prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — Då gärna inte uppfattas som annat än motsatsen till en kärleksförklaring. Det finns väl ändå ingen som tror att elt land som utroparsig som självständigt, talarom alt den gamla grundlagen inte längre gäller ochall man nu är en självständig republik, inte vill bli erkänt. Det har antyttshär i debatten inte har skickat speciella, extra depescher om altmanvill bli erkänd. Det är en märklig diplomatisk praxis, attsjälvsländighetsförklaringen i sig själv inte skulle vara ett tillräckligtbudskap om att man i nästa steg givetvis vill ha ett erkännande. Det vore heltabsurt annars. Ja, , jag kan inte återgälda det beröm jag fickom atl jag har underhållningsvärde. Jag har aldrig träffat någon som sagt altCarl Bildt har underhållningsvärde här i talarstolen. Men det han säger här ärofta myckel farligt. fornekar alt EG är en atomsupermakt ivardande - som om inte flera av EG;s medlemsstater har atomvapen, som orn inteden franska debatten präglas av att man vill atl också EG-organisalionenformellt skall 4 protokoll 1989/90:85 få maktöver den franska/orce de frappe, som om inte i öppethar sagl alt han vill att EG också skall ha en armé, som om inte elva av detolv EG-stalerna redan var medlemmar i . Del är ju ren formalism atl förneka alt EG är enatomsupermakt i vardande, som sagt. Den är inte färdig , men den håller påalt bildas. Jag tror atl har allvarliga problem. Han harfått kritik i den moderata pressen, han har inte levt upp till derasförväntningar när det gäller . Han säger nu atl han inte har skapatnågra förväntningar Vad sade då när han var i ? Klandradehan för att denne ägnar sig ål isolationism, för atl han vill hanationell suveränitet, för alt han ägnar sig åt 1800-talsmässiganationalistiska begränsningar, för att han vill ha en självständig stat ochliknande saker som han häver över oss därför atl vi väldigt modest vill bevaraett visst svenskt självbestämmande inför framliden, därför att vi inte vill bliunderordnade en alomsupermakl i vardande? Sade alla dessa saker eller vilka besked gavhan? Vilka besked har gett om den beryktade moderatmotionen? Den harhan hållit helt lyst om. År det den som ligger och trycker i bakgrunden? Denmoderal-molionen handlar om atl jag talar om inbördeskriget. I ena stunden ärdet jag säger här i talarstolen av underhållningsvärde, i den andra kan detskapa våldsamma förvecklingar i . Jag tror atl de kan läsa innantill-ecce, jag har sagt vad jag har sagt! Men denna motion är uttryck för största oppositionspartispolitik så länge inte partiledaren lar ställning lill den. Det är enkrigsförklaring där man vill, icke befria de baltiska folken från Sovjetväldet,ulan införa kapitalismens institutioner i stor skala i hela Sovjetsamhället,där man betecknar det som pågår som en borgerlig kontrarevolution som manjublar över. Det är de facto vad skriver Det vore intressant atl få klart om står bakomden motionen eller inte, eflersom han inte har skrivit under den. Del kan dessvärre länkas att slår någol närmare ministerposter än vadmiljöparliet de grönas representanter gör. Det kan tas som förevändning för ensupermakt som vill slå till all det kommer en massiv systemförändrande,ideologisk attack stödd av det västerländska kapitalel som skall exploateraSovjelväldets bekymmer Del är verkligen alt provocera Ligaljovarna. Det verkar som om är det endaparti som har en konsistenl grundsyn som håller även i besvärliga lägen. Vi haralltid i alla lägen tagit ställning för den lilla skalan: för småförelagen, förkommunal självstyrelse, regionall självbestämmande och de små folkens rätt tillsjälvbestämmande, och det gör vi också i delta fall. Det leder till enkonsekvent politik/ör de små folkens självbestämmande och mot supermakterna, demå sedan återfinnas i öst eller väst. Vi strävar tillsammans med gröna över hela och meroch mer över hela världen efler en värld utan supermakter Det som nyligenverkade helt utopiskt är inte längre utopiskt. Det är faktiskt den mestrealistiska politiken när den utgår från att supermakternas lid är förbi. Jagtror del skulle tjäna många syften - fredens och - all anpassaSveriges utrikespolitik till realiteten att supermakternas tid är förbi. .Andre vice talmannen anmälde allCari Bildt anhållit alt fill protokollet Prot. 1989/90:85 få antecknat atl han inte ägde rätt till ytterligare replik. 