prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — När jag undersökt saken vidare, har jag funnit alt detfinns en värre bakgrund än vad jag trodde. Den bakgrunden är atl tjänstemännenoch de som har utfärdat besluten saknar kompetens för att själva avgöra vilketlagrum de stöder sig på, och därför kan de inte skriva ut vilken paragraf dethandlar om i den speciella lagen. Det ställs också krav, inte minst från kammarrätterna, påatt det måste bli en allmän kompetenshöjning hos skattemyndigheterna och derastjänstemän. Jag är alldeles övertygad om att del skulle bidra till enkompetenshöjning om man genomförde en lagändring i den riktning som föreslås ireservation 1, nämligen att när en myndighet skriver ut ett beslut åligger dettjänstemannen att själv göra klart för sig vilket lagrum han eller hon stödersig på i beslutet. 1989/90:26 15november 1989 Härförekommer alltså ett beleende som inte är bra ur rättssäkerhetssynpunkt, ävenom det inte är av en stor omfattning. Men det räcker med några fall för all viskall la tag i den här frågan. STIGBERTILSSON (m) replik; talade om alt uteblivna motiveringar enligt vår uppfattningskulle förekomma ymnigt. Men det påstod jag aldrig, , ulan jag barakonstaterade atl del är en trygghelsfråga att enskilda människor har möjlighetatl se varpå myndigheterna stöder sig när de fattar besluten. I övrigt hänvisarjag gärna till utmärkta inlägg här. Närdel gäller den andra frågan, som ansåg vara viktigare, kan jag gärnasäga att motion innehåller en del intressanta inslag. Men han harinte kunnat visa all han inte tummar på ägar- och utgivar-rollen i sittförslag, och därför har jag inte kunnat ställa upp på motionen. Journalisternahar ett väldigt gott stöd i avtalet mellan TA och när det gäller deras roll, och där har man i grundenförutsättningarna för arbetet även på statliga personaltidningar. Men ge inteupp, , vi kanske kan diskutera det här vidare ! BO (vpk) replik: I utskottet försökte vi vid ett flertal tillfällen, från framför alltfolkpartiet som hade motionerat, få fram exempel på att det är ett reelltproblem alt myndigheter inte motiverar sina beslut. Vi sade all om del är så,måste man göra någonting åt det, men vi kunde inte få fram de exemplen, och delär litet knepigl alt stifta en lag rätt ut i luften. Som jag sade i mittinledande anförande, tycker jag att man skall vara htet försiktig med attstifta lagar som kanske inte behövs. Nukom med en del exempel, och det är i och för sig intressant.Jag har naturligtvis förtroende för , men det är inte så totaltobegränsat alt jag är beredd atl ulan vidare på stående fot ändra uppfattningoch säga atl jag ansluter mig till reservationen. Del har jag visserligengjort en gång tidigare, men man kan inte göra del varje gång..Och vi kunde somsagt ha fått de här exemplen litet tidigare och dåockså fått tillfälle allbedöma dem. Jagtror ändå inte alt det är något utbrett problem. Men kan ni påvisa det, får viåterkomma , och då skall vi gärna lagstifta. log upp samma fråga och kom också in på min motion och reservation 3om hur vi skall ha del med personaltidningarna. Han sade att det finnsintressanta inslag i motionen och reservationen, och del lackar jag för. Vaddet handlar om är något slags markering från utskottets sida, och jag tyckerinte all det vare sig inkräktar på ägar- eller ulgivarrollen eller kolliderarmed tryckfrihetslagstiftningen och den allmänna princip vi har alt riksdageninte skall lägga sig i pressens sätt atl fungera. Men del härar ju tidningarsom vi bidrar till atl finansiera. Om vi säger att.vi anser all de skallfungera enligt normala journalistiska principer, tycker jag inte all del ärfråga om någon inblandning från vår sida. BIRGITFRIGGEBO (fp) replik; Med tanke på öppenhet här skalljag inte bråka vidare med honom, ulan jag avvaktar nästa års behandling avdenna fråga, Det är viktigt att vi har en oberoende pressmed en fri ställning och vakna journalister. Därför har vi i miljöpartietställt oss bakom motionen från vpk. Det är viktigt