prot · GD0918 · 1989-12-31 00:00:00 — När partikollegan iGöteborg och Landstingsförbundels ordförande några veckorsenare föreslog att man skulle införa en karensdag och låta dessa pengar gåtill vården i stället slogs dörren igen för vidare diskussion, LO röt nämligentill, och då hukar sig som bekant regeringen. Det må gälla sjukpenning ellermarginalskaltesänkning! Har sagt sitt, blir del så. Vid i ibörjan av den-na månad tog socialministern upp förslaget om en eventuellarbetsgivarperiod av en sjukperiod, ett förslag som bl,a,vi moderater har lagt fram i , I Social försäkring har jag ocksåkunnat läsa mig till att ett försök med arbetsgivarinträde för privataarbetsgivare skall göras vid försäkringskassorna i och ,"Ett försök kan komma i gång så snart hinner behandla eneventuell proposition från regeringen" står del i artikeln. Min frågablir naturligtvis, eftersom jag inte har hittat någon sådan proposition iproposilionsförleckningen; Kommer det en sådan proposition och när? Varfördetta hemlighetsmakeri med en bra sak? Är det som oroar igen? Del gläder mig alt socialministern talar omkontroller och attilydpåverkan och att försäkringen inte skall utnyttjas päett otillbörligt sätt. Som bekant har kontrollen i flera ärs lid legal heltnere, men det finns alla skäl i världen för en effektiv kontroll. Vi måste låtamänniskor ta ansvar. Alt mycket har gått så snett som del har gjort i desociala välfärdssystemen beror faktiskt på att socialdemokratin har tagit bortden sunda ansvarskänslan hos människor. Staten har ordnat allt, t.o,m. ettsjukförsäkringssystem som man kan missbruka mycket lätt. Jag är inte ensam omall betvivla all vi svenskar skulle vara världens sjukaste folk och ha deflesta arbetsskadorna i världen. trots attvi förmodligen också har de bästa arbetsmiljöerna i världen. Vid vär förrainterpellationsdebatt ville inte socialministern vidkännas all del skulleförekomma missbruk av försäkringen. Även om del har varit som allsvära i kyrkan att säga sådana saker högt, vet vi , efter en kontroll somförsäkringskassan i gjorde all försäkringen missbrukas,av de sjukanmälda arbetade! Delta har föranlett att ryta till i LO-tidningenhelt . faktiskt på ett, enligt min uppfattning, myckel kloktsätt. Han säger; "Om siffran gäller för hela är del oerhörtallvarligt," Han kräver krafttag av regeringen mot sjukskrivningsfuskel,"Missbruk hotar hela sjukförsäkringssystemet", säger han. frågarjag; Tänker regeringen lyssna till den här gängen? Svar på interpellationer och frågor Vi vet ju alt det finns inånga olika orsakertill kostnadsökningarna i socialförsäkringssystemet. På flera punkter finnsdet förutsedda och fullt begripliga orsaker till kostnadsökningarna. En hel delav kostnadsökningarna beror på förbättringar som öppet har beslutats. Man hari de fallen varit medveten om all besluten skulle komma att innebära ökadekostnader för försäkringen, I andra fall har kostnadsökningarna orsaker som är litetsvårare all analysera. Men när det gäller de stora kostnadsökningarna vet vialt de hänger samman med långtidssjukskrivningar. Därför tror jag alt del endarikliga sättet att angripa problemet med kostnadsökningarna är, som jag sade iinterpellationssvaret, en förbättrad rehabilitering. Har då regeringen förhalat besluten omrehabiliteringsinsatser? Del tror jag inte att man kan hävda. Remisstiden förrehabiliteringsutredningens betänkande gick ut alldeles , och vihåller nu på all bearbeta svaren. Vi vill naturligtvis ta hänsyn till många avde kloka synpunkter som har inkommit. Vi håller som sagt på all bearbeta svarenoch har aviserat alt vi kommer att framlägga förslag. Till detta har också kommit den uppgörelse som träffadesalldeles innan skildes , nämligen uppgörelsen omarbetslivsfonden. Den innebär ett väsentligt resurstillskott på detta område.Tillkomsten av den fonden kan inte eller hennes parti la åt sigäran av; del var ju en uppgörelse mellan och socialdemokraternasom tillskapade dessa nya resurser. Vi har alltså aviserat - vilket