19 (): går utrikesdebatten in i andra andningen,och de som kommer alt tala har kortare taletid och kortare repliklid tillförfogande. Del innebär alt vi inte avser att vara heltäckande utan väljer atlta upp några enstaka ämnen. Jag vill erinra om att vi i olikabetänkanden från utrikesutskottel återkommer här i till flera av deämnesområden som utrikesdeklaralionen nämner. Det gäller bl. a. frågorna omÖsteuropa och de problem som diskuterats när det gäller huruvida det föreslagnabiståndet till skulle innebära att vi sviker tredje världen. Dendebatten skall vi föra här i kammaren mot bakgrund av ett betänkandefrån utrikesutskottet. Låt mig till all börja med framföra elt tacklill talman för den högtidsstund han beredde oss i går då NelsonMandela talade i riksdag. Enligt egen uppgift var det förstagången i hans liv som han talade i ett parlament. Del var en stor upplevelseför oss alla. Jag vill gärna, som de andra partiernas företrädare har gjort, åmin riksdagsgrupps vägnar deklarera hur oerhört betydelsefullt vi uppleverdetta besök och hur angeläget vi anser del vara alt man kan komma igång med förhandlingar som leder till atl apartheidsystemet avskaffas. I en debatt vi förde i Europarådetframförde ledamoten ett påslående som jag tyckte var litetunderligt, och jag lovade då atl la reda på om hon hade rätt. Jag kan nu konstatera all i allt väsentligt haderätt. Sju turkiska socialdemokratiska riksdagsmän deltog i en konferens i Parisom kurderna. När de kom hem blev de ställda mot väggen i det socialdemokratiskapartiet och tvangs alt lämna det. En kommission i det turkiska parlamentet hardärefter föreslagit atl de skall berövas sin parlamentariska immunitet. Jag vill vädja lill de representanter på denturkiska ambassaden som kommer att läsa detta protokoll att verka för alt delturkiska parlamentet inte genomför kommissionens förslag. Om man genomförkommissionens förslag så är det ett mycket allvarligt brott mot detparlamentariska regelsystem som alla länder har skrivit på ochförbundit sig atl tillämpa. Del måsle vara en grundläggande rättighet för allavalda parlamentariker atl delta i de konferenser de önskar utan allparlamentet självt skall utesluta dem, eller ens länka på alt utesluta dem, ochberöva dem deras parlamentariska rättigheter blev en demokratiskt vald presidentinstallerad i . Jag hade förmånen att representera somobservatör då valet ägde rum. Jag vill gärna inför kammaren intyga att det varen stor personlig upplevelse att få vara med om det valel och känna denoerhörda entusiasm som folk visade inför detta fria val. Självfallethade jag möjlighet alt följa bara en del av valproceduren, men det var ettmycket starkt intryck alt allt gick lugnt, stillsamt och städat till på en valplatsdär 46 000 människor röstade och att ofattbart många människor personligenengagerade sig ivalproceduren, inte bara som väljare utan som valarrangörer Jag tror knappastdel finns så många politiskt aktiva människor någon annanstans. De hade uppgiften alt sköta valet. Oppositionen och dentidigare regeringssidans representanter deltog i skötseln av valet ochgenomförde del på ett utomordentligt mönstergillt sätt! Det finns anledning attnu, liksom jag gjorde i elt tal i i samband med valel, hälsa denchilenska staten välkommen i de demokratiska ländernas krets. Jag hoppas attvi tillsammans med chilenare skall ha möjligheter att i olika internationellafora spela en roll i kampen för mänskliga rältigheter. I utrikesdeklaralionen talas del om Europarådetsbetydelse, och den har vi understrukit i riksdag. Vi harockså understrukit betydelsen av att nu utvidgar sittmedlemsantal, så