prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Inte heller skall regering ellerriksdag göra ställningstaganden i ärenden där många intressenter sökt bidrag,och där vi uppdragit åt andra organ atl inom ekonomiska ramar och utifrånbeslutade riktlinjer göra fördelning och prioritering. Jag yrkarbifall till ulskoltets hemställan. STINAGUSTAVSSON (c) replik; redovisade hell riktigt vadutredaren i Kultur i hela landet har kommit fram lill. Detta visar på del slorabehov som verkli- gen föreligger ule ilandet, eftersom man i dagslägel har mycket små möjligheter alt erhålla någonform av stöd vid nybyggnad och ombyggnad. Jagvill också säga lill alt vi här i kammaren har diskuteratstöd till bl,a, ett glasmuseum i , Eftersom ulskollsmajorilelen vid ettpar tidigare tillfällen ställt sig positiv till stöd, tycker vi faktiskt attdet nu är dags atl gör en klar beställning om på vilket sättfinansieringen skall kunna ordnas för ell nytt glasmuseum. Som jag sadetidigare, har såväl kommun som ställt sigvälvilliga lill bidrag. 1989/90:36 30november 1990 KAJNILSSON (mp) replik; Jag kan instämma i vad har sagt. Det gäller ocksåÖstersjömuseet. Förragången frågan var uppe, sades del atl departementet följde ulvecklingen ochatl del var angelägel all det hände någonting. Just när del gällerÖstersjömuseet har del hänl myckel nytt. Det skulle kunna bli elt fönster molöster, så att säga, i den frigörelse som sker . Man kan säga allmiljörörelsen har fört fram perestrojkan i de baltiska länderna, och all mankan förvänta sig en stort utbyte med dessa stater är därför helt klart. Då ärett utbyte av forskningsresultat på det ekologiska området mycket värdefullt.Jag tycker atl del är litet egendomligt alt man begränsar möjligheterna ochbara hänvisar lill all det inle får bli fler ansvarsmuseer. Därmed låser man juhela ulvecklingen och ser inte atl det händer väldigt mycket just . På delekologiska området har del ju blivit oerhört slora förändringar. Dessutombrådskar det, varför ett museum faktiskt skulle tjäna syftet all så småningomförvandla från ell sjukt lill elt friskt innanhav. Även om åtgärdervidtogs skulle del ta . Vi kan inte skjuta de här frågorna framåthela liden. Rapporten i hela landet pekar på atl det är nödvändigt gör någonting när del gäller statsbidragen. ULLABERG (s) replik; Jag instämmer i de framfördasynpunkterna beträffande och Östersjömuseet. Man kan ocksålycka atl de andra museer som har lyfts fram i de motioner som utskottet harbehandlat är mycket intressanta och utvecklingsbara. Förutom de museer som harnämnts i motionerna finns del en lång rad museer som är intressanta atl salsapå. Just därför kan jag instämma i synpunkten atl vi har för litet pengar altfördela på anslaget som går lill investering i kulturbyggnader. Då måste viarbeta för alt få anslaget höjt, så all alla de intressanta, utvecklingsbaraoch positiva objekten kan bli jämförda med varandra, når pengarna väl skallfördelas. Vi får verkligen utgå ifrån all del blir en förstärkning i denkommande budgetpropositionen. Jag vill bara hell kort säga några ord om . Som framgår avmotioner var ju en av våra allra mest betydelsefulla medeltidsstäder.Här fanns ju redan på 1100-lalel en av första mynt-och handelsstädermed som mest 2000 invånare, en stad som senare beordrades alt flytta närmarekusten och bli grunden till dagens . Prot, 1989/90:36 30november 1990 Uthyrningav radio-och TV-program m.m. Frånmedeltidsstaden finns nu bevarat ett kuhurlager som, enhgt min mening,gör området till en av vårt lands rikaste arkeologiska fyndplatser. Därför ärdel angelägel att förses med lokaler som kan ge rimligamöjligheter lill utställningar och forskning. Motbakgrund av att måste betraktas som en fyndplats av riksintresse har vii motionerna föreslagit alt staten tillsammans med kommun och landsting skallbidra till investeringskostnaden för nya lokaler. Detkan i anslutning till detta krav nämnas att Lilla kommun i sinlångtidsbudget för 1990-1992 upptagit medel för att klara sin tredjedel avinvesteringen. Det