riksdagenför övrigt har beställt - förslag om hur den fonden skall användas samt en delandra förslag som följer av den s.k. arbetslinjen inom sjukförsäkringssystemet. Jag tycker all vi har en mycket konstruktiv diskussionkring dessa frågor. Jag är också övertygad om all vi kommer att finnaframgångslinjer för all komma till rätta med de både mänskligt och ekonomisktsvåraste problemen på delta område, nämligen långtidssjukskrivningen och vadsom ofta följer i form av utslagning frän arbetsmarknaden. Det är de problemensom skall angripas. Klarar vi att lösa dem fär vi också ekonomiska effekter isjukförsäkringssystemet. Svar på interpellationer och frågor GULLANLINDBLAD (m): Till socialministern vill jag gärna säga alljag som moderat inte vill ta äran åt mig för ökade utgifter. Jag vill ta äranåt mig om vi kan åstadkomma besparingar. Inom socialförsäkringarna kan vi göraoerhört stora besparingar. Del handlar inte om miljoner ulan om miljarderkronor som skulle kunna användas till de rehabiliterande åtgärder som vi äröverens om. De skulle även kunna kanaliseras till vården och eftersatta områdensom t.ex. till de handikappade. Vi har inte sett några som helst initiativ, faslän SvenHulterström och jag har debatterat denna fråga . Jag har ocksådebatterat med tidigare socialministrar , men ingenting händer.Pengarna bara rinner ut! Jag anser att riksdagsmajoriteten bär skuld till dealltför höga sjukförsäk-ringskosinaderna, bl.a. genom en korltidssjukskrivningsersätlningsom ger överkompensation, 1 kunde man t,ex,läsa; "När sjukdom blev lönsam ökade frånvaron ," Ett av de värstdrabbade förelagen är Storas finpappersbruk i utanför , läste jagi samma artikel. Där har man nu planer på att frångå sjukförsäkringsreformenoch själva betala ut sjukersättning till de anställda. Man har inlettdiskussion med om saken. vet vi ju att sammaförhållande råder vid t.ex, SKF i , där fackorganisationen ju menadealt "del är omoraliskt all det lönar sig bättre att vara sjukskriven änatt arbeta". Att det nya systemet för ersättning vidkorttidssjukskrivning skulle medföra ökade kostnader visste vi. De borgerligapartierna gick också emot det förslaget. Vi lade fram ett annat förslag somskulle ha gynnat deltidsanställda och skiftarbeiande ulan att ha de horriblaeffekter som har föranlett synnerligen höga kostnader. Att det är långtidssjukskrivningarna som drar med sig destörsta kostnaderna är en sanning med modifikation, avsjukförsäkringsfallen avslutas . Det är alltså enrelativt liten del som är läng-tidssjukfall. Vi är dock överens om alt vi måste göra något åtlångtidssjukskrivningarna, och jag hoppas att vi mycket snabbt kan få enproposition i det ärendet, herr socialminister. Jag hoppas givetvis också altdet kommer ett förslag om arbetsgivarinträde eller något liknande snart nog.Jag får väl ha viss förståelse för att det i dagens läge är svårt försocialministern att lämna besked, men jag ber: Kom snart med förslag, innan viförlorar ytterligare miljarder! Som jag sade har de initiativ somtagits i syfte alt frångå ett alltför stort inslag av passiv utbetalning avpengar och i stället övergå till mer aktiva insatser ju tagits av regeringendels i form av tillsättandet av arbetsmiljökommissionen, dels efterförhandlingar här i i form av inrättandet av arbetslivsfonden. Det ärtvå vikliga punkter i den här frågan som tillkommit på senare lid och somsäkert kommer att avsätta resultat. Det finns kantigheler i systemet som naturligtvis skallrättas till, I den mån del förekommer fusk inom sjukförsäkringssystemet skallman naturligtvis, som har gjort, reagera starkt mot sådant. medsystemet innebär det all detta trygghetssystem i sin helhet kan komma all bliifrågasatt. Det vore naturligtvis inte bra om så skulle bli fallet. Också överkompensationsproblemen som har uppstått vidinförandet av timsjukpenning tror jag att man kan komma till rättamed. Jag har också följt de diskussioner som förts bl,a, vid SKF i ochsom nu också förekommer på andra håll. Men till vill jag