prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Nå,jag skall gå ned litet i svårighetsgrad och hoppas att vi kan få fram klarabesked: Har bättre förslag lill miljövårdsålgärder än deförslag som ligger bakom reservationerna? Och varför har då dessa intepresenterats? Det har bara varit ett framsläpande lill motionsslakteriel. ()replik: slingrar sig ganska ordentligt när det gäller det viegentligen skall diskutera, nämligen vattenvård. Del rör sig egentligen omvattenvård på vår egen planhalva, alltså här hemmavid. Delär svårt alt ändra inriktningen på ett och elt halvt år, säger . Ja, del kan jag hålla med om, men om man inle ens bryr sig om attbromsa, hur skall man då kunna vända på inriktningen? Manhar fortfarande samma inriktning. Man bygger nya bilgenererande motorvägar. Manplanerar för dem, t.ex. en ny Svinesundsbro. Man har alltså inte på något sättvisat atl man länker bromsa för att vända inriktningen. MargaretaWinberg frågar: Vad skall vi göra när vi inte får internationellt gensvar förvåra villkor? Vifår väl då gå hårdare fram med våra egna problem. Där har vi fortfarandebeslutsmöjlighet. Vi behöver inte ligga lika lågt som man gör i och andraÖslersjöstaler exempelvis. Sedanmåste man naturligtvis tänka sig all gå in och stötta och hjälpa de nationersom av ekonomiska skäl inte klarar upp detta själva. vi inle la biståndspengarfrån de allra fattigaste, utan plocka fram pengar från oss rika och satsa iPolen exempelvis. Närdet gäller situation anser jag all har felinformation. Man har inte från förelagels håll på något vis lovat att bygga omden här fabriken. Del finns inga skriftliga löften om del. Man säger l,o,m, isin företagsrapport all man inte planerar för atl ha den här fabriken kvar. Delinnebär alltså att man tänker köra så länge del går och släppa ul så mycketskit man får under liden. Sedan slänger man, och då har man fortfarande kvarproblemet med arbetstillfällena. Den räddningsaktionen var inle alls vad manförväntade sig av vår miljöminister. Sedanlill frågan om den sanna kunskapen. Hur kan över huvud lagetsäga; Ni har ju olika uppfattningar i den här frågan, och då behöversocialdemokraterna inle bry sig om alt göra någonting, eftersom del finns olikavärden. Men ta då ell av de värden som är högre och som är bättre urmiljösynpunkt hellre än att göra det som socialdemokraterna föreslår, nämligenatt inte göra någonting! 1989/90:36 30november 1989 () replik: Vi har i vårt land ett stort ansvar som förebilder för andra länder.Det betonas gång efter annan att vi har en väl utvecklad teknik som vinaturligtvis också kan använda på miljöområdet. Det är verkligen viktigt all vilever som förebilder. Jagblir myckel besviken när jag hör att är beredd att ge upp ochsäger all vi genom vårt internationella samarbete inte kan påverka mer än vihillills har gjort. Jag är övertygad om atl det allvariigaste felet vi kan göraär atl hänvisa lill de olika kommissionerna, vilka vi nalurliglvis har bildatoch har en organisation för. Men det räcker inte med atl ha olika möten ochsammanträden där "vackra ord" uttalas - . Delär mycket angelägel all vi i det här läget kommer lill handling och får en klarinriktning mol förändring. frågar: Varför finns elt så svagtinlresse för den internationella luflvårdsfonden? Jag släller frågan tillbaka.Vad har vi i gjort för alt påverka övriga stater att ansluta sig lillden internationella luftvårdsfonden? Jaghar besökt DDR och , och där har man verkligen uttalat sig positivt förall få i gång det här arbetet. Ta i det här läget chansen och använd er av deolika positiva uttalanden som ändå görs från sida. T.o.m. i Sovjetsäger man sig vara beredd att se på lösningar och ta sitt ansvar för atl räddaÖstersjön. Varför är del inte i della läge rätt väg all gå att samlas till enslörre ? Viskall egentiigen inle nu lala om energipolitiken, eftersom det är vallenvårdenvi behandlar. Men visst saknas del intresse för all få i gång den alternativaenergi som vi måste få fram för alt över huvud taget kunnat tala om atl ändrakursriktning. Tycker alt t.ex. skattereformen stimulerar tillalternativ energi? Det tycker inte jag. Det finns många frågor om klorering ochkärnkraflsverkens kylvatten. Och vad gör vi med dumpningen av olja i våra hav?Vi måste ha restriktioner och mycket tydligare regler. 