kan vidare nämnas atl vid sin budgetbehandlingullalat sig positivt till all ta sin del av ansvaret. Som framgår av utskottetsbetänkande har i tillskrivit regeringen i frågan. Jag har inget yrkande, men jag utgår ifrån att främst denfortsatta beredningen av rapporten i hela landet skall leda fram lillförslag, som innebär atl också staten tar sin del av det framtida ansvaret förLödöse museum. Överläggningen varhärmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § Uthyrning avradio- och TV-program m.m. Föredrogs kulturutskottets belänkande 1989/90:KrU6Uthyrning av radio- och TV-program m.m. KAJNILSSON (mp); fick jag i min hand elt referat ur HelsingborgsDagblad. Där kunde man läsa reportage från Bjuvs kommunbibliotek. Rubriken löd"Satsning i ", låna film på "bibblan". Det ärdelta som motionen som jag skall tala för handlar om. På Bjuvs bibliotek skallman i framliden kunna låna kvaliletsfilmer och gamla klassiker - gratis t.o.m.sägs det. Projektets förverkligande beror emellertid på vilka filmer som deolika videodislributionsförelagen vill släppa ur sitt sortiment. Tanken ärsedan all länsbiblioteket i till alt börja med skall bygga upp enpool på 120 videolitlar. Kommunerna skall sedan kunna ansluta sig till poolenmol en årlig summa, och i Bjuvs fall skulle del röra sig om . Delär alltså denna situation som utskottet pekar på i betänkandet när det skriverall olika lösningar är på gång. Men milt referat ur tidningen vittnar om atldel är brådskande och kanske osäkert. Här upplevs hänvisningen i betänkandellill utredandet om upphovsrätten som bromsande på utvecklingen. Atl åsladkommaelt avtal som reglerar ersättningen lill alla inblandade parter, dvs. lillsåväl upphovsman som producent och bibliotek borde inle bjuda på några slörresvårigheter för en tränad förhandlare. Alt avvisa miljöpartietsbegäran om en uiredning på detta speciella om- rade, just med hänvisninglill upphovsrältsulredningen som hållit på sedan. 1976, ger inte ens sken avatl det finns en uppriktig vilja all sprida kunskap och kultur till en bredallmänhet. Här finns det ju pengar alt hämta hem också för kultur- ochkunskapsarbelare och detta fakfiskt utan kostnad för statsmakten. Del är ändå glädjande atl förhandlingar pågår om bibliotekensmöjligheler all hyra ul film som har spelals in på videogram. Jag kan i dettasammanhang meddela all avtal redan har ingåtts mellan Bibliotekstjänst ochSvenska filminstitutet. Dessutom slår också Filmens dagkommilté i startgroparnaför att sätta i gång sin försöksverksamhet med videoutlåning på bibliotek,bl.a. Endast ett fåtal av Radios program,bortsett från utbildningsradions program, kan lånas ul på bibliotek. Där liggeren stor kunskaps- och kulturtillgång, för att inte säga en kulturskatt,outnyttjad. Del är höjden av oföretagsamhet att filmer vid Radiosarkiv inle görs tillgängliga för en bred allmänhet, l.ex. Delär viktigt atl den här tillgången tas lill vara och ställs tiU allmänhetensförfogande. För atl lösa de problem som är av upphovsrätlslig natur bör alltsåen utredning tillsättas. Jag yrkar därför bifall lillbetänkandets enda reservation. ÅKEGUSTAVSSON (s): anförande bestod av två delar. Den ena gäUde ettresonemang om upphovsmannarätt och film- och videodistributörer. Beträffandeden delen är majoriteten och reservanterna, såvitt jag förstår, helt överens -åtminstone vad angår videodislributörerna. Vadbeträffar avtalskonstruktionen är överenskommelsen tydligen klar med . I övrigt räknar man med att ha andra förhandlingar medvideodislributörerna. Förhoppningsvis är förhandlingarna klara näslaår. Jag kan inle se atl del kan gå myckel snabbare. Upphovsmannarättenär naturligtvis i sak oerhört viktig. Del gäller en del av skyddet för demänniskor som har producerat filmen. Man kan säga att det rör sig om detekonomiska skyddet för atl det skall vara möjligt att verka med konstnärligfrihet. Den uiredning som hänvisade till har redan lagl fram eltbetänkande som handlar om det som exemplifieras i motionen, nämligen detta