prot · GD09116 · 1989-12-31 00:00:00 — Vid ett samtal som miljöpartiels förelrädare hade den 23april med regeringschef , sade hon att deri sovjetiskablockaden underförstått faktiskt är ett sovjetiskt erkännande av . Managerar mot som om del vore en främmande stat. betonade honall elt första steg på vägen mol ell svenskt erkännande kan vara att Sverigeåtertar sill erkännande av den sovjetiska ockupationen. Del skulle utan tviveltolkas som ett de facto-erkännande av . Svensk säkerhetspolitisk hänsyn har anförts mol etterkännande av . Men elt av mänga inslag i en fast och Irovärdigsäkerhetspolitik, , är väl en fast diplomati och politiskinställning mol alla supermaktsfasoner lill förmån för små folks rättigheter? Ett erkännande av betyder inte ett erkännande avnågon exilregering eller underjordisk befrielserörelse, inte heller av någonnybildad stal, ulan del är elt erkännande av en stat som har varit ockuperadutan stöd av folkrätten Därefter har landet på grundval av demokratisktgenomförda val självt återtagit sin suveränitet. erkännande av strider inte mot traditionellasvenska erkännandeprinciper. har en regering, ett folk och ellterritorium. Regeringen är demokratiskt vald, folkviljan är massivtdemonstrerad, och regeringen har uppenbarligen med några få undantag civil ochadministrativ kontroll över sitt territorium. Inte minst viktigt är atlpolisen lyder under den Htauiska regeringen. Vid en föredragning för utrikesulskotlet deu avutrikesdepartementets folkrällsexpertis, framkom del atl åtskilligagånger har låtit politiska skäl påverka erkännandefrågor Man har fördröjterkännande av stater man ogillar. Vi tycker då att man kan påskynda erkännandetav en stat som man säger sig gilla. Erkännandet strider inte heller mot internationella avtal.Del framkom vid detta utrikesutskollsmöte all inte ulgörnågol oöverstigligt hinder för svenskt erkännande. Där talas om fredligametoder vid gränsdragningar och respekten för folks självbestämmande.Sovjetunionens territoriella integritet är således inte det enda som Sverigesom underleck- Svar på interpellationer och frågor Svar på interpellationer och frågor nare avHelsingforsavtalet måste ta hänsyn lill. självbestämmande och fredligabefrielsemelod är någonting minst lika viktigt. Det finns alltså utrymme förett politiskt val, . Frågan är atl erkänna eller att liga still. säger i sitt svar atl ingenstat uttryckligen har erkänt , men de flesta västländer har aldrigerkänt införlivande av de baltiska staterna. De har alltsåaldrig upphört att existera som sjävsländiga stater för dem. Flera länderupprätthåller förbindelser med företrädare för de tidigare självständigabaltiska staternas regeringar roll är mycket speciell - tyvärr 1940 erkände densvenska regeringen den sovjetiska ockupationen av de baltiska republikerna - imotsats till de flesta andra demokratier. Jag vill ställa följande frågor till ; Ärutrikesmiriistern beredd alt förklara atl anser atl erkännandet av densovjetiska ockupationen inte längre har giltighet? Jag anser att Per Gahrlons andra fråga är obesvarad ochdärför upprepar jag den; År erkännande av en förutsättning förett svenskt erkännande? Vilka överenskommelser har det gjorts med övriga partier iutrikesnämnden i samband med atl man blev enig om att inte erkänna ? År det så, , att man i utrikesnämnden harlämnat information om sovjetiska påtryckningar på ? AnL 7MARGARETHA AF (): Medan denna debatt försiggår här i kammarenpågår i vårt land måridagsriiöten till slöd för , ochLitauens självständighet. Detta bär vittnesbörd om det djupa engagemang ochdet stöd för balternas sak som finns hos det svenska folket. Dessutom vittnardetta om atl det finns många olika sätt på vilka vi svenskar kan ge uttryck förvår solidaritet med frihetssträvandena i . Det förpliktar oss ocksåhär i riksdag alt finna former för atl konkret ge uttryck för dettastöd. Ett sådant konkret uttryck är inbjudan till defolkvalda parlamenten i , och att sändabesöksdelegalioner hit. Det är dessa parlament - vilket redan har betonats härav och - som är de legitima företrädarna försina folk. Ett annal sådan konkret uttryck för del svenska stödet ärofficiella svenska besök i de baltiska huvudstäderna, liksom naturligtvis enmångfald enskilda besök. tredje konkret uttryck till stöd för voreupprättandet av en svensk närvaro i . I såväl som finns en svensk konsulär närvaro, vilkel är utomordenlligt glädjande ochvärdefullt. Hade en sådan närvaro funnits i , hade den kunnat vara avstort värde av rysk bojkott. Jag förutsätter attförberedelser vidtas för atl så snart som möjligheter gives upprätta ensvensk närvaro i . Jag föreställer mig all en sådan närvaro lämpligenskulle kunna få formen av ett informationskontor Jag vill ta tillfället i akt att till utrikesministernrikta frågan om det nu inom UD pågår förberedelser för att också upprätta ensvensk närvaro i . Jag vill även fråga utrikesministern om del har inkommitnågot svar på statsministerns brev till premiärminister . Avslutningsvis vill jag gärna deklarera atlnär del gäller erkännandefrågan delar jag utrikesministerns uppfattning.Samtidigt kan del vara värt att notera den besöksdiplomali på hög nivå somLitauens regering nu utvecklar, liksom det brev som och harskrivit till president . Svar på interpellationer och frågor Anf.8 (vpk); Jag noterar att flera talare hänvisar till de möten iutrikesnämnden där den här frågan har behandlats. Jag konstaterar än en gångatl vårt parti och miljöparliet inte har beretts möjlighet alt delta i dennanämnd. Det nya sättet atl lösa problem i världen enligt densovjetiska perestrojka-politiken skulle vara att använda politisk dialog.Politiska problem skall lösas med politiska och ej militära metoder, heter det.Nu balanserar den sovjetiska statsledningen farligt nära de militärametoderna. I viss utsträckning används militär personal i påtryckningargentemot . försvåras eller förhindras den dialog somföreträdare för de baltiska folken vill föra med svenska parlamentariker genomall dessa i flera fall förvägrats inresevisa. Detta drabbade bl.a. vpk;spartiordförande veckan före påsk. Vi beklagar också alt kulturutbytet mellan och debaltiska staterna drabbas av denna politik. Jag håller med utrikesministern om atl dessavisumvägranden måste anses strida mot andan i ESK-processen och atl den intefrämjar den internationella politiska dialogen. Vi är irriterade och besviknaöver denna hantering av viseringar och vi tvingas konstatera alt det orsakatstörningar i samarbetet mellan och . Vi ansluter oss också till huvudlinjen i den svenskapolitiken i erkännandefrågor, de s.k. universalitets- ocheffektivitetsprinciperna. Men det kan ju - som har nämnts - finnaslägen då vi i undantagsfall av politiska skäl gör erkännanden som går utanfördessa principer Frågan är om vi kan hamna i ett sådanl läge när del gäller Baltikum.Jag vill inte för all framlid hell utesluta detta, men vi anser atl någrasådana positioner inte är möjliga att inta . annat land har hellererkänt dessa stater Den annektering av de baltiska staterna som skedde tillföljd av är ett faktum, och de flesta av världensländer har hillills betraktat de baltiska staterna som en del av . Vi kan fundera över om den svenskasamlingsregeringen handlade moraliskt rikligt när den i praktiken godkände denya regimerna i . Delta erkännande torde främst vara ett erkännande avde maktpolitiska realiteter som då rådde i . Man kan fråga sig om mycketav det som gjordes och tilläts under denna mörka tid var speciellt moraliskt.Själv kanske jag inte ens hade stått här om inte både min far och farfarlönarbetat åt de tyska bolag i Bergslagen som levererade järnmalm till dentyska krigsindustrin. Transiltrafiken med tysk krigsmateriel och trupp ärandra exempel på den moral som då rådde. Ländernarunt måste uppnå fördjupad avspänning, nedrust- Svar på interpellationer och frågor ning,kärnvapenfrihel och gemensamt ta kamp mol miljöförstöring. Då fordras atl förtroendetmellan grannfolken runt ökar och inte minskar Ett stort ansvar