prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag tycker all har varit myckelkallsinning lill det förslag som bl.a. Bengl framfört i enmotion, och som finns beskriven i vår reservation, nämligen all man skall seöver hela arrendelagstiftningen. Jag tycker all Bengl Silfverstrand skulle haställt sig bakom della. () replik; I tilläggsprotokoll artikel 1 slår som förstaförutsättning: "fysisk eller juridisk persons rätt lill sin egendomskall lämnas okränkl". Egendomskall i princip lännias okränkt, och den går inte atl röra. Det finns ettundanlag som nämns i första stycket: "Ingen må berövas sin egen- dom annalän i det allmännas intresse". rätten lill egendom skall vara okränkl,men man får göra undanlag om del sker för tillgodoseende av ett allmänt ändamålsedan del allmänna ändamålet befunnits väga tyngre än skyddet för den enskildesgrundläggande rättigheter. åberopar vidare ell engelskträttsfall. I vårt fall föreligger den skillnaden i förhållande lill delengelska rättsfallet atl det är fråga om en grupp arrendatorer som närmast kanbetecknas som företagare. De har en stark social ställning - del är oslridigl -med besittningsskydd, förköpsrätt och överlåtelserätt. Deras ställning är likastark som alla andra arrendalorers - enligt betänkandet i själva verket enstarkare ställning. Så var inte förhållandena i del engelska rättsfallet. Jag hävdar fortfarande atl min tolkning är den riktiga.Man kan på goda grunder räkna med atl detta är en kränkning avEuropakonventionen och därmed indirekt av de svenska fundamentala principernaom äganderättens innehåll och omfattning. BENGTSILFVERSTRAND (s) replik: Vi har i alla fall kommit så långt i debattenatt del har visat sig alt del inom och finns starkt delademeningar i den här frågan. Då skall man lala med slörre försiktighet än vadUlla Orring gör när hon här säger atl vi tummar på grundlägganderättsprinciper. Del är inte alls fråga om della. När det gäller defideikommiss som den här diskussionen om friköpsrätt i huvudsak är begränsadlill föreligger del inte någon självklar äganderätt. Det kan ingen av deborgerliga företrädarna hävda. De får gå och se efter litet noggrannare. Man kan på minst lika starka grunder hävda en rätt för demänniskor som har byggt upp egendomsvärde samt kulturella och andliga värden pådessa gårdar, dvs. Det är intressant att notera att dagensliberaler inte slår vakt om den gruppen. Jag vill slutligen lill säga all man skallvara oerhört försiktig när man tolkar och Europadomstolensutslag. Jag har varit del. När man så ensidigt hävdar atl vi genom enfriköpsrätt skulle bryta mot någon äganderättsprincip får man faktiskt finnasig i att få molhugg och alt ledamöter plockar fram fakta i målet. Dessa fakta kan i det rättsliga sammanhanget kompletterasmed de bestämmelser som gäller i . I RF 2:18 finns en föreskrift om atl"varje medborgare vilkens egendom tagits i anspråk genom expropriationeller annat sådanl förfogande skall vara tillförsäkrad ersättning för förlustenenligt grunder som bestämmes i lag". Något krav på full ersättning, ellerersättning motsvarande egendomens marknadsvärde, har däremot inte uppställts iRF. Det handlar både på det svenska planet och på detinternationella planet om skälig ersättning. Atl la lill så i överkant somAllan gör kan man åtminstone inte göra så länge det handlar om ettbeslut i riksdag. Del är fråga om en beställning av en lag, en lag somregeringen skall återkomma till med, där man självfallet skall lahänsyn lill de grundläggande äganderättsprinciper som alla partier i , även del socialdemokratiska partiet, slår bakom. Tredje vice talmannen anmälde atl och anhållit alt lill prolokollel få aniecknat all de inle ägde räll lillytterligare repliker. TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela all anslag nu har satts upp om alt dettasammanträde skall fortsätta efter . Jag skall inte bli långrandig, del tillåtertyvärr inte mina stämband . Jag vill dock säga följande om utskottetshemställan. Det sägs i mom. 1 beträffande