prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — Socialliberalismen stårpå båda dessa ben. Det första benet -friheten och tilltron till individen - innebär att skapa 1989/90:140 13 juni1990 möjligheten Skattereformenöppnar stora möjligheter att bestämma mer själv. Detandra benet - rättvisan och tryggheten för alla - kräver en ansvarsfullfinansiering och tillräckliga skatteinkomster för att betala viktiga offentligautgifter. Dessabåda principer gäller alltså både mervärdeskatter och andra delar av reformen.Jag vill något kommentera båda dessa inslag. Ansvarsfull finansiering låterinte särskilt roligt, och det är också finansieringen, inte minst momsen, somhar väckt störst krifik. Kritiken gäller dels hur mycket av skattesänkningensom skall finansieras, dels på vilket sätt finansieringen skall ske. Minuppfattning är att allt som faller bort i skatteintäkter genom sänkningen avinkomstskatten måste finansieras. Observera uttrycket "allt som fallerbort". Det betyder att en del dynamiska effekter måste räknas in, för deinnebär att skattepengar kommer tillbaka automatiskt. Den bredare momsen bidrarmed till denna finansiering. Finansieringensker inte därför att är illasinnat eller njuter av att lägga framförslag som vissa ogillar Skälet är naturligtvis att om finansiering inteskedde fullt ut, skulle effekterna bli starkt negativa. Det är för att undvikaen sådan värre obalans i ekonomin, med än större pris- och ränteökningar, änstörre underskott i utlandsbetalningarna och för att undvika kraftigt stigandearbetslöshet, som finansieringen är vikfig. Man måste fakfiskt se litet längreän näsan räcker om man skall göra anspråk på att kunna genomföra sina förslag.I opposition, om förslagen ändå inte är avsedda att genomföras, är det mångasom tillåter sig att vara mindre ansvarsfulla, ofta ger de rent avopportunistiska överbud, dvs. i fråga om finansiering blir det grova underbud. Jagtror inte, fru talman, att skulle tillåta sig att genomföra enfinansiering som saknar eller mer om de, jag säger om,fakfiskt vore i den ställningen att deras förslag skulle genomföras. Derasförslag är gångbart i debatten bara därför att det inte skall genomföras. Enligtcenterpartiet får finansieringen inte drabba nödvändig konsumtion som mat ochboende. Vi har just hört detta av . Men om bara onödig konsumfionskall belastas, behöver ju ingen betala. Då blir det ingen finansiering, och dåblir det ingen reform. Nå,om nu allt skall finansieras, varför skall det ske med andra skattehöjningar,varför inte med besparingar i stället? Då skulle man få en störresänkning av skattetrycket, vilket det är fler än jag som önskan Frågan harformulerats på många sätt. När skall skattetrycket kunna sänkas väsentligt ominte just i samband med att hela skattesystemet görs om? Jag menar faktiskt attdet är just när hela skattesystemet görs om som det är allra svårast attkraftigt sänka det totala skattetrycket. Låt mig förklara varför Denviktigaste strukturförändringen i skattereformen är sänkningen av dekatastrofalt höga marginalskatterna. Jag skall inte uppehålla mig vid vilkenskada de har gjort, det har sagt, men den är betydande. Var ochen inser att när de högsta inkomstskatterna sänks blir skattesänkningen på kortsikt störst för dem som har de högsta inkomsterna. fördelningspolitiskdiskussion: Är det rättvist att sänka skatten mest för de rika? Man kan hävda,vilket jag har gjort , att kommer alla att tjäna på ensådan reform, och allra mest de som har låga lönen Men det vore dumt attförneka att detta är svårt att förklara och därför svårt att genomföra. DetbUr lättare om man kan visa att skattesänkningarna och finansieringen har sammafördelningspolifiska profil. Så blir det med dagens reform. Skattesänkningen isig ger mest åt de rika, men finansieringen med andra skattehöjningar belastarockså de rika mest. Däremot finns det oerhört få - om ens några offentligautgifter som till största delen tillfaller höginkomsttagarna. Att på bred frontfinansiera sänkta marginalskatter