prot · GD0990 · 1989-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang skall vi också diskutera semesterlönoch andra semesterfrågor som tas upp i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr21,1 motioner från flera partier, bl,a, , har begärts en översyn avspeciellt småföretagens problem med kostnader m,m, i samband medsemesterledig-heler En ulskotlsmajoritel bestående av alla partier utomsocialdemokraterna har konstaterat att de nuvarande reglerna försemesterersättning innebär problem för de små förelagen. Vid föräldraledighetoch långvarig sjukfrånvaro betalar ut föräldrapenning ochsjukpenning, medan motsvarande semesterdagar betalas av arbetsgivaren. Dettaförhållande kan naturligtvis medföra alt små företag undviker atl anställa ungakvinnor i barnafödande åldrar av rent ekonomiska skäl. Det kan helt enkelt bliför kostsamt för ell litet förelag - t,ex, en liten damfrisering - alt betalaut semesterlön till flera unga kvinnor som är föräldralediga under ett heltår. Inom parentes kan sägas all vi ur jämställdhetssynpunktarbetar för all både pappor och mammor skall ta chansen atl vara tillsammansmed sina nyfödda barn. Men detta kostnadsproblem för småförelagarna kommer attbetyda att de får svårigheter alt anställa även yngre män som kan antas blipappor framöver har fått reda på all man idepartementet i kommande direktiv för en utredning om årsarbetstid också villlägga in att utredningen skall se på problemet med semesterersättning för småföretag med få anställda. Del är bra. Men arbetsmarknadsutskottet anser att deproblem vi Den sjätte semesterveckan, m.m. 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. har pekat på inte kangömmas undan i någon långbänk. En ulredning som har till uppgift atl sikta insig på årsarbetstid, lagstiftning m.m, som skall er-sälta semester- ocharbetstidslagarna, kan ju inte precis bli någon snabbutredning. Därför harutskottet ansett alt regeringen bör återkomma lill medförslag lill ändring av reglerna för semeslerlönegrundande frånvaro. Med detta yrkar jag avslag på den socialdemokratiska reservationen ochbifall fill utskottets hemställan i betänkande nr 21, Anf, 4 (); inledde en envis och lång kamp fören rättvis pensionsålder Då varierade pensionsåldern De somdå hade pensionsåldern var kroppsarbetets folk. Det var arbetare, bönderoch hantverkare. Efter nära 15 års kamp föll övriga partier lill föga ochnormalpensionsåldern fastställdes lill 65 år varierar pensionsåldern - en del arbetar litet längre lid och andrakortare, Alla partier är inne på atl vi skall ha en flexibilitet runt ett fastdatum. Jagvill också påminna om ATP-frågan, föreslog då en rejäl folkpension, av lokförarlönen, sade , "Och den som vill ha mer får försäkrasig själv." Jag hör än säga dessa ord. Han talade förgrundtrygghet och eget ansvar. Dåär jag framme utveckling. Devalveringen innebar en våldsamomfördelning av förmögenheter Det var arbetare, löntagare i stort, pensionäreroch småföretag på hemmafronten som blev av med en massa pengar, som fördesdirekt fill de stora exportföretagen, 80-talet har också kännetecknats av enordentlig lönespridning. Det har gått fort för dem som tjänar myckel och ganskasakta för dem som tjänar litet. Skattereformensfinansiering kom sedan som tredje inslag. Jag har sagt i dennakammare att den har udden riktad mot dem som har lägre löner Sedan kröntes allldetta med förslag om lönestopp och , i slrejkbot, när relativtvälmående grupper hade fått sitt och lågavlönade skulle till atl förhandla. Jagvill här citera , professorn, som i en hörnartikel den 15 marsi säger så här; "Det låter kanske lite gammaldags att i dessa dagar,-- , tala omekonomisk rättvisa. Men den ekonomiska rättvisan är faktiskt viktig justnu," Avslutningsvissäger hon: "Till dem som inte förstår denna idé om ekonomisk rättvisaskulle jag vilja säga: Räkna ändock med den. Räkna med den som en socialrealitet som man inte kan komma förbi, hur illa den än passar in i de rentmarknadsekonomiska kalkylerna," Jagtycker atl har fel när hon