sägaalt det är bra att man försöker rätta till fel som kan ha uppstått. Närjagemel-lertid kommer ut på arbetsplatserna och diskuterar dessa frågor, så ärdet inte karensdagar människor efterfrågar. Det är inte dentypen av försäkringslösningar som och hennes parti står för somman efterfrågar. Människorna vill tvärtom slä vakt om del socialförsäkringssystemsom vi har, men de vill all det skall fungera så bra som möjligt. Det är juutgångspunkten. Svar på interpellationer och frågor Jag har faktiskt inte föreslagit införande avnågra karensdagar. Jag vill påminna om alt det var två partibröder tillsocialministern som gjorde del. Vi moderater har ett annat förslag, men del harsocialministern kanske inte hunnit läsa på . Del handlar om viss minskningav ersättningen av ett sjukfall . Jag är väl glad över att socialministern är ute och förhörsig om vad människor vill ha. Även jag får många påringningar och brev frånmänniskor som säger; Gör någonting! De tycker nämligen att del är orimligt attså myckel pengar skall belalasut vid vad människor betraktar som rent fusk.Jaglycker inte att del är rimligt att vi har ökat del s.k. sjuktalet, dvs.antalet sjukskrivningsdagar och sjukpenningförsäkrad person från ca 18dagar 1982 till ungefär 25 1/. Del är inte heller rimligt att företag skall tvingasanställa en tredjedel mer personal än vad de egentligen behöver, endast för attha full styrka i arbete. Det här är horribelt! Jag sägerän en gång: Se sanningen i vitögat och gör någonting! Överläggningenvar härmed avslutad. 16 §Svar på interpellation 1989/90:16 om genetisk integritet har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att skydda individens integritet vidkarlläggningen av det mänskliga genomet och om regeringen avser att lägga framen proposition med anledning av utredningen om genetisk integritet. Som ledamot av socialutskottet torde vidinterpellationens tillkomst inte ha varit omedveten om att utskottet kallattill en hearing om just de frågor som las upp i interpellalionen. konstaterar själv att de här frågorna logsupp vid en frågestund . Jag svarade då all eventuell lagstiftning ellerannan reglering Prot.1989/90:18 av användning av genteknik ochforskning på befruktade ägg var föremål 27 oktober1989 för beredning inom kanslihuset. Jagförklarade också att innan förslag till ~, lagstiftning lämnas till riksdagenskulle ytterligare diskussioner om utform- P P ningen av förslagen föras. Slutligen uttalade jag att detvar min förhoppning -' ° att en proposition skulle kunnalämnas till . hearing - som hölls ochdär var närvarande - var ett led i de ytterligare diskussionersom jag hänvisade till . Utvecklingen på det här området går snabbi, ochdel påtalas i olika sammanhang att del är viktigt att en eventuell lagstiftningkommer till stånd. har jag sett det som angeläget att tillfälle gesatt diskutera dessa svåra frågor i en bredare krets. Eftersom socialutskottets hearinginte hölls har det varit en praktisk omöjlighet attlämna någon proposition till . Frågan om när proposition kan avlämnasblir beroende av resultatet av den fortsatta diskussionen, Jag vill lacka socialministern för svaret påmin interpellation. Hur vi hanterar biotekniken handlar ytterst om vilkenrespekt vi har för livet. Det handlar om livets innersta byggstenar och om hurvi skall tillämpa den nya kunskapen. Del är som så ; ökadekunskaper ger fantastiska möjligheter, men medför oanade risker. Ett projekt är igångsatt för att kartlägga de mänskligagenerna, arvsmassan. Genom de kunskaper man når kan människan komma altbesegra sjukdomar och i någon mån bestämma framtiden och mänskligt liv. Man kan förändra arvsmassan. Med genteknik kanarvsanlag flyttas mellan olika organismer. Med s.k, genterapi hoppas man såsmåningom kunna bota genetiska sjukdomar genom att föra in "friska"gener i patienternas celler. Insyn i den mänskliga arvsmassan och gentekniken kommertveklöst all föra forskningen framåt. Flera av de möjligheterna får vi inteavhända oss. Men den kan alldeles uppenbart