prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — KristerSkånberg frågade mig om information kring energifrågor inför avvecklingen.Information och utbildning av landets energikonsumenter utgör en viktig del avarbetet med omställningen av energisystemet. Den nuvarande ordningen är attriksdagen fattar beslut om miljö- och energipolitikens inriktning. När detgäller information om utsläppsvillkor samt övriga fömt-sättningar förenergiomvandling är detta ett ansvar för myndigheterna, i första hand statensenergiverk och . bedriver omfattande arbeteför att informera skilda kategorier av producenter och konsumenter av energi. Förberedelsernainför nästa års beslut är alltså i full gång i enlighet med de beslut somfattades av . Regeringens och uppgift är attskapa förutsättningar för en säker energiförsörjning som vi avvecklarkärnkraften, minskar försurningen och klimatpåverkan samt skyddar de outbyggdaälvarna. 1989/90:43 11december 1989 CARLFRICK (mp): Jag vill tacka för svaret och hälsar välkommen tillbakatill kammaren. Det är alltid trevligt att se henne här. Detär alltid lika skönt att från talarstolen höra att awecklingsbeslutet stårfast. För en månad sedan gladdes många av oss i av fmansminis-temsklara ständpunktstagande. Slutsatsen måste bli att regeringen nu har svårt attbacka i denna viktiga fi'amtidsftäga. Jag får betrakta detta som ett svar påmin första fråga till . Från sida vill jag 1989/90:43 11december 1989 framhålla att vi anserfarorna med kärnkraften vara så stora att vi vill ha en väsentUgt snabbareavveckling. Att en sådan kan ge problem i vårt land är klart. Men om man hargjort en avgörande dumhet, dä får man också betala ett pris för detta. För detär väl ändå inte så att kan acceptera en reaktorolycka, var denän inträffar, i ? Frågatvå besvarade inte . Den rör det jag kallar kärnkrafts-juntansnära nog mformationsmonopol. Den bedriver ett märkligt och försåtligt spel.För att kunna behålla kärnkraften säger den sig plötsligt i sin iver varamiljövän. Den har upptäckt koldioxidproblemet. Med det som stöd pläderar denför kärnkraft. Det naturliga hade varit att se till att vi kunde minskaelanvändningen rejält för att kunna klara målen för både koldioxiden ochkärnkraften. Men människorna inom denna kämkraftsjunta handlar inte naturligt,och de handlar inte heller ekonomiskt rationellt, som man gör i deras modellandUSA. All ny elproduktion är dyr, oavsett vad det är för produktion och varproduktionen sker. har ett prissättningssystem som innebär att densist installerade kilowattimmen bestämmer priset på elkraften. Omkämkraftsförespråkama vill ha låga elkostnader måste deras mål vara att påalla sätt minska elanvändningen, sä att de äldre och billigare anläggningamaklarar behov. I har man förstått detta och har satt i gäng storaoch effektiva elsparkampanjer med goda resultat. Det är något för moderater ochfolkpartister att bita i. Men,, det är viktigt att på alla plan möta den osaklighet med vilkenman inom kämkraftsjuntan arbetar för att missleda opinionen. Vi måste hjälpasät i denna fråga. Vad tänker regeringen göra? är ett utmärkt utgångsmaterial. Ekonomiskastyrmedel för att hjälpa fram kämkraftsawecklingen och för att minskakoldioxidutsläppen är viktiga, lvärr är den nu snart beslutade skattereformenett misslyckande pä detta område. Grundpriset pä el sänks, och moms införs.Detta är en klar signal till industrin att regeringen inte intresserar sig förenergihushållning. Det är beklagUgt att regeringen här har givit efter förfolkpartiets destruktiva energipolitik. Sänkt skatt och moms gynnarenergiintensiv industri som redan har ett tak för sina energiskatter genomstorförbrukarsubventionen. kan man slösa mer tmder detta tak. Var det dettasom var meningen? måste regeringen tänka om, och det rejält. Symtomatisktnog släppte regeringen också frågan om en reformering av bilreseavdragen. Detgynnar bilåkande och utsläpp. Var det detta som var meningen? Där verkar det, trots allt, vara en islossning pä gång närnu såväl SJ som