med besparingar i offentliga utgifter skulledärför ge ett kortsiktigt fördelningspolitiskt utfall som många med rättaskulle ogilla. Dettasamband finns utförligt belyst, bl.a. i en arfikel i Ekonomisk Debatt. Jagrekommenderar den till läsning för alla som hävdat motsatsen. Där visasnämligen att marginalskattesänkningen isolerat leder till att de fördelningspolitiskaskillnaderna ökar något, men när finansieringen inkl. den breddade momsen ochde kompletterande höjningarna av barnbidrag, bostadsbidrag, pensionstillskottm.m. läggs fill blir det fördelningspolitiska utfallet helt neutralt, dvs.detsamma som ; faktiskt t.o.m. litet bättre men det är så litet att maninte bör göra något nummer av det. Därför är just utformningen avfinansieringen en vikfig del av skattereformen, som starkt bidrar till att göraden rättvis, både på kort och på lång sikt. Attsänka skattetrycket blir då nästa viktiga skattepoUfiska reform. Det kräver,som jag sagt, minskade offentliga utgiften Det är viktigt att den fördelningspolifiskaprofilen beaktas även då. När utgifterna sänks, t.ex. genom att olikatransfereringar sänks, påverkar det alla ungefär lika mycket. Skattesänkningenbör då också påverka alla ungefär lika mycket. Det sker bäst genom sänkt moms. Självfalletär en sådan operation mycket lättare att genomföra när de värstaoformligheterna i dagens skattesystem har tagits bon och när vi har skapat enny och bättre struktur, dvs. när vi har fattat det beslut som vi fattar omnågon timme. Därför är dagens skattereform en nödvändig förutsättning för attkunna gå vidare med nästa steg, en sänkning av det totala skattetrycket. Densom hävdar något annat har dålig känsla för de sociala konsekvenserna av olikapolitiska beslut. Denbreddade momsen är, fru talman, en vikfig del av finansieringen. Den tar in ca15 miljarder kronon Jag har redan konstaterat att dessa pengar behövs, menförändringarna i momssystemet är faktiskt viktigare än så. Denstora förändringen är att basen breddas för uttag av moms. AU konsumtionbeskattas i princip - däremot inte sparande. Att en del av skattesänkningenfinansieras med ökad moms ger alltså en ytterligare stimulans att spara istället för att konsumera. Denbreddade momsen har krifiserats för att den höjer prisnivån. Det är sant. Dettaär en oundviklig effekt av en övergång från direkt inkomstskatt till indirektkonsumtionsskatt. Sänkningen av inkomstskatten syns nämligen inte ikonsumentprisindex, men det gör höjningen av den indirekta skatten. Detta ärinte någon höjning av inflationen utan en engångsförändring i in- 1989/90:140 13 juni1990 dex, i beräkningen avnivån. Den underliggande inflationen - den som är av .stor betydelse förekonomins utveckling - kan i stället väntas sjunka som en följd av en bättrefungerande lönebildning. Jag tror att vi alla som sitter här i kammaren harkritiserat dagens höga marginalskatter för att de är inflationsdrivande, ochatt sänka dem kommer därför att innebära en dämpning av prisökningarna. Dettaär av mycket stort värde. Denandra huvudpoängen i momsförändringen är att momsen blir enhetlig. 1 principfår alla varor och tjänster samma mervärdeskatt. Detta innebär att vi politikeröverlåter åt enskilda människor att som självständiga konsumenter avgöra påvilka varor och tjänster de vill spendera sina surt förvärvade slantar - ingastatliga pekpinnar i form av lägre moms på en del och högre moms på annat. Ensådan differentiering av momsen skulle fungera som en indirekt statlig subventionav viss konsumtion och straffbeskattning av annan. Folkparfiet anser att dettaskall enskilda människor få bestämma själva. Och vi anser att de kan bestämmadetta själva - de behöver inte förmanas och påverkas av riksdag och regering. Omman vill subventionera vissa hushåll är det bättre att ge dem pengar i handen,t.ex. genom höjda barnbidrag eller vårdnadsbidrag, än att ge dem vissa bestämdaprodukter. Jag är övertygad om att alla, även barnfamiljer, är fullt kapablaatt själva bestämma hur mycket pengar de vill lägga på