alt även de östeuropeiska staterna successivt i någon formkommer in i . För alt bli fullvärdiga medlemmar rnåste länderna hafritt valda parlament och demokratiska institutioner i enlighet medEuroparådets stadgar Jag hoppas att det snart skall bli möjligt för dessaländer att ansöka om medlemskap och upptas som medlemmar Del står även i deklarationen atl kan vara ettviktigt organ för kontakter med säkerhetskonferensen. Del tycker jag ärriktigt. Men jag vill pä en punkt sätta ett frågetecken. Det finns de inomEuroparådets ledning som gärna skulle vilja förvandla till ettESK-parlament, där även säkerhetspolitiska frågor skulle diskuteras. Jag troratl det vore myckel olyckligt. skall även fortsättningsvis ha somsin väsentliga uppgift att arbeta för mänskliga rättigheter, slå vakt omlagsfiftningen i de egna länderna och söka vidga känslan för grundläggandemänskliga rättigheter på andra håll i världen. Det är det grundläggande förEuroparådet, och det vore myckel olyckligt om blev ett forum försäkerhels-politiska diskussioner Därför vänder jag mig mot tanken på att manskulle förvandla till något slags ESK-parlament. Jag läser inte indel i utrikesdeklaralionen, men jag vill ändå la delta tillfälle i akt attvarna för alt man på det sättet förändrar regler och sätt attfungera. Jag vill vidare säga att elt par partier här i riksdagenhar beklagat att de inte har möjlighet att delta i ulrikesnämndenssammanträden. Jag är ordförande i valberedning och har därför varitengagerad i dessa frågor När vi efler det förra riksdagsvalet valdeulrikesnämnd framfördes önskemål från vpk och alt få plats iulrikesnämnden. Men konstitutionen reglerar hur platserna skall fördelas, ochmandatantalet för dessa partier räckte inte till för atl de av egen kraflskulle komma in i ulrikesnämnden. Förutsättningen för medlemskap hade då varitatl något annat parti hade avstått från en plats och erbjudit den till ickerepresenterat parti. Och del var inte något parti som var berett alt göradelta. Det var resultatet av de överläggningar som föregick valel. Ett partimåste ha ett betydligt större antal riksdagsledamöter för att få plats i denulrikesnämnd som endast har nio valda ledamöter Jag vill också, herr talman, konstatera att vidtvå tillfällen har antagit grundläggande regler för förhandlingarna med denGemensamma marknaden. Och det som sker på en lång rad olika nivåer är eltuppföljande av riksdagsbeslut. Jag anser därför atl del finns anledning altkonsta- lera, somdet slår i regeringsdeklarationen och som vi känner från den praktiskaverkligheten, all regeringen nu på alla punkter uppfyller de krav som riksdagenhar ställt på regeringen för atl förhandla fram ett så nära samarbete sommöjligt med den Gemensamma marknaden. När del nu riktas kritik och attackermot detta arbete vill jag erinra om att del är en myckel stor majoritet avSveriges riksdag som vid bägge tillfällena har stått bakom detta krav att få sånära kontakter som möjligt med den Gemensamma marknaden utan atl medlemskap förden skull nu är aktuellt. Det sorn regeringen gör är alltså endast attgenomföra de beslut som har fallat. Det finns ingen anledning alt inågot avseende rikta kritik mot regeringen för delta. Jag vill, herr talman, sluta milt inlägg med ytterligarenågra ord orn ett annat stort och tragiskt ämne, nämligen utvecklingen iEtiopien. Det är nu t.ex. inte möjligt att utöva ett reguljärt biståndsarbete iEtiopien. Så trasig och så svår är situationen. Och vi tvivlar också i hög gradpå att det kommer att vara möjligt att föra in katastrofbistånd till demiljontals människor som hotas av svältdöden i torkans spär. Många av ossupplevde i den förra torrkatastrofen och såg hur oändlig tragedin var.Vi står nu på tröskeln till motsvarande elände, en av de förfärligastehändelserna i vår moderna historia i världen. Det vilar ett tungt ansvar på denetiopiska regimen att få slut på kriget och se till att vanlig internationellkontakt kan upprättas, så all kalastrofen kan lindras. Jag