attbibliotek, skolor, organisationer liksom näringslivet skall kunna få vissamöjligheter. Det betänkandet har överlämnats tiU regeringen, och det pågår förnärvarande en beredning inom på den punkten. Jag tror atl vikan vara överens om all del är bra. Delhänder också myckel inom och dess fyra programförelag, och detsker en positiv utveckling. Utskottet konstaterar i sin enhälliga skrivning altunder har Utbildningsradion slutit avtal med 200 kommunerom utlåning på bibliotek av några av Utbildningsradions program. Slutligenkan jag möjligen instämma i del jag tolkade som , förhoppning,även om han uttryckte den i negativa termer, nämhgen alt del finns enoföretagsamhet här. Jag vill i stället säga atl det finns goda förhoppningaratl delta kan utvecklas på ett sådant sätt att även Bjuvs kommunbib- 1989/90:36 30november 1989 Uthyrningav radio-och TV-program m.m. 5 protokoll 1989/90:36 1989/90:36 30november 1990 liotek kan erbjuda flerakvaliletsfilmer och gamla klassiker utan atl det läggs hinder i vägen. KAJNILSSON (mp): Jag är glad alt höra vad nu säger. När betänkandelskrevs var de här avtalen inte i hamn. Jag har undersökt detta och funnit alltvå av dem är på väg, och det är klart atl del är väldigt roligt atl höra atlfrågan faller framåt. ÅKEGUSTAVSSON (s): Jag glömde yrka bifall till utskottels hemställan, så del vill jag göranu. Sedanvill jag säga beträffande del sista sade atl det är roligt atl densvenska administrationen ibland kan arbeta fort. Ofta tycker man atl det gårför trögt. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut fattades under 15 §,) Föredrogs utbildningsulskollels belänkande1989/90:UbU5 Vissa vuxenutbildningsfrågor, ULFMELIN (m): Man brukar ofta säga alt del är långt mellan ord och handling, I delhär betänkandet, som främst tar upp motioner om svenskundervisningen förinvandrare, är det min uppfattning atl man kan använda sig av nämnda uttryck.Speciellt i jämförelse med den forcering som vi fått uppleva medanledning av kommunaliseringen av lärarna. Moderatasamlingspartiet anser all de regler och förordningar som gäller vid erhållandetav grundläggande svenskundervisning, antingen i grund-sfi eller i grundvux, är otillfredsställande.Vi är inte ensamma om den uppfattningen. De som arbetar med dessa frågortycker delsamma. Medgällande regler och förordningar ser vi lill alt invandrare, i vissa fall, fårsitta för länge på skolbänken. Jag tänker dels på dem som har en bra utbildningmed sig och därmed skulle kunna tillgodogöra sig sfi-undervis-ningen merkoncentrerat - någonting som för övrigt påpekat i enrapport till regeringen - dels på dem som blir klassade somgrund-vuxberälligade. För den senare gruppen är del i många fall särskiltbesvärligt, eftersom dessa invandrare blir särbehandlade. Många flyktingar haren mycket bristfällig utbildning, vilket innebär atl de är berättigade till allerhålla studier på grundvux. Även den grundläggande svenskundervisningen skallerhållas på grundvux. Denökade kommunala flyklingmollagningen har medfört problem för kommunerna därföratl grundvuxresurserna inle räcker lill. får inte resurser utifråndel faktiska antal grundvuxberättigade som man har i flyklingmollagningen. Mednuvarande resurstilldelning och deltagarantal är det inle ovanligt med enstudietid på grund av den totalram som grundvux har. Delfinns därför kommuner som skjuter lill egna medel för atl minskautbildningstiden så alt invandrarna inle blir beroende av socialbidrag, blirpassiviserade och sedan får svårt all komma ul på arbetsmarknaden. Omdäremot invandraren har en längre skolgång än så leder det inte tillnågra ekonomiska problem för kommunerna, eftersom man i della fall erhållerstatsbidrag utifrån antalet inskrivna i grund-sfi-undervisningen. Den härsärbehandlingen av olika invandrare anser vi inte är förenlig med svenskflyktingpoUtik, Därför har vi i reservation nr 1 yrkat att kommunerna skallerhålla statsbidrag enligt statsbidragssystemet för grund-sfi, även för de invandraresom uppfyller villkoren för grund-sfi och erhåller