prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — På de här punkterna kan man nog tycka att vårtvalsystem är rätt ofullständigt. Vi har ett riks-proportionelltsystem, dvs. valresultatet blir precis det som väljarna har sagt, men det finnsi systemet två klara svagheter, som man åtminstone bör studera i ett framtidaförfattningsarbete. Detena är den spärr mot småparfier som vi har valt. Mera av en sinkadus har denhamnat på i riksdagsval och på i landstingsval. Riksdagsvalets 4 %innebär att partier som kommer inte får den rättvisa somriksproportionahteten i övrigt ger Detandra är en gammal företeelse som vi har kvar, den jämkade uddatals-metoden meddivisorn 1,4. En gång i världen fanns det nog skäl för att ha denna metod, menmotiven för att behålla den försvann sedan vi hade skapat detriksproportionella systemet. Pådessa bägge punkter menar jag att systemet behöver kompletteras. Men den stora bristen i vårt svenska valsystem är att vi egentligen saknar 89 Prot.1989/90:7 möjlighet att rösta på person. Vihar 28 länsvalkretsar, och i dem väljer vi på 11 oktober1989 grundval av listor som partierna har upprättat. Det är partiernasom bestäm- mer deninbördes ordningen mellan kandidaterna, och det är alltså partierna som talarom vilka som kan accepteras i de olika positionerna. icke i detsvenska valsystemet någon reell möjlighet att påverka detta. Vi har kvar en annan företeelse från det gamla systemet,nämligen strykningar Sådana kan i riksdagsval inte vara något annat än enmöjlighet till en, nog så viktig, missnöjesmarkering, men betyder ingenting försammanräkningen. Det är från de här utgångspunkterna, fru talman, som jagoch andra tycker att det finns skäl att se över det svenska valsystemet, förnyadet och förbättra det. Man kan då som resonera så, attförändringar kan göras inom ramen för det proportionella systemet. Då kan manhämta kunskaper kanske i första hand från , och . Alladessa tre länder har proportionella system. I och i har man en form av framlyftning avkandidater Man kan i det norska systemet med kumulering rösta två gånger på enperson och därii-isd inom ett proportionellt system göra en personmarkering.Det är utmärkt. Det är en förbättring av det proportionella systemet. Enliknande metod, som kallas panachering, finns i . En annan metod, som jag känner stark sympati för, är densom tillämpas i , där man har ett proportionellt system som dock byggerpå att man lyfter fram en kandidat och ger denne sin röst. När man räknar sammanpersonrösterna får man fram en fördelning mellan partier. När jag ser på valsystemen runt om i världen känner jag enspeciell sympati för ett system som är en syntes - använderordet hybrid, men jag skulle föredra ordet syntes - av två goda ting. Det ärfråga om ett renodlat proportionellt system, som leder till att man får precisden struktur på sin riksdag som väljarna har bestämt. Men detta system innehåller också en majoritetsvalsomgång.Man kan säga att det finns ett första och ett andra led i systemet. I detförsta ledet väljs ungefär halva i enmansvalkretsar, och i det andraledet väljs återstoden av i ett regionalt system, där också väljarenfår delta. Detta innebär att varje väljare har två röster, och i detta ser jagen stor fördel. Varje väljare kan rösta dels på den person hemma i den egnavalkretsen som han känner stor sympati för, dels på det parti varsrikspolitiska inriktning han vill stödja. Jag villhär alltså framhålla det västtyska systemet med dess kombination avmajoritetsvalsomgång och proportionell omgång. Jag vill också tala för enförändring av sammanräkningstekniken. apostroferadehar vi moderater sagt att vi gärna vill bidra till författningsde- / batten genom att lägga fram ettkonkret förslag. Det är inte det enda förslag / som skall diskuteras, men vi harvelat se det som ett bidrag till debatten om Det föreslagna systemet tillämpas i , och allagrupper som man talar med där nere säger att det är ett utmärkt Det finns alltså erfarenheter av detta. att vårteget valsystem är ofullständigt, främst när det gäller personval. 