beklagar alt delinte har varit möjligt atl nå resultat vid de överläggningar som harförekommit. Det är djupt tragiskt, och, herr talman, om den etiopiska regimeninte löser dessa problem kommer vår lid med alla våra resurser och alla våraenorma möjligheter att drabbas av en av historiens mest tragiska katastrofer 20MARGARETHA AF (); De frihetens vindar som blåser över Europaför också med sig en positiv utveckling i den tredje världen, iutvecklingsländerna. Medan det tragiskt nog var denmarxistiska enpar-tistaten och socialismen som blev till inspirationskälla förmånga av de nya styrande i den tredje världen, så är det nu återigen frihetens,demokratins och marknadsekonomins ideal sorn blir lill ledstjärna förutvecklingen. Hur kraftigt den socialistiska planhushållningens kollapsi påverkar de globala idéströmningarna visas av atl t.o.m. dekvarvarande tyrannerna finner för gott atl åtminstone i ord omfattamarknadsekonomins principer Sä har diktator nyligenförklarat alt landet skall reformeras i marknadsekonomisk riktning. I Vietnampågår också vissa marknadsekonomiska reformer. Bara på och iAlbanien tycks den kommunistiska istiden fortsätta ostörd. På hamnar mannumera i fängelse om man läser den sovjetiska tidskriften , allt enligtuppgift i dagens nummer av Som de tragiska händelserna i visar måsle ekonomiskfrihet få åtföljas av politisk och vice versa. Människorna inser själva altpolitisk och ekonomisk frihet hänger samman. Utifrån skilda utgångspunkter harfolken i och i fria val vall demokratins väg. I harfria val genomförts framgångsrikt, och landet beträder nu självständighetensväg. Iapartheids pågar mäktiga förändringsprocesser. denfortsalla politiken mot finns det anledning att överväga denna motbakgrund av de betydelsefulla sleg som har tagils iriktning mot förhandlingar och nationell försoning och den betydande risk somockså finns för ett bakslag i reformprocessen. Det är viktigt att omvärldenstimulerar en utveckling mot demokrati i och inte stärker de kraftersom vill behålla apartheid. Också i reses, enligt färska rapporter,kraven pä ökad politisk frihet. folkliga revolution till förmånför friheten är inte bara en idémässig inspirationskälla. Den leder tilldjupgående förändringar i det världspolitiska klimatet. För mångakonfliktdrabbade utvecklingsländer innebär detta atl nya möjligheter lillkonfliktlösning och en framtid i fred öppnar sig. Mycket konkret märker en delstridande parter av minskade vapenleveranser frän ochhemkallade militära rådgivare. Hemliga poliser får inte längre stöd avÖsttyskland och andra. Nya möjligheter borde öppna sig för utvecklingsländernaatt minska sina militära utgifter och att använda dessa medel till fredligutveckling. De nya strömningarna till förmån för marknadsekonomi ochdemokrati i den tredje världen öppnar självfallet också stora möjligheter försvensk utvecklingshjälp . Det blir av stor vikt för oss att tillsealt den svenska utvecklingshjälpen stöder reformprocesserna, all den bislår iframväxten av marknadsekonomin, alt den uppmuntrar uppkomsten av ett pluralistisktoch demokratiskt samhälle. Alltför mycket av svenskt bistånd har ju hitintillspumpats in i statliga strukturer i socialistiska enparlislaler och har därmed ibetydande utsträckning förötls. 90-talel, som det ter sig , borde ge nyamöjligheter härvidlag. Genom de nya frihetssträvandena i utvecklingsländernaborde möjligheterna öka all ge ett meningsfullt bistånd som verkligen stöderen välfärdsutveckling för folkflertalet. Det sägs atl utvecklingsländerna nu oroar sig för atlindustriländernas intresse i alltför hög grad skall koncentreras pä Östeuropaoch att utvecklingsländerna därmed skall glömmas bort. Jag menar att detta ärett kortsiktigt synsätt. Ju snabbare lyckas lösa sina egna problem ochutveckla en gemensam stark ekonomi, i desto bättre skick kommer atl varaatl som en stark och frihandelsvänlig handelspartner köpa produkteroch bistå i deras utveckling. De investeringar som väst nu gör i reformländernai