t.ex. mat, bara de harpengar nog. Därför är barnbidraget väsentUgt bättre än lägre matmoms ellermjölksubvenfionen Flerapartier har opponerat sig mot moms på energi. De vill i stället ha merpunktskatten Det påstås ge både bättre miljö och mindre belastning påhushållen. Så är det emellertid inte. Miljöstyrningen sker bäst genom miljöavgiftermed utgångspunkt i de olika energislagens negativa effekter på miljön. Därefterbör moms läggas på rätt över för att allmänt dämpa förbrukningen av energi ochuppmuntra till energisparande. Momsen har en stor fördel framför punktskatter:Den är avdragsgill vid export. Momsen försämrar inte konkurrensläget försvenska företag. De har svårt att konkurrera på världsmarknaden -de tappar faktiskt marknadsandelar - och att lägga ytterligare sten påbördan genom , och förslag vore attförsämra för svenskt näringsliv. Resultatet skulle bli mindreexportförsäljning, mindre produkfion och ökad arbetslöshet. Detta skullesärskilt drabba företagen i och således vara fördelningspolitisktnegativt av två skäl. Dels skulle det skapa arbetslöshet, dels skulle det skapanegativa regionalpolifiska effekten Det finns de som undrar hur miljöavgifter kan användas som finansieringav en skattesänkning. Miljöavgifterna syftar ju inte till att ge intäkter utantill att påverka beteenden, så att det inte blir några intäkten Denna kritikkan riktas mot svavelavgiften, men effekten där motverkas av att andrafinansieringsposter i stället ökar över tiden. Koldioxidavgiften däremotkommer inte att - kan inte - leda till att koldioxidutsläppen försvinner. Detär med nuvarande teknik omöjligt. Däremot kan avgiften förhoppningsvis ledatill att utsläppen inte ökar så mycket som de annars skulle ha gjort. Poängenär att intäkterna från koldioxidavgiften kommer att bestå under mycket långtid, och då bör de också motverkas av andra skattesänkningar Annars skulle nämligen dettotala skatte- och avgiftsuttaget öka, vilket inte kan acceptera. Ävenom skattereformens finansiering, fru talman, med breddad moms och annat, harmånga goda skäl som talar för sig tror jag inte att det är denna del som kommeratt ha störst ekonomisk betydelse. Det är i stället de stora sänkningarna avmarginalskatterna, det automafiska inflafionsskyddet och den reformeradekapitalbeskattningen. Jagnämnde tidigare att den ideologiska grunden för dessa förändringar förfolkpartiet är att skapa möjligheten Skattereformen kommer att medföra starktökade möjUgheter för enskilda människor att bestämma själva. Närmer blir kvar efter skatt fär var och en av oss bestämma själv över en störredel av vår inkomst. Det ökar individens möjligheter, och det ökar frigörelsenfrån politiska och andra beslut. Närden högsta marginalskatten sänks till uppnås målet "hälftenkvar". Hälften är en mer robust siffra än varje annan mellan O och 100 .Jag anser att hälften kvar är en rättvis gräns - högst hälften till detoffentliga, åtminstone hälften kvar till en själv. Medkraftigt sänkt marginalskatt ökar också möjligheterna att påverka sin ekonomigenom egna beslut. Den som vill förbättra hushållets ekonomi kommer att kunnagöra det genom eget arbete. Den som vill förkovra sig genom mer utbildningkommer att kunna göra det och få lön för mödan -även efter skatt. Den som villspara, t.ex. inför ålderdomen, kommer att kunna göra det - så att det lönarsig. Den som vill ta risker i eget företagande kommer att kunna göra det iförvissning om att om det lyckas får man behålla en rimlig del själv. Detautomatiska inflafionsskyddet innebär att den som vill planera sin egen ekonomikommer att kunna göra det, i säker förvissning om att pris-och löneökningarinte leder till smyghöjningar av skatten. Skattereformenöppnar sådana möjligheter och fler därtill. Möjligheterna kan utnyttjas av densom så önskan Men de behöver inte utnyttjas om man inte vill - ingen tvingasarbeta mer, spara mer eller utbilda sig men Men den som väljer att utnyttja demöjligheter som skattereformen skapar får ett rikare liv. Slutligen,fru talman, vill