atl tidningarna kan fungerasom ett debattforum och inte bara som ett språkrör för dem med vissa speciellaåsikter. Vi anser del därför vara viktigt att ger sin mening tillkänna i denna fråga och atl vi försöker komma till rätta med de problem somavspeglas i . Därför yrkar vi bifall till reservation 3, Vi anser också att dala normalt sett skall användas baraför de ändamål som de ursprungligen samlades in för. Man kan kanske länka sigundanlag, men det skall i så fall vara mycket specificerade fall då manverkligen vet vad det är fråga om. Det är enligt vår meningen form av missbruknär man försöker tjäna pengar på våra privatliv. Därför är det rimligt med ettförbud i denna fråga såsom föreslås i reservation 4, vilken jag härmed yrkarbifall till. Prot,1989/90:26 CATARINARÖNNUNG (s): I konstitulionsutskoltels belänkande nr 1behandlas sju motioner av skiftande slag väckta . beslutade om en ny, moderniseradförvaltningslag, i vilken del betonades atl myndigheternas uppgift är alttillvarata den enskilde medborgarens intressen i lika hög grad som statens. Attge service, råd och hjälp till allmänheten är lika viktigt som atl myndighetenhandlar korrekt i juridisk mening. En i liden utdragen stridsfråga är om förvaltningslagenskall innehålla en särskild bestämmelse om alt myndigheterna i sina beslut tillden enskilde skall ange vilka föreskrifter ett avgörande grundas på,Utskotlsmajoriteten har tidigare i sina överväganden gått på besvärssakkunnigaslinje. Dessa hävdade redan i ett betänkande på 60-lalel all kravet på allhänvisningar till författningsbestämmelsen skall förekomma är så elementärt altdetta inte behöver skrivas in i lagtexten. Vi vidhåller denna uppfattning, särskilt som del vid vårtkanslis förfrågan till statsrådsberedningen inte har anförts ett enda klagomåli denna sak. Från juristhåll har ingen kritik nått oss. Folkpartiels motion lar heller inte upp något konkret fall.Även om har företagit en egen, privat undersökning måsteutskottet naturligtvis granska denna närmare, Konsliiutionsulskoilet värnar självfallet om den enskildesrättssäkerhet och om en god myndighetskultur, och utskollel utgår ifrån allstatsrådsberedningen nu som tidigare bevakar frågan. Jag yrkar avslag påreservation nr I, och jag lackar för hjälpen med argumentationen. framför i reservation 2 atlförrätlningsformen med muntliga överläggningar skall prövas i t.ex.förvaltningsärenden, I förvaltningslagen sägs att ärenden skall handläggasenkelt, snabbi och billigt ulan all rällssä- Prot,1989/90:26 kerhelenför den skull eftersatts. Byråkratiskt krångel och långa väntetider skallmotverkas och den enskilde skall få råd, I lagen finns inget hinder för atlordna sådana förrättningar som förekommer vid t,ex, fastighetsbildning.Myndigheten kan bestämma om handläggningen skall vara muntlig. En sökandeeller klagande har rätt atl till myndigheten lämna uppgifter muntligt, ocksåper telefon. Det skall vara så enkelt som möjligt att komma till tals.Utskoitsmajoriteten anser att förvaltningslagen är väl avvägd i befintiigtskick. Vpk och anser atl personaltidningar skall haen gentemot förvaltnings- och förelagsledning oberoende ställning, så attmissförhållanden inom ett företag eller en förvaltning inte censureras. har i det avtal som är slutet medTidningarnas arbetsgivarförening infört en bestämmelse som säger atlmedarbetare inte får åläggas atl skriva emot sin övertygelse eller utföraförödmjukande uppdrag. För övrig press, radio och TV finns etiska regler därdel sägs att denna bestämmelse skall beaktas. Jag vill giirna i kammaren uttala att presseliska reglerskall följas. Även utskottet uttalar sig i denna fråga, och säger;"Utskottet hyser förståelse för de synpunkter som förs fram i motionen ombehovet av en öppen och kritisk debatt även i denna typ av tidningar." slår i sin motion fast: "Principen omansvarig utgivares ställning och oberoende finns reglerad såväl i lag som ipraxis. Vi menar inte att en ytterligare lagreglering är önskvärd." Så somtryckfrihetsförordningen nu