Öst- och kommer litet på sikl också utvecklingsländerna tillgodo. måsle nu visa alt man är beredd att motsvara deförhoppningar om hjälp, kunskap och resurser som folken i hyser Västeuropamåste visa sin solidaritet med de europeiska grannländer som under så lång lidlidit under det kommunistiska förtrycket bakom järnridån. Del är beklagligt, herr talman, att just vi i , somsjälva har så mycket alt vinna på alt våra nära grannländer återigen blir endel av den demokratiska gemenskapen, skall ha så svårt att komma urstartgroparna och inleda ett brett upplagt och omfattande samarbete ochkontaktutbyte. Den gula promemoria som presenterathär ändrar faktiskt ingenting i delta mitt omdöme. Det understrykersnarast hur svårt regeringen har haft att samla sig till all för riksdagenpresentera ett ge- 1 stället för en proposition har vi nu fått en promemoriafrån UD. En hastig genomläsning visar all denna promemoria innehåller enblandning av regeringsbeslut och något som mera har karaktären av allmännatankegångar Jag skulle gärna vilja la ett exempel pä detta. På s. 28 i dennagula promemoria talas om all det vore intressant alt intensifiera och stödjasamarbete mellan universitet och högskolor Man uttrycker sig så här; "Pånationell nivå" - jag förslår atl det är - "kan man inriktasig på att ställa medel till förfogande för stipendier m.m. för att underlättadirektkontakter i form av studenlutbyte och lärarkonlakler mellanuniversiteten." Uttryckssättet är egentligen ganska förbluffande: kan maninrikta sig på. Jag undrar om detta innebär - och jag riktar gärna denna frågalill föregående talare utrikesulskollels ordförande - enavsiktsförklaring. Tycker rnan all delta är bra? Vill man delta? I sä fallmåste del innebära alt moderalerha - och jag tror även harlikartade förslag - nu får stöd i utrikesutskottel för att ställa stipendiertill förfogande för att underlätta direktkontakter i form av studenlutbyte ochlärarkonlakler mellan universiteten. Detta är alldeles utmärkt, om del nuverkligen är en viljeförklaring. Men del är litet svårt all utläsa avpapperet. Del visar också karaktären av papperet. Det kan gå både fort och snabbt ibland isocialdemokratiskt ledd utrikespolitik atl uttrycka stöd för och utsträckabistånd till fjärran liggande länder. När det gäller vår egen världsdel ochvåra egna nära grannländer är trögheten påfallande. Såsom redan har betonatshär av bl.a. är det nu framför allt de baltiska republikernaEstland, och som behöver vårt stöd och vår solidaritet. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar 21 (); Händelserna i hargjort den utrikespolitiska debatten i något mer"eurocenlrisk", som har framhävts . Många välkomnar attför en gångs skull få ägna sig åt i denna debatt. Trots del tänkte jagnu rikta in blicken mot mera avlägsna kontinenter, mindre vikliga för Sverigesomedelbara välfärd men betydelsefulla för världsfreden och förvärldsmedborgarnas mänskliga rättigheter , när vi alla satt som klistradevid TV och radio för alt följa det snabba sönderfallet av kommunismen iÖsteuropa, gjorde en grupp kamouflageklädda salvadoranska soldater en räd in pådet katolska UCA;s område i De hade order från sinaöverordnade i armén att identifiera och avrätta ledarskapet förjesuituniversile-let, elt känt centrum för självständig politisk debatt i ElSalvador. Jag var där för för atl för Svenska frikyrkorådetsräkning studera situationen för de mänskliga rättigheterna och fick tillfälleatt se platsen för massakern. Man hade inte städat . Det var del mestohyggliga vittnesbörd om våld och terror som jag någonsin sett med egna ögon.Kvar på väggarna fanns stänk från prästernas hjärnsubstans. kvar pägolvet efter del alt prästernas döda kroppar släpats in på rummen igen. Ordernvar utförd med största noggrannhet av soldaterna. De misstänktaregeringsopposilionella prästerna hade avlivats av sill lands armé. Tragedin i är inte enbart del intensifieradekriget mellan gerillan och armén. Det är framfor allt den oerhörda brist pårespekt