denna undervisning inomgrundvux. Meden sådan ordning kommer invandraren betydligt snabbare ul i arbetslivet ochslipper vara beroende av socialbidrag. I regeringsförklaringen iår säger statsministern att regeringen kommer atl föreslå åtgärder som lederlill att invandrare snabbare kan komma ut i arbetslivet. Minfråga till blir: Om nu regeringen har den målsättningen, varförvill ni då avslå förslagen i reservation 1 och 2? Yrkandena ligger ju helt ilinje med regeringsförklaringen. Den26 oktober var många riksdagsledamöter med på det studiebesök som Stockholmanordnade. Det var en intressant dag. Jag hade tillfälle till att lyssna påsocialborgarrådet i - socialdemokrat. Hon menade all vi borde ändrareglerna både när det gäller grundvux och grund-sfi så all statsbidraget förden grundläggande svenskundervisningen skulle följa flyktingen och all delskulle vara möjligt all koncentrera sfi-undervisningen. Med andra ord precisdet vi säger i våra reservationer. Tyvärr är avståndet ibland långl frånverkligheten lill . Närdel gäller de frågor som las upp i betänkandel så har det länge kommit signalerfrån fältet om hur byråkratiskt och ineffektivt det fungerar. Trots detta, såhänder del ingenting. Tala om långbänk! Närdet inle händer någonting, då säger utskottets majoritet med ispetsen: Vi avvaktar. Vi avvaktar tills budgetpropositionen läggs, för i denskall det finnas förslag till förändringar. Och finns det ingenting där, dåfår vi vänla till SÖ, , är klar med sin fördjupadeanslagsframställning inför perioden /92-1993/94 avseende vuxenutbildning.Samtidigt får vi allt fler invandrare som i stället bhr beroende av socialbidragoch som inte kommer ut i arbete m.m. Är della socialdemokratisk solidaritet?Den verkliga solidariteten skall gälla året runt och inte bara första maj närflaggorna las fram. Utskottetborde ha tagit initiativ lill - och skulle ha blivit det verktyg somtalmannen, med rälla, strävar efler - och tillstyrkt de förslag som vi förtfram i reservationerna 1 och 2. Med detanförda yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2. 1989/90:36 30november 1990 CARL-JOHANWILSON (fp); Orsaken lill reservation nr 2 av bl.a.folkpartiet i betänkande 1989/90:UbU5 är atl utbildningsutskottets majoritetföreslår avslag av ett par folkparlimotioner om svenska för invandrare. anser, att det är slöseri med tiden atlflyktingar och andra invandrare skall behöva vänla i Sverigeinnan de får påbörja undervisning i svenska språket. Det är självklart all det kan kännas meningslöst atl börjastudera svenska, om man inle vet säkert all man får stanna i . Det kanockså finnas andra orsaker lill atl en flykting inte orkar satsa påspråkstudier direkt efter ankomsten hit. Därför måste man naturligtvis lahänsyn tiU förutsättningarna för varje enskild person, som det här kan gälla.Möjligheten atl påbörja studierna direkt bör dock finnas. anser också, atl studierna i svenska språketskall kunna anpassas lill vad varje studerande klarar av. måste allastudera på halvtid -även sådana, som har stor sludievana och som gärna villsalsa på heltidsstudier i svenska. I en rapport om svenskundervisningen för invandrare stöderriksrevisionsverkel möjligheten lill heltidsstudier. Tyvärr är inleutbildningsutskottets majoritet beredd att föreslå atl fatta detbeslutet . majoritet anför som skäl för avslagav motionerna atl regeringen väntas komma med just de här förslagen i enkommande proposition om svenskundervisningen för invandrare. Om man vet, all regeringen kommer att föreslå just detfolkpartiet föreslår i de här aktuella motionerna, borde redan nukunna bifalla motionerna. Varför skall vi vänta på ell nyskrivet förslag frånregeringen, när vi kan besluta enligt just ett sådanl förslag? Därför yrkar jag bifall till reservation nr 2. JANBJÖRKMAN (s): I utbildningsulskollels belänkande nr 5,Vissa vuxenutbildningsfrågor, behandlas 14 motioner. Dessa motioner tar ihuvudsak upp svenskundervisning för invandrare och svenskundervisning inomgrundutbildning för vuxna. Dessutom finns ett par motioner som berörfolkbild-ningsområdel. Sedan slutet av 1960-lalel har svenskundervisning,jämförbar med dagens sfi-undervisning, bedrivits i vårt land. Flera anordnare,som studieförbund och AMU-center, har stått för denna verksamhet. beslutade om den reform somgäller sedan den . Enligt denna bedrivs undervisningen i form avgrund-sfi, där kommunerna har ansvaret för verksamheten, och påbyggnads-sfi,som bedrivs inom studieförbunden och AMU. Grundutbildning för vuxna, grundvux,anordnas för dem som inte uppnått kunskaper i läsning, räkning och skrivningmotsvarande mellanstadium. 