prot · GD0932 · 1989-12-31 00:00:00 — Klarar vi i Sverigeinte av dem själva längre? Det är inte all undra på alt regeringen vill hålladet mesta av EG-arbetet dolt för medborgarna. Tack för ordet! Svar på interpellationer och fråga PÄRGRANSTEDT (c): Jag vill passa på tillfället att göra någrareflexioner angående frågan om EG och demokratin och också den svenskasuveräniteten. Det har _ ju förts en ganska omfattande debatt, ävenutanför denna kammare, om huruvida samverkan med EG kommer attinnebära elt hol mol den svenska suveräniteten. Det har ibland anförts att detbästa sättet att säkerställa en svensk suveränitet skulle vara ett medlemskap iEG. 4 protokoll 1989/90:32 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga också kunnat läsa omEG-kommissionens svar på frågan om beslutsformerna. Lålmig först konstatera atl del är hell klart alt EG;s ulveckling för de ländersom ingår i EG innebär en centralisering av beslutsfattandet. Beslutsfunktionerflyttas från det nationella planet lill elt allmänt västeuropeiskt plan. Del ären berättigad kritik alt säga atl EG;s beslutsformer inte ger något särskiltväl förankrat folkligt inflytande över besluten. Det ligger litet grand isakens natur atl del blir en centralisering av beslutsfattandet när en såomfattande integration med en politisk enhet med 320 miljoner människor skapas.Jag avslöjar väl ingen hemlighet om jag säger all della är någonting som vifrån ser med föga entusiasm på, och vi vill inte gärna se Sverigeinlemmat i en sådan beslutscentralisering. FörSveriges vidkommande är det mycket vikligl alt relationer lill EGutformas på elt sätt som gör atl vi i själva har avgörandet i vår handom hur omfattande vår samverkan skall vara, vad den skall omfatta och hur denskall utformas. Det är alltså för det första viktigt att vi fortfar all ståutanför medlemskap, eftersom ell medlemskap innebär alt vi binds av beslut somvi har mycket begränsade möjligheter all påverka. Men det är för del andra ävenvikligl all beslutsformerna inom ell EES-samarbele är utformade på elt sådanlsätt all vi inle avhänder oss vår suveräna rätt att själva i sista hand avgöravad vi vill delta i och vad vi inle vill della i. Det är viktigt förtrovärdigheten av vår neutralitet. Det är också viktigt för atl vi skall kunnabibehålla, vilket ulrikesulskotlel med bred majoritet har sagt, en högambitionsnivå på områden som miljö, arbetsmiljö, sysselsättning ochregionalpolitik. Jag tycker därför alt del finns anledning att välkomnaEG-kommissionens svar, där man tar avstånd från tankar på någon form av gemensamtbeslutsfattande i EFTA-EG inom EES-ramen. Risken är nämligen stor alt sådantgemensamt beslutsfattande skulle vara av överstatlig karaktär och innebära atlSverige bands av beslut som vi egentligen ogillade och fann oacceptabla. Denmodell för beslutsfattande inom EES som jag tycker är all föredra - det ärockså syn - är att man har en beredningsprocess som är gemensam förde delar som man kan tänka sig berör såväl EFTA som EG. Det gör atl vi fårmöjligheler att se lill atl våra synpunkter och våra önskemål beaktas iprocessen, medan man sedan har ett separat beslutsfattande som gör alt vi harmöjligheter alt avstå från alt della i den del av denna samverkan vi anseroacceptabla. Om vi alltså inte tycker atl vi får våra behov tillgodosedda påelt rimligt sätt skall vi ha möjlighet alt säga nej. Detta tillgodoses bäst ien ivåpelarlösning i EES, där vår del av beslutsfattandet sker inom EFTA:s ramdär det råder krav på konsensus och där man inle kan påtvinga oss någontingöver vårt huvud. Såvittjag förslår är just en sådan ulveckling på gång inom EES. Jag har därmed ganskagott hopp om atl vi skall kunna få lill stånd beslutsformer som tillgodoserSveriges krav på all fortfarande ha suverän kontroll över hur del samarbeleskall utformas som vi själva skall delta i. Det innebär också, förutsätter jag,att vi inte ulan vidare inlemmar Tacquis communautaire, del samlade EG-regelverkei,i vår lagstiftning ulan atl vi naturligtvis noga prövar vilka delar som vi kangodta för svenskt vidkommande och är beredda alt avvisa sådant som viav en eller annan anledning anser oacceptabelt för oss. Delvore värdefullt om statsrådet passade på tillfället, sedan vi har fåttkännedom om EG:s reaktioner, atl kommentera della och bekräfta atl inlekommer atl medverka lill beslutsprocesser som skulle avhända oss våra suveränamöjligheler all bestämma vilka samarbetselement vi vill delta i och vad vi intevill delta i. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Det är viktigt i alla dessa diskussioner som vi för om relationernamellan , EFTA och EG att komma ihåg all del faktiskt inle är medlemskapsom det handlar om. Del låter väldigl ofta så när alla påståenden svängs runtinle minst i den här plenisalen. Medlemskap är inte aktuellt i de förhandlingarsom förestår. Del är vad som gäller. Vad vi försöker åstadkomma är, precis somjag har redogjort för kammaren och som också tog upp, alt viförsöker hitta ett annat alternativ än medlemskap -ett avtal mellanEFTA-länderna och EG om de fyra friheterna på angränsande områden. Samtidigtförsöker vi hitta ett legalt system och elt beslutsfattande som skulle kunnafungera i det sammanhanget. Detgör atl är suverän atl besluta om alla frågor i detta sammanhang,eftersom vi kommer att la ställning till hur ett eventuellt avtalskall se ul. Som jag har berättat för kammaren ser vi möjligheter atldiskutera de fyra friheterna när det gäller varor, tjänster, kapital och rörlighetför människor. Vi ser möjligheler all hitta samarbelsformer när del gällerforskning, miljö och liknande. Vi har också från svensk sida klart sagt ifrånatl vi har ambitioner inle minst när del gäller arbetsmiljö och miljöområdet iövrigt som innebär att vi, när vi går igenom , Tacquiscommunautaire, kommer att ställas inför faktum all på vissa områdengår sin egen väg. När det gäller de legala frågorna ochbeslutsprocessen tror jag all del är för tidigt alt uttala sig om var vihamnar, men myckel tyder på atl den Ivåpelarlösning som vi här diskuterar kanvara en mycket bra modell att arbeta med för att hitta fram till beslutsformermellan och . Som jag har sagt tidigare i diskussionen är delangelägel för regeringen atl vi, när förhandlingarna kommer i gång, också harnära kontakter med utrikesutskottet och EFTA-delegationen och på så sätt får enförankring i i del fortsatta arbetet. har ju gett regeringen i uppdrag atl förhandla om näraförbindelser med den europeiska marknaden och sagt all medlemskap icke äraktuellt. Del tror jag vi är hell överens om. Men problem uppstår beroendedärpå atl det ständigt inkommer rapporter som säger atl vi, för att kunnabedriva dessa förhandlingar, måste acceptera alla de gamla EG-beslulen, Tacquiscommunautaire. säger statsrådet atl är suverän. Jagundrar hur del hela skall gå till, om vi nu tecknar avtal t.ex. med EG ochriksdagen sedan börjar säga nej till en mängd olika saker. Det tror jag blirogörligt. Såvitt jag förstår kommer del rent praktiskt 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga att bli så all regeringentecknar ett avtal som är tvungen att acceptera. Jag tror all detblir väldigt egendomliga förhållanden. Men jag lägger fast att skallvara suverän. Jag hoppas att det är någonting som vi kommer att fortsätta althävda, annars tror jag atl det går dåligt för oss. Jagtycker atl här har en sund linje när det gäller de gamlabesluten, Tacquis communautaire, nämligen atl vi bara skall acceptera de delarsom tillgodoser våra behov. Men del strider mot vad som ständigt rapporteras.Man säger precis motsatsen. Man säger att vi måste acceptera allt. Det skall bUmycket spännande atl se hur det kommer att gå. Jagär glad över den bestämda uppfattning som har gett uttryck förDet inger ett visst hopp om att vi kan bedriva kampen för vår beslutanderättoch vår suveräniiet ganska långt i denna kammare. Jag hoppas att det är flersom är villiga att välja suveräniteten. får man intrycket här atlvi på punkt efter punkt är på väg att ge