prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:45 1§ Anmälan om kompletteringsval till jordbruksutskottet Talmannen meddelade att riksdagsgrupppå grund av uppkommen vakans anmält som suppleant ijordbruksutskottet. suppleanti jordbruksutskottet () 2 §Justering av protokoll Justeradesprotokollet för den 5 decemben Föredrogs men bordlades åter Försvarsutskottetsbetänkanden /90:FöU3 och FöU4 Socialutskottes betänkande 1989/90: SoU 14Utbildningsutskottets betänkande 1989/90:UbU8 betänkande1989/90:JoU12 betänkanden /90:NU5, NU12, NU14, NU16 och betänkande 1989/90:BoU9 4§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgörande finansutskottets betänkande1989/90:FiU9 samt trafikutskottets betänkanden /90:TU9 och TUlO(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. 1Riksdagens protokoll 1989/90:45 Prot.1989/90:45 betänkande FiU9 Mom. 1(avslag på propositionen och begäran om ett nytt förslag) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 1 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation2 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 2 (prisregleringslågens tillämpning) Först biträddes reservation 5 av med 21 röstermot 20 för reservation 4 av . 272 ledamöter avstod från attrösta. Härefter biträddes reservation 3 av m.fl. med133 röster mot 20 för reservation 5 av . 159 ledamöter avstod frånatt rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 164 röster mot132 för reservation 3 av m.fl. 18 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (hyresstopp) Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 133 förreservation 6 av m.fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (avtal med prisjusteringsklausul och andra avtalsom ingåtts före ett beslut om prisreglering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avGunnar och - bifölls med acklamation. 7 (nyttjanderätt till varor m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avGunnar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (tillägg till prisregleringslagens inledandebestämmelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(mål för trafiksäkerhetsarbetet) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 39 förreservation 1 av och . Mom. 2 (den "mänskliga faktorns" betydelse förtrafiksäkerheten) Utskottets hemställan bifölls med 215 röster mot 100 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3(åtgärder mot utsläpp av koldioxid från trafiken) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 73 förreservation 3 av m.fl. Mom. 4 (jämnare trafikrytm för att minska skadligaavgasutsläpp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. 5 (hastighetsbegränsning av miljöskäl genom TSV) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 41 förreservation 5 av och . Mom. 6 (allmän översyn av hastighetsgränserna) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 63 för reservation6 av m.fl. 7 (ändringar av hastighetsgränser) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m.fl., dels reservation 8 av och , dels reservation 9 av och - bifölls medacklamation. Mom. 8 (hastighetsgräns för tung lastbil) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. 9 (hastighetsgräns för bil med husvagn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (befogenhet för länsstyrelse att föreskrivahastighetsgränser utan lokal begränsning) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 81 förreservation 12 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha avstått från att rösta. 11 (befogenhet för kommun att föreskrivahastighetsgränser för genomfartsvägar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avViola och - bifölls med acklamation. 13 (skärpning av påföljderna förhastighetsöverträdelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation14 av m.fl.. dels reservation 15 av m.fl. -bifölls med acklamation. 1989/90:45 Mom. 14(användningen av påföljden återkallelse av körkort) Utskottetshemställan bifölls med 184 röster mot 132 för reservation 16 av Mom.15 (säkerheten för gående på obevakat övergångsställe) Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 40 för reservation 17 av . Mom.17 (information om problem för äldre och synskadade gångtrafikanter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av och med acklamation. Mom.19 ("högerregeln" till förmån för cyklande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av - bifölls medacklamation. Mom.20 (transport av barn stående i skolbussar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.21 (förbud att köra om stillastående skolskjuts m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av - bifölls medacklamation. Mom.22 (högersväng i korsning med rött