jag ta upp en fråga som har en litet annan dimension än defidigare. Det handlar om skattesystemets legitimitet. Jag tror aldrig attnågon kommer att älska att betala skatt, men det är vikfigt att varjeskattebetalare upplever att alla andra också betalar sin del. Systemet måsteupplevas som någorlunda rättvist. Så kommer det att bli i och med denna reform,detta i motsats till dagens system, där jag tror att den förhärskande känslanär att "alla andra" smiter undan genom avdrag och skatteplanering såatt bara "jag" betalar enUgt reglerna. En sådan känsla är farlig. Denär särskilt farlig för oss socialliberalen Vi kräver nämligen av människor attde skall betala ganska mycket i skatt för att möjliggöra viktiga offentligautgifter- barnomsorg, utbildning, äldreomsorg, sjukvård, miljöinsatser ochinsatser för det glömda . När man måste betala ganska mycket i skatt ärdet särskilt viktigt att skattesystemet upplevs som rättvist. Dagensskattereform innebär ett stort steg mot ökad rättvisa. Som fleratalare redan påpekat, har skattereformen mycket 1989/90:140 13 juni1990 stora likheter medfolkpartiets skattepolitiska förslag, signerat . Det är därförvi med glädje och stolthet medverkar till dess genomförande. Menskattereformen skulle inte ha varit möjlig utan ett omfattande opinionsarbete,troligen mycket slitsamt opinionsarbete, från . För detta ärhan värd en mycket stor bukett blåklint. Jag vet att inte tar illaupp - han kommer ändå att gå fill historien som den som undertecknatpropositionen - om jag på detta sätt särskilt vill framhålla den förrefinansministerns stora och på många sätt helt avgörande insatsen Även om alla kanske ännu inte är helt övertygade om skattereformensvälsignelser, anser jag att regeringen och socialdemokratiskaledamöter gör en betydelsefull insats för i och med skattereformen.För detta är de värda all heden Idetta anförande instämde , , ,, , , , , och (alla fp). 91 ()replik: Efter välsignelse fattades det bara ett amen, för att viskulle ha förstått hur enormt fint allfihop van Jagtrodde att vi debatterade skatteutskottets betänkande 31. Fördelningspolitik,skatteskalor, grundavdrag och allt detta har vi diskuterat i samband medbetänkande 30, och vi har gjort det med finansministern, m.fl.Det är faktiskt litet av en maskerad. Man vet inte vem som företräder vad. AnneWibble visar litet grand värderingarna som ligger fill grund för reformen, närhon säger: Den som väljer att utnyttja systemets möjligheter får ett rikareliv. Ja, det var väl tacksamt för honom, men den som inte har något val får alltsåvara tacksam över höjda konsumentpriser, bidrag eventuellt och de andrasmöjligheten Det är i sanning värderingar som jag inte står bakom, det får jagsäga. Sedantar fram de studerandes möjligheten Ja, de som studerar får änsvårare att betala tillbaka sina studieskulder, som de har nog bedrövelse av . De får nu med visshet behålla dem fram till det att de blir pensionerade. Ävenom ni inte tycker om differentierad moms, måste ni ibland differen-fiera eradiskussioner kring den här skattereformen. AnneWibble tog också upp frågan om företagen i som skulle drabbas såförfärligt om andras förslag genomfördes. I fick vi vetaatt helt plötsligt har de lägsta energipriserna, därför att andraländer måste höja dem för att få ordning på sin miljö. Vi här har tydligenhelt fått ordning på vår miljö, för vi sänker energipriserna för företagen. Detär ju en klar målsättning, och det är lätt att förstå hur det kommer att gå medkärnkraftsavvecklingen, om skall vara med och bestämma. Vii har försökt visa på att en sådan här reform, även om dethandlar om oerhört mycket siffror, måste vila på humana värderingan I slutskedet är det ändåmänniskor det gäller, och de har inte alltid en likartad livssituation. Anf.92 () repUk: Det är inte så, , att moderata samlingspartietunderfinansierar med 15-20 miljarden Vi har i vår finansiering en dynamiskeffekt på 6 miljarden Det här beloppet har diskuterats både i går och i dag-igår diskuterade med , och har haften