1 denna verksamhel deltar mångainvandrare. Svenskundervisning för invandrare anordnas därför även inomgrundvux. Inom såväl grund-sfi som grundvux finns läroplan ochbehörighetsregler för lärare. Reformenfrån 1986 har varit föremål för granskning och Såväl SÖ somriksrevisionsverkel har avlämnat rapporter angåendesvenskundervisningen för vuxna invandrare. I samband med rapporterna redovisasett anlal synpunkter med förslag till förändringar av verksamheten. SomUlf sade redovisades redan i regeringsförklaringen allregeringen kommer att föreslå åtgärder som leder lill alt invandrare snabbarekan komma ut i arbetslivet samt att kommunerna ges det samlade ansvaret förutbildningen i svenska för invandrare. Ioktober utfärdade regeringen vidare en förordning som garanterar kommunernastatsbidrag för svenskundervisning av flyktingar som varit i underlängre tid än . har kommunernas skyldighet atl anordnaundervisning gällt . Den nya förordningen gäller retroaktivtfrån . Lålmig nu kommentera de reservationer som finns fogade till betänkandet. Ireservation 1, som gäller stalsbidragsreglerna för svenskundervisning förinvandrare inom grundvux, föreslås av atl svenskundervisningeninom grundvux inte skall räknas in i timramen för grundvux, utan i ställetberättiga till statsbidrag enligt samma regler som gäller för grund-sfi.Utskoitsmajoriteten har redovisat vad som är på gång i delta ärende.Rege-Tingsdeklarationen berör invandrarundervisningen. Ärendet har aktualiseratsi . Flera möjligheter att ta ställning i dessa frågor ges ibåde budgetpropositionen och propositionen om åtgärder för invandrare, som UlfMelin själv var inne på. Riksdagenbör därför inle nu göra någol uttalande om utformningen av statsbidrag. Ireservation 2, som och slår bakom, ställs krav på attverksamheten fortlöpande utvärderas, att tidsgränserna för rätt tillsvenskundervisning las bort, och att studerande i svenskundervisningen skall hamöjlighet atl studera på heltid. Utskoitsmajoriteten konstaterar alt de frågor somaktualiseras finns berörda i såväl SÖ:s som rapporter ochbehandlas utförUgl i betänkandel. Eftersomrapporterna ingår i del underlag som bearbetas inom regerings-kansUel ocheftersom en proposition är utlovad, finner inte utskottet nu skäl att ta besluti olika delfrågor innan propositionen har framlagts. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottels hemställan och avslagpå reservationerna. 1989/90:36 30november 1989 () replik: Jag hade kanske förväntat mig att skulle avslöja liletmer vad som skulle komma i denna eventuella budgetproposition och den andrapropositionen och när de i så fall kommer. Vikan väl ändå vara ganska överens om att det är ganska crimliga förhållandensom råder när man särbehandlar flyktingar på detta vis. Via det system vi harser vi till all människorna får undervisning sex lill . Dåtar det atl klara av den svenskundervisning och dengrundvuxundervisning som man behöver. Det leder till att vi placerar människornaväldigt . 