prot · GD0962 · 1989-12-31 00:00:00 — sändningstid medett förväntat antal tittare som skall vara på plats framför TV:n underreklaminslagen och låta sig påverkas av dessa för att sedan köpa produkterna.Speciellt unga och formbara människor är utsatta för detta oerhört starka tryckav frestelser och manipulationer - en reklam-TV;ns hjärntvätt som grundas på enavhumani-serad syn på människan. möjligen blivit statens nya opium för folket? Det hargått alldeles för långt. Den negativa utvecklingen måste brytas. Som jag tidigare framhållit måste koncessionssystemetsnarast återupprättas. Men i grunden handlar det egentligen om tre frågor;Vilka mänskliga behov skall TV tillgodose? Vad kan TV användas till? Vem skallha makten över TV och dess innehåll? I utredningen om TV-politiken, som gjorts inom regeringen,godtas i allt väsentligt den kommersiella grundsynen, vilken också på andrasätt bekräftas av ledarskiktet inom socialdemokratin. Där förs uppenbarligeninte någon diskussion om konsekvenserna för barn och ungdom eller för kultureni vid mening. Det har mest handlat om vilket finansieringssystem som skallgälla. Mot denna trångsynthet ställer de grönakulturell mångfald och kvalitet samt en fri och obunden opinionsbildning iradio och TV. Vi betraktar nämligen TV som en av de viktigastekulturförmedlarna och utgår därför från kulturpolitiska kriterier; Kultur skallhävda självständighet och ursprunglighet och bidra till medvetandegörande ochgöra existentiella frågor betydelsefulla. Den fria, otyglade kulturen skall stå emot detkommersiella tvånget, som driver vårt samhälle i hög grad med denkommersiella reklamen som generator Eftersom jag inte hinner med allt jag hade tänkt säga villjag avsluta med att säga att det inte kan vara rimligt att av biografbyrånförbjudna våldsfilmer, som alltså inte får visas på landets biografer och somheller inte får spridas via videokassetter, utan något som helst hinder fårsändas via satellit och kabelnät rakt in i hemmen till TV-tittande barn. AnL 89INGRID () replik; Det är litet svårt att förstå vad menar. Han måste veta hur omvärlden ser ut. I harman ett statligt monopol, och detsamma gäller . gett uppmonopolet, så också . Vi är snart det enda landet i västvärlden som harett monopol. Men monopolet kommer att lösas upp. konstaterar att monopolet inte fungerar; vi har sändningar över satelliter osv. Jagpekade i mitt anförande på det ojämlika i de förhållanden som råder Jagundrar förresten om själv ser på . för fram kravet på att någon makt skall besluta, någon skall fastställabehovet och någon skall tala om vad TV skall användas till. Vem är denne någon?Tala om förmyndarmentalitet! Är det som skall sitta och bestämmavad det svenska folket skall få se? Tillslut något om koncessionsförfarandet. Den situationen uppstod attkoncessionsförfarandet innebar ett brott mot grundlagen. Yttrandefrihetslagentar över De förslag som här talar om innebär ett direkt brott motSveriges grundlag. Vi har skäl för vårt tal om frihet i etern. 1989/90:62 7februari 1990 AnL 90 ()replik: Jag tror att är offer för de många myter som harspridits sig kring frågan om satelliterna. Frånbörjan avvisades tanken på reklam med kraft. Särskilt har det skett frånsocialdemokratiskt håll. Ledande socialdemokrater har därvidlag ändrat sig. Nuförs det fram en uppfattning som i princip innebär att svenska tittare behöverreklam-TV. har man åberopat reklamens negativa verkningar påkonsumenterna och framför allt på barnen. Detta har plötsligt förbytts i enpositiv inställning till reklamen. Det är det som är det märkliga. Manhar sagt att detta har tvingats fram av den tekniska utvecklingen med starkaresatelliter Detta är en myt. Det har inte skett någon dramatisk förändring idet avseendet som motiverar en ändring av inställningen till reklam-TV. Ettannat argument är att det är praktiskt och juridiskt omöjligt att upprätthållareklamförbudet i satellitsändningar till svensk publik. Det är det inte. Detgår att åstadkomma genom vanlig lagstiftning. Grundenför