prot · GD0962 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad mangör är att försöka minimera de risker som finns med all energiproduktion. Jagtror att vi i har kommit mycket långt när det gäller att minimerariskerna också med den kärnkraftsproduktion som vi har i vårt land, tillskillnad från förhållandena i . Om det nu skulle bli så som önskar, dvs. attett beslut snabbt fattas om avstängning av kärnkraft inte bara i ochÖsteuropa utan över huvud taget, skulle det medföra ett betydandekraftbortfall. Det finns inte något överskott pä kraft i de länder som harkärnkraft, utan den måste ersättas med någonting annat. Konsekvensen blir dåatt man får mera av fos-sileldade bränslen, av kol. olja och naturgas. Jag vill bara erinra om ett uttalande som gjordes så sentsom på initiativ av någonting som heter Oroadevetenskapsmäns union i . De har varit mycket verksamma för attdriva opinion mot kärnkraften. skriver de i detta uttalande, som ärundertecknat av 700 medlemmar av den nationella akademin för vetenskaper, varav49 nobelpristagare, följande: Drivhuseffekten, den globala uppvärmningen, har dykt uppsom det mest allvarliga miljöproblemet som hotar oss i nästa århundrade, somkan resultera i mycket allvarliga skador på naturen och ekonomiska system överhela världen.Visst behöver man mera forskning om drivhuseffekterna - det är nödvändigt - menosäkerhet om konsekvenserna är inte en ursäkt för att inte handla . Medhänsyn just till de möjliga riskerna är det absolut nödvändigt att omedelbartgripa sig an med att försöka kröka kurvan som leder mot ökad drivhuseffekt. Med den inställningen kan jag inte se att det första ochangelägnaste man skall göra när det gäller energipolitiken är att avveckla densvenska kärnkraften. Vi bör utnyttja vad vi har för att angripa deallvarligaste problemen först. Det är en prioritering- det är min prioritering. 65GUNNAR () replik: Jag håller med om attreaktorerna i vår närhet, och , har en alltför låg säkerhet.Men konsekvenserna av politik är att vi skall avveckla dereaktorer som gör det möjligt för oss att delta i det internationellasäkerhetsarbetet och att bidra till att höja säkerheten i reaktorer som i daghar en alldeles för låg säkerhet. Som ett mått på ansvarsfullhet är det inteimponerande. Min mening var inte att vara elak mot KarinStarrin när jag frågade henne vilka åtgärder hade föreslagit som gavhenne anledning att moralisera över moderata samlingspartiet. Jag angav självett antal olika åtgärder som vi har föreslagit och fick till svar att det finnsen hel mängd förslag att läsa i olika motioner Allt detta mynnarut i att vill begränsa tillväxten av bilismen. Jag måste säga att intedet heller är riktigt imponerande, att allt som finns när det gäller att taansvar för miljöfrågor och växthuseffekt är ett par förslag som inte kundeframföras här i kammaren, utan jag hänvisades till en mängd olika motioner. Jagskulle vara glad om kunde ge exemplen. AnL 66 () replik; Jag hade problem . Det var därförjag tog till nödutvägen att hänvisa till motioner Vi har enomfattande motion om trafik och miljö, där vi verkligen har diskuterat igenomvilka konsekvenser trafiken har på miljöområdet. Men först vill jag vända mig till ochfolkpartiet med några kommentarer gav en liten lektion i varför viöver huvud taget behöver energi i vårt land. Den lektionen tycker jag varonödig. Visst vet jag till vad vi behöver energi. Vi får ett stort kraftbortfall om man tidigareläggeravvecklingen av kärnkraften. Men måste vi repetera igen. Vi har fattatbeslut om att kärnkraften skall avvecklas och att det skall vara klart år2010. Vår lösning på det problemet är att det skall ske successivt. Jag villinte hålla med om beteckningen snabbavveckling. Det är fråga om att avveckla itakt, så att vi verkligen kan behärska de konsekvenser som just förlusten avden energi som kärnkraften ger oss innebär Vi skall också vara ärliga mot varandra och påminna ossatt vi har ett elöverskott. sade i ett radioprogram så sentsom att hon också tycker