ljus) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.23 (rätten att färdas på vägrenen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av och med acklamation. Mom.24 (rätten att medge biltrafik i kollektivtrafikfiler) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av och med acklamation. Mom.26 (tidsintervallen för kontrollbesiktningarna för vanliga personbilar)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom.29 (organ för fordonsbesiktningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av m.fi. - biföllsmed acklamation. Mom.30 (förläggning av bilprovningsstationer, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 38 (lyktor som visarlastbilars hastighet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(tillämpningsområdet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av - bifölls medacklamation. Mom.2 (viktavdrag vid överskridande av högsta tillåtna axeltryck m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 63 för reservation 2 av . Mom.3 (viktavdrag vid överskridande av högsta tillåtna bruttovikt) Utskottetshemställan bifölls med 279 röster mot 34 för reservation 3 av . Mom.4 (överlastavgiftens storlek) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 40 för reservation 4 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 och 6 Utskottets hemställan bifölls. 1989/90:45 13december 1989 5§ Meddelande om samlad votering Talmannen meddelade att näringsutskottetsbetänkanden NU8, NU9 och NUlO skulle debatteras i angiven ordning och avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1989/90:NU8Utrikeshandel. NICGRÖNVALL (m): Utrikeshandelsdebatten kan ibland behöva litet bilder för att man skallkunna göra sig tydlig. Jag beklagar att en av mest kända, och kanskeockså en av dess mest högljudda, debattörer inte finns här i kammaren just nu.Jag tänkte nämligen ta min utgångspunkt i en debatt som denne någon förde medutrikeshandelsministem om begreppet osmos. Osmos ärnaturligtvis ett hemlighetsfullt begrepp för Prot.1989/90:45 många, men det lånar sigutomordentligt väl till att beskriva frihandelns prin- Osmos, ellerdet osmotiska trycket, uppstår när man blandar två vätskor med varandra. Dessatvå vätskors molekyler uppvisar då en kraft att lika blanda sig i hela volymen.Det intressanta med detta är att man kan visa denna kraft genom att fälla inett filter eller ett membran mellan de två vätskorna. Man får då se hur den enavätskan förmår utöva en kraft mot den andra vätskan, medan dess molekylertränger igenom membranet. När spänningarna sedan har upphört, när blandningenär fullständig, utlöses spänningen, och membranet blir stilla. Jag tycker att det är ett utmärkt sätt att illustrerafrihandelns ideologi och tanke. Genom att etablera en mångfald strömmar avekonomiska intressen, varuutbyte och överläggningar om handelsvillkor kan manåstadkomma en gemenskap mellan nationer pä ett sätt som inget annat medelförmån Det är värt att komma ihåg. Vad som vidare är värt att komma ihåg idebatten om frihandeln är att frihandelns teori, eller rättare sagt kanske dessverklighet, kom till uttryck i efterdyningarna av , dåvärldens befolkning insåg att det fanns*vå huvudmål för framtiden. Det ena varatt bevara freden, och det andra var att utveckla ekonomisk tillväxt för attskapa jämställdhet mellan folk och nationer och för att skapa lika trygghetöver hela jordklotet. var visserligen inte det första försöket men väl detandra. Och blev det instrument som användes av jordens nationer för atttillsammans utveckla ett system för frihandel. kan alltså verkUgen sägasvara ett instrument för internationell jämställdhet och jämlikhet. Vandringen är lång. Det är stora problem som möter Jordensbefolkning lever under skilda villkor, skilda traditioner, skilda klimatiskaförhållanden och en mängd andra skillnader Men jag tror att vi alltid skallkomma ihåg att den fria handelns ändamål och syfte är att utveckla eninternationell jämställdhet, alltså ett försök att undanröja den kanskefrämsta grunden för krig och spänningar på jorden. När nu världens GATT-medlemmar, som är många mer än 100,samlades för att starta ännu ett försök att fiytta fram frihandelns positioneri spändes bågen ordentligt högt. Frihandeln skulle utvecklas till nyaområden. Frihandelns institutioner skulle stärkas. skulle få nya maktmedelmed vilka frihandelns villkor skulle kunna genomföras. I öppnadeGATT-medlemmarna traktaten, eller avtalen, för nya handelsområden,nämligen tjänstehandel och jordbruk. Och de tog på sig att reglera svåra frågorsom hade utnyttjats och "missnyttjats", nämligen frågorna om respektför internationell äganderätt till varumärken och produktutformningar De togpå sig en stor och svår arbetsuppgift. Inom