prot · GD0955 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:55 Förhandlingarna leddes avtredje vice talmannen. 1§ Justering av protokoll Svar på interpellationeroch fråga 2§ Svar på interpellation 1989/90:77 om doping har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för attmöta dopingproblematiken. Dopinghar spritt sig till nya grupper i samhället och är därför en angelägenhet intebara för den organiserade idrotten. Jag delar oro införbruket av doping och dess konsekvenser Inom regeringen arbetar vi på olika sättför att motverka doping. öppnade en särskild antidoping-konvention förundertecknande. Konventionen, som är öppen även för andra stater änEuroparådets medlemmar, träder i kraft så snart fem stater har godkänt den.Genom att som ett av de första länderna undertecknade konventionen den16 påskyndades processen. Dennaantidopingkonvention är resultatet av ett expertarbete som pågått sedansommaren 1988. För svensk del har ingått iexpertgruppen. Genom konventionen åtar sig varje land att stärka och bättresamordna kampen mot doping inom idrotten. För att följa upp arbetet har ensärskild internationell övervakningsgrupp inrättats inom . Dennablir den första mellanstatliga instansen på dopingsidan. Denordiska länderna har varit pådrivande vid utarbetandet av konventionen. Frånsvensk sida har det varit särskilt angeläget att få med så bindande åtagandensom möjligt i texten när det gäller t.ex. kriminalisering av införsel ochförsäljning av bl.a. anabola steroider Från svensk sida anser vi i övrigt attåtagandena enligt konventionen till stor del uppfylls genom Riksidrottsförbundetsarbete mot doping. nämner själv att den promemoria, (Ds 1989:60) Åtgärder mot doping,som framtagits på initiativ av i samråd med 1Riksdagens protokoll 1989/90:55 Svar på interpellationer och fråga bostadsdepartementetnu är ute på remiss. Synpunkter från remissinstanserna skall vara inkomnasenast . Förslaget till skärpta åtgärder från samhällets sida föratt beivra doping-bruket innefattar bl.a. en särskild lag mot införsel,innehav, förvärv och överlåtelse av anabola steroider, testosteron ochtillväxthormon. Förslaget skall beredas med skyndsamhet inom regeringskansliet.Därefter planerar regeringen att dels lägga fram en proposition i detta ärendeunder året, dels genomföra en översyn av kontrollen av narkotiska läkemedel isamband med övervägandena kring en ny läkemedelslagstiftning. 2 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på mininterpeUation. ställde jag denna interpellation.Jag tror att de tidningsartiklar som då redovisade ett antal mord som utförtsav dopade personer väckte många till insikt om vilka fruktansvärdakonsekvenser dessa preparat för nried sig. Rapporter från rättsläkarstationeni gav besked om att betydligt fler än fem mord kan ha begåtts av dopadekroppsbyggare och idrottsmän . Tyvärr medger inte de minskaderesurserna på våra rättsläkarstationer kontroll av alla de fall där man kanmisstänka ett samband mellan våldsdåd och dopingpreparat. Dopingproblematiken har visat sig ha inte baraidrottsliga aspekten Det som händer för en idrottsman som har tagit otillåtnamedel är inte bara utestängning från vissa matcher eller avstängning ochförlust av rekord och medaljen Problemen har visat sig vara betydligtallvarligare än så. Psykiska störningar och ökad aggressivitet är vanligabiverkningar. Det är dessa biverkningar som orsakar alla de våldsdåd som nuallt oftare rapporteras som en följd av detta missbruk. Man kan med fog fråga sig som händer när dessa preparatsprider sig med denna hastighet och när de får den enorma utbredning som detycks ha. Hos en kroppsbyggare fann polisen hela lägenheten belamrad med burkarmed piller som skulle stärka fysiken. Bland kroppsbyggare är det mera regel änundantag att man använder otillåtna preparat som, vilket man i vissa fall baratror, stärker muskeltillväxten. Handeln med dessa preparat är inte fullt känd,inte heller på vilka vägar de sprids. Troligtvis smugglas stora kvantiteter infrån andra