prot · GD0986 · 1989-12-31 00:00:00 — Självfallet måste det vara så - och del var därför som jagtog upp den här frågan - all man i god lid innanman skall fatta det livsmedelspolitiska beslutet också ser vårlåt det lutar närdet gäller t.ex. biobränslen i energipolitiken. Vi kan inte pä våren fatta ettbeslut i som innebär alt flera hundralusen hektar skall lasur livsmedelsproduktion fram - och inte ha någon som helstuppfattning om huruvida del inom energipolitiken finns utrymme för en slor delav den arealen i produktion av biobränslen. Det är just det jag menar med måsle se de sammantagna effekterna. Men naturligtvis är det bra om detär så - och jag hoppas alt det är del som jordbruksministern nu menar - att vii detta livsmedelspolitiska beslut också skall kunna inrymma dedelar av energipolitiken som i hög grad berör jordbrukels framtid. AnL 24LENNART BRUNANDER (c); Jag har ingen anledning atl sprida någramyter, herr jordbruksminister, och inte heller någon önskan eller vilja attgöra del. Men faktum är ju att både slatsminislern och dåvarandefinansministern var ute och pratade . vilket ledde lill altmjölkproduktionen gick ned , och det är allvarligt nog. Del vore braom jordbruksministern och andra kunde hjälpa lill alt få borl de där myterna -orn det nu är myter Men någon grund finns det väl i delta. Sedan sadejordbruksministern alt det är viktigt atl vi får en långsiktig jordbrukspolitikoch all vi får framlidstro. Del är myckel bra. del är precis del vi behöver. Jag vill också la fasla på en annan sak somjordbruksminisiern sade - all regeringen nu strävar efter atl få en bredsamling kring en ny jordbrukspolitik. Det tror jag är mycket viktigt, om detfinns möjligheter till detta. Vad jordbruket är betjänt av är just enlångsiktig politik, sorn har en bred uppslutning i och i ,Orn detta är möjligt, så är vi alltså mycket tacksamma för det. Men det får dånaturligtvis också vara ett reellt innehåll, I annat fall blir del ju ändå intebra. Staten och samhället har elt stort ansvar för att dellaskall bli bra, och vi hoppas all jordbruksminisiern hjälper lill när del gälleralt leva upp till det ansvaret. Prot,1989/90:86 Anf, 25 Jordbruksminister : Visst kan man ha synpunkter på ochregeringens arbetsformer, och kritiska synpunkter på att riksdagsmän har korttid på sig att motionera och sätta sig in i frågor Detta gäller ju generelltför vårt arbete. Jag har själv sorn riksdagsman ofta kunnat konstatera någolliknande. Men det är också just därför atljordbrukspolitiken är en viktig fråga, där vi skall falla långsikliga beslut,som vi i del här fallet har velat bjuda in partierna till att ta del av denhär processen på ett litet annorlunda säll. Man skall fä möjlighet att la delav underlag genom den arbetsform vi har valt, en parlamentariskarbetsgrupp. Därmed kan de olika partierna få bättre lid på sig alt taställning. Vi vill också innan propositionen läggs fram inbjuda de politiskapartierna i all ge synpunkter på den uppläggning vi har. Vi skallnaturligtvis ta del av synpunkterna och vara öppna för alt med de andrapartierna diskutera lösningar. Jag hoppas atl de partier som inte ärrepresenterade här och de andra som deltar i debatten nu är beredda alt delta iden processen. Jag intresserar mig i allra högsta grad för de synpunkter somandra partier har och även för de synpunkter som för fram här ombehovet av samordning. Det är en viktig fråga. 