investeringar på arrendestället atlutskottet hemställer "atl som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om skydd för jordbruksarrendalorsinvesteringar". Det är mycket bra, del släller vi definitivt upp bakom. När del sedan gäller friköpsräll vid historiska arrendensläller sig bakom atl regeringen skall komma med ett lagförslagtill , men med en någol annan motivering än den utskottet anför. vill ha en fungerande arrendemarknad. Den är viktigav den anledningen alt ell arrende ofta är den enda möjligheten som ungajordbrukare har alt komma i gång. Om vi haft funderingar på atlarrendemarknaden var hotad skulle vi varit betydligt mer tveksamma än vad vi ärnu. Men vi lalar här om en liten begränsad grupp arrendatorer. Det ärinstitutioner och juridiska personer som är ägare till marken och som inle harbrukat jorden . Vi har också hört i debatten alt del finnsintresserade säljare bland dessa ägare. skäl lill all stödja della är att vi villalt en bo- och brukarplikt skall gälla i en slörre omfattning än . Vi ärockså intresserade av att få fram elt ekologiskt jordbruk, och elt sådantjordbruk kräver ofta mindre enheter. Här finns en chans alt åsladkomma en delsådana. är också myckel mån om all friköpen inle skall varabaserade på spekulation. är reservation nr2 en molivreservation, dvs. en annan motivering än utskottets. Den kommernaturligtvis atl röstas ned vid kammarens omröstning. Men del är bra alt vikunnat lägga fram en molivreservation vid en begäran av ell lagförslag. Då harvi i förväg deklarerat vilka premisser vi anser skall gälla för allmiljöpartiet skall stödja ell lagförslag när det väl kommer till kammaren. MARIANNEANDERSSON (c): Eftersom jag är en av motionärerna som hargett upphov till detta belänkande, vill jag gärna klargöra bakgrunden någol.För mig är det vikligl alt värna om en levande landsbygd, där människor kan fåfortsätta alt bo och leva i den bygd där familjen har boll sedan generationertillbaka. I många fall rör önskan om friköp endast mindre områdensom mera är att betrakta som tomter än som reella jordbruksfastigheter. I defallen bör en friköpsräll inle innebära något intrång i den nuvarande ägarensverksamhet. Jag anser all friköpsrätten är särskilt viktig i de fallen. För miggäller frågan också all värna om arrendatorernas egen historia. ären infekterad fråga, vilket med all tydlighet har framgått av de- ballen här i kammaren, avmassmediadebatlen och den debatt som har förts . Jag harpersonligen fått en mängd telefonsamtal från enskilda och frånarrendeföreningar som uttrycker farhågor inför konsekvenserna för deras del aven friköpsrätt. När jag har förklarat min inställning och mina motiv har delvisats stor förståelse för dem. Dessa människor vill också ha en levandelandsbygd och de vill inle all bygder skall avfolkas. Fleraav dem som ringt har uttryckt all en för arrendatorernas som grupp betydligtviktigare fråga är skyddet för investeringar. Därför tycker jag det är bra attden frågan nu också skall utredas. Delär vikligl atl regeringen ulformar lagförslaget om friköpsräll med myckel storomsorg och all endast de personer där familjen har bott på fastigheten underflera generationer skall omfattas av denna räll. I belänkandet har det integjorts någon tidsangivelse, men del är väsentiigl att tidsperioden inle är förkort. Det är viktigt atl förslaget utformas så att det inle drabbar andraarrendatorer. Del är väsentligt atl elt lagförslag utarbetas så snabbt sommöjligt, eftersom denna fråga har stötts och blötts Närlagförslaget väl har kommit får vi återigen anledning atl granska frågan och seom vi kan gå med på detta. Jag yrkar bifall lillutskottets hemställan i lagutskottets belänkande LU6. 