förutvecklingen åvilar den sovjetiska statsledningen. Den måste respektera debaltiska folkens vilja. Det parlament som utsetts genom allmänna val i Litauenoch den regering della pariamerit utsett är legitima förelrädare för Litauensfolk, och detsamma gäller för och . Det är hög lid alt verkligasteg las för meriirigsfulla förharidlirigar om deri självständighet de baltiskafolken önskar. Sammanfatlningsvis vill vi i vpk i huvudsak uttalatillfredsställelse över den posiliori som regeririgeri har intagit när detgäller erkännaridefrågorna beträffande . Del har ställts många frågor och jag skallförsöka besvara nästan alla - det var någon fråga som jag tyckte var oförskämtställd av Per , som inte är närvarande. Det är bälire alt jag väntar medatt besvara den frågan tills jag träffar Per . Det ser jag fram emot. Den samsyn som har kommit lill ullryck i utrikesnämndenvarje gång vår inställning till och frigörelseprocessen där harbehandlats, har också kommit lill uttryck i denna debatl. Jag vill gärna, , säga all del alllid ärett givande och tagande och ett utbyte av åsikter Vi har rialurligtvispåverkat vararidra, utau alt den ena parlen kan la ål sig större ära än denandra. Jag vill säga detta för att del inte skall bli en alltför ensidigframställning. Jag skall nu la upp de olika frågorna. alt man tydligt - han sade inte tydligare - bör markera Lilauens rättlill självbestämmande och överge den formulering som han tyckte var litetföråldrad: att om de vill ha självständighet har de också räll alt kräva det.Det är inget tvivel om atl folken i de tre baltiska länderna kräversjälvständighet, även om de har vall lilel olika vägar De uttalanden som regeringen har gjort, och som de partiersom finns med i utrikesnämnden har instämt i, har gått ganska långt. Jag villpåstå att de har varit kraftfullare än de uttalanden som har gjorts av andraländer Det gäller alla , och andra länder Det fanns en anledning till att vi inte kunde komma framtill ett uttalande på riordisk basis. Från några länders sida var man inteberedd atl gå lika långt som . Jag lycker själv alt ett uttalande som ikraftfullhet ligger under det som vi tillsammans har tagit närmast skullemotverka sitt syfte. Vi behöver således inte skämmas för del vi har sagl, ochvi länker fortsätta atf agera lika kraftfullt. När det gäller möjligheterna att enligt folkrätten hjälpatill i elt akut försörjningsläge i , är reglerna litet diffusa.Folkrätten ger en sådan möjlighet om det är fråga om svält eller ett akutförsörjningsläge, där man inte klarar den egna befolkningens försörjning. Detslora problemet är dock ett annal, vilkel alla inser, inte minsl förelrädareför . Både statsministern och utrikesministern från som var härbetonade att tillförsel-vägarna är avstängda. och andra har tydligt sagtifrån alt det inte går all klaradetta utan medgivande från . Blockerar tillförselvägarnahar vi ingen möjlighel atl nå in ulan att bryta mot folkrätten. sade en sak som jag tror är oerhörtbetydelsefull. Vi får inte vänja oss vid det här, utan vi måste fortsätta attuppmärksamt följa frågan och göra världsopionionen uppmärksam på vad som hållerpå atl hända. Del är viktigt, men ännu viktigare - det har flera talare betonat- är naturligtvis atl så gott vi kan försöka hjälpa till att förmedlakontakter som kan leda till dialog och förhandling. gör där ganskaslora ansträngningar Jag går inte in på detaljer Jag tror att har goda möjligheter att få sinsjälvständighet. Jag törs inte uttala mig om takten, men det är precis somIngemar sade inte en fråga om om, utan om när. Då krävs detförhandlingar Om läget skulle bli ett helt arinat än det vi har anledningatl tro atl det skall bli, är beredskapen god. Jag hinner nu också med svar på ett par frågor somMargaretha har ställl. Vi har svensk närvaro i och . Vikommer naturligtvis att försöka få svensk närvaro också i . Vi harplanerat för informa-fionskontor När vi kan öppna sådana är naturiigtvisberoende av inslällning. Beredskapen är dock även på den punkten