mdustrin ställer sig bakom linje och kräver att40 miljarder, utöver de beslutade 10 miljardema, skall satsas påspårbimden kollektivtrafik. Det gäller nu att regeringen tar dessa frågor påverkUgt allvar och satsar på detta sätt. Eftersom socialdemokraterna är ettvågmästarparti, är det de som bestämmer vem de skall komma överens med. Satsagrönt så skall det bU majoritet för bra förslag! Sluta kryp för partier med enusel miljöpolitik och en syn på låglönearbetare som borde vara socialdemokratinfrämmande! Skall spårbunden kollektivtrafik ha en chans att utvecklas är detorimligt att föreslå moms på persontransporter. Redan fann attdetta skulle minska kollektivtrafikåkandet. Flygtrafikenär ett växande elände, och det är dystert att man i samband medskatteuppgörelsen höjer bensinpriset för bilar med . och inte samtidigtkunde införa en rejäl skatt på flygbensin. Nedskitnmgen per Uter bensin är intemindre i luften än på marken. Om finansministern behöver pengar är det ocksålätt att på den punkten få stöd för en miljörimlig poUtik. Problemetmed den socialdemokratiska politiken är att den egentligen inte håller. Jagutgår ifrån att menar allvar när hon talar om kärnkraftensavveckling. Allvaret måste då kombineras med åtgärder som står i samklang medvarandra. Dä går det anständigtvis inte att tala om nedläggning och samtidigtföra en skattepoUtik som ger motsatt resultat. Detär sådana orimUga skillnader mellan orden och handlingarna. En trovärdigenergipolitik fordrar att dessa skillnader tas bort och det snabbt. Politikär att vilja har det sagts. PoUtisk vilja innebär politiska handlingar. Hur ärdet egentligen med den socialdemokratiska handlingskraften och handlingsviljannär det gäller kämkraftsawecklingen? Vi måste ha ett helt annat skattesystemför att detta skall vara trovärdigt. KRISTERSKÅNBERG (mp): Även jag gläder mig över att är tillbaka. Jag hoppas attstatsrådet är kry och bUr kryare. Detär riktigt att riksdag och regering har fattat beslut omkämkraftsav-veckluigen. Men det finns mycket tydhga tecken på att aUa inte tardessa beslut pä allvar, vilket gör mig bekymrad. Både kraftindustrin och deindustrier som tillverkar utrustning och produkter som kräver energi för attfungera behöver ju en viss omställningstid. Det behöver även de som köperut-mstning för villor, hyreshus eller den offentliga sektom. Det är många sommåste välja tidigt och förstå att de i fortsättningen måste välja en mycketenergisnål utrustning. Vad behövs ytterUgare, , för att dessa beslutsom riksdag och regering har fattat skall leda till önskvärt handlande av aktörernapå energimarknaden? En tydUgare signal som , och även andrapartier, skulle hälsa med tillfredsställelse är ett påbörjande avkämkraftsaweckhngen . Det går bra att börja stänga av åtminstone någraaggregat . Dendebatt som pågår visar tydhgt, tycker vi i , att det behövsinformation på många plan till aktörerna. Liksom vill jag rekommenderaläsning av . Den som tycker att boken är tjockoch svåråtkomlig kan jag rekommendera att läsa ett särskilt intressant kapitelsom of Choices: Technology Options for the Swedish ElecfricitySector. Man kan tycka att det är konstigt att behöva läsa rapporten påengelska, men faktum är att den än så länge bara finns på engelska. En svensköversättning är på väg, tyvärr väldigt sent. Men det finns en sammanfattningsom bl.a. har gjort av rapporten. Rapporten visar tydligt att detgår att klara både kämkraftsawecklingen och kravet på att sänka utsläppen avkoldioxid , om man gör det på rätt sätt. 1 har manändå räknat med en kraftig ökning av bmttona-tionalprodukten, dvs. en kraftigökning av energitjänster, som det heter, 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 alltså allt som kräverenergi. anser inte att denna kraftiga ökning behövs, utan tvärtommåste utvecklingen bromsas just för miljöns skull, för kommande generationersskull och av sohdaritet med andra länder. Enviktig del i energirådgivningen pä basplanet, pä det konkreta planet, är denrådgivning som borde förekomma i