att just överskottet på el, som vi hari dag, försvårar avvecklingen.Det elberoende som vi har skaffat oss försvårar i allra högsta gradavvecklingen i detta läge. Det är inte fråga om att jag skulle tycka att det bara äratt gå in i en godsaksaffär och köpa godis. Det är fråga om att planera, läggaupp en politik så att vi klarar av konsekvenserna av avvecklingen. Då är detmycket viktigt att vi stimulerar fram olika alternativa energislag. Jag har precis fått citat ur en rapport från FN.Det är en uppföljning av . Där varnar man föratt, precis som några har sagt tidigare, vi är mycket duktiga på att uttryckaen officiell och framåtsyftande energipolitik, men vi fullföljer den definitivtinte. Här får , tillsammans med övriga regeringar, en kraftigvarning om att vi inte lever upp till de beslut som vi har fattat. Tyvärr medger inte tiden att vi går in på trafikpolitiken.Den får jag kommentera . AnL 67KRISTER SKÅNBERG (mp): Jag skall tala om det som är möjligt attgöra, som just kallade det, om hur vi i kan få effektivareanvändning av elenergi. Oberoende av partifärg bör alla kunna enas om att det blirallt viktigare att använda energi så effektivt som möjligt. Det borde ävenGunnar gilla. Många kan väl också enas om att energin bör genereras såmiljö-vänligt som möjligt och med minsta möjliga förbrukning av ändligaresurser. Energiförsörjningsproblemet har förut bara handlat om hurman får mer energi, av vilken typ som helst, från vilken källa som helst. Nuutgår man mer och mer från användarens behov av energi och talar omenergitjänst, eller, i det här fallet, om eltjänst. Med det menar jag det somelenergin skall användas till, t.ex. belysning, uppvärmning av lokaler, smältningav stål, pumpning av pappersmassa. Till ett och samma behov av energitjänst gårdet ät olika mycket elenergi beroende på hur effektivt man använder den. Därförbör man först fråga; Vad skall energin användas till, till vilken typ avenergitjänst? Hur mycket behövs av denna energitjänst? Sedan bör man fråga; Hurtillfredsställer man användarens behov av energitjänster till lägsta kostnad,med vilken energiform, i vilken skala och från vilken källa? Om ett elkraftbolag bedömer att det kommer att bli brist påel kan det satsa på att öka sin elproduktion, på att köpa mer elkraft från ettannat kraftbolag eller på att få kunderna att minska sin elförbrukning genomatt spara, bl.a. genom att använda energin mer effektivt. Om man räknar på detviset, visar det sig att det kostar mer att bygga nyaanläggningar för att generera elström och för att förstärka ledningsnätet, änvad det kostar att i stället spara motsvarande energi med hjälp av effektivareenergianvändning; detta gäller pä en marknad med fri och hederlig konkurrenspå lika villkor Om man eldar sina kraftverk med olja, kol eller naturgasfår man dessutom miljöskador som också innebär stora kostnader. Riskerna försådana miljöskador och olyckor gör att nya sådana fossileldade kraftverk ochkärnkraftverk blir osäkra investeringar. Hur vågar satsa påfossileldade kraftverk förstår inte jag. De måste ju veta att vi här iriksdagen har beslutat attkoldioxidutsläppen inte får öka. Och det är bara början. Skall vi klaraväxthuseffekten måste koldioxidutsläppen minskas med . Jag vill iindustriministerns frånvaro fråga : Med vems tillåtelse och med vemspengar tar sådana risker? Vem tar ansvaret och hur tar man det? Möjligheterna för effektivare elanvändning ärmycket stora. Det finns studier som visar att kan halvera sinenergiförbrukning , även med fortsatt materiell tillväxt,genom effektivare energianvändning och sparande. Motsvarande studier har gjortsbl.a. i och i . har bekostat en omfattande rapport,, och varit värd för en internationell kongress med samma namn, bådaavsedda att dokumentera ny teknik för energigenerering samt erfarenheter ochmöjligheter att använda elenergi mer effektivt. En delrapport handlar om ; Challenge of choices,som fritt översatt kan kallas Utmaningen att välja. Den handlar om tekniskamöjligheter för den svenska