vår inställning är naturligtvis att vi vill ha en kulturpolitik som göralla människor delaktiga. Den yttrandefrihetslag som åberoparavser bara att ge skydd mot det allmänna, mot stat och kommun osv. Menyttrandefrihetslagen ger inget skydd mot företag. Attföretag går in och tar över etermedia uppfattar vi som mycket allvarligt. Vihar sett vilka resultaten har blivit på de håll där det förekommer reklam-TV.Dessa exempel är förfärande. Det har blivit en oerhörd förflack-ning. Programmensenda syfte är att föra fram tittarna till reklaminslagen. Detligger alltså en kulturpolitisk hållning bakom vår ståndpunkt och ingalundanågon önskan att få bestämma över eller styra programmens utformning, AnL91 () repHk: Vi hade ett embryo till en skrämmande debatt omförbud mot parabolantenner När nu talarom lagstiftning för attstyra mottagningen av satellitsändningar innebär det att vi riskerar att kommatillbaka till den debatten. Jag tror inte att någon annan här i kammaren önskardet. Anf, 92KAJ () replik; Parabolantenner och andra tekniska nyheter harvi inte varit med om att debattera. är dessa myter i svang. Det är t.ex. myten omsmå och billiga antenner för mottagning av . Några sådana finns inte, ochkommer inte att förverkligas. Även talet om billig kabelanslutning och stor anslutningsviljaär myter, och det stannar vid det. Att det inte går att ställa någon till svars här i landetför innehållet i en satellitkanal är en annan av de myter som gör att man låtersakerna bara rulla på och inte gör någonting åt det. avslöja myterna och medverka till att kabellagenskoncessionssystem återupprättas. måste ingripa och återställaförtroendet för rättsordningen. Vi lever nu i ett mer eller mindre rättslösttillstånd på detta område. Det finns inte något juridiskt hinder för attåstadkomma en lagstiftning. Jag delar lagrådets tidigare uppfattning att dettainte är en laglighets-fråga utan en lämplighetsfråga. AnL 93 ÅKEGUSTAVSSON (s); Kulturpolitiken fick i regeringsförklaringenhösten en framskjuten ställning. Totalt skulle reformmedel på 300 milj.kr. Fyra områden inomkulturpolitiken har fått en speciell prioritet. Dessa är förbättring avkonstnärernas arbetsvillkor, förstärkning av kulturlivet i hela landet, ökadeinsatser för barn- och ungdomskulturen samt insatser för att geamatörverksamheten större bredd och kvalitet. Låt mig ta några exempel. En särskild utredare ser nu överkonstnärernas arbets- och inkomstmöjligheter kommer att fåta ställning till regeringens förslag till förbättringar i det avseendet. Menredan i år föreslås vissa förstärkningar för konstnärer hör förslagen om enhöjning av de bidrag som fördelas av konstnärsnämnden med 5 milj. kr. Antalet inkomstgarantier föreslås ökas. För de kommande två åren föreslås ett kraftigt utökat stödtill symfoniorkestrar musikteatrar och länsmuseer För länsmuseerna innebär deten höjning av bidragen med 15 milj. kr. Barn- och ungdomsteatern kan utvecklas ytterligare genomatt Unga Riks, Backateatern och Unga får sammanlagt 6 milj. kr Dessutomfår länsteatrarna friska pengar för att stimulera barn- och ungdomsteatern. Anslagen till kulturverksamheten i folkrörelseramatörorganisationer och till musikföreningar ökar med 4 milj. kr Jag förstodatt tyckte illa om ökningen av anslaget till folkrörelsernaskulturverksamhet, men jag är stolt över denna ökning. Man kan på olika sätt mäta hur effektiv samhälletskulturpolitik är. Ett sätt är att göra som man gjort inom , där manhar inlett ett granskningsarbete när det gäller medlemsländernas kulturpolitik.Modellen är hämtad från ;s länderförhör på utbildningspolitikens område. får i den här granskningen ett högt betyg när detgäller både de kulturpolitiska insatsernas omfattning och resursernasfördelning över landet. De kulturella yrkesutövarnas villkor bedömdes också somgoda. ridSundberg sade att man borde kasta undan socialdemokratins mellanhänder, ochhon räknade av någon anledning dit. Dessa skulle vara styrande förhela kulturlivet. De skulle vara destruktiva och