kommuner. Förut satsade staten på energirådgivning.Nu har det ändrats, och vi har fått en ny huvudman. Det betyder att många nublir utan denna värdefulla energirådgivning. Motivet för förändringen vartydligen att man ansåg att man hade gjort mycket av det som kimde göras. Vi serdet inte så. Här finns fortfarande mycket stora möjligheter, speciellt somtekniken utvecklas . Vi tycker att kommunerna borde åläggas att geenergiråd. Dessutom borde det finnas ett klart stöd från staten till sådanenergirådgivning. Manmåste göra det lönsamt för både kraftbolagen och deras kimder att spara energi.Effektiv energianvändning måste löna sig. I styr man kraftbolagenstaxesättning. Det gör man med hjälp av en särskild kommission i varje delstat.Kommissionen heter Public UtiUty Commission. Dessutom har man också ettnationellt samarbetsorgan. I vissa delstater belönas de energikimder inom enviss kimdkategori som är mest effektiva i sin energianvändning genom att defår lägre taxa, medan de som slösar med energi får en högre taxa. En mellangruppbetalar normaltaxa. Man omfördelar alltså taxorna inom en kimdkategori för attstimulera kimder tiU sparsamhet och effektivitet, och man bestraffar slöseri.Det är någonting annat än de svenska mängdrabattema när det gäller eltaxa ochenergiskatt, som ju faktiskt, kan man säga, belönar slöseri. Kan vi göralikadant i som i ? Vimåste också göra det lönsamt att investera i teknik och utrustning som använderså Utet energi som möjligt. För att börja med konsumenter kan man se på vadStockholm Energi har gjort för sina konsumenter när det gäller belysning. Manhar erbjudit lampor som förbrukar mycket mindre ström och ändå ger mycket ljus.Det har inneburit att konsumenterna har kunnat köpa sparad energi för 12 öreper kilowattimme jämfört med för nor-malbmkning. Det är alltså en mycketgod affär för konsumenter. Detta är bara ett tecken pä många möjhgheter pådetta område. Eftersom min taletid är slut får jag fortsätta i mitt nästainlägg. i Mahnö(m): Jag tackar för svaret på min interpellation. Den är givetvis skrivenmed tanke pä det förakt mot folkviljan som den här kammaren har visat, där allapartier undantaget moderatema mer eller mindre har bmtit mot resultatet av denfolkomröstning som vi hade . Det stod på valsedlama ifolkomröstningen ingenting om något årtal. Det är helt och hållet enefterhandskonstmktion frän sida. Det är bara moderatema som alltsårespekterat folkets vilja i folkomröstningen. TUlfäUiga opinionsimdersökningar, vare sig det gäller politiska frågoreller sakfrågor, skall man kanske inte ta så allvarligt. Men vad gällerkärnkraften och svenskamas förhållanden till kärnkraften är det uppenbart attundersökning efter undersökning har gett det resultatetatt en majoritet av svenska folket vill och fror att kärnkraften kommer att fortsätta attanvändas även . Men de flesta partier här i blundar fördetta uppenbara faktum. Den förtida aweck-tingen kombinerad med att man sägernej till en utbyggnad av älvarna plus det av fattade beslutet omkoldioxidtaket är en ekvation som inte går ihop. Det är ungeftr som att lärabarnen i skolan att två plus två inte är fyra utan tre. Det är inte bara vimoderater som säger detta utan faktiskt mänga tunga fackförbund, med LO:sordförande i spetsen. Jaghar tagit upp problemen i , även om jag är väl medveten om att mänga avutsläppen är globala. Vi matas ju dagligdags i tidningar, fru statsråd, medbilder från omgivningar runt fossilt eldade anläggningar. Det är inga vackrabilder. I samband med att beslutade att vi skulle för-tidsaweckla tvåaggregat 1995 och 1996 sade styrelsen fÖr , som har ensocialdemokratisk majoritet i styrelsen, att en snabbaweckhng bara kan innebäraatt vi får använda gammal teknik. Dä skulle vi alltså i bygga sådanaanläggningar som vi kritiserar andra länder för att smutsa ner miljön med. Vadgäller bilismen i finns det anledning att vara rädd. Efter denmisslyckade hastighetsbegränsningen på motorvägar och motortrafiklederbeslutade man att på skånska motorvägar