90 har därför lagt fram ett konkretförslag. Låtmig, fru talman, också säga att det som jag menar är det viktigaste i dettasammanhang är att försöka skapa ett valsystem som ger en valrörelse med bådeett personmoment och ett proportionellt moment. Skulle man följa våra idéer omden kombinerade metoden, skulle vi som vi har exakt samma valrörelsesom , med samma argumentering, samma politiska struktur och samma frågor,på 150 eller 170 platser i landet - beroende på hur många valkretsar vi skapar- få lokala debatter mellan två eller tre eller flera kandidater, sompresenterar sig som personer och som representanter för partier ochpartigrupper Att detta skulle vara en vitalisering av det svenska valsystemetär fullkomligt självklart. Jagtror att vi alla som riksdagsmän skall fundera litet på den vikande kurvan närdet gäller valdeltagandet och på det minskande intresset för val och politikerDet vore dumt av oss att inte dra några slutsatser av detta. En slutsatsskulle kunna vara att vi kunde få ett vitaliserande valsystem, där väljaren ochinte partierna bestämmer vilken person som skall bli invald i . Dettaär en förbättring. Jagvill säga till , för att han inte skall tycka att vi är förensidiga, att vårt förslag inte är det enda som skall diskuteras - det är ettbidrag till författningsdiskussionen. Låtmig också göra en historisk kommentar - det är så länge sedan att det är nästanhistoriskt. Jag hörde till dem som arbetade litet smått med dessa frågor redani samband med den Sandlerska utredningen . Nuvarandelandshövdingen i , jag och några till skrev då enbok med titeln "En ny riksdag. Ett nytt valsystem", där vidiskuterade just den typ av frågor som både och jag har varitinne på . Där kom vi fram till att en förändring av det svenska valsystemeti riktning mot det västtyska vore en fördel. Det är nu som vi skrevboken, men jag hör fortfarande till dem som menar att en förändring i denriktningen vore en förbättring av det svenska valsystemet. Avslutningsvis,fru talman, är den rimliga slutsatsen av ett sådant här resonemang att vi frånalla grupper bör se om valsystemet kan förändras och förbättras. En önskvärdförbättring bör gå i riktning mot dels större rättvisa för alla partier, dvs.genom att spärrarna tas bort, dels ett system som i större utsträckningmöjliggör personval. Det är de bägge sakerna som vi har velat markeratillsammans med ett konkret förslag om valsystem när vi har presenterat dennaidéskiss. 1989/90:7 11 oktober1989 Tredje vice talman () replik: Mycket av det som säger låter bra. Det är bara det, attom man lägger önsketänkandet över verkligheten stämmer det inte särskilt bra.Det är ingenting som säger att det västtyska systemet är bättre än vårt. Därtycker man att det är bra, därför att man har haft det och det har fungerathyggligt. Vårt system har fungerat lika hyggligt. GöranÅstrand sade att valsystemet skall stimulera till valdeltagande och avspeglaväljaropinionen. Det kan vi självfallet vara ense om, men inslaget avmajoritetsval har ett helt annat syfte. Man kan säga att det möjligen kanstimulera till ökat valdeltagande, men verkligheten visar att det inte hargjort det. I alla de länder där man har majoritetsval är valdeltagandet mycket 1989/90:7 11 oktober1989 lägre än det är i deländer som har proportionella val. 1 , där personmomentet är så kolossaltdominerande, ligger valdeltagandet skrämmande lågt, för att vara i endemokrati. stora seger klarade han med hjälp av av deröstberättigade i . Det gäller att ha ögonen öppna för verkligheten. Hurvanskligt det kan vara att påstå att denna typ av val stimulerar framtagandetav kvalificerade, intressanta personer visar erfarenheten inte minst frånEngland. Det är lätt att rada upp mycket framstående personer, som har kommitatt betecknas som statsmän, som har åkt ut, t.ex. Gladstonepå ochChurchill . De har blivit ordentligt utslagna när det har gåttdåligt för deras partier, oavsett vilka personligheter de har varit. Jaghar inte