1989/90:36 30november 1990 Jag trodde egentligen inle atl del skulle finnas någol behov av atl jagskulle gå upp och debattera i detta ärende. Många prominenta företrädare harredan lagl fram sina synpunkter, Bengl Silfverstrand har lyckats få upp mig italarstolen mer eller mindre av tvång, Lålmig säga all frågan om friköpsräll för historiska arrendatorer är en evig frågaför lagutskottet. har jag intensivt arbetat för atl försökahitta en lösning. Vi kan inte ständigt i lagutskottet, år ut och år in,behandla motioner om detta ulan atl finna någon lösning. Jagvill ha en balanserad lösning - en lösning som är fri från alla övertoner,varav vi har skådat en del häri kammaren under debatten. Mot den bakgrundenformulerade jag tillsammans med en kollega en motion som skulle sälla fart pådet här maskineriet igen. Del lyckades uppenbarligen. Motioneninnehåller fyra yrkanden, och den är uppdelad i två delar. Tre yrkanden är lillfördel för jordägarna. Del handlar om arrendatorns vårdnadsplikt, förlängningav arrendeavtal och jordägarens självinlräde. Den andra delen innehåller eltyrkande som är till fördel för arrendatorn. Det gäller ell yrkande om enutredning om förköpsrätl för den mest drabbade gruppen. Det angavs också altdel skulle röra sig om en synnerligen begränsad grupp, till skillnad från vadden tidigare utredningen om friköpsrätt har kommit fram lill. Formuleringenlyder alt del skall vara sädana människor som i flera generationer har bott påoch brukat sin mark. Avsikten var, som jag sade, alt få en lösning på dellaeviga problem. Del skall dock vara en balanserad lösning som kan tillgodosesåväl jordägarsidan som arrendatorsi-dan. Närman blickar bakåt och försöker beskåda handläggningen kan man allmänt säga atldel är bra all frågan om friköp närmar sig en slutlig lösning, I övrigi tyckerjag uppriktigt sagt alt hantering har varit en stor 1989/90:36 30november 1990 Jag tycker har arbetat på fel sätt. Man borde ha krävt en förutsättningslös utredning,och inte någon form av beställningsverk som majoriteten står för. Man hardessutom åstadkommit en beställning av ett synnerligen ensidigtbeslällningsverk, Elt av fyra yrkanden har plockats ut, nämligen det som ärlill arrendatorns förmån och därmed lill jordägarens nackdel. Man struntar helti att plocka fram de tre övriga yrkandena, som är lill jordägarens förmån ochmöjligen lill arrendatorns nackdel. Somjag sade tycker jag att del krävs att vi i försöker finna enbalanserad lösning i frågan, där vi inle ensidigt bara tittar på vad som är viktigtför arrendatorn resp, jordägaren. Allt måste fungera i en helhet. Mitt mål varatl åstadkomma en balanserad lösning. Det har blivit destruerat. Jag kunde seen särlösning för den synnerligen minimala undantagsgrupp som de hårt drabbadehistoriska arrendatorerna utgör. Del rör sig inte om tiotusentals arrendatoreri , utan en mycket begränsad grupp. Det skulle vara, vilket är viktigt,en engångslösning för dessa personer. När det gäller bedömningen av det här ärendet är jagfullständigt övertygad om - vilket dessutom är en självklarhet - att detta ären utomordentligt het och svår potatis för regeringen. Den har inte utananledning dröjt länge med att finna en lösning. Del lär inte bli lättare eflerdel här. Milttips, mer eller mindre kvalificerat, är atl slutresultatet blir följande: Ingenförköpsrätl, av tekniska skäl. Del kommer antagligen atl vara utomordentligtsvårt, för all inle säga omöjligt, atl hitta den tekniska lösningen. Det kommeri slällel atl bli en stärkt invesleringsräll för arrendatorer i allmänhet. Närdel gäller den kategori människor som vi nu diskuterar får vi bara hoppas atlde får en extra stark ställning, som de så väl är i behov av. Oavsetthur det blir, kommer någon form av proposition atl läggas på , ochäven på lagutskottets, bord. Oavsett innehåll utgår jag ifrån -och jag lovarsjälv dyrt och heligt - att den skall utsättas för en synnerligen ingåendegranskning. Då är rätta tidpunkten all granska detta. Del skall då granskas urrättssäkerhetssynpunkt. Man skall granska om man trampar på den verkligtvikliga principen om äganderätt. Vi skall också granska så att inte Sverigehamnar vid sidan av . När propositionen kommer får vi möjUghet att mera konkret föraden här diskussionen. , och sedermera , kommer jag atlavstå från atl rösta i avvaktan