är utformad skall ägaren utse ansvarig utgivare förperiodisk skrift. gäller i stor utsträckning alten person i verksamhetens ledning utses. Att garantera personaltidningen enoberoende ställning gentemot företagsledning går, som jag ser det, inte utanlagändring. En lagändring är inte något parti, inte heller vpk, villigt attställa upp på. Även om missförhållanden i t.ex. en statlig förvaltninginte kommer fram i en personaltidning med en begränsad räckvidd kan en bredallmänhet i andra massmedia lätt få ta del av klagomål i förvaltningen. Vi harregler om meddelarskydd med efterforskningsförbud gentemot källan. Enutvidgning av delta skydd till alt gälla även näringsliv och organisationerutreds . begär i motion köpfrid. Postenoch andra offentliga institutioner skall inte ha räll atl sälja adresser somunderlag för direktreklam till hushållen. Tanken är god. Jag har självmolionsledes framfört denna tanke . En proposition förberedsför närvarande i . Atl i delta läge göra som många avkonstitutionsutskottets ledamöter - moderater, en miljöpartist och enfolkpartist - nämligen öda krut på atl kritisera ett utredningsförslag och uppträdasom något slags remissinstans är enligt min mening något märkligt. Innehålleti ett kommittébetänkande säger inte så värst myckel om hur propositionenslutgiltigt kommer alt vara utformad. En lagremiss grundad på DOK:s återstående belänkandeberäknas komma . Därmed är en proposition tämligen nära förestående. Jag yrkarbifall till hemställan i utskottets belänkande och Prot.1989/90:26 avslag på samtligareservationer. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens för- °' ° u ji- m.m. handlingar. BO (vpk) rephk; Jag vill bara säga ett par ord till Calarina Rönnung med anledning avdiskussionen om personaltidningarna. Jagtror att detta är en ganska viktig fråga. Vi har många personaltidningar inomstatliga förelag, myndigheter och förvaltning. Del är faktiskt skattebetalarnaoch vi riksdagsledamöter som representanter och ombud för skattebetalarna somanslår jjengarna. Jag menar inte att vi skall uppträda som något slagsarbetsgivare och diktera för dessa tidningar; tvärtom. Vi skall endast kommamed ett stillsamt påpekande om att dessa pengar slår till förfogande och kan ge ul tidningar av olika slag. Menvi anser all dessa tidningar då skall tjäna som instrument för en fri och öppendebatt. De anställda skall fritt kunna uttrycka sina åsikter, man skall kunnakomma med kritik mot företagsledningen och med förslag. Dessa tidningar skallicke fungera som något slags megafoner för företagets, förvaltningens ellermyndighetens ledning. Om det fungerar på det sättet -vilket det tyvärr gör påganska många håll, och vi har haft en del dramatiska konflikter-, måste vi taoss en funderare på om man skall ge ut den här typen av tidningar. Del vorebättre att öka på reklamanslaget för förelags- eller förvallningsledningen omde behöver göra reklam för sig. ge ut tidningar tycker jag alt man skall ge ut tidningar. De skall fungeraenligt normala journalistiska principer med de pressetiska regler som vi har.Det var den lilla markering som jag tyckte alt och utskollel skullegöra, ulan alt på något sätt lägga sig i tidningarnas redigering ellerföranstalta om något slags lagstiftning. Jag är ledsen över att man inte velatgå med på detta från socialdemokratiskt håll och att de andra partierna utommiljöpartiet inte heller gått med på det, CATARINARÖNNUNG (s) replik; Jag vill till säga att utskottet har gjort ett uttalande ivilket vi säger atl vi hyser förståelse för de synpunkter som harfört fram i sin motion om atl det är viktigt med en öppen och kritisk debattäven i personaltidningar. Dettaär så långt vi kan komma med nuvarande lagreglering. får väl kommaigen med nya friska grepp och förslag om hur man skall kunna specialdestinerapengar till de här personaltidningarna. Man kanske eventuellt kan hålla medelinne, eller kanske har idéer om hur man tekniskt skall kunna lösa dethela på så sätt att personaltidningarna får en oberoende