7Riksdagens protokoll 1989/90:36 MARGARETAWINBERG (s) replik: Jag vill lill säga följande;Nej, jag är verkligen inle beredd all ge upp. Jag hoppas inle all miltanförande och mina repliker kan tolkas så. Men den här debatten får mig allställa frågan; Vad är det vi skall syssla med i ? Vad har vi egentligenkompelens för? Sitter vi här som någol slags experter på valtenklosellerkontra mullloa? År vi experter på nya reningssystem och fartygmotorers ochandra förbränningsanläggningars kylsystem? Sitter vi här som experter på attvarje enskilt avloppsverk bör ha en reningsgrad för fosfaler på minst 95 %senast den 1 juli 1993? Sitter vi här för alt vara experter på frågan huruvidaindustriavlopp bör kopplas eller inle lill de kommunala reningsverken ulan allha separata system? Sitter vi här som experter på kommunernas beredskap förextrema vattenflöden genom avloppsreningsverken, dvs. atl det behövs enmarginal vid projekteringen? Eller skall vi bli experter på all pH-värdet vidbehov skall justeras vid de kommunala reningsverken? Jag ställer dessa frågor eftersom väljarna visseriigentilltror oss om all kunna lösa de flesta frågor, men nog bör vi ställa ossfrågan om vilken uppgift vi verkligen har i den här kammaren. Om vi gräver ner oss, som vi nu håller på alt göra ijordbruksutskottet, i avloppens storlek och toaletternas praktiska utformande,är jag rädd för att vi missar vår verkliga uppgift, nämligen all fundera övervilket framlida samhälle vi vill ha. Jag håller med om atldetta är något som vi borde ägna mycket mer lid. Där kommer också in i bildendel som log upp, nämligen vilka de verkliga orsakerna är lillall de ser ul som del gör . Men det diskuterar vi aldrig. Skall vi sätta upp de ideologiska målsättningarna och låtaandra klara av det praktiska hantverket? Skall vi ha förtroende för de mångaämbetsmännen i våra statliga verk, regionala och lokala organ som har som sinuppgift alt tolka och följa våra intentioner och beslut? Om man har arbetat ien nämnd är man imponerad över den niliskhel med vilken tjänstemännen försökeromsätta våra idéer i praktisk verklighet. För mig är svaret självklart. Jagvill inte att skall bli polis med uppgift atl i varje detalj kontrolleraom de som egentligen har uppdraget verkligen sköter sig. Ett sådanl konlrollsamhälleskulle dessutom snart falla samman, eftersom vi måste inse vår begränsning. Det kommer hela liden att finnas detaljer som vi inle harkommit ihåg, inle haft lid med osv. Detta, fru talman, är den svåra konsten allvara politiker och inle tjänsteman eller expert. Lål oss fundera över atlrenodla vår roll som politiker, och låt våra ämbetsmän ha sin roll. Då tror jagalt vi får tid till alt ägna oss åt de slora väsentliga sakerna i livet. Förste vice talmannen anmälde all ochKarin anhållit atl till protokollet få antecknat alt de inle ägde rälltill ytterligare repliker. ANITAJOHANSSON (s): Under allmänna motionstiden skrev några avmina kamrater och jag en motion om miljöpolitik för . passus från motionen:"En mycket viktig uppgift blir all se lill all befolkningsökningen inleleder till alt vikliga förutsättningar för en god livsmiljö sätts urspel." Del tycker jag är vikligl all slå fast. Viär djupt oroade över miljöproblemen i vårt län, och della av flera skäl. Vi vetall forskare på området har konstaterat alt luftföroreningarna i ellstorstadsområde allvarligt påverkar människors hälsa. Markens försurning harökat på myckel . Iförra veckan presenterades en undersökning som gjorts för alt hitta orsakertill den alarmerande situationen i . Resultaten visar atlskadorna i vissa områden är fullt jämförbara med landels värst drabbade delar.Med fortsatt höga utsläpp sker sannolikt om några decennier en