på slutresultatet. ()replik: Bengl anförande var elt mästerstycke i att ha olikauppfattningar på en gång, inle bara två utan kanske tre fyra. Först säger hanatt han känner sig tvingad att gå upp i talarstolen . Sedan säger han atlhan är besviken över utskottets behandling. Del är mig veterligt första gången jag har fått uppleva att en person,som klart och entydigt fått en motion biträdd på en väsentlig punkt, känner sigbesviken över della, besviken så lill den milda grad att han måste hålla ettförsvarstal. Detta försvarstal utmynnar i all del inte blir någon friköpsräll.Sedan kommer den verkliga knorren, när Bengl säger: Jag skallavslå vid voteringen. Detär räll fantastiskt atl en juridiskt skolad person, efler att ha fått en motionbiträdd - ett beslut bakom vilket en stabil majoritet i riksdag står- menar atl det beslutet inte skall respekteras. Till Bengl ochandra som har ifrågasatt rätt all fatta sådana här beslut vill jagsäga alt det skulle vara utomordentligt anmärkningsvärt om en regering inteskulle följa beslut. På den punkten finns del verkligen anledningall begära en precisering. Enannan intressant punkt i inlägg var att han sade alt man iflera års lid hade arbetat intensivt för en lösning på problemet. I denintensiteten ligger också det myckel klara ställningstagande som Bengl HardingOlson och har gjorl i motionen, all starka sociala skällalar för införandet av en friköpsrätt. Del är just de sociala skälen som harvarit avgörande för det socialdemokratiska ställningstagandet i denna fråga. 1989/90:36 30november 1990 ()replik: Jag är naturligvis inle förvånad över atl Bengl Silfverstrand utgjutersig över vad jag hade att säga här . Han påstår dessutom alt jag har flerauppfattningar Det är klart alt det är lättare atl driva en ensidig uppfattning.Del är svårare alt få gehör för en mer balanserad syn, som den jag försökteföreträda här. Närdel gäller vad som kommer all hända i gjorde jag en markeringav de svårigheter som finns när man skall lösa problemet. Men del är som sagtinte min regering som sitter vid makten. Del är Bengl Silfverslrands, så delgår bra att beställa den utformning av lagen som önskar. Ja,del talas om sociala skäl i motionen. Jag känner för de sociala skälen. Men jaghar inle sagt exakt på vilket säll della problem skall kunna lösas. Del är jaginle människa att göra. Jag råkar vara jurist, men jag har en ganska ödmjukinställning till min egen kompetens. Det kunde vara klädsamt på olika håll idenna kammare. Jagavvaktar med inlresse den lösning som regeringen skall komma fram till. Jagutgår från atl man kan hitta en bra lösning som också lar hänsyn lill desociala skälen, som jag djupt känner för. BENGTSILFVERSTRAND (s) replik: Det som riksdag om kommer all falla beslut om är altbeställa ett förslag som klart och tydligt innebär en friköpsrätt för ettbegränsat anlal arrendatorer, nämligen de arrendatorer som har brukat sin jordoch bebott sina gårdar under myckel lång lid. Del är alltså en mycket klar ochtydlig avgränsning. I del förslaget har socialdemokraterna och vpk instämt.Miljöpartiet får också sägas stå bakom innebörden, liksom delar av folkpartietoch , och sist men inte minst folkpartisten och juristen . Jagvill uppmana Bengl all ta klar ställning och visa att han kanlöpa linan ut och stå för vad han har motionerat om, när vi om någonhalvtimme fattar beslut. 1989/90:36 30november 1990 ()repUk; Det är inte så vanligt att man får motioner bifallna i denna kammare.Del har hänl . skulle jag då framföra elt tack till exempelvisBengt Silfverstrand, för att han påpekar atl min motion har blivit biträdd.Riktigt så enkell är del inle. Jag har försökt förklara del här. Jag tänkerinle upprepa del. Del får Bengl Silfverstrand läsa i snabbprolokollel . Minmotion är inle biträdd. Jag vill poängtera att jag har föreslagiten balanserad lösning, som skall kunna tillgodose båda sidor Det går alltsåinte alt plocka något russin här eller där, utan kakan skall avnjutas i sinhelhet. Då blir den mest välsmakande. Jag tycker att del borde vara någontingsom Bengl Silfverstrand skulle länka på. Del kanske rent av jusliliedeparlementelså småningom upptäcker, vilket jag hoppas. Tredje vice talmannen anmälde att BenglSilfverstrand anhållit att till protokollet få antecknat all han inte ägderäll lill ytterligare replik, KENTLUNDGREN (mp); Jag beklagade mig förut över infektion på stämbanden. Tydligen har jagdel även i minnesbankarna, eftersom jag glömde att yrka bifaU till reservation2. Del är härmed gjorl. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 8§.) 6§ Onykterhet till sjöss belänkande 1989/90;LU8 Onyklerhel till sjöss. Efter denna långa intensiva debatt kommer vi lill elt annat ärende somockså berör många människor och där vi har delade meningar. Vi skall laställning lill förslag mot onykterheten lill sjöss. Vihar i åter möjlighet alt tala om vilken hållning vi har tillalkohol och båttrafik och vilka signaler vi önskar ge lill regeringen, som nugör en översyn av frågan om sjönyklerheten. Denna debatt är föranledd av enmotion väckt av min partikamrat och centerpartislen . Alltfler anammar nu tesen "alkohol och trafik hör inle ihop". 1 och meddella har vi kunnat flytta fram positionerna. Deenvisa motionärerna kan se atl opinionsbildning här i kammaren ochorganisationernas arbete ule i landet har varit framgångsrika. Lagstiftningenskärps efler hand. Framför allt gäller detta trafiken på våra vägar. Inom kortskall la ställning lill förslag om atl gränsen för straffbaralkoholpå- verkan ytterligare skallsänkas och all straffbestämmelserna skall få en annan uppbyggnad. ,övriga reservanter från och samt motionärernasläller sig bakom en principiell nollgräns när det gäller alkohol och trafik. Motionärernaönskar i yrkande 1 alt samma regler som gäller irafiknykter-heten på väg ocksåbör göras tillämpliga på trafiken till sjöss. Imotionsyrkande 2 lar man upp behovet av information som skall hävda nykterhetenvid all sjötrafik. Lagutskottetgjorde ell klart tillkännagivande om nödvändigheten av en översynav straffpåföljden när del gäller olyckor lill sjöss orsakade avalkoholförläring eller annan berusningsdrog. tycker alt detta varell bra steg i räll riktning. Delär otillfredsställande när frihetsstraff endast i undantagsfall utdöms för grovfylleriförseelse till sjöss. synsätt har lett fram till en praxis somblivit alltmer ohållbar. Den stämmer inle med människors rättsuppfattning. Riksdagenbeslutade också enligt lagutskottets förslag, som innebar etttillkännagivande lill regeringen att huvudstraffet borde vara fängelse och atlböter endast utdöms då förmildrande omständigheter kan åberopas. Regeringenhar tagit till sig av delta, men är ännu inte klar med sina överväganden. Dethar dock meddelats att ell förslag är på väg. Däremotansåg ell enigt utskott liksom alt en överföring ochtillämpning av promilleregler på sjötrafiken skulle bli för svårbemästrad. Detskulle bl.a. vara svårt all övervaka efterlevnaden, och därför avslogs ettmotionsyrkande om införande av promilleregler i sjölagen. Motionärernaåterkommer i motion L903 yrkande 1 med sin begäran. Folkpartietär nu berett all ompröva sin tidigare inställning. Vi i tycker atldet är viktigt all del från denna kammare utgår klara signaler Om hur partiernaser på olika frågor. Del är signaler som regeringen förväntas la till sig ochbearbeta vidare. har vi detta lämpliga tillfälle, och det är märkligt altinte socialdemokraterna och i utskottet tagit lillfällel i akt allför regeringen och svenska folket uttrycka vad de anser I och med att de avstårfrån detta kan signalen bli att de trots allt värnar om rätlen lill supen påsjön, och så är det väl inte? Delär särskilt olyckligt om avslår från all ge signaler till regeringennär man i är beredd all diskutera införandel av promillereglerlill sjöss. Genomdel beslut som fattade är regeringen i princip låst ochkan inle verka pådrivande. Del blir svårt alt föra en förutsättningslösdiskussion inom del nordiska samarbelel. Svårighetenall övervaka efterlevnaden