26ANNIKA (vpk); Det är alldeles riktigt att det nu pågår endiskussion mellan partier om hur den framlida jordbrukspoliiikenskall formas. Jag tror all samtliga parfier i uppskallar atl dessadiskussioner förs. Jag är inte så förmäten atl jag tror atl dettaberor på atl jag har tagit upp dessa frågor. Men det har kanske bidragil attdet från olika håll har krävts att del förs en vidare diskussion ån den somfördes i den livsmedelspolitiska arbetsgruppen. Del var en slor besvikelse för många av deltagarna atlalla diskussioner som gick utanför det snäva begreppet livsmedelspolilikhänfördes lill någon annan ulredning eller lill någon annan inslåns isamhället. Gruppens rapport blev alltså mycket begränsad, vilket i sin turbidrog till atl det skapades mycket misstämning och upprördhet ute i landet.Jordbrukarna ansåg, helt berättigat tycker jag. att endast vissa delarplockades ut och att man inte såg till jordbrukels helhetssituation. Jag tyckerfortfarande att del var en slor brist att arbetet i den livsmedelspolitiskaarbetsgruppen bedrevs på del sät- tel. Mendet är ändå bra all man nu i så att säga elfte timmen för en vidare diskussionkring jordbrukei. där man också inbegriper andra delar än dem som vi har tagitupp. Jag delar givetvis förhoppningen att vi skall kunnagenomföra en reformering av jordbrukei som leder till att vi får ett jordbruksom blomstrar och lever vidare i . finns det i vårt samhälle entendens till att jordbruket nedvärderas. Man ser inte vilken avgörandebetydelse jordbruket har för allas vår överlevnad. Det gäller givetvis altproducera livsmedel i traditionell mening, men också att ta sig ur denåtervändsgränd som värt industrisamhälle har fört oss in i. Vi baserar så stordel av vår produktion på ändliga råvaror som i alla sina led från utvinninglill avfallshantering skapar miljöproblem. I någon mening måsle vi återgå lill ett samhälle som imycket högre grad baserar sig pä de areella näringarna - dock inte lill elltraditionellt jordbruk. Med den terminologi som är modern nu skulle man kunnatala om det framlida biosamhället. Om vi kan komma ifrån den litet dystrabilden av jordbruket, borde vi kunna inse alt delta år ett oerhört spännandelillfälle som ges oss att forma en jordbrukspolitik som bidrar lill framväxtenav biosamhället som är miljövänligt och där jordbruket har en slor belydelse. Överläggningen vara härmed avslutad. 6§ Svar påinterpellation 1989/90:107 om planerad odling av gen-manipulerad sockerbeta har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser atl vidta med anledning av planerna på odling avgenmanipulerade sockerbetor. Jag har tidigare här i vid ell flertaltillfällen redogjort för min syn på gentekniken och på användningen avgentekniskt modifierade växter och djur. förra åretframhöll jag alt inte, i motsats till vad nu påstår, ärett laglöst land på genteknikens område. 1 svensk lagstiftning finns flera författningar som gerregeringen och andra myndigheter möjlighet all ingripa för atl motverka skadorsom kan förorsakas av bl.a. genetiskt modifierade växter Regeringen har vidareinhämtat bemyndigande att meddela föreskrifter om förbud mot ellervillkor för användning av genteknik på både djur och växter. Sådana villkorhar regeringen beslutat om. Villkoren innebär alt den som vill odla genteknisktförändrade växter i växthus eller utomhus skall ha tillstånd för verksamheten.Frågor om tillstånd prövas av lantbruksstyrelsen. Regeringen kommer atl vidta ytterligare åtgärder sombehövs för att undvika en oönskad användning av genteknik på djur och växter. För att bl.a. kartlägga behovet av ytterligare regleringarpå området har en ulredning inom arbetat sedan den 10april . Utredningen har redovisat sitt uppdrag i ettbetänkande som I förslaget görs skillnad mellan användning avgenteknik pä djur och växter i forskning och i produktion. På forskningssidanbör enligt förslaget en särskild anmälningsplikt införas för försök som innebäratt genteknik används på djur, växter och mikroorganismer Utredningen föreslårockså atl tillslåndsplikt införs för all använda och föra ut djur som ärgentekniskt förändrade i produktionen och att tillstånd skall krävas för atl iväxthus och utomhus använda gentekniskt förändrade växter ellermikroorganismer. Vidare föreslås i utredningen att en särskild nämnd inrättasvid delegationen för hybrid-DNA-frågor Den föreslagna nämnden bör vara förstainstans för prövning av enskilda ärenden om användning av genteknik. Efterremissbehandlingen kominer regeringen all la ställning till utredningensförslag. Regeringen arbetar sålunda aktivt på delta område.Regeringen