alls något emot att vi ser på de här frågorna en gång till - jag harju varit med och diskuterat dem fram och tillbaka tidigare. I deutredningar som har gjorts har konkreta förslag lagts fram om ett ökat inslagav personval, men det har inte märkts något intresse för detta från depolitiska partierna. Jaghar noterat att Kommun-Aktuellt har gjort en enkät blandpartiledare och andra, där samtliga - för socialdemokraternas del partisekreterareBo Toresson - har sagt att de nu är intresserade av ett ökat personvalsinslagi våra val. Det är verkligen roligt att höra - det kanske kan komma någontingut av detta. Detfinska systemet vill jag direkt varna för. Om jag får tillfälle till ytterligareen replik skall jag förklara varför GÖRANÅSTRAND (m) replik: Jag vet inte varför söker strid med mig i en fråga därjag inte har den uppfattning som han påstår att jag har Jag har inte sagt attvi skall ha ett renodlat majoritetsvalsystem, där man t.ex. skulle kunna kommai en situation att mycket kvalificerade politiker slogs ut. Det är en avriskerna med ett renodlat majoritetsvalsystem. Det har aldrig föresvävat migatt det är just det vi skall ha, och därför förstår jag inte varför i sin replik bygger upp hela sitt resonemang på denna felak-figaslutsats och detta felaktiga konstaterande av vad jag egentligen sade. Detär just därför att det finns sådana risker och just därför att proportionalitetenskulle kunna bli hotad som det finns skäl att fundera på en kombination, detsom jag kallar en syntes. Ett majoritetsvalsystem, med alla de fördelar dethelt uppenbart har, i den lokala valrörelsen, där människor får redovisa hur depersonligen ser på frågor, inte bara som megafoner för ett parti, skulle kunnakombineras med en proportionell omgång. Destatsmän som vill rädda, i det resonemang han för frånfelaktiga utgångspunkter, blir räddade med detta system. Partierna är väl intedummare än att de sätter upp de personer som de vill ha i den proportionellaomgången och därmed ser till att dessa kommer med. Jagvill upprepa, fru talman, att detta inte är den enda lösningen på dessaproblem. Detta är ett sätt att litet mer konkret och mycket seriöst belysa hurett valsystem skulle kunna se ut -det vore utmärkt om det kom andra skisser Jagär inte lika kategoriskt negativ till det finska systemet - jag skulle nästanvilja säga att jag är rätt positiv till det. Det är nämligen ett proportionellt system somlyfter fram personer Jag är också rätt positiv till det norska systemet. Detviktiga är att vi som är ansvariga här i riksdag, som arbetar med ochhar kunskaper i dessa frågor, försöker få i gång en debatt om en förändring avvalsystemet i denna riktning. Det var egentligen det jag ville säga i mittförsta inlägg. Tredje vice talman () replik; Först vill jag säga att det även med denvariant som gör sig till tolk för, dvs. ett majoritetsvalsystem,blir ett mycket begränsat urval av kandidater i själva majoritetsvalet, ivarje fall med ett bibehållet flerpartisystem i vårt land. Massvis av väljarei olika valkretsar har då ingen rimlig chans att rösta på sin kandidat, därföratt det ter sig helt meningslöst. Det är så majoritetsvalsystemet fungeran Mankan på förhand, på grundval av partiernas storlek, säga vilken kandidat somkommer att ta hem spelet. Det blir då inte en fråga om vederbörandes kvalitetereller förmåga att stimulera människor, utan om vilket parti vederbörandetillhön Det visar alla de undersökningar som har gjorts ommajoritetsvalsystemet. Jag annonserade att jag skulle säga några ord om detfinska systemet. Där har man absolut personval, och det innebär - detta harbeskrivits felaktigt i en del av de stora tidningarna här i - att manhelt enkelt röstar på ett nummer som en kandidat han Jag känner en finskriksdagsledamot, som bland sex olika kandidater i partiet som fick röster blevinvald med en övervikt på åtta röster. Det innebar alltså att den storamajoriteten inom hans parti egentligen inte ville ha honom utan någon annan.Här är det en verkligt relativ majoritet