vår värld finns många skilda intressen inom olikaindustrigrenan Och dessa intressen har utvecklats och understötts med olikapolitiska medel. Det blev klart att ett antal krafter ställdes motvarandra inom jordbruksområdet. , med ett stort intresse ispannmålsproduktion och ett för speciellt utvecklat subventionssystem, somständigt medverkade till ökad produktion och ökad överproduktion, , meden EG-politik på jordbruksområdet, som gjordes till en del avregionalplaneringen och som därför gaven motivering för en aktiv gränsskydds- och subventionspolitik i , tillskydd för det europeiska jordbruket och för att med jordbrukets metod skaparegionala stöd för , ett annat system, "Cairns-län-derna",länder som delvis inom u-världen utvecklade ett framgångsrikt jordbruk för attinom dess ram skapa tillväxt, välfärd och minskning av skuldbördor Dessa trestora block står nu mot varandra i de viktiga förhandlingama vid Uruguayrundan. Vi som företräder en äkta tilltro till frihandeln harvelat markera att vi vill ha och önskar driva en politik som gör det möjligtatt inom dessa internationella överläggningar åstadkomma en förutsättning fören total framgång för GATT-rundan. En total framgång för GATT-rundan når ännuett steg på vägen mot det ädla mål som jag beskrev inledningsvis. Då framstårjordbrukspolitiken som ett svårt problem. har vi alltså velat göra en markering av vårt intressei frågan. Men jag har erfarit att den markering som görs i reservation 4, underhand av vakna iakttagare har tolkats som om vi reservanter ville att Sverigeskulle göra ensidiga eftergifter, inte inom ramen för det internationellaarbetet, parallellt med andra nationer som en del av den globala avregleringenav jordbrukspolitiken. Eftersom politik, och partipolitik i synnerhet, måstevara sammanhållen och konsistent kan vi moderater i näringsutskottet inteacceptera att den text som vi har ställt oss bakom i reservation 4 leder tillmissförstånd. Det är viktigare än allt annat att ett parti står för ensammanhållen och rak politik. När nu den mening som står överst på s. 35 ibetänkandet, en del av reservation 4, kan missförstås, kommer moderatasamlingspartiet inte att yrka bifall till reservation 4. Jag yrkar alltså intebifall till reservation 4. Och skulle det bli votering i denna fråga kommermoderata samlingspartiet att stödja majoritetens text. Dess text har inte dennamarkering i sig, men som jag sade, missförstånd får inte förekomma i politik.Konsistens och rätlinjig-het är självklara förutsättningar Därför kommer vi attuppträda på detta sätt. Ett utrikeshandelsbetänkande och en debatt omutrikeshandel som inte berör EFTA, och EG är inte en fullständig debattoch är inte en fullständig behandling av ämnet. Emellertid har vi om och omigen behandlat dessa spörsmål i interpellationer och frågor Det kan därför varaskäl för mig att något begränsa inlägget i EFTA-EG-frågorna. EFTA-EG-frågornafår sin speciella betydelse när Östeuropautvecklingen är närmastfantastisk. Man kan inte riktigt tro vad man hör och läser Och det ropas dånaturligtvis efter medel och metoder för att stödja utvecklingen i . Man har skjutit fram EFTA som ett organ som skulle varalämpligt för ändamålet. Vi vill säga att EFTA egentligen är en organisation somär byggd på ett icke-skäl. EFTA skapades därför att de nationer som icke blevmedlemmar i behövde en organisation för sitt frihandelssamar-bete.EFTA är alltså en organisation som inte har organ, inte inriktning och inteheller kapacitet för att ta sig an och utveckla en internationell politik tillstöd för demokratisering och frigörelse i . Här måste EFTA-ländernasjälva självständigt på bilateral basis och eventuellt i mycket nära 1989/90:45 13december 1989 samklang med EG:sansträngningar utveckla en stödpolitik för de östeuropeiska nationerna. Viskall inte heller glömma att den frigörelse som sker i är en politiskfrigörelse ännu så . Det har ännu inte bhvit till en förändring av deekonomiska systemen. Det är alltjämt trevande försök att nå en marknadsekonomi.Vi kan inte i detta skede lova eller utfästa någon form av samverkan med dessanationers ekonomier förrän de har orkat med och hunnit med att omforma sinaekonomiska system tiU marknadsekonomiska system. Inomramen för frihandeln, herr talman, talas ofta om speciella frågor som engagerarspeciella politiska partier Jag skall bara i all korthet beröra två sådanafrågor, nämligen dels miljöfrågan, dels den s.k. sociala klausulen. Dettalas i reservationer till detta betänkande om behovet av att göra markeringari miljöfrågor i handelspolitiken. Jag skuUe vilja säga att miljöfrågorna intehar sitt forum i en principiell debatt om frihandel och dess utsträckning.Tvärtom