elsektorn. har aktivt medverkat i dendelrapporten. Jag hade hoppats att få överlämna ett exemplar avdelrapporten till industriministern. Den finns snart på svenska, det ärspännande läsning. En motsvarande rapport håller på att utarbetas i Danmark.Den hoppas jag kunna överlämna inom någon månad. Det finns en ganska färsk rapport till den amerikanskakongressen om hur man kan göra det lönsamt för kraftbolag, distributörer ochslutanvändare att satsa på effektivare användning av elenergi. Den har jagockså tänkt att få överlämna till industriministern. Men det blir kanske andratillfällen då ministern har mer tid. de gröna anser att vi i Sverigeskall analysera, pröva och utvärdera de metoder som har visat sig framgångsrikai andra länder för att främja satsning på eleffektiv utrustning ocheffektivare elanvändning. Vi föreslår statliga lån eller räntebidrag som innebär attföretag, organisationer och konsumenter som skaffar eleffektiv utrustningeller medverkar till att andra gör det, betalar en ränta på sina investeringarsom kan jämföras med kalkylränta. Vi föreslåratt får direktiv att införa s.k.två- eller flerprissystem eller motsvarande i sina tariffer i syfte attmotivera sina kunder att använda el effektivare. Tvåprissystemet innebär attkunden betalar bara en viss andel för en del av sin rimliga normalförbrukning,och för överskjutande del betalar kunden mer än den normala taxan. Vi föreslår att får direktiv att göra avtal meds.k. energitjänst-företag, som förser sina kunder med energitjänster ochinvesterar i eleffektiv utrustning hos kunderna mot ersättning i form av deladvinst. Det finns många sådana energitjänstföretag i , och det finns redannågra i . Vi föreslår normer som anger högsta tillåtna elförbrukningför de vanligaste typerna av hushållsapparater och industriutrustning samtförsäljningsförbud för elapparater vars elförbrukning överstiger denenergieffektivaste modellens med mer än ett visst procenttal. Motsvarande"standards" tilläm- pas i , där kongressen gjort lag av ett avtal som tillverkarna och miljöorganisationernaförhandlat fram mellan sig. Där har mycket att lära! Vi föreslår att alla elapparater förses med obligatoriskkonsumentinformation om vad den aktuella modellens elförbrukning kostar ijämförelse med den eleffektivaste modellen som finns på marknaden, omräknattill samma nyttiga kapacitet. Vi föreslår att ekonomiska incitament införs, dvs.belöningssystem som innebär att de som köper de energisnålaste apparaterna fåren viss rabatt som betalas av elleverantören, som ju tjänar på att slippa bygganya kraftverk. Det kan kombineras med två-eller flerprissystem. De kunder somlämnar sin gamla apparat till affären för skrotning samt de affärer som medverkarbör belönas extra. Även de tillverkare som gör de mest energieffektivautrustningarna av sitt slag bör få en belöning, knuten till den energibesparingsom uppkommer. Vi föreslår bestämmelser om att alla räkningar påenergiförbrukning skall innehålla lättläst information om vad förbrukningenkostar hur den har ändrats och vart man kan vända sig omman vill ha mer information. Vi föreslår att statens energiverk får i uppdrag atttillsammans med kraftproducenter och distributörer utforma och sprida aktuelloch effektiv information som hjälper alla parter Vi föreslår stöd till fortsatt utveckling, utprovning ochdemonstration i full skala av eleffektiv utrustning. Statliga verk och företagbör där vara föregångare och goda exempel genom att satsa på den mestenergieffektiva utrustning som finns tillgänglig vid investeringstillfället. Vi föreslår regler som gör det lättare för småleverantörer av elkraft att mot låg ersättning överföra el på ledningsnätet.Det skall alltså vara bättre regler än de som finns . Vi föreslår att det skall vara tillåtet för ett företagsom skapar överskott av elenergi inom ett område att överföra och självförbruka eller sälja detta överskott till andra förbrukare var som helst påmarknaden. Vi föreslår krav på att kraftbolag måste välja denkombination