har som jag redovisat vidtagit en rad väsentliga åtgärder. Det finnslagstiftning på området och regeringen remissbehandlar ettförslag till skärpningar i viktiga avseenden. Gentekniken är ett område därsjälva till-lämpningen av tekniken ligger mycket nära forskningsfronten, en frontsom snabbi flyttas framåt. Vi får alltså inte slå oss lill ro med denhandlingsberedskap vi har på området, utan det är viktigt atl anpassakontrollen efter behovet. Det är därför viktigt med en successiv uppbyggnad avkontrollverksamhet på områden där utvecklingen går snabbt. Anf.28 (vpk): Jag ber atl fätacka åven för detta svar Jag ställde denna interpellation lill jordbruksministern idecember . Min fråga var hur regeringen kommer all använda delbemyndigande som den fick av all kunna förbjuda ellerställa villkor för anviindandet av genetiskt modifierade växter harregeringar kommit och gäll men genteknikfrågan bestått, skulle man kunna säga. interpellation framhöll jag atl viktiga beslut avregeringen ständigt skjuts upp eller görs till föremål för nya utredningar Jagkan bara konstatera atl det är så. sammanträdde jordbruksutskottet, ochvi tvingades, jag vet inte för vilken gång i ordningen, atl skjuta uppbehandlingen av de motioner som berör samhällets förhållningssätt till denavancerade biotekniken, dvs. Anledningen är atl vi nu väntar påbesked från regeringen om direktiv till den beredning, kommitté ellerulredning - det finns olika benämningar - som har föreslagits skall tillsättas.Del är alltså inte rikligt sant längre, som jag skrev i min interpellation.all regeringen är passiv. Del är elt missvisande ullryck. år regeringenganska aktiv. Men om den aktiviteten är sen eller om den verkligen kommer attleda till någol återstår iinnu all se. Det är däremot lätt att se att delråder förvirring inom regeringspartiet när del gäller sättet all förhålla sigtill den avancerade biotekniken. sade vid en utfrågning anordnad avjordbruksutskottet, om gentekniken atl regeringen snart skall tillsätta enulredning som skall se över frågan. frågesvar sade LailaFreivalds alt det skall tillsättas en bred parlamentarisk konimillé. Iforskningspropositionen talas del om 1 utredningen av , somjordbruksminisiern också har hänvisal till. talas om en särskild nämnd viddelegationen för hybrid-DNA-frågor Hur hänger allt delta samman? Hur många olikakommittéer, beredningar, nämnder och utredningar är det egentligen som vi talarom? Är det en eller är del två eller möjligen flera? Vad är det tänkt att deskall göra och i vilket tidsperspektiv? Myckel av detta har hänt efter del all jag ställde mininterpellation. Del finns därför anledning att försöka föra denna diskussionlitet längre med hänsyn till det som har hänt . Sent omsider-samma dag eller möjligen dagen innan jagskulle få svar på min interpellation - bestämde sig regeringen för alt detskulle krävas tillstånd för atl odla gentekniskt modifierade växter Del varmycket bra all regeringen fattade del beslutet. Det vill jag gärna säga. Jagtror också atl det var i elfte limmen. Det är kanske därför som del inteblir någon odling av sockerbetor som med genteknik har förändrats för atl bliresistenta mot elt visst bekämpningsmedel. Del fanns långt gångna planer - sorn jag också nämnde imin interpellation - på en sådan odling. Såvitt jag vet kommer inte någonsådan ansökningen, åtminstone inte inför del här året. Det var således bra attregeringen fattade del beslutet, men det är inte tillräckligt. Lanlbruksslyrelsen skall genomföra riskbedömningarna.Enligt vilka kriterier skall del ske? På vilka samhälleliga och politiskagrundbedömningar skall man vila i sina beslut? Jag tycker atl regeringenfrånhänder sig del politiska ansvaret när den hänvisar lill denexpertkompetens som finns på olika håll i samhället. Det är oroande.Expertkunskaper är nödvändiga, men del behövs också sammantagna politiskabedömningar av dessa expertkunskaper. Delta är själva grundbehovet rned denpolitiska nivån. Det är detta som vi politiker skall