diskussion med . Basbreddningenav mervärdeskatten höjer prisnivån , och den späds nu på ytterligaremed skattesatshöjningen på momsen upp fill . Sedanhar tydligen samma uppfattning som jag när det gällerkoldioxidskatt och svavelavgift, men lever inte upp till intentionernabakom svavelavgiften, för den blir ju en skatt. Den går in i finansieringen avskattereformen i stället för att användas för miljöförbättrande åtgärden BengtWesterberg sade i sitt inledningsanförande i går att han tycker att naturvårdenfår för litet pengan Här finns nu en specifik möjlighet att använda styrandemiljöavgifter på ett sådant sätt att förstöraren också skall reparera skadangenom att betala. Detbehöver göras stora kalkningsinsatser i landet, och det finns för dåligaresurser på länsstyrelserna. Här är då i inledningsskedet 500 miljoner att fördelaomgående för att dels kalka sjöar, dels kalka skog. Det är stora resurser sombehövs för detta. Enbart för skogsmarken är behovet 3 miljarden Kanjag då få ett svar från när det gäller ställningstagande,om ni kan ge klart besked att ni inte är med om att införa moms påfinansiella tjänster, som inte är EG-konformt. i Koja fick ett dåligt svar av i TV, och han får ingetsvar på frågan hur han skall klara sin framfid. Slutligenvill jag ställa en fråga som gäller den privata barnomsorg som viförhoppningsvis skall få litet mer av och som stöder: Varför skallman alltid gå via den offentliga sektorn för att bedriva en sådan omsorg, enligtdet förslag som ligger nu? Anf.93 () replik: Det var väldigt vackra ord om stöd för miljövänlig energiomvandling,och det stämmer med folkpartisternas motionerande i frågan. Vad det intestämmer med är praktiken i skattereformen, speciellt när det gällerelskattesituationen för vindkraftverk. Jagbad tidigare om en förklaring, och jag upprepar min fråga: var det fakfiskt majoritet för att befria vindkraftverk frånelskatteplikten. Det har blivit en omsvängning någonstans, och jag tror attAnne som folkpartist har nyckeln till gåtan. Kan vi få en förklaring? Anf.94 () replik: Jag skall börja med att svara direkt. Frågan om de småvindkraftverken kommer med stor säkerhet upp fill behandling i sam- 1989/90:140 13 juni1990 1989/90:140 13 juni1990 bandmed höstens energipolitiska beslut, men för dagen står vi fast vid det beslutsom har fattats i skatteutskottet. Jagblev litet förvånad över att reagerade mot att föra enfördelningspolitisk diskussion i samband med behandlingen av momsbetänkandet.Jag trodde att fördelningspolitik var ett viktigt skäl för åsikter ommatmoms. Jag inser nu att det inte alls handlar om fördelningspolitik, och dåär det hela lättare att förstå. Jagkan också försäkra att om har någon inverkan påenergipolitiken blir det ingen förtida avveckling av kärnkraften. Det äralldeles rätt. Jaghar lagt ner en viss möda på att försöka förstå principer ommervärdeskatt och annat utan att jag har lyckats uppfatta någon princip idetta. Den enda princip som man möjligen kan hitta är att ni vill styra ochställa på politisk nivå. Är det denna värdering som ligger till grund för centerpartietsuppfattning om skatter och liknande? Jag undrar om vill svara påden frågan. Skall vi politiker bestämma att det skall vara lägre skatt på detena, med en mängd undantag, och högre skatt på det andra med flera extrapunktskatter och andra ting, eftersom vi politiker anser att våra värderingarskall vara avgörande för hur människor spenderar sin inkomst? Valfrihetenskulle därmed gå förlorad, vilket jag beklagar Detta är också delvis ett svar till . Ävenmoderaterna har i sina reservationer föreslagit en betydande mängd undantagfrån den generella mervärdeskatten. Detta betyder att man vill ha särregleroch att det inte blir - något som nämnde i sitt anförande -konkurrensneutralitet för olika branscher och verksamheten Man kan inte både haen mängd undantag och konkurrensneutralitet. måste åtminstonebestämma sig för det ena. Jagvill gärna fråga : Vore det inte bättre att bestämma er förkonkurrensneutralitet, vilket ändå är en angelägen och viktigt princip, somgrund för skattesystemet? Anf.95 () replik: Jag tror visst att frågan omvindkraften kommer upp igen. Men det gäller inte detta. Det är fråga om vilketbeslut som kommer att fattas. skall vi gå till beslut, och tydligen skallvi besluta att små vindkraftverk skall skattebeläggas. Det är en klen tröstatt vi skall diskutera frågan igen. Vad hindrar att i framtidenfattar lika okloka beslut varje gång frågan diskuteras? Jag är inte nöjd meddetta meddelande. 