som har fått genomslag. En annan bekymmersam sak med detta system, liksom med allamajoritetsvalsystem, är att det blir den enskildes ekonomiska resurser som imycket hög grad avgör vilken publicitet han kan få. I försöker manbacka upp en kandidat genom att några slår sig samman och sätter in annonser itidningarna. Partierna kan i alla fall inte gå in för sina kandidater på sammasätt som de gör i vårt land, därför att det betraktas som ett obehörigt ställningstagandetill förmån för vissa kandidater. Summeringen för min del blir då att jag gärna deltar i enförnyad diskussion om detta. Den allmänna debatten visar att det finnsöppningan En möjlig lösning är alltså ett ökat personval inom detproportionella valets ram. Det vore väl inte så dåligt om vi kunde komma sålångt, . GÖRANÅSTRAND (m) replik; Nej, det vore inte alls dumt. Det var ungefärdet jag försökte säga i mitt anförande när jag beskrev en av metoderna attkomma dithän. Jag tycker fortfarande att målar en rättkonstig bild av den lilla idéskiss som vi presenterar Han säger att det kan blivissa negativa effekter av ett majoritetsvalsystem. Förra gången tog hanexemplet att statsmännen inte blir valda, och den här gången sade han attvissa politiska opinioner i vissa delar av landet är så svaga att de vet attde inte blir valda. Det är korrekta påpekanden, men de blir inte riktigtkorrekta om valsystemet ändras. Statsvetaren vet naturligtvisatt man i är mycket nöjd med detta system. Det är helt uppenbartatt det då ska- pasopinioner som inte är lika givna i systemets struktur som det, utan det är möjligt för starka personligheter med grupper bakomsig att verkligen bli valda. är det inflytandet lika med noll - vi måsteha som utgångspunkt att den möjligheten inte finns. skulle detkunna bli ett väsentligt ökat lokalt inflytande och en möjlighet att genomföraen sådan valrörelse. Jag vill bara sedan göra en politisk kommentar Jag tyckeratt man skall fatta sådana här beslut i politisk enighet, så långt det går Jaghade med stort intresse läst vad fidningarna och politikerna sade ,när och jag presenterade det här förslaget. Det var oerhört positivareaktioner från de allra flesta. De flesta sade; Det är bra att det kommer ettgenomarbetat förslag. De som var mest negativa, och det är en händelse som serut som en tanke, var några centertidningar, som i stort sett dömde utförslaget. Jag skulle vilja säga att det vore värdefullt om man inte dömde utdenna tanke. Låt oss ta med den här diskussionen plus alla de andra förändringsstrukturersom man kan tänka sig in i ett framtida författningsarbete. Det nuvarandevalsystemet är ur de här utgångspunkterna icke bra. Varje förändring i riktningmot ökat personval är en förbättring. Det jag har skisserat är en av mångatänkbara modeller. BO (vpk): Jag känner mig litet malplacerad. Jag hadetänkt föra en debatt med socialdemokraterna och förhoppningsvis med OlleSvensson. Men ingen av dem är anmäld och säger att det inte ärmöjligt att efterhandsanmäla sig. Jag vet inte riktigt vad jag skall ta upp. Den debatt somGöran och har fört är i sig intressant. Men jag trorinte att det tillhör de dagspolitiska realiteterna att göra så genomgripandeförändringar, av mycket betänkligt slag, som föreslår Men jag kanske ändå får säga några ord, och då vill jaggärna knyta an till det sade tidigare om vår gemensamma resa iSovjetunionen och om våra gemensamma reseintryck. Jag var också fascinerad överden process som pågår där, mot ökad demokrati. Jag tror det är av stor vikt attvårt eget land och våra egna partier nu kan stödja den här utvecklingen. Det har kommit som en stor överraskning för många att detvar möjligt att genomföra så här stora förändringar, att vi nu får parlamentsom blir levande och diskuterande församlingar i stället för själlösanickedockor som hyllar regeringsmaktens alla förehavanden. En lång radskiftande uppfattningar och idéer i folkopinionen börjar nu också avspegla sigi parlamenten. Petri-fierade kommunistiska partier tvingas till omtänkande