deri försäkrade inte känner sigmotiverad för rehabilitering förrän elt beslut föreligger iarbelsskadeärendet. Del förhållandel alt försörjningen är tryggad genomsjukpenningen innebär också att andra aktörer med ansvar förrehabiliteringsuppgifler, t.ex. landsting, kommun, företag ellerarbetsmarknadsmyndigheter, inte heller känner någon press på sig alt snabbtkomma i gång med ell åtgärdsprogram. Det tar med andra ord alldeles för långtid från det att tar kontakt med den försäkrade tills man äraktiverad i en rehabilitering och denna ger sådana resultat atl man kan återgåtill arbetet. Detta förhållande påverkar i hög grad kostnadsutvecklingen isjukförsäkringen, vilkel också visar sig i att de långvariga sjukfallen slårför halva kostnaden för sjukpenningförsäkringen. För atl åstadkomma en effektivare och snabbarerehabilitering krävs det flera samordnade åtgärder Enligt vårt förslag skallarbetsgivaren, som jag redovisade tidigare, svara aven sjukskrivning. Därefter lar över ansvaret. Vi anser atlförsäkringskassan redan inom en månad från det att vederbörande har sjukanmältsig skall la den första kontakten med den försäkrade för att diskutera dennessitulation. I många sjukdomsfall kan mari då ganska enkelt få fram ell beskedom huruvida den försäkrade kan väntas återgå i arbete inom en relativt snarframlid eller om del kommer atl krävas en längre tids sjukskrivning. på del här stadiet, som viser det, möjligheter att planera rehabiliteringsin-satserna, så att de kanstartas så fort t.ex. en medicinsk rehabilitering är avslutad. Man kan alltsåpå ett tidigare stadium etablera kontakter både med företagshälsovård och andranär del gäller åtgärder som måste vidtas på arbetsplatsen. Vitycker all den försäkrade bör få en egen handläggare på somsvarar för dennes rehabilitering och som har ansvaret för att åtgärderplaneras och verkställs i samarbete med andra aktörer. I den mån rehabiliteringsljänslerinte går att åstadkomma inom laridsling, kommuri eller annan statligmyndighets verksamhetsområde eller väntetiden blir så lång att den blir direkttill men för den försäkrade, skall det vara möjligt att inom ramen försjukförsäkringen köpa sådana tjänster eller medverka till alt kapacitetenökas. Del skall åligga att ansvara för att erforderligainsatser för den försäkrade kommer till stånd. Denfjärde punkten vi har presenterat handlar om arbetslinje i slället förförtidspension. Här kan man konstatera att våra önskemål till viss del är tillgodoseddai och med de förslag som föreligger i ulskottsbelänkandet, dvs. altmöjlighelerna lill förtidspension av arbetsmarknadsskäl stoppas. Vitycker atl man skall gå litet lärigre på del här områdel. Reglerria är i dagsådana alt man kan erhålla hel, två tredjedels eller halv förtidspension,beroende på graden av arbetsnedsättning. Vi meriar att man skulle kunna vändapå denna diskussion och säga atl man efler en genomgången rehabilitering ochdå man har en bestående arbetsnedsättning som är mer än hälften i stället förförtidspension ges möjlighet atl få lönebidragsulfyllnad. Man skall alltsåkunna gå ut på arbetsmarknaden, och företaget får då täckning för den del sominte motsvaras av en arbetsinsats. Skulle det visa sig att man inte förmår altklara sitt åtagande, skulle löriebidragsuifyllnaderi successivt kunna förändrasefler hand som arbetsförmågan sjunker Först när arbetsförmågan helt harbortfallit skulle det vara aktuellt med förtidspensionering. Viskulle på detta sätt få en ur individens synvinkel bättre modell. Man kanbehålla kontakten med arbetslivet, och man svarar själv för sin försörjning iförhållande till sin arbetsförmåga. Detta ökar också arbetskraftsutbudet ochdel minskar den långsikliga