upp vår suveränitet för det storanöjet att få vara med i EG. Detta måste vi faktiskt se till att upphöra med.Den goda svenska traditionen alt stå på egna ben har vi haft i många ,och det finns enligt min uppfattning goda förutsättningar för oss att fortsättamed denna. Om vi skulle få några höjningar av tullsatser eller liknande kommerdetta inte atl stjälpa den svenska ekonomin. Jagär hell övertygad om att vår självständighet och vårt sätt atl välja väg ivärlden och i vårt samhälle är helt riktigt. Jag tror faktiskt också - och jagär litet stolt över detta - atl vi har en del att erbjuda vår omvärld. Jagtänkte då speciellt på staterna i öst, som är på väg att förändras helt ochhållet. Del är mycket oroväckande att vi har två diametralt motsattautvecklingar i . Delta i sig ger oss egentligen alla skäl i världenalt se till att inte binda oss för hårt. Självfallet kan vi inte säga exakt hur beslutsformerna inom EESskall se ut. Men det är ändå enhgt min mening viktigt att få mycket tydligtklargjort all inle kommer alt gå in i ett beslutssystem som innebär altför oss bindande beslut kan fallas över våra huvuden. Vi bör i stället självaförbehålla oss möjligheten atl pröva varje nytt element i samarbetet inom EESså att vår suveränitet på del sättet är garanterad. Detär på samma sätt viktigt atl del tydUgt klargörs att vi själva suveränt tarställning till vad i EG:s hittillsvarande regelverk vi kommer att inkorporera.I del sammanhanget skall vi alltså ha möjlighet att avstå från de bitar som viav olika skäl skulle kunna finna oacceptabla för svenskt vidkommande. Jaghar uppfatlat detta som regeringens linje, men jag blev lilet skeptisk när jagläste om alla de långtgående institutionella lösningar som EFTA tycks ha velatföreslå EG: en EFTA-kommissionär i , ett gemensamt EES-råd medbeslutsfunktioner osv. Det är klart alt den typen av resonemang väckermisstankar om all vi ändå är på väg in i en överstatlig beslutsprocess. Därförär det enligt min uppfattning mycket viktigt alt få klart och tydligt bekräftatall vi inte kommer att låta inlemma oss i någon överstatlig beslutsprocess sominskränker vår möjlighet all i sista hand la ställning till vad vi vill ochinte vill vara med i. Dentyp av osäkerhet som här gav uttryck för tycker jag visar på behovetav mycket tydliga markeringar från regeringen när det gäller justbeslutsprocessen, delta både i förhållande lill del nuvarande regelverket och iförhållande till den vidareutveckling som kan länkas inom EES-ramen. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga 9§ Svar påinterpellation 1989/90:60 om handelsförbindelserna med har frågat mig deb om regeringen är beredd att verka föratt EFTA skall utöka sina handelsförbindelser med de östeuropeiska länderna,dels vilka övriga handelspolitiska initiativ regeringen är beredd att ta föratl aktivt möta den östeuropeiska ulvecklingen. Regeringenser positivt på den senaste tidens dynamiska utveckUng i . Det är medstor glädje vi observerar uppbrottet från kommunistiska dogmer, i riktning motökad frihet och demokrati. Den ekonomiska reformprocessen i allt fler av deösteuropeiska länderna går i riktning mot marknadsekonomiska lösningar ochdecentralisering av utrikeshandeln. EFTAär - till skillnad från EG - en frihandelssammanslutning och således inte någonorganisation av överstatlig natur. Av detta följer bl.a. all handeln mellanEFTA-länderna och de östeuropeiska staterna helt och hållet sker på bilateralbasis. Detsamma gäUer för övrigt handelsavtalen mellan EFTA:s medlemsländer ochEG. Dettahindrar inte att EFTA-länderna gemensamt ställer sig positiva till att etableranärmare kontakter med de östeuropeiska reformstaterna. och övrigaEFTA-länder för samtal om hur man skall kunna etablera ett såfruktbart samarbete som möjligt med de länder i som särskiltuttryckt en önskan om ett närmande till EFTA-länderna. Frågan kommer också upppå agendan vid i . På svensk sida kommervi atl verka för att samarbetet mellan EFTA-länderna och de östeuropeiskastaterna