prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — Han har trots allt en rekommendation att stödja sig på, ochden slår inte bara hyresgäströrelsen bakom utan också och , Det betyder med andra ord alt de regler förboendeinflytande och de rekommendationer som parterna på bostadsmarknaden harutfärdat bör kunna tillgodose hyresgästinflytandet. Men om det går alt ta framkonkreta exempel på missförhållanden i betydande omfattning, då får mannaturligtvis pröva vad det är för fel. Men liksom i fråga om SBC saknar vi ettkonkret material såväl i utskottet som i kammarbehandlingen. Jag anser att detär angelägel för kritikerna alt konkretisera sig betydligt bättre. Det är enförutsättning för att kunna uppnå de förändringar man åsyftar. Jag berörde inte lokalhyresfrågan i mitt tidigare inlägg.Till vill jag säga att de förändringar i lokalhyreslagstiftningensom beslöt innebar vissa förbättringar settur lokalhyresgästernas synpunkt, Utskoltsmajoriteiens inställning är att denför närvarande inte vill gå längre. För egen del - och då talar jag inte åutskottets vägnar -vill jag säga alt det redan nu finns vissa tendenser ochrapporter som är oroväckande. Men lagstiftningen har varit i kraft alltförkort tid, och en del uppsägningar avser tiden före ikraftträdandet. Om manskall återkomma med ett agerande i den här frågan bör det enligt min mening gålängre tid. Då får man ett bättre underlag för alt kunna åstadkomma nya ochandra förändringar. ställer en rad frågor, bl.a. om att la utpengar för sådant som han inte anser hör till hyran, exempelvis förfritidsarbete som sker inom ramen för boendet. Jag kan bara nämna all i de falldär sådana tvister har uppstått har bostadsdomslolen tagit ställning. De sakersom här berörde har definierats och ansetts rymmas inom ramen förvad som skall inga i hyran. Jag tycker också att det hyresbegrepp som bostadsdomslolenhar fastställt med ledning av lagstiftningen är rimligt om man vill föra en socialbostads- och hyrespolitik. talade vidare om privata bostadsrätter. Menjag vill säga att vi faktiskt inte har några statliga bostadsrätter, om nu någonskullle ha vilse-letts av anförande att tro det. I frågan om avvägningen mellan olika upplåtelseformer -hyresboende, bostadsrätter resp. andra former av ägande - har kommunerna ettavgörande inflytande. Men självklart måste de tillämpa de lagbestämmelser somgäller. Vissa fastighetsrättstiga lagstiftningsfrågor m.m. KRISTERSKÅNBERG (mp); Jag vill göra ett litet klarläggande i fråganom hur vi i ser på lokalhyrorna och på bostadsförmedlingensarbete. Vi vill i likhet med och vpk ge lokalhyresgästerna ett bättreskydd mot oskäliga hyreshöjningar. Hyreskrav skall anses som oskäliga om detpåtagligt överstiger hyresläget för jämförliga lokaler, som det står i dengemensamma reservationen, nr 42, som vi alltså yrkar bifall till. Vi anser också att det bör vara hyresvärden och intehyresgästen som skall hänskjuta en eventuell tvist till hyresnämnden. Så är detnär det gäller bostadshyresavtal, och så tycker vi att det skall vara när detgäller lokalhyror. 1989/90:12 18oktober 1989 Hyresvärden är ofta merakunnig i de här frågorna, och det är rimligt att det är han eller hon somhänskjuter en tvist till hyresnämnden. Därmed yrkar vi bifalltill reservation 43. Slutligentycker vi att reglerna om ersättning för obefogad uppsägning skall ändras såatt minsta ersättningen ökar från fyra basbelopp till två årshy-ror. Detinnebär att vi yrkar bifall till reservation 45, Dettaför fram till hur vi ser pä bostadsförsörjningen, fru talman. Vi tycker att detär rimligt och lämpligt att de kommunala bostadsförmedlingarna fär ökaderesurser för att de skall kunna arbeta effektivare än . Det är rimligtalt de bosladssökande bidrar till att finansiera verksamheten genom att betalaen viss