omfattandeförstöring av både mark och som del kommer all la alt reparera. Detsura regnet gör också all gamla byggnader och stenskulpturer ja t.o.m.runstenar, vittrar sönder. Moderna konstruktioner skadas för miljardbelopp. Huvudorsakentill försurningen är utsläpp av kväve och svavel. Av kväveutsläppen i vårt länsvarar vägtrafiken för , Våra strävanden måste nu koncentreras på allminska störningarna av trafiken och minska utsläppen i luften. Förall delta skall ske måste trafikvolymen minskas. För all uppnå en minskning avtrafikvolymen måste kollektivtrafiken bli så bra all den blir ell attraktivtalternativ till bilåkandet. Landstingeti gör förvisso stora satsningar på kollektivtrafikens område,kombinerat med en låg taxa. Man har även långl framskridna planer på all införabilavgifter, allt för all klara miljön och därmed människornas hälsa, Dellakräver dock slora ekonomiska resurser. Ökad turtäthet och bättre framkomlighetär två vikliga delar i della. Slutsatserna blir därför atl man skall öka investeringarna ikollektivtrafiken och i vägnätet i vårt län ännu mer. andel avstatliga invesleringsmedel för sådana ändamål måste alltså öka. Del äroacceptabelt att folk skall behöva köa i limmar eller trängas på överfulla tågoch bussar för atl komma lill arbetet. Kravpå bättre avgasrening är en annan myckel viktig faktor. Regionala miljöavgifterkan bli ell vikligl instrument och bör möjligt genomföras. Detär bra alt vi skall få en reviderad åtgärdsplan mot havsföroreningar frånnaturvårdsverket senast . Det är också bra med en miljödelegationför Sundsvall-Timrå-områdel resp. västra . Jag vill dock understryka alldet även behövs omfattande miljöåtgärder i det här länet. Mednågra rader i betänkandet avför utskottet flera viktiga miljömolio-ner. Jagförväntar mig all del pågående arbetet med kartläggningen av de regionalamiljöfrågorna även kommer all omfatta vårt län. Jag har inget särskiltyrkande. 1989/90:36 30november 1990 Om tyckte all vi har skrivit för litet i betänkandel,skall jag i stället säga några ord om motionerna och våra åsikter. 1989/90:36 30november 1990 är utmärkt all man lar uppdessa vikliga aspekter från Slockholm. Vi som kommer från tycker atlvi har vissa miljöproblem, men de stora miljöproblemen finns ju iStockholmsområdet, på och i . Jagtycker att det ni tar upp i motionen och det som håller på alt hända ärbevis på den tidigare debatt vi har haft, nämligen alt vi 1988 ladefast aktionsplanen. Man kan fråga sig om del inle har hänt något efler det. Jo,man har fått möjlighet atl genomföra miljöavgifter. Det är också ett kravsom ni har. Som vi hörde har man också beslutat i atl man skall ha enbilfri innerstad. Detär åtgärder som får praktiska konsekvenser, men som andra instanser änriksdagen direkl beslutar om. De har dock sin grund i att vi här har sagt attvi måste göra något åt problemen. Vi måste nu ställa om trafiken och inleda ettnytt skede. Delhar däremot inle hänl så mycket på avfallsområdet. Det kommer dock enproposition , och del är slora och viktiga frågor som motionärerna larupp. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogskonstiiutionsulskollels belänkande I989/90:KU12 Vissa grundlagsfrågor HANS NYHAGE (m): I föreliggande betänkande från konsliiutionsulskoilet behandlas en radgrundlagsfrågor, som har aktualiserats genom motioner . KU:s ställningstagande har föranlett 24 reservationer, avvilka vi moderater slår bakom 11, därav 5 tillsammans med ochcentern och 3 tillsammans med enbart . Reservationerna gällerfrågor rörande ökad rättstrygghet och rättssäkerhet för den enskilde samt fördjupaddemokrati. Grundläggandeför ell rättssamhälle är en livskraftig demokrati, som är så uppbyggd atlmedborgarna får goda möjligheler alt påverka de beslut som fattas. De lagar somstiftas måste stå i överensstämmelse med grundlagar och med Europakonventionensstadgar. Utgångspunkten vid lagstiftningen måste vara behovet att öka denenskildes säkerhet och självbestämmande och inle att stärka det allmännas makt.Den