ställning gentemotledningen. Jag vet inte hur det skall gå till, men kanske har någraegna idéer i den här frågan. Ulskottsmajoritelenhar gjort ett enligt vår mening bra uttalande i frågan. Jag hoppas atl detkommer att vara till vägledning för journalister och för de ansvariga utgivarnaför de här personaltidningarna. BO (vpk) replik: Jag vill inte ha färre personaltidningar. Jagvill ha fler tidningar över huvud laget, mer mångfald, större debatt ochlivligare meningsutbyte. Del har varit min avsikt med den här motionen. Jag vill på en punkt ge Calarina Rönnung räll. Jag kanskevar litet orättvis. Jag anser att utskottet skulle ha kunnat gjort en myckelstarkare markering, men jag skall erkänna atl det ändå var ett litet steg somutskottet tog i och med den här skrivningen. Det vill jag ändå notera. Jaghoppas alt det kanske kan påverka olika företag, förvaltningar och myndigheteri deras syn på detta. Men jag är inte riktigt så optimistisk som CalarinaRönnung. Jag tycker att vi kunde ha gått litet längre, men jag noterar i allafall det här lilla steget. () replik; På vilket sätt anser att vi skulleha gått längre? Talmannen anmälde atl anhållit atl tillprotokollet få antecknat all han inte ägde rätt till ytterligare replik. HANSLEGHAMMAR (mp): Jag hade inte tänkt gå upp i debatten om dethär betänkandet utan spara krafterna till litet . Men när jag får hörafolkpartiets motivering till reservation I om motivering av tillämpadförfattningsbestämmelse kunde jag inte hålla mig ifrån mikrofonen. Vi har haft uppe den här frågan i utskollel vid åtminstonetre olika tillfällen. När jag läste den här motionen tänkte jag: Oj, är detverkligen på det viset atl domstolen inte motiverar del beslut man har fattal!Så kan det väl bara inte vara? Jag kontrollerade den frågan med olika jurister och andrasom är rätt kunniga på det området. Det visade sig då atl man för tre fyra årsedan tagit initiativ till en förändring på del här området. Del har skett ensmärre revolution när det gäller hur man motiverar besluten, och del är i daginte längre något problem. Jag ville efter detta att ledamot i utskottetskulle konkretisera vilka problem som fanns och åtminstone plocka fram ettbeslut som inte gick i den här linjen. Jag tror att vi hade frågan uppe tvåeller i utskottet. Jag fick aldrig fram något exempel på ett sådantbeslut, och därför kunde inte heller stödja reservationen. Jag tyckte att det var litet patetiskt när jag under enutskottsbehandling fick reda på alt man minsann inte skrev motioner för attHans Leghammar skulle stödja dem. Man skrev motioner när man fått signaler frånsina väljare. Jag tyckte då all det var ett litet konstigt sätt man hade attföra fram synpunkter i på. Jag ansåg atl del vikliga var sakfrågan.Det var den man ville förändra. Vill man förändra sakfrågan får man också bemöda sig omall plocka fram underlag för att få med sig en majoritet. Del gläder mig altfolkpartiet nu så här sent har börjat plocka i materialet. Men det är litet välsent för att vi miljöpartister skall kunna ändra oss. har haft gottom tid alt plockafram det här materialet under utskottsbehandlingen. Man behöver inte kommadragande med del i kammaren när jag uttryckligen har begärt fram materialetflera gånger under utskottsbehandlingen. Det kunde ha kommit fram då och intesom ett populistiskt utspel vid själva kammarbehandlingen. BIRGITFRIGGEBO (fp) replik: Hans Leghammar säger själv atl han under utskottsbehandlingenfick uppgifter om alt fått signaler från sina väljare om att sådanthär förekommer. Det trodde inte Hans Leghammar på. Han har naturligtvis sammamöjligheter som alla vi andra att själv ta kontakt med någon myndighet och höraefter hur det verkligen ligger till. Del finns ingen anledning för oss atl komma springande medinformation och serva Hans Leghammar med underlag för hans ställningstagande.Del får han la fram själv. Vi i har i utskottet redovisatatl vi fått signaler från människor som hört av sig till oss. Men HansLeghammar trodde inte på det. Jag