avgift för de tjänster som de utnyttjar. Detinnebär att kommunerna bör ges rätt att besluta om en sådan förmedlingsavgift,och vi tycker att den inte får vara större än att förmedlingen får täckning försina rörliga självkostnader för förmedlingsarbetet. Jagvill också säga att vi är oroliga för alt den kommunala bosladsanvis-ningsrätteninte är tillräcklig för att få en fungerande förmedling av tomma lägenheter. Viär inte precis imponerade över resultatet . Vi tycker ändå att det ärväldigt tidigt all direkt kasta oss över lagen, med tanke på den korta tid somden har verkat. Detgör att vi väntar med spänt intresse på resultatet av det uppföljningsarbetesom har inletts. När vi får tillfälle att analysera det resultatet,har vi bättre underlag för att se om man bara kan nöja sig med sakernastillstånd eller om man kan rätta till vad som brister genom att skärpa lageneller om det kommer att sluta med att det behövs en bostadsanvisningsskyldighet,som vpk har krävt den här gången. Men så långt vill vi inte gå . JANSTRÖMDAHL (vpk): efterlyste konkreta exempel på missförhållanden närdet gäller hanteringen av kabel-TV-frågor. Jag vill då bara peka på att vi välalla har kunnat läsa om några fall där en hyresgäst, som inte har velatunderkasta sig en ordning som i grunden vilar på att man accepterar attkabel-TV till viss del kan betalas via hyran, har mist sin hyresrätt. Dettycker jag är ett ganska allvarligt konkret exempel på missförhållanden. Jagkan också nämna att jag inom hyresgäströrelsen har slagits för en förändradsyn på de här frågorna och nått en bit även där. Det är rikligare att jämförakabel-TV-installation med ett tillval. Som det nu fungerar är systemet snarareatt jämföra med om hyresgästen i andra sammanhang skulle kunna göra frånval.Man kör fram en installation för alla som grundkoncept. Sedan får några, om deär tillräckligt påstridiga, möjligen slippa anslutningen eller installationen. Det borde vara tvärtom, så att grundkonceptet ärden vanliga centralantennen, och sedan får de som så önskar göra tillval avkabel-TV. Som ett försök att svara på mina frågor om rättatt uttaxera medel direkt från hyran, trots att den som bor i bostaden inteens är medlem i föreningen, säger att bo- stadsdomstolen har tagitställning med ledning av lagstiftningen och ansett detta vara riktigt. Men jagsäger ju att det är lagstiftningen som behöver ändras, på det här områdetlikväl som på väldigt många andra områden inom den fastighetsrättsligalagstiftningen. Vimoderater har den uppfattningen, liksom flera borgerliga partier, för detförsta därför att det är principiellt förkastligt att ge en organisation denhär rätten gentemot andra. För del andra är det förkastligt att en organisationhar rätlen att uttaxera medel från boende som inte är medlemmar. Jagberättade också alt jag minsann varit medlem, kolleklivansluten tillHyresgästföreningen. Det är möjligt att jag kan klara av att betala den ökadekostnaden med mitt riksdagsarvode, som inte är alltför lågt. Men jag vet altmånga lever på marginalen och för dem kan den här kostnaden vara det som göratt de får extra stora problem med ekonomin. Sedansäger att talet om privata bostadsrätter förstår han inte,för det finns väl inga statliga bostadsrätter. Nej, men faktum är att privatabostadsrätter är ett begrepp. Det har blivit det sedan allt fler har sett påvilket sätt man har prioriterat HSB och , exempelvis i olikalagstiftningsärenden men också när det gäller byggnation i socialistiskt styrdakommuner. Vihar ett exempel som är ganska aktuellt i , där man kan jämföra tvåbostadsområden, ett som HSB producerat och ett annat som det privataMelödbyggen har producerat för att överlåta till en s,k, privat bostadsrättsförening.Där har boendekostnaderna blivit betydligt lägre i den privata