enskildes krav på rättssäkerhet får inle åsidosättas ilagstiftningsarbetet. Densocialistiska grundsynen bygger på misstro mol den enskildes rätt och förmågaalt kunna klara sina egna angelägenheter och kunna samarbeta med andra. Genomkollektiva lösningar förmenas den enskilde rätlen och möjligheten all efleregna önskemål och bedömningar forma sin tillvaro i skilda sammanhang. sådana områden som familjerätten, egen- domsrätlen och närings-och yrkesfriheten. Inkomster skall utjämnas kollektivt, barnen skall vårdasoch fostras av det allmänna, undervisning och sjukvård skall vara detallmännas monopol och boendel skall gynnas genom den s.k. allmännyttan. Dettasynsätt får konsekvenser för medborgarnas rättssäkerhet. Då kollektivalösningar prioriteras blir den enskildes intressen satta i andra hand.Valfriheten utplånas för det stora flertalet. Den svenska författningen har i jämförelse med många andra länder ettbegränsat minoriletsskydd. Ett förstärkt minoritetsskydd är av stor betydelsenär det gäller prövningen av lagar som rör de mänskliga fri-och rättigheterna.Det skulle l.ex. kunna föreskrivas att för beslut i hithörande frågor krävskvalificerad majoritet eller atl en minoritet i ges rätt att skjutafram beslut på motsvarande sätt som gäller enligtregeringsformens 2 kap. 12 §. Frågan i sig har många aspekter och bör därförbli föremål för utredning. Enligtvår mening är del också angelägel all den enskilda äganderätten ges ettstarkare skydd i grundlagen. Äganderätten skapar trygghet och oberoende förden enskilde och medverkar till bättre vård av egendom och ökat ansvar förmiljön. Äganderättenkan emellertid inle lämnas helt oreglerad. Det krävs givetvis regler för hurden enskilde kan utnyttja sin egendom. Friheten atl förfoga över egendomenmåste givetvis förenas med respekt för och hänsyn till andra människorsrättigheter. Den juridiska innebörden av äganderätten är emellertid oklar isvensk lagstifining. Skyddet för äganderätten är bristfälligt i regeringsformen.Denna bör utformas som ett positivt erkännande av denna rätt. Del bör ocksåklarare redovisas vilka inskränkningar i äganderätten som får ske i vanlig lag. Äganderättenhar också vid upprepade tillfällen kommit alt inskränkas genom beskattning.Denna har därtill ofta nog varit av retroaktiv karaktär, vilket enligt vårmening är oacceptabelt. Det finns således starka skäl för attäganderättsfrågorna blir grundligt belysta. Dettagäller också för frågor rörande närings- och yrkesfriheten. Även här måstehänsyn tagas till sådana intressen som gäller säkerhet, miljö, hälsovård ocharbetarskydd. Atl varje medborgare i princip skall ha frihet att driva dennäring och utöva del yrke han själv finner vara angelägel, kan emellertid inleifrågasättas. Det bör därför klarläggas hur dessa friheter skall kunna ges ökatskydd i grundlagen. Sedan1979 gäller att domstolarna har en lagprövningsrätt. Om en föreskrift enligtdomstol står i strid med bestämmelse i grundlag eller annan överordnadförfattning, så får den inte tillämpas. Dock finns den begränsningen att omriksdagen eller regeringen beslutat om föreskriften skall tillämpningunderlåtas endast om felet är uppenbart. Det ställs alltså mycket höga krav föratt en domstol skall kunna underlåta att tillämpa föreskrift i dessa fall.Delta har skapat möjlighet för lagstiftning som stämmer mindre väl överens medregeringsformens krav. En vidgad lagprövningsrätt bör därför införas.Lagprövning bör kunna ske även om avvikelsen inte är uppenbar, vilket skullegöra atl domstolar och myndigheter fick större möjlighet att vägratill-lämpning av en grundlagsstridig lag. 1 detta sammanhang finnsdet också anledning alt utreda frågan om inrät- 1989/90:36 30november 1990 1989/90:36 30november 1990 landet av enförfattningsdomstol, vars främsta uppgift skulle vara all vaka över all de igrundlagen förankrade fri- och rättigheterna inte kränks. Särskilt gällerdelta skyddet av den enskildes integritet. Förhållandet mellan riksdag ochlagråd och om minoriteternas