göra. Många politiker idenna riksdag skulle vilja göra det, om vi skulle få ett förslagfrån regeringen atl ta ställning lill. Vilkel ansvar kommer att följa med tillståndsprövningen?Har samhället genom att ge tillstånd lill en sådan odling även tagit ansvaretför eventuellt negativa följder eller kommer den som begär tillstånd alt vara ansvarig?Enligt vilka kriterier kommer i så fall det ansvaret all utkrävas? Handlar delom ekonomiskt ansvar? Hur stort är det? Jag är övertygad om alt tjänstemännen pålantbruksstyrelsen som skall göra dessa bedömningar är mycket intresserade avalt veta ungefär hur de skall förhålla sig. Jag är också övertygad om atl intebara vi känner oro inför den biotekniska framliden ulan även de trosvissaentusiasterna myckel gärna önskar sig tydliga regler från samhällets sida allagera efler. Låt mig i detta sammanhang också säga att vi som känneroro inte är odelat kritiska, ulan vi ser all del finns myckel positivt i dennautveckling. Del är dock i hög grad en fråga om hur samhället tillåter altgentekniken utvecklas. I sitt svar hänvisar jordbruksministern också till enutredning som är gjord på . När man tillsatte den härutredaren skrämde det mig faktiskt alt man på behövdetillsätta en särskild utredare för att skaffa sig aktuell kunskap om läget närdet gäller den biolekniska utvecklingen här i landet och inlernationelll. Jagvar naiv nog alt tro att man i denna för samhället så avgörande framtidsfrågahöll sig kon- tinuerligtinformerad på om vad som händer. Men sä väl var delicke. Del lycker jag är mycket synd. Jag tycker all denna kunskap och beredskap inte barahandlar om säkerhet, miljöpåverkan och etik. Del handlar också i mycket höggrad om att vela vem som har resurserna, vem som styr och kontrollerarulvecklingen och i vilka intressen delta sker Det är oerhört viktiga frågorbl.a. i förhållande lill tredje världens länder Anf.29 (); Jag har förstått alt denna diskussion inte skall handla såmyckel orn sockerbetor i sig. utan mera orn allmänna principer kring gentekniken.Från sida är frågan hur människan skall förhålla sig i förhållandelill resten av skapelsen. Vi fäster i della avseende slor vikt vidför-vallarskapstanken. Den erkänner människans särställning, men ställer kravpä ett särskilt ansvar; Vi har rätt att bruka och utveckla, men inte attutnyttja och utarma. Vi skall använda vårt förnuft och vår kreativa förmåga föratt skapa goda livsvillkor för oss själva och andra organismer som lever pä jorden.Kommande generationer skall ha samma rätt som vi. Man kan på grunder fråga sig om det skall varatillåtet alt genetiskt modifiera organismer för all ge dem nya egenskaper. Alltraditionell växtförädling och husdjursavel har haft inriktningenall förändra organismer genetiskt och ge dem nya egenskaper, åven de mestonaturliga. Med genteknik får vi nya möjligheter på goll och onl. Vi menar diskussionen snarare bör röra de nya egenskaperna i slället förvilken teknik som används vid förädlingen. Räll använd kan biotekniken bli ell utmärkt redskap föralt förbättra nyl-loväxter Del finns emellertid också en risk alt förädling medgenteknik kan resultera i känsligare grödor. Biotekniken har naturligtvis också medfört nya risker förmiljön. I första hand länker rnan på oönskade miljöeffekter av organismer somsläpps ut i naturen rned flit, 1. ex. inom jordbruket, eller av olyckshändelseri industrin. Speciellt har användandet av mikroorganismer och växter medförändrade gener vållat oro. Erfarenheten har visat all inplanlering avfrämmande växtarter kan vålla svära problem för inhemsk flora liksom förareella näringar. Genetiskt förändrade organismer anses generellt ha nedsattkonkurrensförmåga, eftersom den nya genprodukten medför en extra belastning påäm-nesornsällningen sorn föräldraorganisrnen inie har. Risken all geneiiskl modifieradeorganismer skall spridas i miljön är därför lilen. men vikliga undanlag kanuppstå. Därför behöver vi klara regler, så att spridning av genföränd-radeorganismer rned oönskade