också användas till syften som viav skäl varken kan eller bör acceptera. Den gamla erfarenheten att kunskap kan användas till bådegott och ont är giltig också , I har motioner om bioteknik förekommit sedan1975, Många av dessa motioner antyder alt här föreligger problem som inte harfäll någon tillfredsställande lösning, Gen-etik-kominillén, med uppdrag alt behandla genteknikenstillämpning på människor, tillsattes 1982 av den dåvarandecenter-folkpartiregeringen. Motivet var en insikt om att här fanns ettproblemområde som borde genomlysas, där gränser borde upprättas och där kanskelagstiftning borde övervägas. Utredningensförslag kom 1984. 1987 meddelade regeringen all gen-eiik-kommitténs förslag bereddes inom . skulle en proposition komma till riksda gen. Den sköts och har åter skjutits på framliden. 70 Del är inte för myckel sagt alt frågan tydligen inte harhögsta prioritet i regeringskansliet.Känslan för alt frågan är angelägen är inte större än att man utnyttjar varjeförevändning för att skjuta på ett ställningstagande. Helhetsintrycket blirall del föreligger en handlingsförlamning. Del intrycket förstärks också av den bristande substansen isvaret på min interpellation. Återigen skjuter man helt enkelt saken påframtiden. lovade ju ändå regeringen att det skulle komma enproposition eller , men är också del löftet skjutet påen oviss framlid. Man lämnar inga förpliktande löften längre. Det är uppenbart alt torflighelen i svaret också har varitbesvärande för dem som har skrivit det. Det är väl det som förklarar deförnumstiga formuleringarna om att jag som ledamot i socialutskottet tordekänna till den hearing som har förevarit. Den formuleringen ärovidkommande, men den torde avslöja en missnöjd grimas över att frågan om närdepartementet får ändan ur vagnen känns besvärande, särskilt som svarelsinnehåll är all regeringen inget svar kan ge. Det är i och för sig ettklargörande svar, och delta klargörande svar skall jag be att få tacka för. Det är hög lid alt formulerar en strategi förhanteringen av de frågor som vi nu diskuterar. Det är nödvändigt att sättaeliska, sociala och miljömässiga ramar för användningen. Risken är annars storatt åtgärder kommer först när misstagen och gränsöverskridandena har skett. torde inte vara helt omedvetet om attcentern har lämnat en utförlig pariimolion om biotekniken, där vi ingående harmotiverat våra ställningstaganden. Jag frågar återigen: När får vi veta om ochnär en proposition kommer? Svar på interpellationer och frågor Först vill jag understryka del i sin interpellation, nämligen att del finns en risk att utvecklingenspringer ifrån oss, när regeringen är så senfärdig på det här området. Det harju faktiskt gått utredningen kom med sill slutbetänkande Genetiskintegritet, och fortfarande väntar vi på regeringens proposition. jag har suttit i har del ständigt hetat: "Den kommertill våren" varje höst och; "Den kommer " varje vår.Nu har vi som bekant höst, och därför har varianten "Den kommer tillvåren" gällt tills . Vad som gäller nu känner jag stor oro ochosäkerhet om efter detta interpellationssvar. har begärt av regeringen alt få ensamlad redovisning av de etiska frågorna i samband med livets början, och dettahar getts regeringen till känna i allt oiåligare formuleringar, men ulaneffekt. Om del man skall besluta om redan är ett faktum och hunnitutvecklas till en praxis, är risken stor att man anpassar sig till densituation som redan råder och försöker göra det bästa möjliga av den. Del varfallet när äntligen skulle besluta om provrörsbefruktning. Metodentillämpades redan på ett tiotal ställen och 5000 stod i kö för behandling, närvi skulle ta ställning till om verksamheten över huvud skulle bedrivas. I detläget ansåg majoritet sig tvingad att la ett delbeslul,som band uppde framtida ställningstagandena på ett olyckligt sätt. Man beslutade bl.a. omatt forskning skulle tillåtas på livet i vardande och på djupfrysning avbefruktade ägg. Svar på interpellationer och frågor och fleramed