96 ()replik: Jag är visst villig att diskutera fördelningspolitik. Men skall vidiskutera skatteutskottets betänkande 31 som behandlar moms. Jag hörde inteAnne nämna mervärdeskatten förrän alldeles mot slutet av sitt anförande.Det har förts en omfattande diskussion om hela skattereformen i samband medbehandlingen av föregående betänkande. Fördelningspolitikenär egentligen det väsentligaste för att skattereformen skall fungera. Om ertförslag till skattereform och finansiering går igenom. kommer ni att höjakostnadsnivån i detta land. Inflationen kommer att öka , åtminstone i ingångsskedetunder åren 1990 och 1991, och ingen vet om den permanentas på den nivån. Dettakommer att leda till kompensationskrav, större behov av bidrag, en sämreeffektivitet och ett sämre konkurrensläge osv. Attöver huvud taget ge sig på att höja kostnadsnivån i i det skede somlandet befinner sig , och inte samordna med den ekonomiska politiken iövrigt, är för mig anmärkningsvärt. Närdet gäller frågan om vem som vill ha sänkt moms på mat, vill svenska folket,såvitt jag förstår, ha sänkt moms på mat. Jag upprepar detta för ,trots att hon ändå har suttit här i kammaren hela debatten. Tydligen handlardet inte om att genomföra någonting som människor egentligen vill ha, utan härhandlar det om prestige och speciella regler som skall gälla oavsett vilkaförutsättningar de människor har som blir utsatta för skattereformen. Vii centerparfiet har därför lagt fram ett förslag om att begränsa kostnadsökningarnaoch begränsa momsfinansieringen, och framför allt vill vi begränsamomsfinansieringen när det gäller mat, boende, kollektivtrafik osv. Närdet gäller miljön vill vi i använda punktskatter för att kunnastyra utvecklingen. Jag fick inget svar av på frågan omenergipriserna. Varför skall vi nu sänka energipriserna för företagen, lyftaöver kostnaden på hushållen och sedan se till att de får bidrag för att klaraav effekten av skattereformen när vi ännu inte har lyckats lösa miljöproblemenhär i ? AnL 97 () replik: Vi moderater vill genomföra en skattereform som innebär ett sänktskattetryck. Vi vill därför inte bredda basen för momsuttaget på ett sådantsätt att vi höjer nivån. Viär beredda på och medvetna om, att ett närmande till EG kräver en breddad basav ungefär den storleksordning som vi har föreslagit. Vi vill inte genomföranågot som innebär en kostnadsökning för människor, utan vi vill sänka nivån påmomsen, så att vi närmar oss och kan konkurrera med länderna i EG. Vi skall hakonkurrensneutralitet i förhållande till den verksamhet som bedrivs inom EG. NärSverige får ett närmande till EG skall det i fortsättningen inte finnas någragränskontrollen Detta ställer krav på att vi även närmar oss skattenivåernainom EG. Det kan man göra genom att i samband med att man breddar basen sänkerden generella nivån på skattesatsen. Då får man inte de kostnadsdrivandenegativa effekter som skulle innebära en ökning av priserna , vilketskulle bli fallet med de indirekta skatter som föreslås i den reform som nuligger på bord. Omnivån skulle rasa upp fill när snittnivån i liggerpå skulle vi få oerhörda svårigheter när gränserna försvinner vid ettnärmande till EG. Vi måste i kunna konkurrera på lika villkor Detställer krav på en sänkning av mervärdeskatten. Då sänks mervärdeskatten påmat, mervärdeskatten på kläder och hela nivån sänks. 10Riksdagens protokoll 1989/90:140-142 1989/90:140 13 juni1990 Det är klart bättre än attfå de negativa effekter som skatteförslaget kommer att innebära.