belastningen på pensionssystemet. Meddessa förslag får även försäkringskassorna en något annorlunda uppgift.Försäkringskassorna har 15 000 årsanslällda. De flesta arbetar medadministrativa uppgifter, dvs. de administrerar transfereringar och bidrag tillhushållen och till dem som är berörda av försäkringarna. En del av dessauppgifter förs med våra förslag över till företagen. Däremot får försäkringskassornahell andra uppgifter inom ramen för rehabiliteringen. Vi ser det som mycketviktigt - inte minst med tanke på att vi skall behandla ett förslag omarbetsgivarinträde - atl kassorna ganska snabbi får besked från regering ochriksdag om att man nu kan påbörja utbildningsinsatser för den personal man har Omman ser på del rent praktiskt kan man konstatera alt huvuddelen av personalenär utbildad för administrativa uppgifter Om vi genomför de här förändringarnaskäll huvuddelen av personalen i fortsättningen syssla med rehabilitering,alltså helt andra arbetsuppgifter Då måsle man, som jag ser det, påbörja enmycket omfattande vidareutbildning av den personal som i 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. dag finnsinom kassorna, såvida man inte skall byta personal , och dettror jag inte är särskilt lyckat, vare sig för kassorna eller för självaverksamheten. Därför måste man, som vi från ser del, omgående startaen vidareutbildning som kan leda till alt en större del av personalen under1990-lalel kan jobba med rehabiliteringsfrågor Med det, herr lalman, vill jagyrka bifall lill reservation 10. 56 () replik; Alla är vi väl överens om huvuddragen när detgäller alt rehabilitera människor i slället för atl ge sjukpension ochlångvariga sjukskrivningar Det är som jag sade en sak som vi moderater arbetatför så länge jag har varit i och tidigare också, tror jag. Det är braatl man nu åtminstone börjar ta sådana grepp. vi har inte missat att läsa in det här, men det ärtyvärr så alt regeringen har valt den sämsta länkbara formen, nämligen alllägga nya avgifter på företagen. Där tycker jag atl har missal en del.Ni har ju alltid ställt upp för de små förelagen, och det är kanske de somdrabbas mest av de här avgifterna. Alt man nu skall börja med en ny fonduppbyggnad vänder vioss kraftigt emot. Löntagarfonderna skall ju nu snarl upphöra att ta in nyapengar - nu börjar man med de här fonderna, och vi vet att LO har en massadunkla förslag som gäller uppbyggnad av nya fonder Det kan vi inte vara med om. Nej, vi skall, precis som sade, i stället seöver socialförsäkringarna. Där har vi ett gemensamt förslag om enarbetsgivarperiod, som verkligen ger företagen, inte minsl de små, incitamentatt ta itu med arbetsmiljöer och genomföra åtgärder som man tidigare kanskesläpat efter med. Man behöver många nya grepp här Jag håller hell med om atl man skulle hatagit fasta på de försök som redan har gjorts i Trelleborgsprojektel ochannorledes och som visat att man skall jobba nära människor nedifrån. Jag harsjälv arbetat i en s.k. rehabgrupp på en försäkringskassa. Det blev ingelarbete utfört där så länge man tillsatte socialchefer, chefen förlänsarbetsnämnden, osv. Nej, först när man kom ned på nivån med socialassistenterna,som de hette då, och andra som jobbade nära människorna på t.ex.arbetsförmedlingar hände del saker Det är så fel, så fel att börja med alltillsätta en generaldirektör i och en massa regionala styrelser Anf.57 () replik; hävdar att man vill hitta denabsolut snabbaste vägen från den som är arbelsskadad eller sjuk fram tillrehabiliterande åtgärd. I samma andetag hävdar han att den snabbaste vägen äratt gå över regionala styrelser Jag tycker inte atl vi här skulle behöva debattera vilkenväg som innebär den snabbaste