fortfarande behålla 90-gränsen. Det ärskandalöst när man ser på vägar på många andra ställen i där det ärtillätet att köra då hastighetema där i stället borde hasänkts. Men på två-, tre- och fyrfiliga enkefriktade vägar i skall manalltså sänka hastighetema! Bilenär faktiskt snart sagt varje mans egendom. Men får socialdemokra-tema bestämma,säkert med instämmande av , blir det bara tUlå-tet för de rika attsmutsa ner naturen, medan det för vanUgt folk kommer att bU mer eller mindreomöjligt att köra bil, såvida inte statsrådet använder samma typ avhisnande åtgärder som nu föreslog, dä han sade sig vilja lägga envåldsam skatt på flyget. Där finns det pengar för fmansmi-nistem. Jag hoppasinte att statsrådet fror att sä många människor kommer att flyga om manskulle lägga på flyget de avgifter som vill ha. Då kommer det attbli tomt pä våra flygplatser och i våra flygplan. Pengar blir det däremot inga. Detär förvånansvärt att man i debatten om bilismen talar om attställa krav pä gamla bilar. Vi har en helt ny teknik som kommer att utvecklas.Det är väl den som vi skall anpassa oss efter. Tillsist, herr talman, har jag två frågor till statsrädet . Är statsrådet pådet klara med att kraftiga bensinskattehöjningar plus andra ökade pålagor päbilar kommer att innebära att framför allt mänga människor som fortfaranderöstar pä hennes parti kommer att fä det mycket svårt att hälla bil framöver?Jag undrar också om hon tror på vad hon själv säger. I statsrådets svar tillmig står på ett ställe att åtgärdema mot bihsmen borde leda till en minskadtillväxt. Trots mina i folkskolan vet jag att en minskad tillväxtinnebär en ökning. Ti-or statsrådet på vad hon själv säger? 1989/90:43 11december 1989 Även jag vill hälsa miljö- och energministem välkommen tillbaka tillkammaren, och jag ber också att få tacka för hennes svar. 1989/90:43 11december 1989 beklagar att svaret pä mininterpellation har lagts samman med en lång rad andra svar, vilket enbartförsvårar en klar debatt i den enskilda frågan. Detär ett direkt vilseledande svar som jag har fått från statsrådet har ställt frågan om regeringen avser att redovisa de miljömässiga konsekvensernaav kämkraftsawecklingen. På detta har Bu-gitta en gång här i kammaren barasvarat ja. Hon vägrade då att redogöra för hur och när deima redovisning skulleske. svarar hon att och har fått i uppdragatt göra en redovisning. Det är inte sant! Dessa verk har fått i uppdrag attufreda hur ett miljöanpassat energisystem skulle kunna se ut, inte vilkakonsekvensema blu: för miljön av att avveckla kärnkraften. Föratt understryka detta ännu tydhgare har i sina direktiv tilldetta utredningsarbete slagit fast att man inte skall behandla kärnkraften. Honhar i sina direktiv till dessa tvä myndigheter skrivit: "En fömtsättningför samthga scenarion skall vara beslut avseende kärnkraftsavvecklingen,dvs. att en första reaktor skall tas ur drift och en andra samtatt den sista kämkraftsreaktom skall stängas ." Dettaiimebär att man aldrig kommer att kunna resonera om och granska det altemativför vår miljö som består i att vi fortsätter att använda kärnkraften med deminskade utsläpp från fossila bränslen som därigenom blir fallet. Det innebärockså att statsrådet försöker dölja de miljömässigakonsekvenserna av kämkraftsaweckhngen. De miljömässiga konsekvensema av kämkraftsawecklingen ser självfalletut på mänga olika vis. Först och främst kommer en försämrad tillgång på el attleda till en försämrad energihushållning. Vi har i alltsedan1970-talets början haft i stort sett samma energianvändning på gmnd av att vieffektiviserat genom en fördubblad elanvändning. del av den elkraft som används kommer att få ersättas med enanvändning av fossila bränslen. Det gäller värmeproduktion, produktion av ångaoch vatten osv. Om vi tänker oss att av dagens kärnkrafts-energi pådetta sätt ersätts av olja, kol och gas, leder detta till utsläpp av fyramiljoner ton koldioxid och kväveoxider. Om vi dessutom måste ersättaen betydande del av elkraftsproduktionen, låt