fördjupas. Handelnmellan och de ösieuropeiska länderna regleras i olika bilateralaavtal. Handelsavtal finns med samtliga östeuropeiska länder. Med alla utomAlbanien har dessutom särskilda samarbelsavtal inom de ekonomiska,industriella, tekniska och vetenskapliga områdena. Vidare ingicksinvesleringsskyddsavial med och med så sent som . Samtal pågår med och . Inom ramen för det rättomfattande regelverk som alltså redan finns försöker vi tillsammans verka fören ökad handel mellan våra länder Det är inte bristande intresse från svensksida som sätter gränser för det samarbetet. De begränsningar som, åtminstone påkort sikt, finns Ugger i stället i de östeuropeiska ekonomiernas struktur ochfunktionssätt. Riksdagenhar ställt sig bakom regeringens initiativ atl avskaffa de svenskatekobegränsningarna . Denna åtgärd kommer självfallet även deösteuropeiska länderna till godo. Vidare kommer importen av skor- 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga en annan produkt sombrukar ingå i östländernas varusortiment - att avregleras . Regeringenförsöker även alt på andra sätt främja ulvecklingen i de östeuropeiskareformstaterna. Ettrikt besöksulbyte äger redan rum mellan det baltiska närområdel och Sverige.Regeringen har medverkat till s.k. rundabordskonferenser om ekonomisk politikmed och . När del gäller kommer Sverigedessutom alt erbjuda utbildningsmöjligheter för ekonomer och företagsledare.Denna möjlighet finns också inom ramen för det bistånd på 300 milj. kr. somregeringen beslutat atl ge för insatser inom främst miljövårdens område. Ocksåpå det multilaterala planet verkar för ett närmande mellan öst ochväst, inte minst när del gäller handel och ekonomiskt samarbete. aktivt inom ESK-processens andra korg, inom FN:s ekonomiska kommissionför - ECE - och i , vilka alla på olika sätt arbetar med öslväsl-frågornapå del ekonomiska området. Vi deltar också aktivt inom den s.k. 24-gruppen, somär i färd med atl utarbeta biståndsprogram för i första hand och . (vpk): Jag skall be atl få tacka också för della svar. Det är en ansträngandedag , . Men vi håller ju kvinnorepresentationen uppe, så vifår väl vara glada ändå. Idetta interpellationssvar finns litet mer av positiv anda än i del svar jagfick senast från när vi debatterade denna fråga. Då uppfattade jaghenne som all det var EFTA-EG-spårel som gällde, och ingenting annat. Jaguppfattade del som alt EFTA som grupp hade haft en ganska negativ hållning tillutveckUngen i och till de propåer som hade kommit därifrån. Jag blirmyckel glad om kan säga att detta har förändrat sig elleratl jag då missuppfattade det hela. förhållningssätt, som del avspeglade sig i mötet för någon vecka sedan,visade också enligt min uppfattning på en väldig kallsinnighet och osäkerhet ifråga om hur man skulle bete sig över huvud taget. Jaganser ändå atl skulle kunna vara mer aktivt i sill förhållningssätt änvad som är fallet. Dagens Nyheters uppgift om EG:s nej till att ge EFTA enbeslutsfattande funktion, som tidigare refererades här i debatten, varförmodligen en kalldusch för flera som har arbetat med frågor rörandeEG-integrationen. Detta visar enligt min mening hur snävt och begränsat EG-perspeklivelär. Vi har därför all anledning atl öppna oss inför större delar av . Jaghar också bläddrat hastigt i från i går och läst en annanartikel, där det står alt inte skall ge mer pengar till östländer. "Del finns inga nya planer eller projekt aktuella, förutom de 300 miljonerkronor för hjälp lill som redan beslutats", upplyser ell ambassadrådpå UD;s handelsavdelning om. Jag blir myckel betänksam när jag läser det ochsamtidigt får höra svar, som andas en vilja att göra en massaansträngningar. Vi har, som säger, alla möjligheler atl självaverka i den här processen, genom att vi på bilateral basis kan träffa egnaavtal, oavsett vad EFTA tycker. I delta läge skulle vi kunna anstränga ossmyckel för atl just påskynda och förslärka den ulveckling som pågår iÖsteuropa, som både och jag tycker är mycket positiv. Det