mig gick emot det beslutet, eftersom vi ansåg det vara viktigare ined enhelhetssyn på de etiska frågorna i livets början, som ju som sagt hade begärtsfrån . Medan vi vänlat på del stora, samlande grepp som riksdagenbegärt, har delbeslut tagits som gör all det nästan ingentingåterstår att besluta om, när del förväntade samlande greppet skall las. Det finns en uppenbar risk att diagnostiken av människansarvsmassa kan få en olycklig inriktning och att forskningen kommer atttillämpas pä ett olyckligt sätt. Den personliga integriteten och människovärdetkan hotas av långtgående undersökningar av människors gener. Men kunskapen kanockså användas i livets tjänst. Det är vi människor som avgör om vi skall välja enanvändning som är god eller ond. Vi i anser att del vore fel altstoppa den biotekniska utvecklingen. Vi tror all riskerna gär alt hanlera genometiska normer, utbildning och lagstiftning. Vi måste som politiker la vårtansvar när det gäller den här tekniken, Utvecklingen måste styras utifrånprincipen om människovärdets okränkbarhei och rätten till personligintegritet. Delta är svåra frågor, och man kan ha förståelse för attdet finns en viss beslutsångest. Men del är inte rimligt alt regeringen skalltveka år medan utvecklingen springer ifrån oss. Eftersom i sin interpellationi första hand frågade om när regeringen avser att lägga fram förslag i de härfrågorna, skall jag inte gå in i den i och för sigutomordentligt vikliga diskussionen om vilka normer och regler som skall gällaför genteknikens användning framöver. Jag uppehåller mig vid anledningen tillalt en proposition inte har avlämnats. Jag kan inte på samma sätt som och överblicka den här frågans behandling under , Ivåras fanns del inom ett förslag till lagrådsremiss underutarbetande. Detta förslag grundade sig på, som här redan har konstaterats,ett uttalande från med begäran om en samlad redovisning av dessafrågor. Eftersom, del fanns ett riksdagsutialande vände jag mig till socialutskottetoch sade; Motsvarar del här den redovisning ni i socialutskottet åsyftade närni fattade beslutet och framställde er begäran till regeringen? I annat fallmåste vi kanske komplettera materialet i vissa avseenden. Del är möjligt attdel är en smula okonventionellt att man gör på del här sättet, men jag trorinte att del är helt ovanligt. Självfallet ställdes frågan med fullständigt bevarande avden ordning som gäller, nämligen att del är regeringens ansvar all i slutändenframlägga propositionen. Men eftersom detta var en riksdagsbeställning kundedet vara bra med en sådan kontakt under hand. Svaret på frågan blev att man inom partigrupperna isocialutskottet hade kommit överens om att ordna några utfrågningar medexperter och alt det var bra om man tog den tid i anspråk som behövdes för attgöra detta. Jag blir därför förvånad när nu kommer med sinfråga. Orsaken till fördröjningen är alt socialutskottet har bett om tid föralt anordna sina Jag har som socialminister respekterat att man behövde den tiden.Det är möjligt alt förklaringen är att kontakterna inom och mellanpartigrupperna i socialutskottet har fungerat dåligt, men del kan inte jag tapå mig ansvaret för. Detta är förklaringen till den förskjutning som har skettunder innevarande år, och det är den enda förskjutning som jag kan svara för.Jag tycker inte att det är fel att handlägga ärendet på det sätt som skett.Syftet har varit att tillmötesgå socialutskottets synpunkter i det häravseendet. Jag anser att detta är en alltför viktig fråga för att vi skallbråka om formaliteterna, utan där borde vi kunna vara överens. Svar på interpellationer och frågor Nog måste ändå socialministern nu kunna svarapå frågan, när en proposition kommer. Visserligen skall den här frågan återigendiskuteras mellan partigrupperna. Men får vi något nytt material till dess,eller är det samma förslag som vi diskuterade , samma lagrådsremiss ochsamma innehåll? Det var flera av oss ledamöter i utskottet som framfördeganska allvarlig kritik på flera punkter mot det