av åtgärder som ger lägsta totala kostnad för leverans av el tillkunderna. Det blir alltså en kombination av effektivisering och sparande samten ökning av elgenere-ringen. Det gäller alltså att välja den kombination somger den lägsta kostnaden. En sådan planering för lägsta kostnad, eller balansprogramsom det kallas i , tillämpas redan i ca 40 delstater i tänker pröva det i i och iBilbaoområdet i . Vi föreslår att får direktiv om att redovisavilka minskningar av elförbrukningen som kan förväntas om en lämpligkombination av nu nämnda åtgärder tillämpas, år , . Jag vill fråga om vi, oberoende av partifärg, kan instämmai dessa krav på effektivare elanvändning. AnL 68TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att detta sammanträde fortsätter efter utan middagsuppehåll. AnL 69 ÅKEWICTORSSON (s); Flera talare har efterlystregeringsföreträdare i denna debatt. Detta är allmänpolitiskadebatt. Den är hårt regisserad: de stora elefanterna dansade påförmiddagen, och det lär väl bli en ny uppvisning förmiddag. Jag serdet inte enbart som en nackdel att man då i en sådan här debatt inte harföreträdare för regeringen. Det ger möjlighet till en friare och öppnaredebatt än vad vi kanske vanligen har i dessa frågor Jag tänker använda mig avden möjligheten. För övrigt har ju dessa frågor diskuterats i fråge- ochinterpellationsdebat-ter och jag ser inte att särskilt mycket nytt hartillkommit sedan dessa debatter En majoritet av det svenska folket står bakom besluten omkärnkraftens avveckling. Även om intensiteten varierar med avståndet till densenaste olyckan vill svenska folket inte ha kärnkraft. Det finns människor,exempelvis i , som än med viss bävan äter den fisk somfortfarande får en allt högre halt av radioaktivt innehåll. Effekterna avTjernobylolyckan har där ännu inte avklingat. Vad får då avvecklingen för konsekvenser? I ett långtperspektiv, eller 2030 när de nuvarande reaktorerna har tjänat ut,innebär inte kravet att bygga nya anläggningar att samhällsekonomin påverkas.Fram till dess innebär avvecklingen, i den mån den sker tidigare än denteknisk-ekonomiska livslängden, en ökad samhällsekonomisk belastning. Detta måste vägas in i det samhällsekonomiska perspektivvi ser framför oss. På det sätt vi räknar ekonomisk tillväxt i västvärldeninnebär kärnkraftsavvecklingen att vi, vid en jämförelse med de industriländervi vanligen jämför oss med, får en lägre ekonomisk tillväxt, detta eftersom deinte avvecklar kärnkraften utan i stället fortsätter att bygga ut den. Här ligger, som jag ser det, den verkliga prövostenen ikärnkraftsavvecklingen, och jag instämmer alltså i vad sade påden punkten. Är människorna i det svenska samhället, löntagarna ochföretagarna, beredda att avstå från delar av den s.k. standardtillväxten föratt omsätta dessa i en standardtillväxt som består i frihet från kärnkraft? på dagens läge finns det nog anledning att fundera över detta problem. Enkärnkraftsavveckling i enlighet med de politiska beslut som föreligger krävers.k. uppoffringar av oss alla, uppoffringar i fråga om sådant som vi vanligenupplever som standard. Medvetandet om detta förefaller inte vara särskiltstort . För mig, en av de politiker som deltog i folkomröstningen1980 och som sedan har deltagit i besluten , är det ganskakonsekvent att stå fast vid besluten om kärnkraftens avveckling och de följderdetta får. Det innebär att jag ser det som min uppgift att ta ett moralisktansvar och börja avvecklingen med de två reaktorer som enligtbeslut skall avvecklas. Det är orimligt att tro att det skullevara möjligt att avveckla tolv reaktorer . Därför måste vi börja . Att handla annorlunda skulle var att sticka huvudet ibusken och skjuta dessa beslut framför sig till kommande generationer avpolitiker. Våra barn och barnbarn får förvisso tillräckligt stora problem ändå,utan att vi skenheligt skulle besluta om kärnkraftens avveckling och sedanskjuta alla konse- kvenser avdetta beslut framför oss till nästa generation. Det vore inte bara ett svek,det vore