länder Hur stora mängder av dessa preparat som skrivs ut avläkare i vårt land saknar vi också kännedom om. Det finns inte något skäl attannat än rent undantagsvis ordinera anabola steroider till en patient. Dettatalar för att dessa preparat kan utgå ur det sortiment av läkemedel som kanförskrivas i vårt land. Inte bara anabola steroider används i dessa grupper avkroppsbyggare, idrottsmän och idrottskvinnor Vilka effekter de andrapreparaten har saknar vi kännedom om. Kanske lurar det ännu fleraöverraskningar vad gäller effekter av dopingpreparat . Vad som sker är att dopingpreparaten blir alltmerakroppsegna. Genom biotekniken kan man nu framställa preparat som delsförbättrar prestationsförmågan, dels är omöjliga att spåra. Bl.a. ettblodbristmedel som benämns "epo" har i blivit populärt somdopingmedel. monertillverkade denna väg används i dessa sammanhang. Ett svenskt företag, ,satsar stort på en tillverkning av detta preparat. Det äromistligt för sitt rätta ändamål, att ge kortvuxna en chans til! normallängd,men meningen kan inte vara att idrottsmän skall bruka detta preparat för attvinna segrar Det måste klarläggas hur man skall förhindra attdessa läkemedel används till doping. Preparaten är kroppsegna och det finnsingen möjUghet att spåra dem. Detta oroar även , somverkligen försöker att komma till rätta med de allt större problemen. För attdetta arbete skall lyckas måste det få regeringens stöd. Det är bra att deltar i det internationella arbetetför att komma till rätta med problemet den vägen. krävs det bara attregeringen hemma i sitt eget land snabbt kommer fram med åtgärder, somförhindrar att flera kroppsbyggare eller idrottsmän blir aggressivavåldsverkare som sprider skräck och fasa i sin omgivning. Dessa män har fallitoffer för en trend som innebär att den egna kroppens utseende får taöverhanden, detta i stället för att man bygger sitt självförtroende på andraegenskaper Självfixeringen, som ofta är roten till detta beteende hoskroppsbyggaren, måste också pareras. För idrottsmannen och idrottskvinnan ärdet de omänskliga kraven på ständigt nya och bättre prestationer som lockartill att förbättra förmågan med otillåtna preparat. Marknaden är mycketlönande, och kunderna är mycket köpvilliga. Det skapas ett beroende som kanskeinte kan jämställas med narkotikans, men likheter finns i beteendet hos en narkomanoch en som medvetet sysslar med doping. De korta ögonblicken av känsla avframgång och lycka väger inte upp det livslånga lidande detta medför. Jag hoppas att regeringen , när remissvaren kommit in islutet av , skyndsamt vidtar de åtgärder som finns med som förslag ipromemorian Åtgärder mot doping. Vissa saker har dykt upp sedan denna promemoriaskrevs, som gör det än mera viktigt att snabbt få till stånd en lagstiftningsom jämställer anabola steroider med narkotika eller innebär ett totalt förbudmot dessa preparat. Ytterligare forskning måste också ske när det gällerdopingpreparatens skadeverkningar Vi känner inte till utbredningen av bruket.Över huvud taget måste medlens spridningsvägar kartlägas och polisen ges iuppdrag att bedriva störande verksamhet, inte minst på en mängd gym som ärförmed-Ungscentraler för dopingpreparat. Förslagen i den nämnda promemorian rörande en särskild lagmot införsel, innehav, förvärv och överlåtelse av anabola steroider,testosteron och tillväxthormon måste skyndsamt genomföras. Socialministernsäger i svaret att så skall ske och att det skall ske skyndsamt. Jag hoppas attordet "skyndsamt" i detta läge verkligen står för vad vi andra anservara skyndsamt. har i andra sammanhang inte visat någonstörre brådska när det gäller att komma till rätta med andra missbruksproblem. Jag hoppas att vår nytiUträdda socialminister ser till attdetta ärende behandlas med all möjlig förtur. Vi får inte acceptera det som nusker. Dopingen måste bekämpas med alla medel. Slutligenvill jag fråga om vi , innan remissvaren har färdigbe- Svar på interpellationer och fråga Svar på interpellationer och fråga handlats,kan