av ondo, och de visade rädslaför ideella krafter Men, , vad som förvånade dessa examinatörervar att administrationen av de olika stödanordningarna var så liten. De ansågockså att den statliga styrningen av verksamheten var alldeles för svag.Sverige får allmänt sett en mycket positiv ställning i denna bedömning. Mankonstaterar alltså att detta fungerar bra i . Det vi får kritik för är någonting som vi egentligen ärstolta över. Man säger att den svenska kulturpolitiken i stället borde anpassastill ett mer mångsidigt kulturliv. Vi vill här gå längre. Vi vill attutformningen av innehållet skall ske utan statlig inblandning. Jag förståruppriktigt sagt inte resonemang på den här punkten. Vi får också beröm för att kulturpolitiken har lyckats välmed att nå en stor del av befolkningen. Här betraktar vi detta som ett problem,och vi anser att vi inte har lyckats tillräckligt bra utan att vi måste gå ännulängre i dessa avseenden. Detta är ideologiska frågor i den meningen attambitionsnivån i ett samhälles kulturpolitik är en spegling av viljan attförverkliga humanistiska ideal, såsom alla människors lika värde och varjemänniskas okränkbarhet. Denna människosyn ger i sin tur bestämda direktiv förvad som skall betraktas som viktigt i en kulturpolitik.' Kulturpolitiken skall vara ett led i arbetet att förstärkademokratin. Alla skall ha möjlighet att fördjupa sina erfarenheter vidga sinaperspektiv och beträda nya fält. Kulturpolitiken skall vara ett led i arbetetatt fördjupa den sociala gemenskapen. Kulturella aktiviteter har därigenomblivit ett allt viktigare instrument i det regionala utvecklingsarbetet. Kulturpolitiken skall medverka till att stärkayttrandefriheten. Detta är kanske den viktigaste punkten, I varje demokrati harsamhället ett speciellt ansvar för att stimulera yttrandefriheten. Kulturpolitiken måste också innehålla en strävan tilljämlikhet i den meningen att alla skall ges möjlighet att ta del av kulturellaupplevelser Men bland alla dessa viktiga principer får vi aldrigglömma kulturella evenemang och aktiviteter också bidrar till att göra livetlättare och gladare för oss alla. Också i det avseendet kan kulturpolitikenmedverka. Inledningsvis nämnde jag de fyra prioriterade områdenainom kulturbudgeten, nämligen konstnärernas arbetsvillkor, den regionalakulturpolitiken, barn- och ungdomskulturen liksom amatörverksamheten.Prioriteringen av dessa områden rimmar väl med de krav som jag anser är rimligaatt ställa på en aktiv kulturpolitik. Genom regeringenstrehundramiljonersprogram tas ett steg närmare idealens förverkligande. Även omså är fallet handlar ju kulturpolitik inte bara om pengar från samhället, ävenom de är viktiga. Ytterst bestäms omfattningen och inriktningen av ettsamhälles kulturliv av den öppenhet och generositet som människor är bereddaatt visa varandra i vardagen. Jag kan säga att per definition har ettdemokratiskt samhälle kommit en bra bit på denna väg, och på den vägen måste vifortsätta. Vi ser många begränsningar och problem men. vilket är detviktiga, också möjligheter och alternativ. Alla har ett gemensamt ansvar föratt förverkliga dessa. AnL 94INGRID () rephk: Låt mig säga att det är roligt att ha ÅkeGustavsson som vice ordförande i utskottet, därför att han har förmåga att gedebatten något av en ideologisk framtoning. Det gör debatten roligare. Jag har också läst , även om jag intehar den helt aktuell för mig. Det finns två sätt att styra kulturpolitiken. Det enasättet, som jag kallar för den politiska styrningen, och som ären vän av, innebär att man från regering och riksdag utser de som skall sitta ikulturrådet, de som skall fördela medlen, och att man följer en viss politiskinriktning, men man låter inte göra denna fördelning. Det andrasättet innebär att man låter organisationerna sinsemellan själva fördela detstöd som regering och riksdag anser skall komma till gruppen i fråga. Jag vill nämna ett exempel med anledning av att ÅkeGustavsson berörde de ideella krafterna och att jag ansåg att man bortsåg