dessutom fegt. Sedan är det en annan sak att nästa generations politikernaturligtvis fattar sina beslut och därför, med utgångspunkt i vad som då äraktuellt, fortsättningsvis prövar kärnkraftens avveckling. Koldioxidutsläppen, som befaras leda till den s.k.växthuseffekten - alltså en temperaturstegring - och som får allvarligaåterverkningar på levnadsförhållandena på jorden, följer på all förbränning avfossila bränslen; kol, olja och naturgas. De sammanlagda utsläppen i världen är , medan det i släpps ut . Detinnebär att utsläppen i är ungefär av världens utsläpp.I har koldioxidutsläppen minskat , delvis tack varekärnkraftsutbyggnaden. Trots detta var det sannolikt inte många som kände tillkoldioxidproblemet 1970. Vad diskussionen nu handlar om är hur vi skall kunnabibehålla denna låga nivå och ställa om vårt energisystem som enföljd av kärnkraftens avveckling. Detta kan delvis ske genom sparåtgärder ochgenom ökad verkningsgrad på anläggningarna; där skulle kunna sparas någottiotal procent. Vidare är det så att de olika energislagen i olikautsträckning bidrar till koldioxidutsläppen. Om utsläppen från kol sätts till100 är utsläppen från olja 88 och från naturgas 58. Om metanläckaget räknas innär det gäller naturgasen och om metangasläckagen uppgår till av volymenmotsvarar, anses det, utsläppen från naturgasen utsläppen från olja. I Sverigeberäknas metanläckaget till . Naturgas blir alltså, även om man tarhänsyn till metanläckaget, avsevärt fördelaktigare än olja. Frågan om stopp för ökade koldioxidutsläpp är framför allten internationell fråga. I kan vi leva upp till vårt mål, om vibegränsar utsläppen från andra verksamheter, exempelvis transportsektorn, ochsatsar på förnybara energikällor, som sol, vind, bioenergi och en begränsadutbyggnad av vattenkraften. För att ersätta kärnkraftsavvecklingen måste vidärutöver satsa på naturgas som alternativ i stället för kol och olja. Jag villbeträffande vattenkraften i korthet säga följande. Svensk industri, svenska basnäringar häri storutsträckning byggts ut med utnyttjande av billig elektrisk energi, som harkommit från vattenkraften. Därför är det skäligt att vi skyddar den industrinoch de regionerna. Men det är också rimligt att vi i fortsättningen övervägeratt i samband med kärnkraftsavvecklingen göra en viss utbyggnad avvattenkraften - jag kan tänka mig en ä två älvar Det ger oss bättre miljöskyddsamtidigt som det ger oss lägre energipriser Jag förutsätter härmed att vi här i riksdagenkan gå till arbetet med energipolitiken och ser fram mot den debatt som kommeratt föras och de beslut som kommer att fattas i anslutning till denenergipolitiska proposition som kommer . 70GUNNAR () replik: Det var uppfriskande att höra av en avregeringspartiets företrädare här i att det egentligen är en fördelatt regeringen inte är närvarande i kammaren - man kan nämligen diskutera litetfriare då! önskar attÅke Wictorsson kunde känna sig litet friare även när ministrarna sitter här ochhåller sina vakande ögon på honom. Men detta är ingen diskussionsklubb, utan det finns enregering som är ansvarig inför . Debatten skall handla om verklighetenoch den politik som skall föras. Det är intressant att höra att bygga ut vattenkraften. Två älvar tänker han sig att den skall byggas utmed. Jag vill då ställa två frågor: Är detta också regeringens uppfattning,eller är det ett inlägg som vill föra fram i något slags allmändiskussion? Är det regeringens uppfattning att energipolitiken skall reviderasgenom att lagar upphävs så att det blir möjligt att bygga ut vattenkraften?Vilka två älvar är det som vill bygga ut? De närmast berörda kanju vara intresserade av att få veta det. Låt mig dessutom ställa en tredje fråga; Av vem, tänkersig och eventuellt regeringen, om regeringen tycker som ÅkeWictorsson -men det vet vi ju inte, eftersom regeringen inte är här - att fåstöd när det gäller att genomföra detta? Konsekvenserna av kärnkraftsavvecklingen, som ÅkeWictorsson berörde litet angenämt i ett längre perspektiv, är