har ju världens nationer etablerat en stor serie av organ där samarbetei miljöfrågorna pågån Jag skall inte gå igenom dem. Som följd av dessaansträngningar har vi inom ramen för frihandelsamarbetet åstadkommit reglersom gör det möjligt för var och en nation att ta hänsyn till sina intressen imiljöfrågorna. Därmed menar vi att det inte finns något behov av att ifrihandelsammanhang driva miljöfrågor Slutligennågra ord om den sociala klausulen, som syftar till att garantera att Sverigeexempelvis inte skall importera varor som har producerats på ett sätt som vinormalt inte skulle acceptera. Vi har biträtt sådana ansträngningar i mångaolika former, och vi moderater står naturligtvis bakom dessa ansträngningar.Men jag tror att det vore lika mycket fel att påtvinga de nationer som vi villskydda en social klausul som de är de främsta motståndarna mot. Vi måste medlampor, i förhandlingar och i erbjudanden om förmåner söka åstadkommalindringar som vårt sociala samvete påbjuder. Men vi kan inte i internationellaförhandlingssammanhang kring frihandeln kräva att sociala klausuler skallinföras av nationer som inte vill ha dem. HÄDARCARS (fp): Människor är olika. De har olika förmåga och olika färdigheten Justdärför har alla också gemensamt så mycket att vinna på att mellan sigåstadkomma en arbetsfördelning. Arbetsfördelning är faktiskt grunden tillvälstånd för människon Det var när någon började koncentrera sig på atttillverka skor för alla i byn, när någon började med att ta ansvaret för attsmida de plogar som behövdes och byta dem mot andra varor, livsmedel, kläderoch annat som behövdes, som den välståndsutveckling som vi ser på såmånga håll i världen fick sin start. Egentligen är frihandel ingenting annat änatt utnyttja samma grundläggande princip, principen om klokheten iarbetsfördelning internationellt. Det är genom frihandeln som det välstånd somfinns på jorden har kunnat öka högst kraftigt. Men frihandeln har också betyttoch betyder mer än så. Frihandel är också ett sätt att föra människor närmarevarandra, inte bara genom att man får del av andras varor, att handelsmänträffas utan också genom att man tillsammans med dessa varor får del av andraländers kultur, får intryck av hur människor på andra håll lever. tänker och tycken Detskapar alltså en ömsesidig förståelse i grunden. Därför är den en viktigfaktor för att främjasolidaritet och fred på jorden. Visstkan det finnas negativa verkningar av allt som människor ägnar sig åt. Om någoni det lilla samhället, i byn, använder all sin styrka, kanske sin fysiskastyrka för att klämma ut något av någon annan till sista droppen, är det säkertatt samhället som helhet inte gynnas av detta. Också internationell handel kannaturligtvis , när den missbrukas grovt, ha negativa konsekvenserÅven frihandel kan missbrukas, som sker när man t.ex. dumparöverskottsprodukter i ett annat land till priser som ligger långt under vad manhar behövt betala för att tillverka dem i det egna landet. Särskilt allvarligtär det när ett industriland genom dumpning ger sig på och kanske krossar en nyindustri i ett u-land där den industriella erfarenheten är obefintlig ellermycket begränsad. Ocksåensidiga handelshinder från ett land till ett annat, inte minst industriländershandelshinder gentemot , har klart negativa verkningar Det är någontingsom vi från liberalt håll alltid har kämpat emot. Mycketallvarligare är ändå bristen på frihandel när den bristen är ston Detta ärkanske det allvarligaste hindret för utvecklingen. Om man ser på världen såsomden har utvecklats, kan vi konstatera att de utvecklingsländer som vågat satsapå öppna marknader, som vågat tro att de kan tillverka något som andra länderockså skulle kunna vara intresserade av och som gett sig ut påexportmarknaderna är de länder som har haft de ekonomiska framgångarna. Det ärdär människorna har fått det bättre, där har välfärden och det socialavälståndet stigit. Jagtycker därför att det är litet patetiskt att i en av reservationerna, den avkommunisten , behöva läsa: "Deninternationella handeln har kommit att bli ett medel för att öka skillnadernamellan rika och fattiga länder" Det är precis samma förvirrade marxistiskaresonemang som har hållit ett stort antal kvar i fattigdom och som ären av de starkaste orsakerna till den fortsatta nedgången i det socialistisktstyrda . Vi får be högre makter att beskydda oss från att sådanatankegångar när det gäller synen på frihandeln någonsin skulle prägla vårtland. Sammaandas barn är från . Han skriver faktiskt i sinreservation att nivån på handel med omvärlden bör sänkas. Såvitt jagförstår är detta stick i stäv mot de strävanden vi som nation företräder iGATT-sammanhang och i samarbetet i . Läserman vidare kan man notera att tankeförvirringen hos dessa personer blir total.Tillsammans kräver och nämligen att mer änhittills bör främja handelsutbytet med de socialistiska länderna ochu-länderna. Kommunisterna hävdar i reservation att handel ärlika med utsugning; det är konsekvensen av det han i reservationen säger vill att skall bidra till att ytterligare öka skillnadernamellan de rika och de fattiga länderna detta blir ju konsekvensen av hansyrkande i den senare av reservationerna. Konsekvensen av yrkandenom att totalt sett minska handelsutbytet och främja handeln medu-länder och med måste rimligtvis bU en kraftig neddragning avhandeln med och övriga . 