vidta någon åtgärd i detta sammanhang. Finns det några planer på att stärkarättsläkarnas möjligheter att spåra dopingpreparat hos våldsverkare?Rättsläkarstationerna har för små resurser för att klara av detta. Derasresurser måste alltså stärkas för att vi skall kunna få en överblick i frågaom vad som egentligen händer Tanken när det gäller skyndsamheten är att viunder våren skall försöka komma fram med ett förslag. Jag vill poängtera attdet även handlar om frågor som rör läkemedelsförordningen. På det området pågårockså ett arbete. sade att tidigareinte har haft så bråttom när det gäller frågor som rör åtgärder för attkartlägga och lägga fram förslag om hur man skall komma åt missbruk. Vi skallkomma ihåg att skyndsamheten inte får ta överhanden när det gällerkunskapsinhämtningen och helheten. Det är en kombination av att veta vad mangör och, när man vet detta, göra någonting i rätt tid och tillräckligt snabbt.I denna fråga är det i alla fall vår avsikt att återkomma skyndsamt medinriktning på en proposition . 4 (): Jag får tacka för statsrådetstillrättaläggande. har vi statsrådets ord på att något skall ske. Jagkommer naturligtvis att bevaka och följa ärendet noggrant. Om inget har dyktupp , kanske vi har anledning att återkomma till denna debatt. Jag håller naturligtvis med socialministern om att det ärviktigt att vi vet vad vi gör när vi vidtar åtgärder och att det behövs ettförarbete. Jag hoppas att jag kan lita på att detta sker i den takt som ärmöjlig för att vi skall få en bra grund för en proposition. Däremot är jag heltövertygad om att en del av dessa förslag skulle kunna genomföras innan helaremissarbetet är klart. Det finns säkert åtgärder som snabbt skulle kunnavidtas för att man skulle kunna påbörja arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 1989/90:98 och fråga1989/90:315 om läkemedelskostnaderna m.m. har frågat mig om jag avser attuppmana Apoteksbolaget att vidta åtgärder som medför ökad användning avgeneriska läkemedel i i syfte att utnyttja möjligheterna att sänkaläkemedelskostnaderna med 500 miljoner till och om jag avseratt förändra Apoteksbolagets nuvarande prissättningsmodell. Vidare undrar KentCarlsson om jag avser att förändra Apoteksbolagets styrelses sammansättning såatt denna står i överensstämmelse med verksamhetens inriktning och gör detmöjligt att aktivt ta del av en internationell utveckling på läkemedels- områdetsom skulle kunna medverka till att slipper onödigt höga läkemedelskostnaderHan frågar också om jag är beredd att omgående om-förhandla statens avtal medApoteksbolaget, för att därigenom skapa förutsättningar för en diskussion medApoteksbolaget om hur man på ett snabbt sätt skall kunna dämpa kostnaderna förreceptbelagda läkemedel. har också ställt en fråga tillindustriministern, som överlämnats till mig för besvarande, om bildandet avett generikabolag. Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. Dåvarande socialminister tillkallade år1983 en kommitté för en översyn av läkemedelslagstiftning m.m. Eftersom dågällande avtal mellan staten och Apoteksbolaget skulle uphöra att gälla fickutredningen i uppdrag att med förtur överväga om det mot bakgrund av utvecklingenochvunna erfarenheter av Apoteksbolagets verksamhet fanns anledning att förframtiden göra ändringar i avtalet. Kommittén redovisade i sitt delbetänkande(SOU 1984:82) Apoteksbolaget mot resultatet av sina överväganden idenna fråga. Översynen visade att Apoteksbolaget i allt väsentligt hade lyckatsväl med att lösa sina uppgifter inom läkemedelsförsörjningen. Mot denna bakgrund lade regeringen fram en proposition imars 1985, vilken ställde sig bakom, om nytt avtal medApoteksbolaget. Avtalsperioden bestämdes till fem ån Den första avtalsperiodenlöper till , och avtalet förlängs automatiskt förytterligare en femårsperiod om det inte sägs upp av någon av parterna senastett år innan avtalstidens utgång. Någon uppsägning har inte skett. sker en samlad beredning avläkemedelsfrågorna inom mot bakgrund av bl. a.läkemedelsutredningens huvudbetänkande (SOU 1987:20) Läkemedel och hälsa. 