talar om de marknadsekonomiskakalkylerna. Jag skulle hellre vilja säga alt den idén passar dåligt in i deekonomiska teorierna. Däremot är jag övertygad om all den passar bra in ikalkylerna. Om man skall hjälpa till i samhällsbyggandet och la i litet grand,tror jag atl det är vikfigt att man känner all del finns en grundlägganderättvisa. Vad har då allt detta atlgöra med den sjätte semesterveckan? Jo, del är något avsamma visa. Jag har studerat olika utredningar och SAF;s statistik. Del gårinte att komma ifrån att man kan få myckel lång semester om man har ett tryggtstatligt jobb. Sexåtta veckors semester är mycket vanligt. För dem som har lovär semestern väsentligt längre,Tre fjärdedelar av de kommunall anställda harmer än de lagstadgade . Del är i det privata näringslivet som vi finner dem somhar den lagstadgade semestern. Men även där är skillnaderna slora. Högretjänstemän har relativt läng semester även där, Mellantjänstemännen har någotkortare. Del är i hög utsträckning jobbarna som har den lagstadgadefemveckorssemestern -de som har de osäkraste jobben, de besvärligastearbetsmiljöerna och, oftast, de lägsta lönerna. Men är del inte bara semestern som det skiljer på. Desom har långa semestrar har också de s,k. lediga - ,, påskafton osv. De har också ofta avtal som innebär atl de harmellandagarna lediga. När man på fredagseftermiddagarna ser den armada avbilar som vill ul från vid ett- eller tvåliden, är del intede med lagstadgade fem veckors semester som sitter där De kan inte korta sinaarbetsdagar på del sättet. Det är i stället de som egenlligen redan har delganska bra med ledighet. Hela centerpartiels förflutna har präglats av en mycketstark känsla för social rättvisa. Därför är det en mycket bred majoritet icenterpartiet som tycker att det är självklart atl vi i detta läge inte kanförmena kroppsarbetare och andra med den kortaste semestern att få del av denledighet det här är fråga om. Vi kommer att få nya arbetslidsdiskussioner under2000-talet; jag tror inte det ryms myckel mer . Jag tycker att detär klokt att då kunna utgå från en någorlunda gemensam bas. När det gällerfrågan om alt lagstifta eller inte lagstifta vill jag säga att lagstifta skallman helst undvika. Men jag får väl här påminna om atl det var en borgerligregering som lade fram förslaget om den femte lagstadgade semesterveckan. Jag håller med tidigare talare som har resonerat omekonomiskt läge och arbetskraftsbrist. Och vill därför idagsläget ta det litet försiktigt. Vi föreslår , men sedan vill viavvakta och se när vi därefter kan genomföra resten av reformen. Det hade funnits en alternativ väg att gå, för jag tyckeratt rättvisekravet är viktigt. Man hade kunnat la en diskussion med dem som haråtta, nio, tio veckors ledighet eller mer - oftast myckel viktigt ochvälavlönat folk i samhället - om de kunde länka sig atl gå åt andra hållet. Dendiskussionen skulle ha varit intressant, men eflersom ingen för fram den diskussionenhar vi för vår del funnit att vi får lägga det här någorlunda gemensamma golvetför fortsatt utveckling. I utskollet har oppositionen, bestående av ,, , vpk och miljöparfiet, enats om att begära förslag omatt ta tag i två stora frågor - jag vill kalla dem orättvisefrågor - som harmed semester och ledighet alt göra. Den ena frågan gäller småföretagare, oftamed låga inkomster, som har en eller två anställda, oftast kvinnor i fertilålder, som av naturliga skäl - graviditeter och annat - är borta från jobbet,kanske Den sjätte semesterveckan, m.m. 