miljöeffekter och god fortplantningsförmågaförhindras. Regeringen kan, sorn jordbruksminisiern nämnde, i dagmeddela föreskrifter sorn reglerar genteknik på växter och djur elleranvändande av gentekniskt förändrade organismer vid växtodling. Folkparlielkräver en tydligare lagstiflning som minskar utrymmet för godtycke. För utsläppav genetiskt förändrade organismer rnåste det finnas elt tillståndsförfarande.Utsläpp får inie tillåtas med mindre än alt det föregåtts av väl kontrolleradefältförsök och en ekologisk riskbedömning. måsle varaansvariga för eventuella skadeverkningar. Tillståndsgivande myndighet måsle hagod kompetens för all pröva della inom mikrobiologi, ekologi ochpopiilationsgenetik. Vi tycker att det är naturligt alt ges iuppdrag alt bygga upp denna kompetens. Vi anser också att olika myndigheters ansvar ochåligganden måste preciseras. Vi tror alt dessa frågor i stor utsträckning kanbehandlas och hanteras av befintliga organ, men anvarsfördelningen måste varasolklar. Vi tycker alt delegationen för hybrid-DNA-frågor skall ha ökaderesurser och kunna göra en genomgång av ansvarsfördelningen. Delegationen börförstärkas parlamentariskt, så alt alla riksdagspartier blir företrädda. Vitycker också atl skall tillföras mera medel för alt påbörjaen utvärdering av bioteknikens miljöeffekter Bioteknikområdel är rättsligt oregleral i vissadelar Vi tycker därför atl det behövs en lagreglering sorn klargör användningenpå människor, men också användningen när det gäller utplantering av genteknisktförändrade organismer Jag håller rned när del gäller riskerna medUtredningssverige. påpekade del redan på sin lid. Han uttrycktesig ungefår som så att en konirnilté år en grupp människor som tar väldigt godlid på sig och inte raskar på förrän på slutlampen när de lätt förhastar sigoch landar i förhastade beslut. På delta sätt arbetar nog många kommittéer äveni dag när pressen på slutet blir väldigt slor på all man äntligen skall kommafram lill något resultat. Jag hoppas atl det inte blir så på det här området. Under delta anförande överlog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 30 (); 1 del svar sorn jordbruksministern har gettAnnika om genetiskt förändrade betor framgår med ganska slor tydlighetregeringens osäkerhet i dessa frågor. lade vi fråncenterpartiet fram en ganska omfattande partimotion om bioteknik. Vi krävde däratt regler lagstiftning skulle komma till stånd och att vi över huvud tagetskulle öka vår kunskap på delta område för att kunna hanlera denna fråga, såalt vi inte får alltför stora problem. Den gången väckte vi en slumranderegering. Man såg sig litet yrvaket omkring. har regeringen, som jordbruksministern säger, fått uppen viss aktivitet. Men del är precis som sade. Vi har inte fåttut särskilt mycket av denna aktivitet. I jordbruksutskottet har vi , jag vetinte för vilken gång i ordningen, bordlagt dessa frågor om bioteknik, därföratl de socialdemokrater som sitter där och även något annat parti, har någolslags intresse av alt vänta med att behandla dessa frågor tills regeringen harfått någonting gjort. Orsaken lill det har jag litet svårt att förstå, mentyvärr är del pä detta sätt. sade att det finns en risk medUtredningssverige. Vi har ju inte ens kommit så långt som lill en utredning! Vihar haft vad jag skulle vilja kalla en kartläggning på jordbruksdepartementet.Det vi borde ha haft ären parlamentarisk utredning, för all lägga fast de regler som bör gälla i dettaavseende. Jordbruksministern säger nu alt man bör ha anmälningspliktför forskning. Vem skall man anmäla lill och på vilkel sätt? När del gälleranvändningen på växt- och djurområdel iir lanlbruksslyrelsen tillsynsmyndighet,sade jordbruksministern, och det är rikligt. Men vilka kriterier skall lanlbruksslyrelsenarbeta efter? Del har vi inie talat om. Därför sitter lantbruks-styrelsen i ensvår situation. Lanlbruksslyrelsen har inte heller den kompelens på detta områdesom skulle behövas och förmodligen inte heller ekonomiska resurser