god. Statsministern har inte fått någol svar på sitt brev lillRyzjkov. Jag vill gärna instämma i plädering för dialog ochförhandling. Jag tror att det är det som behövs för att lösa problemet. Svar på interpellationer och frågor AriL 10RAR (): Lål mig säga alt jag lycker alt regeringensuttalanden har utvecklats i rätt riktning. De har blivit tydligare ochtydligare. Det tycker jag är positivt. Det gjordes i början, upplevde jag, endel uttalanden som skulle kunna tolkas nästan som ett stöd för linjeoch som av en del uppfattades som en kritik av agerande. Del ärknappast vår uppgift att framföra sådan kritik. Om vi nukan komma därhän att vi fro.m. övergår från att bara säga atl vi ger stödtill och övriga baltiska staters rätt till nationellt självbestämmande,om de så önskar i form av en självständig stal, tiU all göra ett mycket raktsvenskt konstaterande att vi stöder de baltiska folkens krav på all få blisjälvständiga stater, tror jag alt del skulle bli ytterligare elt steg i rättriktning-Jag tror också atl det skulle vara värdefullt om utrikesministern häri dag skulle bekräfta det som flera av oss har tagit upp under debatten,nämligen del faktum atf vi naturligtvis ser de baltiska pariamenten och debaltiska regeringarna som de legitima företrädarna för de baltiska folken. Jagtror aft det är viktigt att göra den markeringen och alt uttala del. Del ärsjälvklart alt den tidpunkt vid vilken vi kan erkänna de baltiska staterna somsjälvständiga stater måsle vara beroende av när de faktiskt blir självständigastater Jag tycker alt Iriger Schörling nog veckladein sig i väl mycket folkrättsligt hårklyveri när hon resonerade i denria fråga.Kriäckfrå-gan är trots allt huruvida dessa stater är självständiga eller inte.Om miljö-' partiet tror att dessa stater är självständiga, skiljer sigmiljöpartiets uppfattning från de baltiska regeringarnas, som själva inte illusionen. Svar på interpellationer och frågor vi skullegå och påslå alt dessa stater är självständiga när de själva tvingas konstateraatt de inte har uppnått sin självständighet, är bara illusionsmakeri. Detfinns ingen anledning för oss att ägna oss åt sådanl. Fortfararide lycker jag alt resoriemanget när det gällervåra möjligheter atl stödja i det här fallet - det kan tyvärr snartockså bli aktuellt med - är oklart. Finns det enligt utrikesministernfolkrättsliga hinder för oss att leverera varor till de baltiska staterna om debaltiska regeringarna så önskar? Det kan finnas praktiska hinder i form avblockader och annat. Det är en sak. Finns det enligt utrikesministernfolkrätlsliga hinder för oss att leverera medicin, energiråvaror m.m. om vi fårsådana önskemål från de baltiska regeringarna? AnL 11 (); Utrikesministern ger , tycker jag,uttryck för en ganska förtröstansfull syn på utvecklingen i när detgäller möjligheterna aft uppnå , och Litauenssjälvständighet. I så fall menar jag atl möjligheterna för att upprättaen närvaro i också borde ligga ganska nära i tiden. Jag är därför gladöver del besked som utrikesministern gav här i kammaren om att förberedelserpågår och om atl man just planerar för att upprätta ett informationskorilor Jag tror riämligen atl möjligheterna att ge personligt ochintellektuellt stöd till människorna i är myckel vikliga.Premiärminister pekade på just detta vid en presskonferens iWashington. Hon talade bl.a. om atl hon hoppades på svensk hjälp för atlupprätta marknadsekonomiska institutioner i . Samma typ av önskemål harockså framförts från . Eflersom denna lyp av önskemål ligger väl ilinje med perestrojkan, tycker jag att detta skulle vara en viktig och passandeuppgift för . AnL 12 (); Får jag först förtydliga mig och säga att jaginte har åberopat någonting som kan ha sagts ( ulrikesnämnden, däremot vad somhar sagts efter ulrikesnämndens sammanträde. Efter sammanträdet med utrikesnämndenden uttalade slatsminislern, med instämmande av de övriga politiska partierna,att vi säg på de demokratiskt valda parlamenten i de baltiska staterna somdessa folks legitima