fråndem. diskuteras en mycket kraftigt ökad satsning på konstutbildning. Dåanser socialdemokraterna att konstfrämjandet skall sköta denna utbildning, mensocialdemokraterna talar inte om konstföreningarna, som harsvarat för huvuddelen av konstutbildningen i det här landet med helt ideellakrafter Det har satsats miljoner på Skådebanan. Men våra teaterföreningarsom med ideella insatser har svarat för en popularisering av teatern och enökning av teaterbesöken, vill socialdemokraterna inte kännas vid. Det bästa exemplet på mellanhänder, som jag nämnde i mittinledningsanförande, är satsningen på facket. Arbetets museum får åtta nyamiljoner, men fortfarande har det inte haft någon utställning och åren går Ettannat exempel är arbetsplatsbiblioteken. Utskottet har besökt några sådana, ochsjälv har jag besökt ännu fler Det sker en splittring av biblioteksresurserna,som kan vara en av orsakerna till det som man i Kultur för alla velatrikta mot biblioteken. På område efter område kan man se att just mångsidighetenoch mångfalden förhindras genom den form som stödet har i densocialdemokratiska tappningen. AnL 95STINA () replik: pekade på en lång rad storasatsningar som görs i årets kulturbudget. Delvis kan jag hålla med honom, bl.a.om att denna budget är bättre än de tidigare. redovisade också en lång rad utredningarsom är på gång. Jag vill nämna en av de utredningar som tog upp,nämligen den om kulturarbetares förhållanden. Det är bra att något äntligengörs i fråga om detta. Debatten kring denna utredning får vi väl avvakta medtills förslaget ligger på bord. sade också att kulturpolitiken skall varaen del av demokratin och ett led i den sociala gemenskapen. Och naturligtvisär det också sådant som jag kan ställa mig bakom. I detta sammanhang vill jagfråga om en ganska konkret satsning som vill göra. Villäven socialdemokraterna medverka till ett nytt anslag till icke-statligakulturlokaler vilket har föreslagit? Det har i dagens kulturdebatt talats mycket omkulturrådets roll. Jag vill fråga om han är beredd att medverkatill en sådan utveckling av kulturpolitiken som innebär att inteutvecklas till ett statens kulturverk. har väckt förslag om att reklam skall tillåtas ien av nuvarande kanaler. De intäkter som därigenom tas inanser vi i skall komma hela till godo. Vibjuder socialdemokraterna på detta förslag. AnL 96 () replik; Det är knappt att jag vet vad jag skallreplikera på, eftersom anförande var ganska allmänt. Låt migemellertid kommentera två saker Den första rör det förslag om konstnärernas beskattningsom har lagt fram , för övrigt vid sidan av sina direktiv,vilket jag tycker är lovvärt. Vi i har under åtskilliga år pläderatför ett särskilt inkomstskatteslag i skattesystemet för fritt arbetandekonstnärer modellerar nu ett annat system. Vi i säger ivår partimotion att vi kan tänka oss vilken som helst av dessa modeller I bådafallen är nämligen syftet att man skall göra rättvisa åt de speciella arbetsförhållandensom gäller för landets fritt arbetande konstnärer. Det är möjligt att vi såsmåningom kan bli överens om detta. Den andra saken rör synen på de småinstutionerna inom kultursektorn. Arbetet nu i statsförvaltningen och idepartementen går ju ut på att man skall baka samman så mycket som möjligt ochlägga ut det på ämbetsverken. Sedan får dessa fördela detta. Detta kan mansäkert göra på väldigt många områden, men inom kultursektorn är juskillnaderna så stora mellan t.ex. Ma-rionetteatern. Handarbetets vännerArbetets museum, för att inte tala om alla länsinstitutioner Det är självklartatt dessa institutioner fäster avseende vid att deras sak får sin rättvisabehandling. Då visar de en märklig tilltro til] . De tycker nämligenatt det är en öppnare och fhare debatt i än det blir om man skjuterett anslag till . Jag tycker att vi skall vara tacksamma fördetta. Det är underbart att arbeta i en sektor där man säger att tar hänsyn till speciella villkor som gäller för alla dessa småkulturinstitutioner Det är väl ett förtroendevotum så här i den allmänpolitiskadebatten? 