föratt vinna folkligt stöd. Man kan naturligtvis på kort sikt säga att hela dennaprocess försvagar regeringsmakten, apropå vår egen diskussion. Men sammaprocess stärker också demokratin, och jag är övertygad om att en regeringsmaktsom har en stark folklig förankring också innebär en starkregeringsmakt. Alla skillnader till trots som finns mellan våra länder -de är alltså mycket stora - tror jag att en del debattörer i vårt eget landborde fundera lite grand på utvecklingen i öst. Här har vi en riksdag som trotshöga spärregler, alltför höga enligt min mening, speglar mycket skiftandeopinioner ute i samhället. hävdas på en del hållatt detta skulle utgöra en fara för regeringsmakten. Parlamentarisk splittring,sägs det, kan skapa svaga regeringar, vilket i sin tur leder till en allmänkris i vårt land. Receptet som skrivs ut av dessa debattörer innebär attmångfald och pluralism skall bekämpas med konstlade, för att inte sägaodemokratiska metoder Minoritetspartier skall diskrimineras ännu mer De storabetongklossarna skall premieras och ges överrepresentation i akt och meningatt skapa stabila regeringsunderlag. Ja, fru talman, om jag inte målar alltförhäftigt så verkar det som om en del debattörer nästan tycks drömma om attförvandla riksdag till ett Högsta , modell äldre. Isjälva verket tycker jag att det är en stor styrka för vår riksdag om den gerutrymme för åsiktsbredd och självständighet. Och det behöver ingalunda varaliktydigt med regeringsmaktens förfall och förtvining. Det finns ett ansvarhär i huset för att vi skall ha en fungerande regering. Men det förutsätterockså lyhördhet från regeringens sida för dess uppdragsgivare här i ,som faktiskt är den första statsmakten. får man tyvärr intrycket attregeringen söker förankra sina förslag på alla möjliga håll, bland de storaintresseorganisationerna, bland arbetsgivarnas organisationer, bland sin egenpersonal i kanslihuset, men glömmer bort existens. Då kan det gå somdet gick . Då kan det också gå som det gick . Jagbeklagar mycket att vi hamnade i en sådan egenartad situation att vi måsterösta om en remiss av en motion till ett utskott. Jag tror att man hade kunnatundvika detta om partierna hade fått mer tid att diskutera den här frågan. Jagtror också att man hade kunnat undvika detta, om socialdemokraterna haderespekterat vad faktiskt beslöt , då mycketotvetydigt gav som sin mening till känna att man förväntade sig förslag frånregeringen i fråga om fastighetsskatten . Detfanns då fyra partier i skatteutskottet, de tre borgerliga partierna ochmiljöpartiet, som ville ha ett moratorium när det gällde fastighetsskatten. Vikom överens med socialdemokraterna och formerade en majoritet. Vi sade att viförväntade oss att det kommer ett förslag som klarar ut den härfrågan, ett tillkännagivande. Det blev också beslut. Därför är detmycket beklagligt att regeringen inte tar hänsyn till detta. Det går inteenligt min mening att bara säga att man har bollat frågan till några partiledare.Den metoden, att överföra auktoritet och myndighet, riksdagensforum, till ett antal partiledare eller andra instanser, är inte alltid bra.Det är bra att den här typen av informella diskussioner och kontakter förekommerMen det innebär inte att man kan negligera de beslut som riksdag harfattat. Föross var detta en svår fråga, för vi menar att det var en exceptionellsituation. Vi ville inte gärna medverka till ett beslut, som innebar att talmannensförslag fick minoritet. menar vi, med tanke på att regeringen enligtvår mening inte följde det faktiskt har beslutat, att det var ensådan allvarlig situation att det kunde anses motiverat att man fick motionerai den här frågan. Det var bakgrunden till att vi, efter en mycket stordiskussion i vår grupp - och man kan t.o.m. säga efter mycken vånda, för vityckte detta var en otrevlig situation - ansåg att den enda möjliga slutsatsen 1989/90:7 11oktober 1989 1989/90:7 varaatt man borde acceptera en remiss av motionen till utskott, att man borde acceptera att det skulle vara