för atllåna in den. I varje fall har lanlbruksslyrelsen inte fått resurser specifiktför detta, ulan får la de resurserna från något annat. Del viktiga är alt det inte finns några regler atl gåefler. Vi har inte talat om vilka regler som skall gälla. De som skall görabedömningarna får använda del förstånd de har, och del behöver i och för siginte vara dåligt. Men vi har ingen säkerhet för hur della kommer atl hanteras. Den lagstiftning som finns är inte på någol sättheltäckande. Del är därför nödvändigt all vi får regler. har isitt remissyttrande över de motioner vi har lagt fram sagt att det behövs enkomplettering av de lagar vi har. Också på den kanten tycker man alltså det.Jag tycker alt det framgick klart av den hearing vi anordnade ijordbruksutskottet alt det finns en stor osäkerhet hos mänga av aktörerna pådetta område. De forskare och experter som finns vet inte vilka regler somgäller. Det finns i och för sig regler som är allmängiltiga för forskningen.Men det är när vi skall tillämpa resultaten av forskning som bekymmer uppstår.För detta finns inga regler. Jordbruksministern säger all ulvecklingen går mycketsnabbt och alt vi måste bygga upp vår kontrollverksamhet successivt. Men det ärju detta som är del sorgliga, jordbruksministern, all vi inte får framkontrollmöjligheter snabbi. Jusl del fiiklum alt ulvecklingen går snabbt göratt vi måste arbeta snabbt. Det iir inte lätt alt ta steg tillbaka. Det ärlättare att vidga cirkeln, om vi har gjort den för snäv. Om utvecklingen gårifrån oss får vi svårt atl hämta in försprånget. Jag hoppas att vi snart skall få besked om vad dennaberedning, eller vad del nu blir. skall arbeta med och vilka mål den kommer atlfå. Det är angeläget att någonting görs. Jag tror för min del att det ärviktigt att vi utreder på vilket sätt en lagstiflning skall se ut. Jag villinte ha någon bestämd åsikt just nu om huruvida det skall vara en heltäckandelagstiftning. Ansvarsfrågorna är vikliga. Det måste finnas ettansvarsförhållande, regler för vem som är ansvarig när något går snett. Detfinns heller inte. Vi har från cenlerparliet krävt alt man skall inrätta eninspektion, som håller reda på vad som händer och ser till all inga övertrampsker-en bioteknisk inspektion, bioinspektion, geninspeklion eller vad vi nuvill kalla den. Argumenten och förslagen går här somprojektiler åt alla länkbara håll i diskussionen mellan de talare som jusl haryttrat sig. Jag menar inte detta som något ironiskt. Det är inte så konstigtegentligen, eftersom detta är ett nytt område. Den bioteknik vi talar om.gentekniken, kan sägas vara ett åltiotalsfenomen. Del åren ny. Prot.1989/90:86 ning. Det är kanske inte såunderligt att förslagen, som jag här försöker 15 mars1990 lyssna lill, går i många olikariktningar ~ ~ kritiseras regeringen föratt vi inte gör en enda samlad bedömning, " P något som skulle la lid. Å andra sidan skall vi följautvecklingen som går Det lycker jag att vi skall göra, . Men jag menar attden uppläggning som vi har vall är ganska klok. Vi kan konstatera all vi med vår existerande lagstiftning,såsom växt-skyddslagstiftningen, kan hantera de försök som görs och planeras nui vårt land, på den nivå de ligger. Men jag tror inte atl den kommer att varatillräcklig . Därför förbereder vi också förslag om en mera långtgåendeoch systematisk kontroll. säger att man inte vet vem man skallanmäla lill och på vilkel sätt. Det slår i utredningen. Där finns konkretaförslag. Det är väl ändå inget fel, AnnikaÅhnberg, alt man remissbehandlar en ulredning och får in synpunkter på deninnan regeringen lägger fram sitt förslag. Jag delar inte heller oro när det gällervår kunskap. Hon säger all hon trodde atl all kunskap fanns ijordbruksdepartementet, men hon fann att man där hade tillsatt en utredning,vilkel visade att man inte hade kunskaper. Jag tror atl del var ganska klokt avoss all göra som vi har gjort, dvs. föra in kunskap i vårt eget departement.Del har vi gjort genom all anlita en utredare som är kompetent.