97KAJ () replik; Jag kan också instämma i att det är svårt attkoncentrera sig på något speciellt i anförande. Men jag villhålla fast vid det som jag började med. Jag vill först ge en komplimang till den svenskakulturpolitiken. Jag har också läst de fyra granskarnas rapport, och den ärpositiv, som sade, i dessa avseenden. Men när det gällerreklam-TV, som jag gärna vill tala om, åberopar en humanistisksyn. Förutom att ungdomen lämnas i sticket inför detta massiva utbud frånreklam-TV är det traditionella könsrollsmönstret, liksom fördomsfulla ochförlegade uppfattningar om kvinnor, legio i reklaminslagen, har juinte bara köns- rollskonserverandeeffekter utan också maktkonserverande och tillväxtkonserverande effekter. När man har frågat människor om deras allmänna inställningtill reklam-TV, visar det sig att de allra flesta är mycket positiva till det.Men när de får reda på att reklam-TV inte år gratis, vilket ofta påstås,minskar intresset för reklam-TV till en mycket klar minoritet av detillfrågade. För tittarna - konsumenterna, de verkliga reklambetalarna, blirdet faktiskt inte särskilt billigt med reklam. Det billigaste finansieringssättetär finansiering med skattemedel. Därnäst kommer finansiering med licensmedel.Den absolut dyraste finansieringsformen är reklam. tycks det alltså bligångbart över hela fältet. Att reklamen skulle våra frälsning från allaproblem inom radio och TV betvivlar jag. 98ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik; hänvisade i sitt anförande tillett av de viktigaste kulturpolitiska målen som antog 1974.Kulturpolitikens målsättning måste vara att garantera yttrandefrihet och skapaförutsättningar för att denna frihet kan komma till uttryck. För att man skallkunna uppnå detta mål måste staten, dvs. regeringen och de politiska partierna,skapa ekonomiska förutsättningar för och ge stöd till sådana kulturyttringarsom annars inte är kommersiellt attraktiva för exploatering av de kommersiellakrafterna. Staten måste ge ekonomiskt stöd till "smala" kulturformeroch amatörkulturen för att skapa grund för mångfalden, som ju ärförutsättningen för kulturell frihet och yttrandefrihet. I detta sammanhang kan man säga att de kommersiellakrafterna, de som höll ett patetiskt tal för och framställdesom garanter för friheter brukar exploatera kulturen som ettmarknadsföringsobjekt. De satsar på kulturyttringar som alltid sammanfallermed deras ideologier eller åtminstone inte står i motsättning till den. I denmån deras ekonomiska kraft kan uppmuntra till kulturell snedvridning, i sammamån begränsas yttrandefriheten och den kulturella mångfalden. Det här är varken upphetsande eller något nytt. Vi vet varde ideologiska skiljelinjerna går mellan och exempelvis vårt partioch regeringspartiet. Men det som är intressant i detta sammanhang är attregeringens satsningar i budgetpropositionen är alldeles otillräckliga för skall kunna uppfylla de kulturella målen, inte minst med tanke på att vibefinner oss i en situation där vi håller på att översvämmas av utländskindustriprodu-cerad "kultur", som saknar varje form av nationellanknytning, som för med sig ideal och livsformer som inte överensstämmer medsvenska folkets verklighet, som skapar ideal för våra ungdomar som inte byggerpå samhörighet och gemenskap utan på ouppnåelighet när det gäller dess idoler avseendet är regeringens satsningar på kulturområdet helt otillräckliga. Från vpk;s sida har vi krävt att av statsbudgetenskall gå till kulturen, och vi anser det absolut nödvändigt om vi skall kunnaupprätthålla den kulturella nivån, I fortsättningen är den kulturella debattenett högsta stadium av ideologisk och politisk debatt. 