1detta arbete kommer att tas upp också frågor som berör generisk förskrivningoch därmed Apoteksbolagets verksamhet. frågar också om jag avser att förändraApoteksbolagets nuvarande prissättningsmodell. Anledningen till frågan är attKent anser att Apoteksbolaget synes ha varit synnerligen passivt ochinte försökt motverka den snabba kostnadsutvecklingen. Jag delar inte dennauppfattning. När det gäller läkemdelskostnader per invånare liggerSverige vid en internationell jämförelse strax under ett medeltal. Länder somFrankrike och Ita-hen har relativt sett lägre läkemedelspriser men har högrekostnader per invånare medan t.ex. har relativt låga kostnader perinvånare trots höga prisen Detta beror på bl.a. olikheter i såväl val avpreparat som terapitradition i de olika länderna. Jag kan också nämna attländer som och har dubbelt så höga läkemedelskostnader per invånaresom . Jag delar grundinställning att det ärviktigt att dämpa kostnadsutvecklingen inom läkemedelsområdet. Apoteksbolagethar ansvaret för läkemedelspriserna dels genom prisförhandlingarna medläkemedelsindustrin, dels genom ansvaret för viss del av partihandeln och fördetaljhandeln. Men kostnaderna är beroende också av den förskrivande läkarensansvar för val av produkt samt volym av det läkemedel som ingår i terapi-..Apoteksbolaget arbetar mycket aktivt med att ge en producentobunden och Svar på interpellationer och fråga 1 * protokoll 1989/90:55 Svar på interpellationer och fråga från allarelevanta synpunkter god läkemedelsinformation till förskrivande läkare. Dettasker bl.a. genom läkemedelskommittéer, terapikonferenser och genomApoteksbolagets läkemedelsbok. Vidare pågår - på initiativ av och medfinansiering från Apoteksbolaget - en regional uppbyggnad avkli-nisk-farmakologiska informationsenheter med särskild uppgift att förstärkaden producentobundna läkemedelsinformationen till förskrivarna. Det pågårockså ett intensivt arbete för att utveckla den typ av kostnadsjämförelser somKent efterlyser som ett underlag för den förskrivande läkaren. Det äremellertid inte på det sättet att en prisjämförelse kan grundas på priset påenstaka tabletter Det är i stället nödvändigt att ta hänsyn till hela terapin,dess längd och effekt från olika synpunkter. Det bör understrykas att med gällande lagstiftning harläkarna fri förskrivningsrätt och därmed det slutliga ansvaret för val avpreparat. En förskjutning mot dyrare läkemedel sker även genomtillkomsten av nya och effektivare läkemedel. I många fall är valen av preparatdessutom relaterade till reviderade eller nya behandlingsprogram för skilda sjukdomstillstånd. Regeringen ser läkemedelsproduktion ochläkemedelskonsumtion både från den sjukes synpunkt och ur ett samlatsamhällsperspektiv. För del är andelen för läkemedelskostnader iförhållande till de totala sjukvårdskostnaderna och till BNP relativt låginternationellt sett. Apoteksbolaget tillämpar en kombination av fasta ochprocentuella påslag för sin prissättning, påslag som varierar med produkternasinköpspris men som ändå kan sägas vara schabloniserade. Detta är i överensstämmelsemed den praxis som används inom detaljhandeln i . Genom schablonise-radprissättning bär inte alla produkter sina egna kostnader, vilket medför såvälför- som nackdelar Jag har erfarit att har beslutatatt justera marginalerna så att de sänks på dyrare produkter och höjs på debilligare, frågar vidare om jag avser att förändrasammansättningen av . Ägarna, i det här fallet staten,utövar sitt inflytande genom att på bolagsstämman utse styrelseledamöter ienlighet med svensk aktiebolagslagstiftning. Något åtgärd för att nu förändrastyrelsens sammansättning är inte aktuell. tar upp monopolfrågan. Apoteksbolagetsmonopolställning har diskuterats tidigare i och den konstruktion somfinns har ställt sig bakom. Det finns inte heller här anledningatt nu vidta någon åtgärd. När det slutligen gäller fråga om att medindustrins företrädare ta upp frågan om att bilda