1989/90:45 13december 1989 Dessa två ledamöter får väl, herr talman, tala för sig själva,men jag menar att konsekvenserna av deras reservationer visar på entankeförvirring som är ganska så monumental. För oss som önskar mer och inte mindrefrihandel är naturligtvis det som händer inom det allra viktigaste.Inom pågår förhandlingar som, om de blir framgångsrika, vilket är vårinnerliga förhoppning, kommer att öka förutsättningarna för att genom handelnfrämja solidaritet, vänskap och ekonomisk utveckling i alla delar av världen.Inte minst viktig är möjligheten att genom resultat av GATT-förhandlingarna nåfram till ökad frihet vad gäller handeln med tjänster Detta är också ett av deviktigaste områdena inom GATT-förhandlingarna. anser också att det är viktigt att ta hänsyntill de länder som har livsmedel som en av sina särskilt konkurrenskraftigaprodukter. Det är viktigt att vi främjar en ökad frihandel medlivsmedelsprodukten Jag kan inte tolka det som ni skriver i reservation 4 såsom tolkar det. I reservation 4 står klart och tydligt attGATT-förhandlingarna skall vara avslutade och att dessa ger de endareella möjligheterna att inom överskådlig framtid åstadkomma en långtgåendeavreglering av handeln med jordbruksprodukter. Det finns således skäl att verkaför en ytterhgare sänkning av stödnivåerna liksom för en snabbare takt iavvecklingen. Jag kan inte tolka detta på annat sätt än att de som står bakomden reservationen menar att texten kan läsas på följande sätt: Det finnssåledes skäl att inom verka för en ytterligare sänkning av stödnivåerna.Så tolkar vi i reservationen, och därför kan jag yrka bifall tilläven den. Andra viktiga områden för en ökad frihandel är självfalletdet vi hoppas på som resultat av de snart inledda förhandlingarna mellan EG ochEPTA. Jag vill, herr talman, betona att det är viktigt att vi i våra relationertill inte kommer på efterkälken i förhållande till EG. Min grundsynvad avser EFTA:s roll är ungefär densamma som . Men vi bör utnyttjade möjligheter som regeringen har att se till att de avtal som EG träffar medöststaterna blir tillämpbara även i frågan om handel med . Vibör alltså se till att få i förhållande till dagsläget väsentligt meragynnsamma bestämmelser som kan främja ett ekonomiskt utbyte med öst till vårtgemensamma bästa. Med detta yrkar jag bifall till folkpartietsreservationer till det nu behandlade betänkandet. PER-OLAERIKSSON (c): Dagens debatt om utrikeshandeln förs i ljusetav den pågående Uruguayrundan inom och de stundande förhandlingarna medEG. Det finns anledning att påminna dem som håller på att stirra sig blindapå EG om att faktiskt är större än EG och att världen är större änEuropa. Det öppnar för mycket intressanta perspektiv i handelspolitiskasammanhang. Världen växer ihop. Avstånden mellan olika länder blir alltkortare. De svenska företagen, såväl stora som små, bedriver handel över helavärlden och söker ständigt nya handelspartner. som är ett litet land med högt specialiseradproduktion har ett mycket starkt import- och exportberoende. ochbehovet av internationellt samarbete. En öppen internationell handel är därförviktigt för oss i . Vi bör eftersträva fri handel men utan attunderkasta oss "den starkes rätt". Ett stort antal människor i vårtland är sysselsatta i företag med huvudsaklig avsättning av produkterna utanförlandets gränser, främst i och . För dessa företag, liksomför de företag som behöver importera komponenter för sin tillverkning, spelarutformningen av vår handelspolitik en viktig roll. Jag har i tidigare handelspolitiska debatter betonat atten öppen och fri handel bara är ett av flera medel som gör det möjligt för ossatt uppnå ett fungerande samhälle. Frihandel kan inte bara vara ett mål i sig.Då frihandeln kommer i konflikt med andra mål, t.ex. miljömål, blir detnödvändigt med modifieringar Eftersom de internationella miljöproblemen blir alltmerapåtagliga finns det anledning att i större utsträckning observera sambandenmellan miljö, ekonomi och handel.