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. betalas del ulsemeslerersällning. Del har man egenlligen inte råd med, för den ersättningenbehöver man betala till vikarien i ställel. Dettaär framför allt en mycket stor jämställdhetsfråga. Unga flickor har litet svårtatl få fäste i de här små företagen, och det är inte bra. Unga flickor har, somni vet, svårast av alla att få fäste på arbetsmarknaden. Det här bör rättaslill, och jag lycker att det är viktigt. Även tidigare talare har varit inne pådetta. Jag hoppas att arbetsmarknadsministern snabbt tar tag i den här frågan. Jaghar också studerat socialdemokraternas reservation i det här ärendet. Det loglång lid i utskottet, men jag måste säga alt reservationen är tämligen mjuk,och det uppskattar jag, kommer att la upp den här frågan . Utskottethar också - och jag tycker att det är viktigt all redovisa del -yttrat sig tilljordbruksutskottet om animalieproducenternas situation. De har en sammanlagdledighet , medan årsledigheten för dem som har fem veckors semesterär Utskottet säger här till jordbruksutskottet att "del ärväsentligt att särskilda åtgärder vidtas för att underlätta föranimalieproducenter att få del av semesterledighet och helgledighet". Delär alltså ett enigt utskott som säger detta. När vi nu förbättrar för de sämstställda - i princip jobbarna - är det också viktigt att övriga grupper hanterasrättvist. Det är så man bygger ett ekonomiskt starkt samhälle. Jagvill också se den här frågan litet grand ur de privata företagens synvinkel, har man litet svårt att rekrytera ung arbetskraft till exempelvisverkstadsindustrin. Ungdomarna kanske hellre lar ell statligt eller kommunaltjobb. Det är tryggt, och ledighetsbestämmelserna är bättre. Jag tror alt ungamänniskor framöver än mer kommer atl notera den här typen av skillnader somman bygger upp i det sociala trygghetssystemet. Om ungdomarna då tvekar om deskall ta verkstadsjobbet eller ell statligt jobb och märker att väljer deverkstaden är det fem veckors ledighet, väljer de det statliga jobbet blir detåtta veckors ledighet efter ett lag - ja, då kanske de inte väljer verkstaden.Jag tror faktiskt atl det ur det privata näringlivets synpunkl - ur deproducerande företagens synpunkt och ur handelns synpunkl - är till fördel omman kan ha ungefär likartade sociala bestämmelser Närjag har studerat semesterfrågorna har jag också tittat på sjukfrånvaron på denprivata sidan. Högre tjänstemän har låg sjukfrånvaro, Mellantjänstemännen hardubbelt så stor sjukfrånvaro som de högre, och jobbarna har dubbelt så högsjukfrånvaro som de lägre tjänstemännen. Det kan kanske vara så, att omjobbarna får möjlighel, liksom vi andra oftast har, till som ger eltavbrott -1,ex, vid påsk - så orkar de med året på ett annat sätt, och man kanfå en klart lägre sjukfrånvaro. Jag är alltså inte säker på att den härreformen i sig behöver göra arbetskraftsutbudel snävare. Sedanhar ju ställt upp för arbetslivsfonden, som skall ta tag i problemenmed långfidssjukskrivna, onödigt förtidspensionerade m,m,, och vi har ställtupp för arbetslinjen över huvud tagel inom arbetsmarknadspolitiken. För vårdel känner vi att vi har gott samvete när det gäller att se lill alt utbudet påarbetsmarknaden ökar Omjag förstått arbetsmarknadsministerns tankar rätt, så kommer det ett förslagtill där man slår fast att alla skall ta ut fyra veckors semes- Men när delgäller de två överskjutande veckorna - och fler överskjutande veckor som en delhar - kan det tydligen bli flexibla lösningar Del kanske blir så alt en del kanförkorta sin veckoarbetstid. En del som haft svårt att över huvud taget fåpengar över till semester utanför hemmet kanske jobbar en av dessa veckor föratt på det sättet få ett extra tillskott som gör atl man kan åka ul litet. Dehär tankarna stämmer som jag ser det, helt och hållet med de tankar somcenterns representant i arbelslidskommittén, , har stannatvid i utredningen. Jagvill avsluta mitt anförande med atl säga att jag tror att det är vikfigt atldel här irygghelsgolvel och sociala rätlvisegolvet ej får luta för mycket. Hurman skall lösa saker och ting, om man så att säga skall höja golvet eller sänkadel för en del, kan diskuteras. Att vi skall ha löneskillnader är självklart,men all golvet skall vara någorlunda jämnt tror jag all vi skall arbeta för. Jagyrkar bifall till utskottets skrivningar utom när det gäller den del som på ettbättre sätt täcks upp i reservation 2 i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 10, I denna reservation föreslås alt fattar beslut om enförlängning av semesterledigheten i en första etapp. Sedan fårman avvakta och se hur det ekonomiska läget och utvecklingen i övrigt är innanföljande steg tas. 