ett av industrin och statensamägt generikabolag vars syfte skulle vara att tillhandahålla sjukvårdenbilliga basläkemedel och öka resurserna till svensk läkemedelsforskning villjag framhålla följande. Läkemedelsindustrin i är en av våra mestframgångsrika branscher och också den mest forskningsintensiva. I genomsnittanvänds av omsättningen på forskning. Utvecklingen under senare årvisar också att generiska preparat introduceras på marknaden, av såvälgene-rikainriktade företag som etablerade forskningsintensiva läkemedelsföretag.Frågor som rör generika kommer, som jag tidigare nämnt, att behandlas i sambandmed en proposition om ny läkemedelslagstiftning. Mot denna bakgrund finns inteanledning att nu att ta upp frågan om ytterligare ett generikaföretag. 6 (); Jag vill tacka socialministern för svaret på mininterpellation. Till den enkla frågan återkommer jag. Som en sammanfattning av svaret skulle man kunna säga attdet mesta är frid och fröjd och att Apoteksbolaget fungerar perfekt, dettatrots att vi troligtvis haft en ökning av våra kostnader förreceptbelagda läkemedel med nästan en miljard. Det är synd att statsrådet inte passar på och kommenterarde uppgifter som kommit från en SPK-utredning, som säger att vi skulle kunnaspara nästan en miljard på våra läkemedel. Glädjande är dock att svaret ärlitet mer hovsamt i tonen än vad som har varit brukligt. Jag villtillskriva det nya statsrådet äran av detta och att man på ,efter att ha tjuvläst SPK:s rapport, har insett att allt inte står helt rätttill. På min första fråga, om man är beredd att uppmana bolagetatt vidta åtgärder som medför ökad generikaanvändning, svarar statsrådet inte riktigt vet. Vad det handlar om är om vi skall fortsätta att köpa dyraoch gamla originalpreparat, när det finns billigare generiska, dvs. Om vi gör det kan vi troligen spara mellan 500 och 1 000 milj. kr perår En utveckling av det slaget pågår faktiskt i flera andra länder. 1 dagförsvårar Apoteksbolaget detta genom att inte informera ordentligt om debilligare läkemedlen och genom att rätt ofta byta ut dessa vid expediering motdyrare preparat. Vad vill statsrådet göra för att bryta en sådan utvecklingoch minska skattebetalarnas kostnader? Pä den andra frågan, om man är beredd att ändra påApoteksbolagets sätt att sätta sina priser, svarar man nej. plussarbolaget på ett procentpå-slag och en expeditionsavgift. Man tjänar mer pengarju dyrare preparatet är som man säljer, något som definitivt missgynnarbilligare generiska preparat och kanske kan förklara Apoteksbolagets svalainställning till att kraftfullt informera läkarna om dessa. Socialministern försvarar bolaget med att man jobbar medbl.a. läkemedelskommittéer och funderar på att införa ett nytt slagskommittéer Sanningen är att läkemedelskommittéerna har funnits i nästan 20 äroch bara till en del har påverkat förskrivningen i slutenvården. I den öppnavården, där av recepten skrivs ut, är det fortfarandeläkemedelsbolagens eldorado. peraktiv receptförskrivande läkare på marknadsföring. Ministern svarar också att Apoteksbolagets styrelsenyligen har ändrat sin prismodell. Jag undrar om statsrådet är medveten om attden ändring hon refererar till innebar att Apoteksbolaget höjde sin marginalfrån redan höga till . Det duger inte att möta kritiken med sådanteller med att vi per capita har en medelhög läkemedelskostnad. Vad jag är uteefter är att den totala kostnaden för skattebetalarna är för hög och att vibetalar onödigt mycket för vissa pillen Vad jaghar erfarit kommer SPK att kritisera just det sätt på vil- Svar på interpellationer och fråga Svar på interpellationer och fråga ketbolaget sätter sina priser Man går t.o.m. så långt att man föreslår att en nyutredning startas, som får titta på Apoteksbolagets effektivitet och påförmågan att motverka kostnadshöjningar i den egna verksamheten. På min tredje fråga om styrelsens sammansättning blirsvaret: Nej, styrelsen kommer inte att ändras. Det är märkligt. att det underlättar insynen när ett flertal personer i