företrädare och alt också kraftfullt protesterademot agerande visavi . Detta sades alltså efler utrikesnämndens sammanträde. Deltauttalande kan också de partier ta del av som inte har säte och stämma i självanämnden. För tydlighetens skull vill jag säga atl vi naturligtvisså här långt i efterhand kan ha moraliska syripurikter på och diskuterasamlingsregeringens agerande. Men vi kan ju också säga att de partier somdeltog i denria regeririg ålmiristorie inte har vänslats med Slalin ochBresjnev och hans förtryckar-gäng under alla år därefter, sä som det har gjort. Jag vill kommentera en fråga som berördes iinterpellationssvaret och som jag frågade om, nämligen frågan om kulturutbytetoch besöksutbylet. Jag noterar med tillfredsställelse att utrikesministern härsäger atl del är ell brott mot LIelsingforsdeklarationens anda att inte tillåtadetta besöksutbyte. jetledningenhar naturligtvis inte varit omedveten om alt del förhåller sig på det viset,inte heller att det saknas egentliga skyddsskäl för att inte medge besökare attresa in i - sä prekärt torde lägel inte vara. Den rätta anledningen är förstås att Sovjetledningen villisolera och göra en utrikespolitisk markering. Därmed är det klart att del är Sovjetledningen som pådetta sätt försämrar relationerna mellan och . Det är inteSverige som gör del när vi hävdar respekten för varje folks rätt tillsjälvbestämmande och självständighet. Därför måsle förnyade påtryckningargöras, menar jag, genom nya krav på visum på hög nivå för besök i förrapportering på ort och ställe till den svenska allmänheten och till omvärldenhurudant läget är Det blir också i själva ansökan om nytt visum en markering avatt vi inte accepterar det sätt på vilket agerar visavi ochomvärlden. Svar på interpellationer och frågor AnL 13INGER SCHÖRLING (mp): Utrikesminister tyckertydligen att Per har ställt så oförskämda frågor alt de inte ens ärvärda elt svar Inte heller de följdfrågor jag ställde är värda en kommentar,vilket jag lycker är oförskämt. Både och företrädare för andra partiersäger alt det finns goda möjligheter för litauerna att få igenom sinsjälvsländighetsförklaring. Det handlar fortfarande inte om huruvida utan omnär-detta är alla rörande överens om. 1 mitt anförande sade jag atl det inte finns några heligaoch glasklara principer som regeringen hänvisar till när den säger att vi intekan erkänna som en självständig stat. Jag skulle också vilja påminnaom att i utrikesutskottet har sagt "det finns inga glasklaraprinciper som gäller ". Jag tycker atl gömmer sig bakom principersom del finns möjligheter att göra tolkningar av. Min fråga är; Varför? Har detförekommit påtryckningar eller uppgifter i ulrikesnämnden, där ju intemiljöpartiet och vpk deltar, som gör alt socialdemokraterna, regeringen och deandra partierna fortfarande vidhåller denna inställning? Till och skulle jag vilja sägaom att den sovjetiska folkkongressen har funnit attdenna pakt är olaglig och ogiltig. Av delta har dragit slutsatsen attinkorporerandet i av de tre republikerna var olagligt ochogiltigt. Eflersom den sovjetiska ockupationen därmed inte avbrutit republikenLitauens existens ulan denna har forlsatl obruten även under den sovjetiskaockupationen, så är fortfarande en självständig stat. En fråga som jag inte fick lillfälle alt ställa i mitttidigare anförande men som jag vill ställa nu är om anser attdet räcker med att statsministern i elt uttalande beklagar att Sovjetunionenvägrat inresevisering för svenska medborgare till de baltiska republikerna ochdärmed uppenbarligen - del är vi överens om - brutit mot . Svar på inter-pedationer och frågor AnL 14BENGT (vpk); Del faktum att har förklaratMolotov-Ribbentrop-pakten ogiltig är väl ell skäl lill atl vi kan hoppas altförhandlingsvägen skall bli framgångsrik för de baltiska folken. gör antydningar om att vi i vpk behöverrannsaka vårt historiska och politiska samvete. Detta är någol som pågår ochhar pågått lång lid offentligt. Jag menar alt detta gäller samtliga de partiersom