åtgärden - jag lycker alt sunda förnuftet sägeratt om man på lokal nivå kan sälta i gång en process så att de som är sjuka ocharbetshandikappade kommer i åtnjutande av rehabilitering, är det utan Ivivelden snabbaste vägen. Del är självklart atl det är på det viset. Att behöva gåöver regionala eller centrala styrelser med ansökningar och liknande kanenligt vad jag kanförstå aldrig gå fortare. Men det är klarl att det krävs en del märkligaförklaringar för all man skall kunna hävda atl beslutet om arbetsmiljöavgifiernavar bra. sade också all de pengar somarbetslivsfonden nu skall förfoga över inte skall användas för åtgärder som görs på annat sätt. Men del heter ju på s. 16 i socialförsäkringsutskollelsbelänkande nr 12 - jag tillåter mig all läsa upp del eflersom inte har läst del; "I enlighet med de bidragsändamål som anges i lagenom arbetsmiljöavgifl delar propositionen upp bidragsgivningen från fonderi påtvå kategorier åtgärder, bidrag lill arbetsmiljöförbätlrande åtgärder(arbelsplatsåtgärder) och bidrag lill rehabiliterings- ocharbetsanpassningsålgärder (individinrik-tade åtgärder)." När del gäller de sista - rehabiliterings- ochanpassningsåtgärder - har arbetsförmedlingarna och länsarbetsnämndernamöjlighet all gå i princip hur långt som helst för atl tillfredsställa de behovsom finns. Här kommer man alltså fråri arbetslivsfonden, från länsarbetsnämndenoch frän arbetsförmedlingen atl konkurrera om vem det är som skall vidta deåtgärderna - de vidtas . Vad man kunde säga är att de inte vidtas lillräckliglofta, därför atl arbetsförmedlingarna inte får indikationerna frånförsäkringskassan på all sådana åtgärder behöver vidtas. Men när man vet om attde behöver vidtas kan arbetsförmedlingen vidta dem fulll ul. Deltaär alltså en konkurrerande åtgärd. Jag kannöja mig med det, herr lalman. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. Anf.58 () replik: Av argumentering får mankänslan atl det farligaste med arbetslivsfonden är att den råkar hela"fond". Det verkar som om del är del allvarligaste med förslaget ochinte vad det är länkl all pengarna skall användas till. Lål oss se på vad som låg till grund för beslutet. Del ärju en begränsad tid som förelagen betalar en arbetsmiljöavgift pä 1 1/tillarbelslivsfonden. log småföretag som exempel. Eftersom jagsjälv är småföretagare kan jag konstalera all del finns ett antal gemensammaintressen för småföretagen atl tillgodose. Jag log exempel från handeln, därdet huvudsakligen är små företag verksamma. Del är t.ex. ett gemensamtintresse att få fram nya modeller för kassadiskar, atl få fram vissa hjälpmedeloch alt fä till stånd viss teknisk ulveckling som varje enskilt företag inomhandeln icke skulle klara atl ålstadkomma själv ulan där det krävs all manhjälps ål branschvis lill gagn för hela näringen. Del innebär all vi på siktspar pengar Även småföretagen är i den situationen all länglidsarbetslösa ochandra kostar också de förelageri myckel pengar Man får alltså inte se del här så alt man enbarl får enkostnad - man får också tillbaka någontirig genom alt man far minskadekostnader i andra delar av socialförsäkringssystemet. I och med alt man fårdet får man även lägre avgifter, vilket också gynnar de småförelagen. Jag ser del här Insatser för aktiv rehabilitering och arbelslivsfondensverksamhet, m.m. som ettsätt alt förebygga och la bort kostnader som annars skulle drabba näringsliveti framtiden, nämligen kostnader för utslagning i arbetslivet. Så till kommentarer om att de här möjligheternafinns . Det är klart alt de gör - det är ingen som har förnekat det.Men det är bara all konstatera att de inte har räckt lill. Om allting hade varit så bra, skulle vi inte ha