för mänskliga rältigheter som följer i spåren av en polariseradkonflikt. Det är ett resultat av alt regeringen, trots alt den tillsalts genomval, hyser en sådan grundläggande misstro mot kyrkor och samfund, fackligaorganisationer och politiska partier, mänskliga rättighets-grupper ochflyktingorganisationer, att dessa utsätts för attentat, trakasserier ochförföljelser Våldsamma råder mot snart sagt alla folkliga organisationer följdepå gerillaoffensiven . Samfund och mänskligarättighets-grupper fick kontoren vandaliserade, material stulet eller förstört,medarbetare hotade, fängslade eller i vissa fall avrättade. Politiska ochfackliga ledare lever under ständigt dödshot, har flyttat och gått under jordeneller avrättats. Vem som står för dessa förföljelser är helt klart: de utförsav armén och måste därmed ha regeringens stöd. Mitt i denna häxkittel finns . Med stora summor ochvälutbildade experter bistår samma salvadoranska armé som förutom sittkrig mot gerillan också förföljer de folkliga organisationerna i landet.Militära och politiska rådgivare från bistår den salvadoranska regeringenmed råd och dåd. Den ljusglimt som finns i detta är FN;s generalsekreteraresambition atl bistå fredsförhandlingar mellan de stridande parterna. Det är justi sådana situationer som FN gör allra mest nytta. I finns en annan problembild. Valsegern för ,där en liberal valts till vice president, är elt uttryck för ett djupt käntfolkligt missnöje inte minst mot den galopperande ekonomiska försämringen ilandet. Valsegern är historisk för , eftersom del har varit högstosäkert om värdet av den demokrati som genomfördes efter Somozas fall. Skullesandinisterna acceptera ett av fundamenlen i demokratin, nämligen maktskiftet?Vi vet inte ännu säkert. Det har hörts gurgel frän sandinisterna. Även desvenska sandinistanhängarna har slokat som vissna rosor och verkar tro, någraav dem i alla fall, alt av nicaraguanerna är nationella förrädare som inteinser sitt eget lands bästa. Själv är jag fundersam beträffande sandinislernas förmågaatt till acceptera ell demokratiskt syslem. Jag har hört sandinistiskaregeringsföreträdare tala om alt "revolutionen inte kan rullastillbaka" och om att oppositionen har orealistiska ambitioner. Menförhoppningsvis har man reviderat sin syn på demokratin . Troligengår allt väl. Därmed har, hoppas jag, ytterligare ett sleg lagils för Nicaraguasdel på den väg som säkrar demokrati och respekt för mänskliga rättigheter ilandet. Detta är inte ;s verk. Tvärtom har genom sittekonomiska och moraliska stöd till contras försvårat situationen för deninhemska, demokratiska och fredliga oppositionen i , som har kämpat isvår motvind under den sandinistiska regeringsperioden. ochErick Rami-rez har aldrig hyllats som frihetskämpar av . denamerikanska administrationen att inta en mer konstruktiv attityd . rymmer fler tragedier. Det gällerexempelvis situationen i , där visserligen en diktator har försvunnit,men genom en flagrant kränkning av internationell rätt från sida. Sedanhar vi den bekymmersamma situationen i , där konflikterna tar sigullryck i grava övergrepp och kränkningar av mänskliga rättigheter. Detta värre drabbat även den svenska ambassaden. I snart sagt varjeinrikespolitisk soppa i märks ;s kockslev. Det är inte någotnytt- det som är nytt är vårt eget perspektiv. ;s Centralamerikapolitik står i plötslig och oväntadrelief mot den nya sovjetiska utrikespolitiken. heja på sina forna lydslater när dessa sågar av kedjorna till . Ienlighet med den politik som har kommit atl kallas för Sinatradoklrinen utlovasde forna en självständig utveckling utan sovjetisk inblandning- "1did it my way". Den tidigare sovjetiska utrikespolitiken, där militärainvasioner i grannländer var ett naturligt inslag, föranledde dåvarandepresidenten i alt kalla för ondskans imperium. Men det vore klädsamtom den amerikanska administrationen gjorde en genomgripande översyn av sinegen politik gentemot grannländerna. Det skulle gagna freden och demokratin.