oss säga 20TWh, med fossilabränslen med den fördelning som statsrådet redovisade här ikammaren, kommer detta att leda till en ökning av utsläppen med åtminstone 10miljoner ton koldioxid och kväveoxider. Då har jag fortfarande interäknat med behovet av att ersätta all den elkraft som fortfarande återstår attersätta vid en aweckling av kärnkraften och heller inte med det ökade behov avelkraft som vi vet kommer. Vattenfallräknar med att vi fram till är 2010 kommer att få en ökning av elanvändningenpå inkl. besparingar. Att ersätta den elkraft som produceras medkärnkraft med andra bränslen kommer att leda till betydande miljökonsekvenser.Jag vill därför få ett svar från Bu-gitta på frågan: Hur kommerregeringens redovisning när det gäller konsekvensema för miljön avkämkraftsaweckUngen att se ut? och energiverketsanalyser kommer inte att redovisa detta. Det är t.o.m. så att jag viddiskussioner i styrelse har kunnat konstatera att man där anser sigförhindrad av statsrådet direktiv att ta itu med denna fråga. Hurkommer redovisningen att ske? Detta är en avgörande faktor för att vi i Sverigeskall kunna ha en vettig och balanserad diskussion om den framtidaenergipolitiken. Mitt råd tUl är: Tillsätt en parlamentariskkommission för att utreda kärnkraftsawecklingens miljökonsekvenser för att såsnabbt som möjligt, under det tidiga 90-talet, ha papper pä bordet om vilkakonsekvenser den nuvarande energipolitiken får för miljön. Först då kommer viunder att få en grund för en energipolitik som tar hänsyn tillmiljön. Jag skulle vilja fä ett svar av på min fråga om hon ärberedd att ta ett initiativ till att en sådan redovisning kommer till stånd. 1989/90:43 11december 1989 BIRGFTTA (): Också jag vUl hälsa välkommen tillbaka. Jag uppskattarhennes kamp för kämkraftsawecklingen. Jag vill först citera från den allmänpoUtiska debatten : "Jag har efter moget övervägande kommit fram tiU att kämkraftsteknologin är sä ömtålig, så erhört avancerad och kompUce- rad att den egentligen inte kan hanteras av människor med mänskliga svag heter. - Det gör att jag för min del konstaterar att denna teknologi inte bör bh något bestående inslagi och i världens energiförsörjning." Finansministernskulle ha kunnat tillägga: Kärnkraften är därtill ekonomiskt omöjlig. IStorbritannien firar miljörörelsen som bäst segern över kärnkraften. Närpremiärminister försökte privatisera kämkraftsindustruimöttes hon av ett kompakt motstånd. Den privata industrin räknade ut att detinte fanns en chans att klara hela kämkraftcykehi på ett lönsamt sätt. Därmedanses det nu uteslutet att några fier kärnkraftverk kommer att byggas iEngland. Det talas också om att det blir bilUgare att skrota redan byggdakärnkraftverk än att driva dem, eftersom nedmonte-ringen av radioaktivtförorenade reaktorer blir oerhört dyr. Detär just detta man gör i . Shoreham kämreaktor på har kostatmotsvarande att bygga. Den stoppas utan att halevererat en enda kilowattimme till nätet. Man har i vidare konstaterat attkraven som ställs i deras motsvarighet till villkorslagen inte kan uppfyllas.Det finns ingen betryggande förvaringsmetod för det högaktiva avfallet. Därmedblir det inga nya kärnkraftverk i . Jag vill fråga energiminister om hon vill be de svenskabeskickningarna om en aktuell redovisning av energipolitiken ikämkraftsländema. Denstatistik om i gång varande kärnkraftverk som gav utredningen om beredskapmot utsläpp av radioaktiva änmen var klart missvisande, eftersom den var gjordföre Tjemobylkatastrofen. Utredningen, som för övrigt i aQ tysthet överlämnadesitt betänkande till försvarsministern för , konstaterade måste räkna med terroristattacker på svenska kärnkraftverk och därför ordnamed en "effektiv personalkontroll". Vidare konstaterades att lagen omtjänsteplikt och förfogandelagen bör änd- 1989/90:43 11december 1989 ras så att människor kantvångskommenderas och material tvångsrekvireras till ett långvarigtsaneringsarbete efter en kämkraftsolyeka. Den svenska ambassaden i bör redovisa hur