är säkert riktigt, som säger, attgränserna för de svenska ansträngningarna inte sätts just , eftersom deösieuropeiska ekonomierna är så dåliga. Min följdfråga blir då; Hur kan vihjälpa de ösieuropeiska ekonomierna? Om vi är beredda att träffa handelsavtalmen de inte kan klara det därför atl de inle har pengar, är det vårt ansvar attse till att frågorna löses. Jag tror inte atl det skall göras viabiståndsbudgelen, eftersom de pengarna är avsatta för andra ändamål, som ocksåär ytterst nödvändiga, men det finns andra delar av vår ekonomi som vi kanskära ned. Jag har tidigare i någon debatl sagt, att om vi ser påÖsteuropa ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är vi överens om atl denprocess som pågår måste stabiliseras. Ett av medlen för atl nå stabilitet äralt förstärka handelspolitiken som en säkerhetspolitisk åtgärd. För alt göradet kan man frigöra pengar på andra politiska områden inom ramen för den totalasäkerhetspolitiken. Jag har tagit försvarsbudgeten som exempel. Om delexisterar en realistisk hotbild kan man alltså ta pengar och föra över till detområdet. Jag länker också på miljöulvecklingen och nalurliglvis på helademokratiprocessen i . Jag undrar om den lypen av diskussioner förs iregeringskansliet, om all delta kunde vara ett sätt alt förstärka denstabilitet som vi vill ha inom det säkerhetspolitiska området, eller om det ärvattentäta skott mellan säkerhetspolitikens olika områden och därmed ocksåmellan de olika departementen. Jag hoppas att del inle är på det sättet, ulanalt regeringen verkar som ett kollektiv i detta avseende. En seriös sådandiskussion skulle kunna vara möjlig, just för alt få i gång den östeuropeiskaekonomin. Jag är hell överens med om alt säkerhet i dagbyggs genom handel, utvecklingssamarbete, kulturellt och socialt utbyte m.m.,och atl det är där pengarna skall satsas. Beskedet atl det inle kommer all gesmera pengar är bedrövligt i den här situationen, och jag vore glad om säga att jag har fel eller atl har fel. Svar på interpellationer och fråga KRISTERSKÅNBERG (mp); uttryckte i början av sill anförandeen viss optimism, men vartefter hon talade visade del sig att bilden inte varså ljus. Jag vill också börja med intrycken från Nordiska rådetsmöle i . Vad som var glädjande var alt många i plenardebatten taladevarmt om atl vi i nu skall öppna oss mol och framför allt molBaltikum. Del är alldeles klart all del, när nu river sina murarmot väst, är viktigt all västländerna också river sina murar och inle byggerupp nya. Faktum är atl EG är elt muromgärdat område - EG har högre tullmurarän . Efter all ha hört plenardebatten var del märkligt atl gåpå statsministrarnas presskonferens och höra atl man från EFTA-håll skulleställa sig avvisande till ansökan om medlemskap. Motivet var all maninle hade tid; del var orimligt atl man nu skulle lala med , eftersom manhade egna intressen all tillgodose i samråden mellan EFTA och EG. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga myckel klart tecken påvilka prioriteringar som görs, och del är elt trist tecken. Detborde vara så atl den långa svenska alliansfria poUtiken och neutralitetspolitikenär en stor tillgång i våra kontakter med östiänderna och atl det både avvanliga svenska handelsskäl och av - förhoppningsvis ännu mera -humanitära skäloch miljöskäl är rimligt att se till atl östhandeln ökar. Den var mycket störrei mitten av 70-lalel än den är . har östhandelns andel avsvensk export varit oförändrad. Vi importerar också mer från öst än viexporterar dit. Detär en hel del som skulle kunna göras när del gäller öslhandeln. Det finns ettstort svenskt kunnande på miljösidan, och där sker det en öppning genom depengar som vi är glada över atl man satsar i - vi hoppas på motsvarandesatsningar i . Sverigehar också mycket atl göra på livsmedelssidan och på sjukvårdssidan. Svenskaentreprenadföretag har visat sig vara duktiga när det gäller att bygga hamnar,industrier och vägar, och även där kan vi hjälpa till atl bygga uppinfrastrukturen. Del