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. Anf, 5 ()replik; Jag skall väl egentligen inte störa goda samvete,eftersom vi är rörande överens om det mesta i della ärende. Men när han sägeratt han har så gott samvete på grund av att arbetskraftsutbudel ökar är det enminst sagt modifierad sanning, Åven har lockals alt lägga in enrejäl minuspost genom atl till en del vara med om att föreslå en förlängning avsemestern. Jag tror herr talman, att det med tanke på arbetsutbudet hadebehövts enbart plusposter i del allvarliga läge som landet befinner sig iekonomiskt och arbetsmarknadsmässigt. Och på den punkten är vi ju helt överens,och jag, AnL6 () replik: Jag och övriga i tror alltså att det är viktigt att skapaen god stämning. När jag redovisade 80-talsulvecklingen pekade jag egentligenpå stora vinnare och på dem som inte har vunnit. De som inte har vunnit är demänniskor som har fem veckors semester t,ex, animalieproducenter ochsmåföretagare, I fråga om dessa grupper är personalsammansättningen sådan attde känner sig mycket illa ansatta, Åven ur ekonomisk synpunkt är del viktigtatt vårda rättvisefrågorna, så att alla känner sig ihågkomna i vårt svenskasamhälle. AnL7 (vpk): Vi i vpk tillstyrker atl ett införande av den sjätte semesterveckanpåbörjas. Anledningen är atl vi vill ha likvärdighet mellan de olika parternapå arbetsmarknaden, I och med att så många grupper har sex veckorssemester vore del märkligt om inte även LO;s medlemmar, Prot,1989/90:90 Den sjätte semeslerveckan, m.m. som sämsta miljön på arbetsplatserna, skulle ges möjlighet till sex veckorssemester Det finns emellerlid problem. Om människor inte gesekonomiska möjligheter atl utnyttja den förlängning av semestern som nuföreslås är den inte mycket värd, då finns den bara fastslagen i en lagtext.Och sist men inte minst får detta inte betyda att man slänger dörren förinförandet av sex timmars arbetsdag. Det finns även en oro över de tankegångar som förs framfrån regeringen om alt människor skall kunna arbela under den femte och densjätte semeslerveckan. Som jag ser det skall man inte tumma på att semesternssyfte är vila och rekreation. Och vilka kommer i så fall att välja borl semestern?Ja, inte är det de människor som har de högsta lönerna , utan det kommeratl vara de människor som har de låga lönerna och den kanske sämsta miljön påarbetsplatserna. Del är alltså dessa människor som kommer atl välja bort enförlängning av semestern för alt i ställel arbeta. Då tror jag alt syftet meden förlängning av semestern försvinner, dvs, atl dessa människor skall få vilaoch rekreation. Beträffande inflytandet över semesterns förläggning tyckerjag alt det är litet märkligt att man i utskottet inte kan komma överens om,framför alll gäller det socialdemokraterna, alt se över människors möjligheteratl ta ut den femte semslerveckan, Huvudsemeslern skall ju las ut under juni-augusti.Det är arbetsgivaren som har inflytandet över när de resterande fem dagarnaskall tas ut, och arbetsgivaren ivingar kanske arbetstagaren atl ta ulsemestern på lid som inte passar arbetstagaren. På det sättet tvingar arbetsgivarenkanske den anställda att år la ul semester då han egentligen inte harmöjlighel alt utnyttja den i samvaro med sin familj eller på annat säll. Vpkhar i en motion föreslagit all om arbetsgivaren och arbetstagaren inte kommeröverens skall arbetstagaren kunna spara dessa semesterdagar till ell annat år. Det sägs all del pågår ett arbete inom regeringskanslietdär denna fråga skall ses över Jag hoppas att man inom harbättre förståelse för delta än majoriteten i utskottet. Detta är ju ell kravsom även de fackliga organisationerna ställer Därför är det märkligt atlutskottets representanter inte har kunnat se över denna fråga. Flera rapporter visar också all del är deLO-anslulna och lågavlönade som inte har en möjlighet till semesterresor