Sovjetunionensenergipolitik påverkas av det faktum att Tjemobyl förorenade ett område likastort som i , så att det är hälsovådligt att bo där. Jaghar hört att byggandet av ett antal reaktorer i närhet har avbmtits. Vidaresägs det att och omprövar sin inställning till kärnkraften.Att helt har skrotat sina kämkraftsplaner vet vi. Frankrikebygger vidare på sin kärnkraft, men där är kopplingen till atombombsbränsle,bl.a. i bridreaktom SuperPhoenix, tydlig, liksom den tycks vara det i . IIndien är det för övrigt förbjudet för privatpersoner att innehasfrålningsmätare - vilket är anmärkningsvärt - enligt uppgift i nr 43i år Socialdemokratemai har vidare kraftfullt argumenterat mot kärnkraften, och där harbygget av upparbetningsanläggningen i avbrutits och ersatts av ensolenergisatsning. gör också, enligt vad jag läst, pågående försökmed vätgasdrivna bussar och bilar samt har planer på att utvinna vätgas medsolenergi och Medelhavsvatten i TVinisien. I vill man för övrigtprovköra ett antal vätgasdrivna stadsbussar och har en ansökan inne hosfransportforskningsdelegationen, som jag utgår frän kommer att beviljas. Brunkolskapar fruktansvärda miljöproblem, bl.a. i . Självfallet är detinte den döende kämkraftstekniken som är räddningen - det är att gå ur askan ielden. Brundtlandrapporten hänvisar till väl underbyggda utredningar om deförnybara energikällomas överlägsenhet och om hur en modernisering av industrinoch uppvärmningen utnyttjar energin bättre, så att man får ut mer nytta avmindre tillförd energi. Industriländerna bör och kan halvera sinenergianvändning för att ge u-länderaa utrymme att öka sin. Detta kan ske medökad tillväxt i våra ekonomier, om vi nu skulle önska det. I morse hörde jag folkpartiledaren i radionsKlarspråk ta upp de enhgt min åsikt falska motsättningarna mellan en god miljöoch kämkraftsaweckling. Det påstås att vi inte kan både spara älvarna, sänkakoldioxidutsläppen och avveckla kärnkraften. Det är dags, , attklart visa varför detta påstående är felaktigt. Kjell-OlofFeldt tycks vara en bundsförvant i regeringen, eftersom han har insett attekonomisk tillväxt alls inte är avhängig av oavbmtet stigande energiförbrukning. Energiverkethar nu kommit fram till att de lagom stora vindkraftverken är ekonomisktkonkurrenskraftiga jämfört med t.ex. kolkondens. Mänga kommuner har redanbörjat planera in vindkraft i sina översiktsplaner. lOTWh el från vinden ansesrymmas i energisystemet utan mer reservkraft när det inte blåser. visar att vi kan fä ytterligare frän skogen utan attäventyra skogsindustrin. får vi ungefär lika mycket energi frånfasta inhemska bränslen som från kärnkraften. Den kemiska massaindustrin kundevara helt självförsörjande med energi och dess- utom leverera el genomsina mottrycksanläggnmgar till papperstillverkning eller till nätet. Ettåttiotal kommuner använder bioenergi i sina värmeverk. Om biomassan förgasaskan man göra både el och värme med större andel el, vilket gör attvärmeunderlaget räcker bättre. Detär en kombination av osäkerhet om var regeringen står i kärnkrafts-frågan ochträngsehi pä marknaden av icke önskvärda energislag, som dumpad kJunkraftseloch sjunkande oljepriser, som gör det svårt att få full genomslagskraft för deförnybara altemativen. Får jag sammanfattningsvis upprepa mina frågor: Vill setill att vi får en redovisning av kärnkraftens internationella läge? Och villBirgitta göra en sammanställning av erfarenhetema av tekniskt ochekonomiskt realistiska energialternativ till kärnkraft, koldioxid ochälvutbyggnad? ANNIKAÅHNBERG (vpk): Det råder inget som helst tvivel om att det är fullt möjligt attersätta kämkraften utan att energitillförseln äventyras. Därför är det glädjandeatt höra miljö- och energiministem återigen bekräfta att riksdagensbeslut står fast: kämkraften skall börja avvecklas. Detkan råda delade meningar om vilken andel olika energislag skall ha i denframtida energibalansen, och det är bra. Man kan inte lägga fast exakt i detaljhur många terrawattimmar varje energislag skall stå för.