haft ökadlångtidssjukfrånvaro eller ökad föilidspensionering . Jag kaninte komma fram till någonting annat än alt det behövs en ny typ avpunktinsatser för att vi skall kunna bromsa deri här utvecklingen. Vi har från sida bedömt att arbetslivsfonden ärett sätt all komma lill rätta med de problem som finns - jag säger ett sätt,därför alt vi har redovisat flera åtgärder Men det här ligger i linje med vadvi bedömer vara möjligt alt genomföra. Vi tror atl fonden kan bidra till allhälla ned kostnaderna för ett antal av de poster som vi har diskuterat ibetänkandet i övrigt. AnL 59 () repHk; Vi har faktiskt redan enarbetsmiljölagstiftning som ålägger arbetsgivarna ett ansvar för arbetsmiljön.Del är nog inte bristande arbels-miljösalsningar del främst beror på atlkostnaderna har ökat för sjukskrivningar, arbetsskador m.m. -vi har delvisdebatterat det tidigare i dag-utan del är också ett hell annalsjukskrivningsmönsler, attityder till försäkringen, korttidssjukpenningssystemoch allt detta som har gjort atl sjuktalen har ökat. Därför är del självaförsäkringen man borde åtgärda i stället för atl tillskapa nya fonder. Som vi moderater ser det, är det ett kardinalfel att viaökade avgifter för näringslivet bygga upp fonder som man sedan skall kunna sökapengar ifrån, liksom alt inrätta kollektiva sparformer i stället för atl låtamänniskor få chansen alt spara själva, osv. Jag hoppas all det är etttillfälligt misstag av all gå den väg partiet har valt i den härfrågan. Jag vill se det så. AnL 60 () replik; hävdade att pengarna somarbetslivsfonden kommer alt förfoga över inte skulle användas för verksamhetersom utförs . Sedan ändrade häri sig och sade, att visst skall marianvända pengarna lill en del åtgärder som görs men där resursernainte räcker lill. När en myndighet inte har tillräckliga resurser för atlklara hela den verksamhet den är satt atl sköta, skulle alltså enligt RuneBacklund den rikliga vägen vara atl skapa en ny byråkratisk myndighet för atlkonkurrera med den myndighet som redari firins och utföra ungefär sammaverksamhet. Jag måsle säga, , all jag har väldigt svårt att förstålogiken i det. Jag lycker att del är utomordentligt beklagligt atlcenterpartiet, bara för alt man har medverkat till ell dåligt riksdagsbeslut,nämligen alt införa arbetsmiljöavgifierna, sedan skall medverka lillytterligare elt dåligt riksdagsbeslut, alt skapa en ny byråkratisk myndighet,en myndighet som skall konkurrera med framför allt arbetsförmedling ochförsäkringskassa och utföra arbetsuppgifter som dessa redan utför Om man villanvisa pengarna lill myndigheler,borde de fördelas mellan arbetsförmedlingen och , för atl deskall kunna klara av problemen fullt ut. Det enda rikliga, , ifall man vill genomförasnabba och bra arbeismiljöåtgärder på lokal nivå, är att återföra pengarna tillföretagen, låta dem finnas i fonder hos dessa och låta skyddskommittéerna fåell ansvar för hur pengarna används till arbeismiljöåtgärder på företagen. Dåvinner man flera saker Man vinrier all förelaget sriabbt får en bättrearbetsmiljö. Man vinner att skyddskommittén får möjlighet atl fatta ekonomiskabeslut, vilket den inte har . Jag tycker att borde länka om här, eflersom detskulle vara till stort gagn för arbetsmiljöerna om pengarna användes så bra sommöjligt. Så blir det definitivt inte genom alt man inrättar nya byråkratiskamyndigheter De kommer inte atl kunna genomföra reformer och vidta åtgärder såsnabbi som del skulle behövas för alt förbälira dåliga miljöer ute påföretagen. Det finns väldigt många företag som jobbarfrivilligt med de här frågorna. Av dem finns oändligt mycket all lära. Del ärdär kunskapen finns om hur man skall förbättra arbetsmiljöerna på både små ochstora förelag. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. Anf.61 () replik; biter sig fast vidall bara en del av kostnaden för sjukpenningsförsäkringen har ökat, nämligenkostnaden för korltidssjukfrånvaro. Men om man analyserar siffrorna, finner manatl kostnaderna har ökat både för korltidsfranvaron och långtidsfrånvaron. Korltidsfranvaron är vi överens om alt försöka hanteragenom arbetsgivarperioden, och där har vi också fält socialdemokraterna ochregeringen med oss, eftersom ell sådanl förslag skall komma . Så gäller det då alt komma ål långtidssjukskrivningarna,och det är där jag har upplevt att arbetslivsfonden kommer alt kunna göra storainsatser genom atl hjälpa olika branscher med alt ta fram arbetsmetoderarbetsmiljöteknik och annat som kan innebära minskade sjukskrivningslider ochframför alll minskad utslagning från arbetslivet och förtidspensioneringar.Det är ju där de stora samhällsekonomiska vinsterna finns alt göra. Del finns naturligtvis också vinster att göra på alt hållanere kostnaderna i de övriga socialförsäkringssystemen under 90-lalet, vilkelär lill gagn inte minst för de små företagen, eftersom avgifterna, precis somGullan säger är en tung börda för de små förelagen. Så del är mycket iförebyggande syfte som de här åtgärderna sätts in. förde ett resonemang om all myndighelersom redan finns, t.ex. arbetsförmedlingen, har de uppgifler somarbelslivsfonden skulle få. Jag är införstådd med att del förhåller sig så, mensamtidigt kan jag ju konstalera alt det inte har hjälpt. Vi måsle utökabatteriet av åtgärder som vi kan sälla in för all återanpassa människor påarbetsplatserna. Vi måste vidga det batteriet på något sätt för alt delta skallfungera. Jag vet inte hur upprepadeordeu "byråkratisk myridighet", meri jag tror atl det är få sakersom är så lydliga i del här belänkandet som atl del handlar om ett minimum avbyråkrati för att hanlera de pengar del är fråga om. Del slår myckel tydligtskrivet på flera Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, tn.m. ställen iutskotlsbelärikandet och även i propositionen, alt arbelslivsfonden skallutnyttja befintliga resurser inom andra myndigheter och inte bygga upp egnaresurser. De styrelser som skall tillsältas bäde centralt ochregionalt år huvudsakligen sammansatta av arbetsmarknadens parter,arbetsgivare och arbetstagare, som tillsammans skall se var man kan göra destörsta vinsterna genom all använda pengarna och därmed påverka ulvecklingenoch arbetsmiljön. vice talmannen anmälde allGullan och anhållit att lill protokollet få antecknatalt de inte ägde rätt lill ytterligare repliker AnL 62 (vpk); Jag har lyssnat till debatten så här längl,och jag är förvånad över hur destruktivt och villbehandla arbetsskador och arbetslivsfondens verksamhet. Det finns ingaoffensiva satsningar från dessa partier En av de största samhällsfrågorna kommerall bli förändringen och förnyelseri av miljön på våra arbetsplatser Jag villpåstå all 70-och 80-lalen har varit förlorade decennier när det gällerarbetsmiljöfrågor Bilden är ganska entydig. Antalet arbetsskador ökar.Kvinnornas andel bland de arbetsskadade växer. Förslilningsskadorna i nacke,axlar, rygg och armar är fortfarande en betydande del av arbetsskadorna. Kvinnor utsätts för de största riskerna inom sådana yrkensom städare, montör inom elektronikindustrin, verksladsmekaniker saml arbeteninom vård och omsorg, framför alll inom hemsjukvården. För männen är riskernastörst i branscher som slakteriarbete, jordbruk, gjuteriarbete saml bygg-riads-och industriarbete. Depsykosociala problemen pä arbetsplatserna ökar När det gäller insatser för aktivrehabilitering och arbelslivsfondens