existerat länge i ; det finns anledning atl tänka över den politiskahistorien. Jag diskuterar gärna denna fråga och andra frågor i andra sammanhangmed borgerliga förelrädare. Så lill en annan fråga som utrikesministern berörde. Detgäller utökningen av vår diplomatiska närvaro i de baltiska staterna. En stordel av det samarbete som vi förhoppningsvis kan se fram emot med dessa staterkommer att röra miljökampen. Det är viktigt atl vår närvaro har miljötekniskkompetens. Jag skulle gärna vilja veta om det finns några sådana tankar pågång, nämligen att vår representation i de baltiska staterna skall ha tillgångtill miljöteknisk kompetens. Jag vill gärna börja med alt försöka svara på den sista frågan. Då jag var i först och och sedanSovjetunionen och träffade de högsta företrädarna för alla republikerna ochför Sovjetledningen berörde jag miljöfrågorna och framhöll hur viktigt det varatt alla länder och folk runt skulle förenas i en kraftansträngnirigför alt rädda en gemensam resurs, nämligen , som håller på atl dö.Det finns ett starkt intresse för denna fråga, och vid della tillfälle utgickman från sovjetiskt håll ifrån att också de tre baltiska republikerna på någolsätt skulle kunna vara representerade vid den som är planeradatl hållas Vid mina samtal i de baltiska republikerna - på återresankom jag också lill - så diskuterade vi också miljöaspekterna. Det ärklart alt de har ett starkt intresse, liksom vi, av all både tillskjutaresurser, inte bara pengar utan också miljöteknisk expertis, Jag hoppas att detskall bli resultatet av . Jag vill besvara ytterligare en fråga. Jag tycker atlInger Schörling är så surrig i sin framställning och bortser från en delpolitiska och andra realiteter, och att det därför inte är någon större idémed atf föra en debatt med henne. försökte först inhösta en seger, och det unnarjag honom gärna. Det gällde att vi från och med inte skulle bara tala omdet litauiska folkets rätt till självbestämmande och självständighet om det såönskar, utan vi skulle tala om dess rätt till sjävständighet. Detta äringenting nytt. Del gjordes åtminstone i statsministerns senasteuttalande, men jag tycker atl vi i fortsättningen bör hålla oss till dennaformulering. Jag använde den gamla mer folkrättsligt tillsnickradeformuleringen. När det gäller folkrättsliga hinder att ge stöd omlandet hamnar i en försörjningskris föreligger def nu naturligtvis alldelespåtagliga praktiska hinder Även om vi i skulle vilja kan vi inte gedetta slöd, eftersom Och kommer Prot. Svar på interpellationer och frågor naturligtvisinte all låta oss bryta dem. Däremot kan man enligt folkrätten hamna i ett lägedär ett folk är så illa utsatt all det ger andra länder rätt atl bryta enblockad och skaffa sig tillförselvägar Det är en betydligt känsligaresitualiori, och den har dess bättre ännu inte uppstått. Men om jag svarar påfrågor om dagens problem är det alltså praktiska hinder som föreligger 16 (); Jag lycker alt det är direkt oförskämt av utrikesministernatt påslå all jag skulle vara surrig i milt anförande. I själva verket villutrikesministern gömma sig bakom ell sådant påslående när han inte vill svarapå mina frågor Men jag hoppas atl del utkast till belänkande somulrikesutskotlel har förberett med anledning av vår motion skall geutrikesministern klarhet. Där kommer det som jag har sagt alt framgå, atlSverige åtskilliga gånger har låtit politiska skäl påverka frågor om erkännandeav länder och alt har fördröjt erkännandet av stater som man ogillaroch att även kan påskynda erkännande av stater som man säger sig gilla.Vid utskottssammanträdet sades det även atl erkännandet inte strider molinternationella avtal och all inte utgör elt oöverstigligthinder för ett svenskt erkännande. Dessa påståenden säger ärsurriga. Om han lycker del anser jag all han skall lala med sina egnatjänstemän om detta. Alla har här talat så vackert om att det ärförhandlingsvägen som skall fä sin självständighet. Det sägs också altvi i skall stödja , vädja till , m.m.