bostadsrätten.Det visar att ju fler aktörer vi har på bostadsrältssidan vad gällernyproduktion, desto bättre och billigare bostäder får vi, plus att det ger deboende större möjligheter att bestämma över sitt boende. Vidaretvingas jag konstatera alt jag inte fått svar på min fråga om de olikartadehyresnivåerna för olika lägenheter. Jag kan ha viss förståelse för attsocialdemokraterna duckar i den frågan. Vi hade tidigare i kammaren en socialdemokratiskriksdagsman, , som har kritiserat de förhållanden som råderpå hyresmarknaden i mycket starkare ordalag än vad jag har gjort i den härdebatten eller i någon debatt tidigare. Dessutomförstår jag att socialdemokraterna ligger lågt, när man nu får se det förslagsom enmansutredaren socialdemokraten lägger fram om förändringar avbostadsfinansieringen. Det är ett förslag som, om det genomförs, drastisktkommer att öka boendekostnaderna för dem som bor exempelvis ihyresbostäder. Jag förstår att inte är trakterad av att ta uppde frågeställningarna eller ens ge mig svar på mina frågor. Enliten kommentar också till , vpk. I fråga om hyresregleringensäger han i ena andetaget att det är en myt att man har samma hyra ocentraltsom centralt för likvärdiga lägenheter. I nästa andetag säger han: Men del ärju på del viset när det gäller lägenheter som är producerade ungefärsamtidigt. Ja, del är detta jag reagerar mot. De äldre fastigheterna liggerofta i de centrala delarna i ett område, medan de något nyare bostäderna finnsi mindre centrala områden. Jag nämnde miljonprogrammets områden som ettexempel. I vpk säger man att maninte känner sig bunden av ställningstaganden i 1989/90:12 , när jag hänvisade till perestrojkan. Del är väl bara ett bevis på att18 vpk:s idéer är förlegade. kommer vpk här i Sverigeatt vara ensamt om att kämpa för förlegade kommunistiska idéer. Ensak jag vill ha sagt i den här debatten med mina synpunkter vad gäller justdelta område inom bostadsmarknaden är att de boende skulle må mycket mycketbättre, om vi i genomförde frihetsreformer. De skulle må mycket mycketsämre, även om de inte mår speciellt bra , om vi införde ytterligareförbudslagstiftning enligt vpk;s och delvis socialdemokraternas modell. HANSGÖRAN (): Mitt tålamod när del gäller alt besvara frågor är nästan obegränsat,men tyvärr inte min tid. TillJan vill jag säga all när del gäller hyressättningen kan man redaninom ramen för den nuvarande lagstiftningen beakta en hyresbostads belägenhet.Jag förstår att vill ha en ganska stor segregering på det här området,men det vill inte jag och mitt parti ha. Denhär frågan, liksom ett flertal andra hyresfrågor som har tagits upp av olikatalare, skall granskas av den hyreslagkommilté som regeringen har aviserat.Kommittén skall få parlamentarisk sammansättning, och den skall granska ettstort antal angelägna hyresfrågor. Det blir också möjligt att inom ramen förden utredningen ta upp frågor som utredarna finner det vara angeläget att taupp. Någonkollektivanslutning när det gäller hyresområdet finns , som JanSandberg tycks tro. Del finns inte heller någon tvångsanslutning, utan det ärhelt frivilligt. Närdel gäller parterna på marknaden vill jag upprepa att om man har enhyresförhandlingslag och fäster stort avseende vid att den skall fungera väl,måste man ha starka, kunniga och ansvarsfulla parter som förhandlar om de härfrågorna. Jag tycker för min del att del är viktigt alt man från hyresgästernassida verkligen ser till att man kan utöva boendeinflytande och att man kan haen rimlig fritidsverksamhet i sitt bostadsområde. För den som är socialtansvarskännande är det därför rimligt all detta ingår i hyran. JANSANDBERG (m): Det är riktigt att den s.k. tvångsanslutningen till Hyresgästföreningennumera är avskaffad bland dem som är medlemmar i . När jag var medlem i HSBhade man