möjligt att väcka en motion. Avslutningsvis vill jag säga att vi från mitt partis sida välkomnar enlevande författningsdebatt. Men vi vill varna för att sätta s.k.effektivitet och handlingskraft i motsats till demokrati och mångfald. För dåär vi inte med längre. HANSLEGHAMMAR (mp): Också jag vill ta upp frågorna om det sjunkande valdeltagandet irelation till demokratifrågorna, förnyelsen och engagemanget i dagenssamhällsdebatt. Vi kan lätt konstatera, med hjälp av statistik från det senastevalet, att valdeltagandet sjunker och att röstskolkandet ökar Det centrala föross politiker i detta läge borde vara att ta en debatt om hur vi skall förnyaoss och föra en politik som verkligen engagerar våra väljare. Här behövs heltenkelt nya grepp. En del av det nya i svensk politik är onekligen den politikvi i de gröna driver på centrala områden. Omvi analyserar den debatt som började om behovet av en ny författning,så finner ni att denna debatt inte har utgått från en vitalisering av densvenska demokratin utan i stället har gällt hur de gamla förlegade blockenskall behålla sin makt för att kunna föra samma gamla tillväxtpolitik. Manhar, enligt mitt sätt att se, satt blockpolitiken i centrum. Vad är det egentligen som kommer att hända om vi antar moderaternasförslag om en variant av enmansvalkretsar? Jo, just det som gömmer sig iordet: en mans valkretsar - ännu fler män i och ännu svårare för nyarörelser att etablera sig i debatten. Vi såg hur det gick iStorbritannien, där vårt systerparti fick i EG-valet men inte ett endamandat. Är det verkligen denna s.k. innovation som svenska väljare har behovav? Vi i mp tycker inte det, och därför bygger vi vår politik på engagemangoch delaktighet hos vanliga människor Detär därför, fru talman, som vi också har medfört en verkhg vitalisering sedan vikom in i svensk politik. är vi många som jobbar för en verklig förnyelse avdebatten genom att inte längre stå vid sidan om och klaga på att jorden hållerpå att gå under utan att aktivt delta i det politiska arbetet. För varje dagblir vi fler Det är den vitaliseringen som politiken behöver, och inte encementering av det gamla. Meddetta engagemang hoppas vi kunna - och har även fått en del bevis för att vilyckas - tvinga er i de gamla partierna till förnyelse. Jag ser faktiskt förslag om s.k. förnyat valsystem somett bevis för att vi har lyckats slå sönder den gamla blockpolitiken. Mankommer då med ett förslag om att lagstifta om den förlegade politiken i ställetför att ta den nya situationen som en utmaning. Tror ni verkligen inte på eraidéer längre? Måste ni lagstifta er fram till det gamla systemet? Vi anser attde stora överlevnadsfrågorna innebär en så stor utmaning att det är där viskall lägga all kraft. Ettenkelt men viktigt instrument för detta är att göra människan medve ten om hur politiken fungerar och hur man blir delaktig i den. Det är därvid lag som jag vill anknyta till ett aktuellt ämne som skall komma på riks- 96 dagens bord, nämligen den nya regionalaförvaltningen. var det meningen att landstingen skulleutgöra folkviljans Prot. 1989/90:7 manifestation på den regionala nivån, varadet regionala parlamentet. En har gått , menden regionala styrningen och insynen sak-nas fortfarande. är det få somvet hur den regionala beslutsgången egentligen ser ut och vilka beslut somfattas. Vad beror då detta på? Är de regionala frågorna ointressanta, eller ärdet beslutsfattandet som är otydligt och svårbegripligt? Från demokrafisk synpunkt är det befintliga systemet heltofillfredsstäl-lande, och det måste därför revideras från grunden. Landstingensoch länsstyrelsernas kompetensområden är otydliga och stelbenta och därmedkreaktivitetshämmande. Landstingen har trots allt en relativt demokratiskbeslutsapparat med bl.a. landstingsval och öppna möten. Men det som redan på1800-talet var tänkt att bli ett regionalt parlament har mer eller mindreblivit ett sjukvårdsparlament. De andra parlamentariska frågorna har alltmerförsvunnit in i de slutna länsstyrelserna.