rälfigheler i oUka politiska sammanhang ger ocksåanledning till att frågan om inrättande av en författningsdomstol noggrantprövas. Vianser också alt minoriteternas räll bör stärkas genom elt förstärktfolk-omröstningsinslilul. En minoritet i bör ha rätt alt kunna föraen fråga till rådgivande folkomröstning. Del kan gälla frågor som inte följerparlilinjerna eller där del är angelägel alt erhålla utslaget av enfolkopinion. Vi lar i ett antal reservationer upp frågor som gäller val ochriksdagens verksamhel. Utlandssvenskarna har i princip rösträtt, men den ärinte grundlagsreglerad. Vi anser all denna rösträtt bör förstärkas genom all engrundlagsreglering kommer lill stånd. Vihar tagit upp frågan om mandatperiodernas längd och den gemensamma valdagen.Vi anser atl del är till förfång för arbete alt valperioderna är såkorta. Vi menar atl fyraårsperioder skall införas och att vi därtill skall haval , dvs. varvade riksdagsval och kommunal- och landstingsval.Skilda valdagar vore en fördel i den svenska demokratin. Vivill också utreda frågan om personval. Enligt det nuvarande valsystemet har vimyckel små möjligheler att välja efter person. Partiernas nominering blir hellavgörande. Vi anser alltså atl denna fråga bör bU föremål för en nogsamprövning. Vilar också upp frågan om antalet riksdagsledamöter. Vi hävdar att antalet ledamöteri riksdag är för stort och atl del skulle vara lill fördel om enminskning kom lill stånd. Även denna fråga bör därför prövas. Slutligen,fru talman, var avsikten all motionären skulle lala omfamiljerätten. Hon är tyvärr förhindrad all närvara här . Jag villdärför i detta sammanhang hänvisa till reservation 7 som gäller engrundlagsfäst familjerätt. skulle ha ell symbolvärde när del gäller allstärka familjens roll i samhället, familjens ansvarstagande och familjens rolli barnens liv. Vi hävdar atl denna fråga bör bli föremål för en skyndsam utredning. Med del anförda yrkar jag bifall lill samtliga reservationer sommoderata ledamöter i utskollel har ställt sig bakom. var konstilutionsutskottet på besök i . Detvar en utomordentligt lärorik, intressant och spännande resa. Utan överdriftkan jag säga atl det var den mest värdefulla resa jag har gjort i tjänsten sompoUliker. Enmyckel påfallande lärdom av del sovjetiska besöket var brist på lagar.Dekret och ukaser från centralkommittén har i många avseenden fåll ersättastatliga lagar och förordningar. Påfallande var också brislen på lagligaregelverk för all åsladkomma den ekonomiska förnyelsen. Försöken med kooperativhåller på all gå om intet på grund av all del saknas en arrendelagstiftning.Önskemålet om en strukturrationalisering bland företagen försvåras av all delinte finns någon konkurslagsliflning. kunde man peka på altlaglösheten hindrar en förnuftig ulveckling. Man slår Prot. 1989/90:36 alltså inför en gigantisk uppgift all snabbt åstadkomma regelverk som iSve- rige har byggts upp . Svaret på min fråga på ett ställe om vad ~| som var viktigast all la itu med för atl få i gång den ekonomiskaperestrojkan ° ° ' blev: äganderätten. Iblandsuckas det i över alt vi har för mycket lagar och regler. Och förvissofinns del, utifrån min liberala övertygelse, en mängd onödiga bestämmelser.Men de flesia lagarna skapar rättssäkerhet och finns som stöd för en demokratiskoch dynamisk utveckling av vårt land. Vi behöver emellertid finslipa vårtregelverk för all säkerställa grundläggande värden och stödja en godulveckling. En grundlagsreglering av äganderätten, närings-och yrkesfriheten ärtre sådana inslag. Del behövs också bättre preciseringar av skaltebegreppel ochhinder för retroaktiv lagstiftning. Bakgrunden till detta är bl,a, någrauppmärksammade fall här i Vi delar ocksåuppfattningen som kommer lill uttryck i cenlermotionen om behovet avpreciseringar av myndighetsbegreppet och normgivningsmaktens fördelning. Närdet gäller grundlagarnas ställning i ber jag all få hänvisa till dendebatt vi hade i kammaren om behovet av en bättre folkligförankring av grundlagarna. Det