har gått vidare och gjort egna ytterligareundersökningar efter utskottsbehandlingen. Del har naturligtvis Hans Leghammarockså möjlighet till. Vi får väl avvakta nästa års behandling. Jag skullerekommendera Hans Leghammar all la kontakt med någon skattemyndighet ellernågon kammarrätt för alt efterhöra hur situationen verkligen är. HANS LEGHAMMAR (mp) rephk: Om jag som riksdagsledamot vill övertyga enmajoritet i i en viss fråga försöker jag givetvis plocka fram såsakligt material som möjligt för alt övertyga denna majoritet. Jag försöker dåinte slänga ifrån mig frågan genom alt säga: "Om ni vill vara med på denhär reservationen eller den här motionen får ni la reda på sakunderlagetsjälva." Jag tycker att del är ett litet onyanserat sätt att debattera ochförsöka föra fram nya sakfrågor på. Är man intresserad av och upprörd över hur domstolar betersig i ett visst ärende tycker jag all man skall plocka fram material till demsom kan vara beredda atl stödja reservationen eller motionen. Om man inte gördetta är man antingen ule på populistiskt vatten eller så anser man inte attsakfrågan är sä viktig. Jag tror visst all man kan få signaler. Jag får ocksåvarje dag en mängd signaler från olika människor om fel i rättssystem och eninkonsekvenl lagstiftning osv. Men jag skriver inte motioner utifrån sådanasignaler, utan jag skriver motioner utifrån konkreta fakta. Del trodde jagfaktiskt atl också gjorde. Om har konkreta fakta som man skriver motionerutifrån får man lov alt visa upp dessa fakta. Då lovar jag, , atljag skall stödja . Ta fram konkreta fakta, så skall vistödja er . 1989/90:26 15november 1989 ()replik; Myckel av vårt arbete här i bygger på förtroende mellanledamöterna också över partigränserna. Vi brukar inte behöva skaffa fram papperoch bevis på allting vi överlägger om - det är min erfarenhet från långvarigtregeringsarbete och kammararbete. Jag tror atl Hans Leghammar känner litetdesperation på grund av sin okunnighet just i denna fråga och oförmåga attkänna förtroende över partigränserna. Jag ser fram emot atl vi kan åstadkommaen förändring . HANSLEGHAMMAR (mp) repHk: Om del behövs en förändring skall minsann få mitt stöd.Anledningen till atl jag ville ha konkreta bevis på att dessa signaler varriktiga var atl de jurister jag hade pratat med sade atl detta inte var någotproblem , utan man hade rättat till problemet efter en lagändring förnågra år sedan. Jag tror på de juristerna lika väl som jag vill tro på folkpartielsrepresentanter. När man då inte kunde plocka fram något material, tyckte jaginte att det fanns någon anledning atl stödja detta förslag. Jag tycker atl delär konstigt att man bemödar sig all plocka fram material först när frågankommer till kammaren. Hade man möjlighet alt plocka fram material, tycker jagalt man kunde ha gjort del i ett tidigare skede i stället för att kommadragande med det . BENGTKINDBOM (c); Calarina Rönnung argumenterade mot ett förslag som ännu inte var ställti kammaren. För atl det inte skall hänga i luften ber jag alt få yrka bifalltill reservation 2. Jagvill något kommentera den datapolitiska debatt som uppstod här. Jag vill idelta sammanhang hänvisa till de motioner och reservationer vi harhaft från sida. Däri har också behandlats de frågor som hardiskuterats här , såsom registerlagstiftning för de stora befolkningsregistren,insamlande av datauppgifter, användande för andra ändamål av uppgifterinsamlade för ett ändamål och begränsning av registerdatas användning.Dessutom har vi under en följd av år föreslagit införande av ett moratorium förstora personregister i avvaktan på DOK;s förslag om bl.a.personnummeranvändningen. Idet förslag som diskuteras i detta KU-belänkande föreslås en lagstiftningom köpfrid. Där har vi inte funnit anledning atl reservera oss. Vi återkommer i rätt sammanhang, när del blir dags att diskuteradalalagen, sekretesslagen och tryckfrihetsförordningen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 1989/90;KU3 Kommunala frågor. Betänkande 3 från KU handlar