ännu inte avskaffat detta. Det är således ett steg i rätt riktning.Jag vill ge en eloge, i varje fall i detta avseende, till HSB:s nuvarandeledning som såg till att man ändrade på den underliga regel som fanns tidigare. Manhar emellertid fortfarande rätt att tvångsuttaxera pengar från människor sombor i bosläder ulan att de är medlemmar i . Det är likaprincipiellt förkastligt som den tidigare tvångsanslutningen var. sade altvi moderater påstår att vi vill ha någon form av segregering påbostadsmarknaden. Jag vill då fråga hur det ser ut på densvenska bostadsmarknaden . Är det inte så att det 160 är de som har penningar eller känningar, som har en tjock plånbokeller tjock adressboksom har en möjlighet all leta sig fram i den labyrint som finns i Prot.1989/90:12 dag? Denna labyrint är ett resultat av den socialdemokratiskabostadspolitik som har förts sedan mer än fyra decennier.Man kallar den l.o,m, för en so-cial bostadspolitik. Jag finner att kommentareri övrigt är överflödiga, HANS (): Det är just därför att det flnns brister ochavarter på hyres-och bostadsmarknaden som det är nödvändigt alt se överlagstiftningen, alt skärpa den och förbättra den. Till vill jag säga att om man skulle avskaffaalla de lagar och bestämmelser som han har talat om här , skulle vi få enbostads- och hyresmarknad som i varje fall inte kan kallas social. Det finnsbra exempel på del. tycker mycket om att tala om andra länder,inte när han vänder sig till mig, men till andra meddebattörer. Den politik somJan talar för har tillämpats i flera konservativt styrda länder,exempelvis och . Jag har själv studerat situationen både i ochi . De iakttagelser och studier jag har gjort, förskräcker mig. JanSandberg borde också bli förskräckt om han nu har gjort sådana iakttagelser ochstudier. Jag tycker alt man skall se sig om i världenför att ta reda på hur det fungerar på andra håll, och det är glädjande altHans Göran också har gjort del. tycker jag att man bör studera de förslag som vihar lagt fram i olika motioner, som också behandlas i detta betänkande.Studerar man de förslagen så finner man att vi har tagit ut de delar som är brasom vi har fått ifrån olika erfarenheter från andra länder och samtidigtförsökt behålla de delar på den svenska bostadsmarknaden som vi anser skallfinnas kvar även . Det här innebär ingen revolutionerande förändring på densvenska bostadsmarknaden. Det rör sig om ett antal förändringar som är vikligaeftersom de skulle kunna innebära att många av de låsningar och problem som finns på bostadsmarknaden skulle kunna lösas. HANS (); Tyvärr måste jag konstatera alt de förslag sommoderaterna framför i många, för alt inte säga åtskilliga, avseenden ärytterlighetsgäende. står dessutom isolerade i flera av de härfrågorna. De går t.o.m. så långt att de inte ens har tillräckligt stöd för sinameningar ifrån fas-tighetsägarhåll. Jag hoppas att kan framföra sina synpunkter idel fortsatta utredningsarbetet. Vi får då se vad de verkligen kan stå för, iett sammanhang där man inte tar ut svängarna utan där man sakligt får prövaförslagen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 11 protokoll 1989/90:12 Rättelse: Tillkommittexten på s, 171 1989/90:12 21 § Föredrogs Plan- och bygg- bostadsutskottets belänkande '"" I989/90;BoU2 . JANSANDBERG (m); Detta belänkande behandlar . Vi moderater motsatteoss införandet av denna nya lag. När den nu är antagen, för vi fram en mängdförslag till förändringar av den gällande lagstiftningen. Plan-och bygglagen har gett framför allt kommunerna en mycket starkare ställning äntidigare. De som kommer i kläm är, i vanlig ordning, de enskilda medborgarna. Regeringenhar aviserat ett förslag om justeringar i PBL senare under detta . Frånmoderat sida har vi ändå sett oss föranlåtna att föreslå förändringar ,inte minst mot bakgrund av att vi vet att socialdemokraternas förkärlek förpolitikernas makt på det kommunala och centrala planet kommer att bestå. Delär vår uppfattning att äganderätten måste respekteras på ett helt annat sättän vad som är fallet med den nuvarande PBL. Den som äger fast egendom bör fåutnyttja den så långt del är möjligt med hänsyn till grannar och andra medberättigade intressen. Nödvändiga inskränkningar måste kompenseras med ersättning.Därför vill vi bl.a. att systemet med genomförandetider för detaljplaner måsteavskaffas. Byggrätten skall gälla utan tidsbegränsning. Vimoderater anser även att de obligatoriska översiktsplanerna skall avskaffasoch ersättas med ett syslem där kommunerna själva får bestämma behovet av denöversiktliga planläggningen. Planinstitutetsområdesbestämmelser bör också enligt vår mening, avskaffas.Områdesbestämmelserna innebär bara skydigheler för den enskilde, men ingarättigheter. Om man behöver reglera markanvändningen får det ske meddetaljplaner. Utöverdetta vill vi att kvalifikationsgränserna för intrångsersättning avskaffas.Det är inte förenligt med ett rättssamhälle att en markägare skall kunnatvingas att indirekt avstå av sin mark utan alt få någon som helstersättning. Vianser också att så stora lättnader som möjligt skall eftersträvas när detgäller byggande utanför planlagt område. All,såsom PBL ger möjlighet till, styra vilken form av exempelvis detaljhandel somskall kunna ske inom ett område är direkt förkasthgt. Denna styrmöjlighet finnsredan genom institutet detaljplan. En förutsättning för en fungerandemarknadsekonomi och god tillgång till service för medborgarna är att politikerinte så lättvindigt kan sätta marknadsekonomins spelregler ur spel. Detvisar sig också att PBL, med den nuvarande utformningen, så att säga slår knut på den tidigare lagstiftningen i de fall man har planer kvar från den tid då den tidigare lagstiftningen gällde. Detta är också ett problem. 162 Ett annat problem som sammanhänger med den nyaplan- och bygglag- stiftningen är del somgäller de attraktiva fritidshusområdena, framför allt på . Vi vet altpriserna på dessa fastigheter har ökat betydligt under senare lid. Ett sättatt motverka dessa prisökningar kan vara att öka efterfrågan påfrilidshusbebyggelse i liknande områden. Plan- och bygglag-stiftningen har dockaktivt motverkat denna utveckling. Viföreslår bl.a. därför förändringar och lättnader i PBL och naturvårdslagen.Del skulle på ett radikalt sätt öppna möjligheterna för nybyggande avfritidshus i stora delar av vårt land. Ökar tillgången på billiga tomter istrand-nära lägen i glesbygd, kommer också prisnivån på befintliga hus iattraktiva kustområden att påverkas betydligt. Idetta betänkande har vi också föreslagit att de populära s.k. friggebodarnaskall kunna uppföras med nuvarande regler, men att de skall kunna ha en yta påupp till 16 m-. Om detta förslag genomförs skulle deras användningsområde ökaoch möjligheterna att ge dessa byggnader en mer tilltalande utformning. Jag yrkar bifall till demoderata reservationerna i delta betänkande. Jagvill bara ställa en fråga till utskotlsmajoritetens talesman, är ett avEuropas mest glesbefolkade länder. Varför skall då ha mestomfattande lagstiftning när det gäller att begränsa medborgarnas rättigheteratt nyttja sin mark? 1989/90:12 18oktober 1989 SIWPERSSON (fp): trädde tillsammans mednaturresurslagen och lagen om exploateringssamverkan i kraft. varmyckel kritiskt till den utformning som PBL fick och har därför under desenaste åren motionerat om ändringar. Idetta betänkande har vi emellertid inga parti- eller kommittémotioner.Anledningen till delta är följande. En grupp med representanter från olikastatliga myndigheter och kommunförbundet överlämnade tillbosladsministern en rapport