ellerandra semes-terakliviteler. Denna orättvisa har ökat i takt med atl dekommersiella krafterna ökat sitt inflytande över turismen. Många förslag har framlagts inom arbetarrörelsen för i solidaritetens och jämlikhetens anda skall förbättra låginkomsttagarnasmöjligheter till en meningsfull semester För att man skall komma lill rätta med dessa problem förde LO-anslulna och lågavlönade föreslår vpk att en semesterlönefond skapas. Ensådan fond skulle inte bara förbättra de lågavlönades ekonomiska möjlighetertill semester utan även kunna spela en roll som förvaltare av folkligasemesteral-lernativ, som alternativ lill det kommersiella utbudet avrekreationsmöjligheter Närsemesterlagen ändrades 1977 blev semesterlönefonden en av de frå- gor somskulle utredas ytterligare. Under de borgeriiga regeringsåren lades utredningenom en semesterlönefond ned. När socialdemokraterna återkom i regeringsställningbeslutade på elt socialdemokratiskt motions-initiativ atl delnedlagda utredningsarbetet om semesterfrågorna skulle återupptas. Men på densocialdemokratiska regeringens förslag beslöt emellertidatl en ulredning om semeslerlönefond inte skulle komma lill stånd. Införande av en semesterlönefond är elt viktigt inslag ijämlikhetspolili-ken. Möjligheter till en meningsfull fritid och rekreation ären viktig rättvisefråga för vanliga löntagare men innebär också en investeringav samhället för alt motverka utslagning. Därför bör frågan om ensemesterlönefond med förtur utredas av regeringen. Vi i vpk har i en motion i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 21 föreslagit alt regeringen skall utreda om inte ensemeslerlönefond skulle kunna komma till stånd. Vi från vpk anser atlmöjligheterna för de sämst ställda atl ha en meningsfull semester harblivit mindre och mindre, Låglönefa-miljers möjligheter till en meningsfullsemester har försämrats. De kommersiella krafterna, som utnyttjar möjligheterna förvanliga löntagare att tjäna pengar, har också bidragil lill alt många i daginte vistas ulanför sitt hem de har semester visaratl är man någonstans utanför sitt hem sä besöker man släkt och bekanta eller vistaspå annat sätt hos vänner , möjligtvis . För övrigtvistas man i sitt hem. Meningen med semestern är ju all man skall få möjlighelalt byta miljö och på så vis komma tillbaka med nya krafter Tanken på dettahåller mer och mer på atl försvinna. Tankegångarna all man skulle kunna arbetaden femte och sjätte semeslerveckan kommer dock med slor säkerhet all bidralill atl människor i allt större utsträckning kommer alt arbela och inteutnyttja semestern. Då försvinner tankegångarna atl semestern skulle vara denmotor som gör att människorna kan komma tillbaka med förnyad kraft. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall lill samtligavpk-reservationer i båda dessa betänkanden. Den sjätte semesterveckan, m.m. AnL 8 ANNAHORN AF (); I den proposition som behandlas föreslåsalltså atl den lagstadgade semestern utökas Vi i de gröna anser att samhället skullevinna på många fronter med en kortare arbetstid, men inte genom ylleriigaresemester Vid många tillfällen har jag frågat människor av olika åldrar och medolika yrken. Genomgående svarar de - oavsett om jag ger dem alternativaledighetsformer all välja mellan eller ej - alt en längre semester inte ärnågon bra idé, Samma resultat kom man fram till i förra årets utredning avarbetstidskommittén: generellt förkortad arbetstid vore det bästa. Semestern är en dyr tid för familjen. Dessutom kostar denextra semesterveckan samhället - detta i då manlalar om nödvändigheten av ekonomisk åtstramning och då t,o,m, regeringen råkari kris för den sakens skull. Barnfamiljernavill hellre ha kortare daglig arbetstid - och det har vi i vårt 2 protokoll 1989/90:90 Den sjätte semesterveckan, m.m. program -och laglig rätt till 30 eller 20 timmars arbetsvecka med sänkt lön i förhållandelill den kortare arbetstiden. Under semestern vill många gärna ul och resa eller köpasig underhållning och annat utöver det vanliga, I en