1989/90:36 30november 1990 Jagtycker inle all delta är en politisk fråga. Del är en praktisk fråga. Jag haringen förståelse för att man inte rättar lill detta problem. Detär ju inle på någol säll en nyhet. och länsskole-nämndernarunt om i landet har påpekat della under elt flertal år Ändå har ingentinghänl. HadeJan sagt atl vi kommer all ändra dessa bestämmelser såhade jag accepterat della, men han har inte sagt ett ord om vad della skallinnehålla. Det tycker jag vi borde kunna få reda på. Delär samma sak med koncentrationen av svenskundervisningen. Det finns trots alltett flertal flyktingar som är högutbildade och skulle kunna klara av enkoncentrerad undervisning. Många av de människor som kommer lill vårt land harstora och höga ambitioner och målsättningar. Men de regler som gäller förkoncentrationen av svenskundervisningen, bara , leder tillalt man tappar alla illusioner. Målsättningar och ambitioner avtar medan mansitter och får minimal undervisning i svenska språket, som man gårsysslolös en stor del av dagarna. Man får inte vara så byråkratisk! Man måstekunna ändra på dessa regler. Del förvånar mig yllerligl all socialdemokraternaoch de andra partierna utom inte inser detta. Det tycker jag ärbeklagligt. JANBJÖRKMAN (s) repUk: sade i sitt inledningsanförande all det är långt mellan ordoch handling när del gäller svenska för invandrare. Tillåtmig alt erinra om all vi nu diskuterar en ny reform. Den hardelvis ändrats redan. Vi fick bLa. en ändring av statsbidraget . SÖ, som nämnts här, har initierat en utvärdering av dessafrågor. Den ansvarige ministern gav i uppdragalt göra en analys, I uppdraget ingår också atl titta på statsbidraget. Lål migcitera det som slår i ministerns uppdrag till riksrevisionsverket:Riksrevisionsverkel skall härvid även bedöma om dé statliga bidrag som utgår isamband med svenskundervisningen används på ett effektivt sätt. Jaghar tidigare konstaterat alt dessa bägge rapporter från SÖ och riksrevisionsverkelnu bearbetas och all en proposition är väntad. Jag vill därför påpeka atldenna rad av åtgärder knappast är någol bra exempel på att det är långl mellanord och handling i dessa frågor. UlfMelin redovisar i sin andra reservation några förslag till förändringar av deregler som gäller för svenskundervisningen . Tittar man i de rapporter hänvisar tillfinner man, om jag har läst rätt, i SÖ:s rapport inte mindre än elva olikaförslag till förändringar och förbättringar. I rapportfinns 13 olika förslag till förändringar. Med tanke på atl ochmoderaterna bara har valt ul några av dessa förslag till förändringar, finnsdet kanske anledning alt gå på utskottets linje och låta beredningen iregeringskansliet fortsätta och en proposition framläggas innan larställning i olika delfrågor. () replik: Låt mig förstkommentera del sist sagda. Vi har i våra motionerbegärt all man skall göra en ständig utvärdering av Derapporter som nu har relaterat fyller de krav vi ställt imotionerna, och vi har då heller ingen anledning alt reservera oss. JanBjörkman säger all om man har gjorl en hel del reformer av sfi sedan år 1986.Ja, men del är ju små detaljer man hela liden pillar i. Det blir ell lappverkliksom mycket annat som vi sysslar med i . hade vi uppe till behandling elt ärende itilläggsbudgeten som gäller sfi-undervisningen. Del var fråga om all man skulleförlänga tidsgränsen till för dem som är berättigade tillsfi-undervisning. Men det finns fortfarande människor som sitter kvar iförläggningar och som kom hit -1985 och 1986 - och de omfattasexempelvis inte av denna ändring. Vi lär snart få återkomma igen i den frågan,och del är inle speciellt bra. Deförslag som vi moderater har lagt fram är trots allt de viktiga. Den springandepunkten är den svenskundervisning som sker på grundvux. Del är den som hindrarinvandraren all komma ut tidigare i arbetslivet. Detta har påpekats från andrainstanser under elt flertal år utan att någonting över huvud taget har hänt.Del är därför som vi driver den här frågan myckel hårt. Närdet gäller del övriga statsbidraget måste vi se till alt man effektivt ändrardella så all man inle fortsätter med detta lappverk för svenskundervisningenför invandrare. De som förlorar på della är inle vi här i , utan detär de som är berörda av undervisningen. 1989/90:36 30november 1990 JANBJÖRKMAN (s) replik: Låt mig helt kort påpeka alt utskottsmajoriteten inle har tagitställning i sak till de förslag till förändringar i verksamheten som redovisasi dessa rapporter.