av eventuella promilleregler har varithuvudargumentet emot elt införande av sådana. Men vi måste ju erkänna atl detinle heller är lätt när det gäller landlrafiken, och jag tror inle alt någonhär är beredd atl avskaffa dessa regler i trafikbrollslagen. Folkpartietdelar dock utskottets uppfattning alt förhållandena till sjöss är knepigare ioch med den utformning som sjölagen har. Men det kan aldrig 1989/90:36 30november 1990 1989/90:36 30november 1990 vara fel atl vi skaffaross ytterligare kunskap och prövar om del finns godtagbara lösningar för alläven införa promilleregler för trafiken på sjön. Utskottetsmajoritet ger nu tyvärr följande signal, nämligen att utskottet vidhåller sintidigare intagna ståndpunkt, all promilleregler inte bör införas. Det är vadsom står i betänkandel. Klartoch tydligt säger nu utskotlsmajoriteten ifrån atl det inte finns anledningalt ens överväga frågan om införande av promilleregler. Har jag tolkatulskollsmajorileten rätt? En sådan inställning kan vi i inte dela.Därför har vi tillsammans med och reserverat oss för attregeringen i sin översyn av sjönykterheten också skall överväga frågan ompromilleregler och, om del är möjligt, lägga fram förslag om ändrade straffbestämmelseri sjölagen. Jag yrkar bifall tillreservationen i betänkandet. Utskottetär däremot enigt om motionens yrkande 2 om information. Den kampanj som sjösäkerhelsrådettillsammans med Systembolaget driver inför sommarsäsongerna är mycketvärdefull. Denna tillsammans med rådels mer långsiktiga informationsinsatserhar också givit goda attitydmässiga resultat. Temohar gjort en undersökning under liden . Den visar attdel är en mycket stor andel, nio av tio, som attityd-mässigl laravstånd från spritkonsumlion på sjön. Kvinnor är mer stränga i sin attityd. Människorhar också tagit till sig av sjösäkerhetsrådels kampanj om att alkohol ochavsaknad av flytväst orsakar de flesia olyckorna. Likaså är attitydenfortfarande sträng lill nödvändigheten av alt bära flytväst även i lugnt väder.Tendensen är också att användningen av flytväst ökar. Delta har dock inte varitfallet bland dem som har omkommit. har de omkomnanämligen saknat flytväst i av fallen. Fortfarandeär det män som sysslar med fritidsfiske från små och öppna båtar medeller utan snurra på skyddat vatten som omkommer i störst anlal. I kategorinfritidsfiskare omkommer fler personer i Norrlandslänen än i andra län. Sammanfattningsvissäger sjösäkerhelsrådet all av tio som dör på sjön har åtta druckit alkohol ochnio saknat flytväst. Därför är del nödvändigt atl rådet kan fortsätta sinakampanjer och sin långsikliga information. Utskottet har poängterat detta ibelänkandet. Därför har vi inte funnit någon anledning alt markera någotutöver detta. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationen som ,och står bakom som innebär atl vi nu är öppna för altpröva möjligheten atl införa promilleregler även i sjölagen. Alkohol och trafik hör inle ihop, och det skall gälla såväl lill landssom lill sjöss. Det är en utgångspunkt för slällningslagande när delgäller både trafiknykterhetsbrotten och den fråga vi nu behandlar, dvs.onyklerhel till sjöss. Del är därför som vi liksom de flesta andra med ansvarför trafiksäkerhet och nykterhetsfrågor krävt en nollpromillegräns när delgäller trafiken lill lands. Och det är av samma anledning som vi ireservationen tillsammans med och nu har ställt oss bakom ett motionskrav omatl förutsättningarna skall prövas för införande av motsvarande promilleregleräven lill sjöss. Vianser att det är av allra största betydelse, inte minst för de unga som skallbibringas grundläggande värderingar, atl samhället klart och konsekventfastslår att alkohol och trafik inte hör ihop oberoende av vilken typ av trafikdel gäller. Ett klart avståndslagande från samhällets sida mol kombinationenalkohol och trafik är enligt vår mening viktigt ur pedagogisk synpunkt och föratl ingen skall frestas all dricka just så mycket alkohol som han eller hontror ryms inom del icke straffbara.