familj blir det dyrt.Barnen och ofta också föräldrarna blir griniga om man bestämmer sig för densparsamma linjen. Hustrun är förstås både stolt och glad när hon efter lyckadjakt slänger sitt blodiga byte på en diskbänk i torpet som den stackarshusfadern just har lyckats rensa från disk och flott. Nåja, det går atl måla många både ljusa och mörka bilderav en förlängd semester Jag är ganska övertygad om, all om både män och kvinnortillfrågades om sitt val mellan förlängd semester och kortare betaldarbetsdag, skulle kvinnorna till övervägande del välja den förkortadearbetsdagen och männen den längre semestern. Den kortare arbetsdagen kommer att underlätta planeringenför många barnfamiljer. Med flexibilitet kan dessutom familjen planera så attföräldrar och barn får mer tid till samvaro och vardagsjäklel minskar - det sombidrar till så många psykiska problem. Den lägre lönen kan kompenseras på många sätt. Den ökadeledigheten från betalt arbete ger utrymme för den informella sektorn, som mångagånger ger sparade utgifter och alternativa inkomster Dessutom ger den var ochen möjlighet att arbeta med det man normalt inte hinner med i vårt"snabba" samhälle. Vi i miljöparliet de gröna säger nej lill densjätte semeslerveckan och arbetar vidare för att successivt få igenom kortaregenerell arbetstid. Därför yrkar jag bifall till vår reservation 3 ibelänkande AUlO. Det finns också en reservation från ochfolkpartiet med samma nej till förslaget, men med ett helt annorlundabakomliggande motiv, I den reservationen ses den sjätte semesterveckan som elthinder för arbetskraftsförsörjningen i samhället, Atl se människorna framförallt som enheter på en arbetsmarknad för i all evighet ökad produktion av mångagånger onödiga ting avsedda atl mätta konstlade behov är hårt och omöjliggördessutom ideella och humanitära insatser Vi får varken tid eller ork över tilldet som är livets guldkant. Även inom regeringspartiet har ju den sjättesemesterveckan satts i fråga. Kanske var den bara ett förfluget vallöfte som avprestige måsle uppfyllas? Varför föreslås del annars att stimulansåtgärderskall införas för att man skall spara semester och arbeta i stället? Arbeteunder semestern med dubbel lön - som det slår i tidningen, även om del inte ärriktigt rätt - är elt förslag som regeringen kommer att lägga fram, dessutomett förslag om att fler semesterdagar kan sparas. Budskapen är verkligendubbeltydiga. Del tyngsta skälet, som anges i propositionen, är deorättvisor som finns i semesterförmåner mellan privat- och offentliganställda.Men det finns många former av arbetstidsförkortningar och andra förmåner somkan regleras och som regleras genom avtal, Millimelerrätlvisa göder baraJantelagen, Rätlen till fem veckors semester gav inte rättvisa. Varför skulledå rätten till sex veckors semester ge det? Ett förslag som tar ekonomiskt utrymme i anspråk och somhindrar genomförandet av bättre reformer är bara värt avslag. Anf, 9STEN (): När jag har gått igenom underlaget för detförslag som vi nu skall behandla om den sjätte semesterveckan, kan del intehjälpas all jag slås av hur mycket av den utveckling som har ägt rum pä områdetman själv har varit med om, I det första arbete jag hade som springgrabb på40-talet var semestern av den anledningen atl jag bara var . Dearbetskamrater som var fyllda hade då två veckors semester Jag hannockså uppleva hur semesterveckorna minskades lill då jag själv blev18 år Ute i fysiskt krävande industriarbete upplevde jag sedaninförandet av tre veckors semester och tillkomsten av denfjärde semesterveckan 1963. När så den femte semesterveckan kom i slutet av70-lalet befann jag mig i den situationen alt få vara med och förhandla om hurdess tillämpning skulle utformas i det praktiska verksladslivet på minarbetsplats. Som elt exempel på hur vi praktiskt såg påförläggningsfrågan kan det kanske vara av intresse alt erinra sig hur vi dålade ut delar av den femte semesterveckan som klämdagar mellan jul och nyårför atl man skulle få rejäla sammanhängande ledigheier.