styrelsensitter på dubbla stolar? Jag slår vad om att det svar jag har fått här i daghar passerat åtminstone en, kanske t.o.m. två personer på ,som förutom att de arbetar på departementet också sitter i bolagets styrelse!Hur skall de kritiskt kunna se på det bolag där de själva är styrelseledamöter?Vem kontrollerar att bolaget sköter sin del av avtalet med staten, när statens representantersitter på bägge sidor om förhandlingsbordet? Helt klart är att Apoteksbolaget inte har följt deninternationella utvecklingen på läkemedelsområdet. Ansvaret för detta måsteåvila bolagets styrelse och dess VD. Jag kan inte finna annat än att de intehar klarat den uppgiften, vilket kan bero på otillräckliga kunskaper ochbristande branschvana. På min fjärde och sista fråga blir svaret mycket otydligt.Avtalet med Apoteksbolaget kan inte sägas upp, säger statsrådet på det enastället. Det är inte sant, eftersom staten som ensamägare kan göra i principvad man vill med avtalet. i svaret försöker statsrådet antyda att jag skullevara ute efter bolagets monopolställning vad gäller distribution avreceptbelagda läkemedel. Det är inte sant. Vad jag vill är att vi skall betalaså litet som möjligt för bra läkemedel, vilket tyvärr inte är fallet . Jagtror inte heller att har ställt sig bakom en konstruktion, sominnebär att kanske förslösas Vad tänkerstatsrådet göra för att pressa läkemedelskostnaderna? Något slags ståndpunktmåste statsrädet kunna ge uttryck för, även om departementet just nu arbetarmed läkemedelsfrågan. Slutligen till min enkla fråga som ställdes tillindustriministern, som också är ordförande i branschrådet för läkemedelsfrågor.Tyvärr verkar det som om man inte har läst min fråga. Jag har nämligen fåttsvar på en fråga som i alla fall inte jag har ställt. Jag har inte frågat omstaten är beredd att bilda ett generikabolag tillsammans medläkemedelsindustrin. Jag har ställt en fråga om ifall industriministern ärberedd att ta upp diskussionen med läkemedelsföretagen om attläkemedelsföretagen tillsammans skulle bilda ett generikabolag. Jag antar därför att min enkla fråga kommerupp till diskussion i denna kammare , då jag kan fåsvar på den fråga som jag har ställt. 7 (); På grund av en viss jävssituation kommer jagaU undvika att beröra Apoteksbolaget i min diskussion här och i ställetkoncentrera mig på det viktigaste, nämligen att garantera patienterna en säkeroch effektiv vård tillrimligaste möjliga kostnac. Det är här viktigt att man ser på alla tillgängligaalternativ och inte bara läkemedlen. Litet historia; Sedan läkemedelsförmånen kom till harsamhället givetvis intresserat sig för läkemedelskostnaderna. Detta ledde enmansutredning , som utmynnade i att vi fickApoteksbolaget och . varjag den ytterst ansvariga för läkemedelspriserna på läkemedelsavdelningen. Detär med något av en skammens rodnad som jag kan berätta att kurvan förprisutvecklingen böjde av nedåt sedan jag lämnade över det ansvaret tillApoteksbolaget. Våra erfarenheter och vår kunskap var inte tillräckliga. Manbehöver för att åsätta ett riktigt pris kunskap om marknadens storlek, tillgångpå råvaror, vad forskningens insatser kostar - toxicitetstester och annat. Inteminst behöver man ha kunskap om marknadens storlek och hurregistreringsavgiften påverkar marknaden. är en liten marknad, som inteär intressant i alla lägen, därför att den är för liten. 1976 fick vi en ny regering. Den grep sig också anläkemedelsområdet. Tre utredningar gjordes om information, läkemedelskontrolloch pillerpriser De två första ledde till vissa åtgärder. Den sista gjorde detinte. 1982 fick vi ny regering, och då började man återintressera sig för läkemedelskostnaderna. Man försökte på byråkratisk vägstyra läkemedelsförskrivningen genom att begränsa rabatteringen. Det leddedock till konstigheten Man styrde över till dyrare preparat, och en del avdetta har man backat bort ifrån. Den skulle ha varit klar islutet av 1985. Den blev klar . Remisserna blev klara , och väntarvi på proposition. Vi väntar och väntar