99AKE () replik; Låt mig börja med att bemöta ,så att vi klarar ut den här debatten. Jag vill gärna tala ideologi, men sanningen är att det görIngrid också. Det är två ideologier som står mot varandra. Minideologi säger mig, när jag talar om kulturell jämlikhet, att samhället har ettansvar för att stimulera alla människor till att ta del av kulturellaaktiviteter. Därför är det viktig att man t.ex. har en verksamhet somarbetsplatsbibliotek. Därför tycker jag att det är viktigt att de storafolkrörelseorganisationerna - de behöver i och för sig vara stora - ges enstimulans till att gå ut och bedriva t.o.m. uppsökande verksamhet när detgäller kulturella aktiviteter Jag kan inte se detta som något slags styrandemellanhänder för kulturlivet. Tvärtom kan man därigenom frigöra skaparkrafter Sedan måste jag ta upp frågan om radio och TV som så mångahar varit inne på i sina tidigare repliker. Om jag vill vara lättsinnig, ochdet kan jag ibland vara även om jag inte alltid vill erkänna det. kan jag sägaatt jag är i en mycket behaglig situation. Här står friare tillsocialdemokrater från alla håll och kanter. Exempelvis säger ,som jag för resten inte hann replikera på; Ställ upp på vårt program, så lovarjag att vi snart får majoritet här. Det är precis vad även står fast vid sin linje. Ställ upp här så kan vi få majoritet,säger hon. Men vi kan luta oss mot även andra konstellationer Man kan inte alltid instämma i vad liberala tänkare sägerMen det kan ibland finnas ett korn av sanning där också. En liberal har aldrigtänkt färdigt, uttryckte en gång en liberal partiledare. Jag tycker inte detstämmer, de kan tänka färdigt . Men jag tycker inte det är fel att ien sådan här viktig fråga verkligen analysera och inte gå in med bundna mandateller ha så förutfattade meningar att man över huvud taget inte är beredd attdiskutera olika öppningar. Är det någonting som jag ogillar i den här TV-debatten,för att nu avsluta med en personlig uppfattning, är det de oerhörtstarka låsningarna på olika håll. Jag tror att det vore bra om vi framöverkunde få en ordentlig översyn, gärna i form av en parlamentarisk utredning, föratt undersöka hur vi skall ha det. Jag ser det som ett värde i sig att kunna fåen bred uppslutning bakom en framtida svensk TV-politik. 100INGRID () replik: Vad jag sade, , var att denlitet ideologiska konfrontationen gör debatten roligare. Desto roligare är deteftersom - jag vet inte om det är något unikt för vårt utskott - målsättningenbra kultur åt så många människor som möjligt i vårt land är någonting som delasav alla företrädare i utskottet, i hög grad av och mig. Men vihar begränsade resurser. Vi måste hushålla med dessa resurser så bra som möjligtför att nå det lättformulerade målet. Det är synen på medlen som skiljer ossåt. Jag är rädd för att påprackande av kultur på människor fårkonsekvensen att det blir samma kultur åt alla och att mångfalden blir lidande.Blir mång- faldenlidande, då är det ett stillastående och inte mycket kvar att fördela på alla ivårt samhälle. AnL 101 () replik: Det är väl bra att tänka rejält och tänkalänge. Jag har möjligen den synpunkten att nu börjar det bli dags försocialdemokraterna att ta sig samman, för det finns i regeringsansvaret enuppgift att bestämma sig och komma med ett konkret förslag. säger att det är så många friare. Det äralltid svårt att välja. Får jag ge ett litet tips; När det gäller frågan omyttrandefrihet tror jag att socialdemokraterna aldrig gjort fel när de anslutitsig till en liberal tradition. Det är möjligt att vi har olika ideologier påmånga områden, men vi tar gärna på oss ansvaret att visa vägen när det gällerhur yttrandefriheten skall omsättas i praktisk handling. Så när ni har tänktfärdigt är ni välkomna! AnL 102 () replik; Låt oss vända på det hela; Jag tror inte har tänkt vad konsekvenserna blir av reklam i TV någonstans. Det kan blidet omvända. Det kan leda till ett kommmersiellt monopol, och det är främmandeför svensk rätt. Det har tidigare motverkats medvetet.Redan av det skälet kaninförande av reklam i en kanal med distribution i något av marknäten ifrågasättas,då det i praktiken innebär att ett reklam-TV-monopol bildas. Det kan ocksåstrida mot regeringsformens regler om yttrandefrihet och informationsfrihet.Jag tror att detta är en vinkling som några i kammaren inte har tänkt på.