verksamhet, som detta betänkande handlarom, anser vi från vpk;s sida alt det är positivt atl del kommer förslag omaktiv rehabilitering av människor som har utsatts för dåliga arbetsmiljöer ochatt de nu förhoppningsvis kommer atl få en chans lill elt värdigt liv. Jag anser atl det är bra atl en arbetslivsfond byggs uppsom kommer att förfoga över mycket pengar, ca 11 miljarder. Fondens tillgångarskall utgöra bidrag lill arbetsgivare för utgifter för rehabiliteringsålgärder,utgifter för invesleringar för en bättre arbetsmiljö och åtgärder för attnedbringa de anställdas sjukfrånvaro. Vpk anser alt del finns myckel som är positivt ipropositionen om aktiv rehabilitering, men del finns en del saker som vi intekan slälla upp på, t.ex. atl möjligheten till förtidspension avarbelsmarknadsskäl skall las borl. Lagändringen föreslås träda i krafl den 1oktober 1991. Möjligheten lill förtidspension av arbetsmarknadsskäl harfunnits och infördes av sociala och regionalpolitiska skäl. Om dennapensionsform skall tas bort måsle man tillskapa andra möjligheteratt trygga försörjningen för äldre arbetslösa som slås ul från arbetslivet. Som viframhållit måsle man även i fortsättningen i vissa situationer kunna beviljaförtidspension av arbelsmarknadsskäl. I förhållande till vad som gäller i dagbör dock förtidspension av angivna skäl i de enskilda fallen kräva godkännandeav en central facklig organisation. Regeringen bör få i uppdrag atl utarbetaförslag till lagändring på den punkten. Kritik har även kommit från fackligt håll mol förslagetall avskaffa förlids-pensioneringen av arbetsmarknadsskäl, t.ex. frånLO-dislriklel i . En annan fråga som är oerhört viktig är denförsöksverksamhet med en aktiv rehabilitering som kommer att genomföras vid tvåförsäkringskassor i landet. Vpk har i en motion tillsammans med ocksåkopplat samman rehabilitering av arbetsskadade människor med en regional samverkanmellan försäkringskassa och ett antal kommuner i Bergslagen,nämligen . Diskussioner har förtsmellan i , LO-dislriklel i ochelt antal kommuner i Bergslagen. Parlerna har enats om atl Bergslagsregionenskall erbjuda rehabiliteringsresurser till självkostnadspris för patienter iStockholms län, eftersom resurser inte är tillräckliga pårehabilileringsområdel. Grundprincipen skulle vara all resp. sjukvårdsdistrikterbjuder av sin totala rehabiliteringskapacilet åt patienter frånStockholmsregionen. På dessa tre orter finns en arbetsgrupp som lämnat förslagtill eller håller på att ularbeta förslag till organisation, personalbemanning,investeringsnivå, lokaltillgång saml målinriktning för verksamheten. Läget ärföljande på de tre orterna; 1 finns två projekt, varav det ena kan påbörjasredan i år Detta är ett center för hjärnskaderehabilitering och enrehabilileringsenhel för belastningsskador. 1 vill man ha ett projekt för yrkesskadadepersoner. Redan efler en månad skall en snabb analys av rehabilileringsbehovgöras och sambandet mellan skador och yrkesverksamhet skall utredas. Projektetskall vara en resurs för i dess bedömningsarbete ochunderlätta arbetel med rehabiliteringen. Detta skall både gällabelastningsskador och lättare hjärnskador I vill man koncentrera sitt rehabiliteringsarbetetill målgrupper som exempelvis äldre byggnadsarbetare med rygg-, höft- ochledbesvär De tre orterna samarbetar redan i planering av denskisserade verksamheten och tanken är alt man skall ha ell regelbundet utbyteav erfarenheter Projekten stöttas av Bergslagsdelegationen, berörda kommuner ochlandstingen, nämligen de i , och Gävleborgslän. Därför är det viktigt all beslutar attförsäkringskassan i skall ingå i denna försöksverksamhettillsammans med kommunerna . Med delta, herr lalman.