förslag som var framlagt.Eftersom motiveringen till varför propositionen har dröjt är att en utfrågningskulle hållas, finns det anledning alt nu ställa frågan; Får vi någotytterligare material, eller är också nästa sammankomst ännu en anledning attskjuta hela frågan ? Statsrådet avslutar sitt interpellationssvar med att säga:"Frågan om när proposition kan avlämnas blir beroende av resultatet av denfortsatta diskussionen," Det är faktiskt litet vagt formulerat. Som jagtidigare sade är interpellationssvaret ytterst innehållslöst. Diskussionernapå delta område kommer, såvitt jag förstår, inte att upphöra. Vi i vill för vår del få en lagstiftning pådel här området. Vi tycker att det är bättre att på detta känsliga område ha enlagstiftning som kan jämkas och ändras efter hand. Det finns annars en risk föratt del blir ett ingenmansland där risken för godtycke är uppenbar. Vi ärövertygade om alt det är av allmänintresse att något sker och alt det skersnart. Jag vet inte om socialministern harläst den omfattande partimotion som vi i har väckt under dettaår. Den har varit efterfrågad av många. Jag kan rekommendera den till läsning.Men jag vill ändå ha ett svar på min fråga: När kan vi vänta oss enproposition? Visserligen hade vi en utfrågning i utskottet, till vilkensocialministern också hänvisade, men under den framkom principiellt inget nytt. Jag vill på den sist ställda frågan svara altdet i viss mån blir beroende av dialogen med socialutskottet. Men om det där inteframkommer önskemål alt man vill ha ytterligare tid på sig, bör regeringenkunna återgå till all utarbeta en proposition. Men del vet jag ingenting om,eftersom denna utfrågning hölls så sent som , och jag har intefått något slutgiltigt svar från utskottet om hur man uppfattade den. Regeringenhar i och för sig ingen anledning att fördröja den här frågans 6 protokoll 1989/90:18 1989/90:18 behandling.Vi har velat, som jag tidigare sade, respektera utskottets önske- mål omatt inhämta expertkunskaper, innan diskussionen kunde slutföras. ~ Jag tycker inte detta är så märkligt. Sedan de härfrågorna tidigare diskute- P P ratshardet bl,a. tillkommit ytterligare ett parti i som också, såvitt ° jag förstår, är intresserat av de här frågorna. Jag tror inte att allaär lika miss- nöjda med att man har fåttdet här rådrummet till att föra ytterligare diskussioner. ULLATILLÄNDER (c); Man kan konstatera alt del interpellationssvar som jag fick inte allsskapar någon klarhet i frågan om när eller om en proposition kommer. Frågan omnär en proposition kan avlämnas blir beroende av resultatet av den fortsattadiskussionen. Detfinns en växande opinion ute i landet som besviket konstaterar att regeringenhar slagit in på något av en laisser-faire-politik på det här området. Detfinns en risk med delta. Del är genomgående så, att lagstiftning kommer alldelesför sent på svåra områden. Utvecklingen får ofta skena i väg heltokontrollerbarl, vilket man sedan beklagar i efterhand. Vii utskottet har upplevt; vilket också har redogjortför här, alt fördröjningen har skett helt medvetet från regeringens sida. Jagbeklagar långhalandet i denna fråga. Detta är svåra frågor, och man måste kommafram till en lösning. Jaghade hoppats på, och jag hoppas , all del socialdemokratiskapartiet skulle kunna vara en kraft inom politiken som kunde vara med och värnaom livels innersta väsen och slå vakt om del ogripbara. En humanistiskmänniskosyn kräver att man också på det här området slår vakt om den mänskligaintegriteten. Överläggningenvar härmed avslutad, 17§ Svar på interpellation 1989/90:3 om förekomsten av åsiktsregistreringriktad mot freds- och miljörörelsen CivilministerBENGT K Å ; Per har ställt några frågor till mig, grundade påföreställningar om säkerhetspolisens intresse för bl,a. miljörörelsen och miljöpartietde gröna, PerGahrton hänvisar i sin interpellation till tidningsuppgifter om alt säkerhetspolisenskulle ha spionerat på freds- och miljörörelsen. Han har frågat omtidningsuppgifterna är rikliga,