om kommunala frågor. Det är baserat på ettstort antal motioner, 26 stycken, från den allmänna motions-liden Utövermånga yrkanden om avslag på motioner finns i betänkandet också etttillkännagivande till regeringen, som jag helt kort vill kommentera. Det gällerdet kommunala partistödet. Det har visat sig att de nuvarande bestämmelserna iflera avseenden är omoderna eller kanske litet stereotypa. När man nu kommertill överläggningar mellan partierna, som ett resultat av tillkännagivandet,vill jag från moderat håll på del här stadiet skicka med den lilla passningenalt delta inte får medföra ökade kostnader för kommunalt partistöd. Del ärviktigt all man, även om man utvidgar stödet eller gör om del, är restriktiv såatt man inte drar på sig ökade kostnader, som kanske kunde befaras annars. I övrigt vill jag beröra några av de reservationer som föreligger. Jagvill börja med att yrka bifall till samtliga reservationer där vi moderaterfinns med som undertecknare. Jagvill först säga någonting helt kort om reservation nr 1, som handlar om delningav kommuner Det är inte svårt att tycka att folkviljan här borde få ett störregenomslag än den har fått , framför allt sedan vi fickregeringsskiftet . Den nuvarande regeringen har varit mycketrestriktiv, alltför restriktiv, när del gäller atl ge möjligheter till atl delakommuner. Enligt vår uppfattning bör en kommundelning kunna ske om människornai området vill det och framför allt om del är ekonomiskt försvarbart. År1974 hade vi den senaste stora kommunsammanslagningen, när vi bantade antaletkommuner i vårt land till under 300. Det blev många reaktioner på det. När vihade borgerliga regeringar andra hälft såg vi flera exempel påhur man verkligen prövade möjligheterna att dela stora kommuner. Jag har settutmärkta exempel bl.a. i , där den lilla kommunen Essungaåteruppstod efter en stor folkviljeinsats i en del av del som var . Manvar inte rädd för all pröva möjligheten att dela kommuner. I kommunfinns en del som heter , som hade varit egen kommun . Underandra hälften av 70-lalel prövade man om del inte var möjligt all låta Bjärkebli en egen kommun igen. En folkomröstning genomfördes. Den visade att detfaktiskt inte fanns majoritet för atl skulle bli en egen kommun. Fråganprövades dock noggrant, och den möjligheten tycker jag all man skall släppafram. Att man gör en prövning behöver ju inte innebära att det faktiskt blir enkommundelning. Men i framförallt demokratihänseende är del väsentligt all manverkligen får möjlighet all undersöka del. Mångakommuner blev för stora 1974. Vi skulle uppnå en mängd fördelar, som jag dockinte skall gå in på ytterligare här, och kunna vitalisera det kommunala livetgenom att dela åtminstone några kommuner. Det är jag helt övertygad om. Ireservation nr 6 talar vi om snabbare valgenomslag i kommunala styrelser ochnämnder. Som bekant har vi val Nya fullmäktige tillträder då.Kommunstyrelser och nämnder tilhräder dock inte förrän på 1989/90:26 15november 1989 Det :finnsegentligen ingen som helst anledning till atl det skulle behöva vara på det sättet.Del har man t.ex. visat i , där kommunstyrelsen väljs redan underhösten. har man någon sorts interregnum, eller en period då manväntar på att den nya kommunala ledningen skall tillträda. Detta borde varaenkelt att ändra på, så att man kunde få ett snabbi genomslag, inte bara iStockholm, ulan över hela landet. Reservationnr 10 är ganska intressant. Där talas om öppna nämnd- och utskottssammanträden.Det måste ändå sägas vara väsentligt, herr talman, med en ökad offentlighet ochdärmed förhoppningsvis ett ökat intresse för kommunala frågor. Vi har i vårreservation sagt atl vi vill ha en försöksverksamhet, där en kommun skallkunna besluta atl en eller flera nämnder har öppna, offentliga sammanträden. Vikan ju jämföra med de öppna utskotts-utfrågningarna här i , åtminstonei del avseendet att de har medfört ett betydande intresse för den verksamhet vihåller på med. Alla kanske inte tycker atl del är positivt - jag vet inte.