finns alltså områden som del ekologiskt sett är fulltacceptabelt alt satsa på och där vi både hjälper dessa länder och utvecklar densvenska industrin - jag länker framför allt på våra miljösatsningar. Vad sombehövs är ju en slörre marknad för de företag som satsar mer på miljöinvesteringar,eftersom den svenska marknaden tyvärr är så trögbearbelad. Vadsom skulle kunna göras utöver det som har tagit upp är all förstärkaden svenska handelsrepresentationen för alt öppna kanalerna ytterligare, t.ex.med någon typ av handelssekreterarkontor i , i första hand i ,och i . En allt slörre del av handeln kommer all gå mera direktmellan företag, och de behöver då replipunkter i dessa länder. harhandeln gått genom de slora statshandelsorganisa-tionerna, och del har flutitlångsamt fram och inle givit så bra resultat. Härfinns alltså en helt ny öppning, som vi tar lättare vara på om vi inteförskansar oss bakom några murar, l.ex. Del är också viktigt attpoängtera atl EG-traktaten inte tillåter några handelsavtal mellan länderna,medan har handelsavtal med alla östländer, utom , bådenär del gäller handel och när det gäller lekniski och vetenskapligt samarbelesamt utvecklingssamarbete. Visslfinns det mycket all göra, men del är dystert att höra all inle hartid, därför alt vi sysslar med våra överläggningar med EG, överläggningar somdessutom i detta avseende snarare avlägsnar oss från än närmar osslill dem, i ell läge där vi från början slår ganska nära dem -närmare än EG.Det skulle vara spännande att höra statsrådets kommentarer till della. Jag måste nog säga, alt den positiva tonen i handelsministerns svartill trots är den svenska östpolitiken inle så värst imponerande. Vi har en lågprofil som jag tycker är beklaglig och som kan innebära alt vi missar en deltillfällen. Det som händer nu är ganska dramatiskt och borde beröra oss väldigtstarkt. Till stor del är det några av våra allra närmaste grannländer som nugenomgår en förändringsprocess som öppnar helt nya saniarbets- Det är i storomfattning länder med vilka vi historiskt haft myckel nära kontakter;kommersiella, ekonomiska och politiska. En del av kontakterna i det förgångna ärkanske inle enbart hedrande för oss, men inte desto mindre borde dessa ländervara ett mycket viktigt samarbelsområde för . Vikan konstatera att del är mycket htet som händer. Regeringen har lovat attställa upp med futtiga 100 miljoner för insatser i . Det ärungefär lika mycket som vi ger i bistånd till . Jagtycker det är vikligl att vi hjälper , men har trots allt baraen trettiondel av befolkning. Denna låga profil tycks fortsätta, om manfår tro det som refererade från pressen. Det är anmärkningsvärt. Detligger på bord ell förslag från om betydligt störreekonomiska satsningar. I varje fall finansutskottet, som har yttrat sig om motionen,har inte alls uteslutit alt man skulle kunna göra betydligt slörre satsningarän regeringen har föreslagit. Det enda man säger är att man inte ärberedd alt la ställning , vilket jag i och för sig tycker är mycketbeklagligt, för det brådskar. I den situationen är del anmärkningsvärt att fåhöra refereras på tjänstemannanivå att några ylterUgare satsningar inte är attlänka på. Det finns uppenbarligen ingen anledning för alt funderavidare över della. Det är del inlryck man får. Det vore värdefullt med enkraftfull dementi från handelsministern och ett besked om att man faktiskt ärberedd atl gå in myckel kraftfullare än för att hjälpa våra grannar isöder och öster ekonomiskt. Vihar också i den här motionen föreslagit konkreta åtgärder för att bygga upp detrent kommersiella samarbelel. Man skulle t.ex. kunna använda s.k. blandadekrediter för alt utveckla handeln mellan och exempelvis , Polenoch kanske även andra östländer. Vi skulle kunna bygga upp, precis som ocksåKrister Skånberg talade om, och förstärka våra resurser på ambassaderna i formav handelssekreterarkontor för all hjälpa företagen. Vi skulle särskiltstimulera kontakter mellan små och medelstora förelag på resp. håll.