behövs ett ökat tryck på oss politiker all varavarsamma i lagstiftningsarbetet när det gäller frågor som finns reglerade igrundlagen. Detsamma gäller naturligtvis även vid tillämpningen,Än-damålel-helgar-medlen-menlaliteten och grus-i-maskineriet-känslan måstestävjas. Tyvärrhar situationen blivit sådan att kraven på en utökad lagprövnings-rätl ochförfattningsdomstol vuxit sig allt starkare. Trots grundlagarnas låga status ärdet uppenbarl all missnöjet med bristande respekt för grundlagarnas ställningi lagstiftningen och vid tillämpningen har ökat. All någol måste göras äruppenbarl. kräver både atl uppenbarhelsrekvisilet i lagprövningenupphävs och alt frågan om författningsdomstol prövas. avvisar dellamed atl del är bättre atl precisera grundlagarna. Vi i bedriverett omfattande internt programarbete om dessa frågor just , och vi återkommernär den diskussionen är slutförd. Det är bakgrunden lill vårt särskildaytirande. Deborgerliga partierna är alltså överens om atl någol måste göras. Mensocialdemokraterna tycker all allt är bra. Det finns inga problem. Om man inteser några problem måste det bero på atl man tycker all det är bra medoklarheter och atl del är bra all grundlagarna har en svag ställning i . Vi har haft en livlig deban om folkstyret i Sverige.Den har handlat om väljarnas inflytande, om förtroendet för polifi-kerna, omriksdagens sätt alt fungera och om bristande vitalitet i vårt politiskasystem. Det åligger oss all la dessa signaler på allvar. Det gör vi i ,och jag vet att man gör det även i andra partier. Men del räcker inte med atlnotera problemen, Någol måste också göras. Del är insikten om att allt inlestår räll till mellan väljare och valda som ligger bakom folkpartietsreservationer om en minoritets möjlighet alt få till stånd en folkomröstning,om slopandet av den gemensamma valdagen, om en utökning av mandatpe- 1989/90:36 riodernas längd, om ökade möjligheter till personval och om en prövning av 30november 1990 om antalet riksdagsledamöter kan minska. Närdet gäller de första frågorna har vi en bestämd uppfattning om att änd- ° * ' ringar bör komma lill stånd. Beträffande antaletriksdagsledamöter vill vi ' ' inte binda oss för en uppfattning. Det finnsuppenbara fördelar, men det finns också allvarliganackdelar inte minst vad gäller representativiteten från olika landsdelar.Frågan måste ändå bli föremål för överväganden i en utredning, eftersom denhar stor betydelse för sätt att arbeta. , fru talman,vill jag beröra en fråga där utskottet är enigt. Frågan gäller förbud motrasistiska organisationer. Utskottet har enat sig om att utan ställningstagandeåterkomma lill frågan när regeringens proposition framläggs i vår. Jag vill härbara redovisa att i sak har kvar sin ståndpunkt emot ett sådantförbud. Nackdelarna med förbudet överväger fördelarna. Jag yrkar bifall till deåtta reservationer som står bakom. Tredjevice talman (): diskuterades här i kammaren med stor intensitetvallenvård. har vi kommit över till grundlagsvård. Det är naturligtvismycket viktigt att grundlagen är porlande ren och klar och nyttig för sittändamål. Här finns nu en lång rad förslag uppe till debatt som är ägnade atltjäna det syftet - jag skall återkomma till det lilet . Inledningsvisanges här ett brett register. 21 olika områden skulle var för sig kunna bliföremål för en omfattande debatt. Jag skall inte falla för frestelsen atlförsöka spela över hela denna innehållsförteckning utan nöjer mig med att taupp några saker som jag tycker är viktiga, som jag tycker är intressanta ellersom jag tycker det är roligt att polemisera omkring. Detär viktigt all svenska medborgare har rösträtt; del tycker vi väl alla. Numerahar ju också alla svenska medborgare rösträtt. Det var en lång kamp för alt fåigenom del. Socialdemokrater och vpk-are var ju motståndare i det längsta tillalt alla svenska medborgare skulle få rösträtt, men del har vi fått igenom. Menvi har inte klarat av att reglera denna rösträtt på samma sätt för alla svenskamedborgare.