inte såavlägsna. Vi vet en hel del om dem. har visat att den förtidaavvecklingen av två reaktorer kommer att kosta den svenska samhällsekonomin 40miljarder. Tolv reaktorer kommer att innebära en samhällskostnad på kanske 200miljarder eller mer Professor vid har sagt attdet är en mycket robust slutsats att den svenska samhällsekonomin under de kommande20 åren inte kan klara en ekonomisk tillväxt på , om kärnkraftenavvecklas, och därmed, säger han, kan man inte nå upp till den tillväxtnivåsom ATP-systemet förutsätter. SNS-ekonomerna har visat att när av kärnkraften äravvecklad innebär det en förlust för bruttonationalprodukten på 100 miljarder,som skulle kunna användas på annat sätt, inte minst till en effektiv utvecklingav energiformer och en bättre miljö. Jag skulle därför vilja ställa en frågatill , möjligtvis som företrädare för regeringen: Är dessakonsekvenser förenliga med folkomröstningens krav på hur avvecklingen skallgenomföras? 71HÄDAR () replik: Det var ett värdefullt klargörande som ÅkeWictorsson gjorde när han tillstod att en förtida avveckling av kärnkraften fårekonomiska konsekvenser. De konsekvenserna har av bara för tvåreaktorer och för tiden fram uppskattats till, om jag minns rätt,eller mer Jag är bara litet överraskad över att sägeratt det här handlar om att ersätta standardtillväxt med kärnkraftsavveckling.Den svenska standardtillväxten har under de socialdemokratiska regeringsårenvarit förhållandevis obetydlig, för att inte säga i det närmaste obefintlig.Det handlar alltså om att ytterligare fördjupa den tillbakagång i ekonomin somman kan vänta sig om den olyckan skulle inträffa att den socialdemokratiskaregeringen sitter kvar sade också att han ville se den häravvecklingen . Han sade inte att den nödvändigtvis skulle ske1996 och 1997. Jag tolkar det som ett litet försök att känna efter om manmöjligen skulle kunna tänka sig någon revidering av det beslut som riksdagenhar fattat. Vi ställer upp på en sådan revidering, men då räcker det nog intemed . Men kanske var det bara en frihet som tog signär inte statsrådet var närvarande? En sak vill jag säga till : omsocialdemokratin tänker sig att lägga fram förslag om utbyggnad av några avvåra orörda älvar, blåser man till strid med . Vi kommer att kämpaför bevarandet av älvarna och göra det intensivt och med all den kraft - ochden är inte så liten -som vi besitter. erinrade vidare om det svenska bidragettill växthuseffekten och fann det förhållandevis litet, i vadden sedd somhelhet. Ja, det är det. Men ändå är det stort per person - och det är kanskeändå det rikdga måttet. Vi i bidrar dubbelt så mycket per person somgenomsnittsmänniskan på jorden. Det tycker vi i ger oss skäl attta det här problemet på stort allvar och dra konsekvenserna av det också förSveriges del. Är socialdemokraterna beredda att dra några slutsatser och vidtanågra åtgärder med anledning av det hot som växthuseffekten utgör för oss alla? 72ROLF L (vpk) replik; Med all respekt för insatser är avsaknaden avregeringsföreträdare i den här debatten ett problem. Den diskussion jag fördeom energiproblematiken runt är en fråga för regeringen och inte fören företrädare för regeringspartiet i näringsutskottet. Låt mig upprepa minafrågor-Är regeringen beredd att i en ta upp energiproblematikenoch miljöproblematiken till diskussion, framför allt med avseende påkärnkraften och dess avveckling? Är regeringen vidare beredd att kräva attreaktorerna utanför stängs, att det blir stopp för ett igångsättandeav reaktorn utanför och att kärnkraftverket i stängs? Den nyeenergiministerns egen uppfattning om sin roll som energiminister hade varitintressant att få veta, särskilt med tanke på hans bakgrund och tidigare bandtill LO och industriförbunden. Eftersom ingen skall dömas ohörd hade det varitbetydelsefullt om han hade gjort sin stämma hörd här. Jag ställer häreftersamma fråga som : Är uttalande om älvarna enpersonlig markering eller skall det tolkas som regeringens åsikt? Vilka älvargäller det i så fall?