om de första slutsatserna av ett och ett halvt årserfarenheter av lagreformen. Gruppens slutsatser var då att lagreformen varallmänt accepterad samt att erfarenheterna av reformen är tillräckliga för attmotivera vissa lagjusteringar. På basis av denna rapport har det utarbetatsvissa ändringar i PBL, NRL och plan- och byggförordningen. kommer det enproposition om ändringar i PBL. Medanledning av detta har inte motionerat om PBL-frågor under våren1989 men kommer tillbaka , i och med alt propositionen harlagts . Jag vill yrka bifall tillreservationerna 4 och 13 och i övrigt till utskottets hemställan. Timmen börjar bli sen, och jag vill gärna börja med all yrka bifalltill reservationerna 7, 8, 10, 15, 16 och 17. Detbelänkande som vi nu diskuterar behandlar - en lag som komtill efter nära 20 års förarbeten. Som sade har denna lag intevarit i kraft så . Den trädde i kraft . gjordesföljdändringar i ca 40 andra lagar. Prot.1989/90:12 Vi i har med anledning avden korta tid som lagen varit i kraft ej lagtfram några omfattande motioner om PBL under den allmänna motions- Det gäller, enligt våruppfattning, att först få erfarenhet av hur den Plan- och bygg- lagstiftningen fungerar. Hur har då den nya lagstiftningenfungerat? Det är mycket glädjande alt enarbetsgrupp med företrädare för , , lantmäteriverketoch har samlat in erfarenheter från fältet. Jag tror alt SiwPersson var inne på del också. Vi i tycker alt det är värdefullt har gått ut i länen och frågat hur den nya lagen fungerar. Den propositionsom kommer i slutet av får vi anledning att diskutera senare underhösten. Den kommer väl att diskuteras här i kammaren . Därför finnsdet ingen större anledning att här ingående diskutera plan- ochbygglagen. Jag vill dock beröra några av de reservationer som centernstår bakom. I reservation nr 8 lar vi upp de handikappades ställning isamhällsplaneringen. Samhällsplaneringen styrs ofta utifrån generellauppfattningar. Mindre grupper eller enskilda individer har inte tillräckligtgoda möjligheter alt få gehör för sina berättigade önskemål och speciellabehov. Det har dock blivit bättre . Tänk efter hurdet var under miljonprogrammets dagar! Den storskaliga samhällsplaneringen varhelt dominerande. Kvantitet gick före kvalitet. Kraven på en god boendemiljöfick slå tillbaka för kraven på nya bostäder. Boende och arbete separerades. Även om den nya ger socialamålsättningar en framträdande ställning i planeringsprocessen, får vi inte slåoss till ro och säga att det är bra som det är. Vi måste höja målsättningen.Därför säger vi i i reservation 8 att det bör undersökas om inte ännubättre lösningar kan nås på de handikappades problem, att anpassa bostaden tillde särskilda behov som en boende kan ha. I reservation nr 10 framhåller vi hur viktigt det är attskapa trivsamma bostadsområden. Under miljonprogrammets dagar glömdes denyttre boendemiljön bort. Det var kvantiletsbegreppet som gällde. Även för demänniskor som bor i de stora hyreshusen är del viktigt att känna närhet tillnaturen. På många håll sker en förtätning av bostadsområden.Det främjar oftast inte en god boendemiljö. I stället borde kommunerna i sinplanering avsätta mark för odlings- och kolonilotter i tillräcklig omfattning inärheten av bostäderna. Då får de boende tillgång till den avkoppling och den närhettill naturen som ett eget litet markområde kan ge. I reservation nr 15, som bygger på en centermotion,behandlas storleken på lovfria komplementbyggnader. Enligt nuvarandebestämmelser får högst två komplemenlbyggnader i omedelbar närhet av bostadshusetuppföras utan bygglov. Byggnadernas sammanlagda yla får inte översliga 10 m-.Komplementbyggnader är t,ex. fristående uthus och andra mindre byggnader. Vi i tycker att 10 m- är en för liten yla. Vi villhöja gränsen för byggnadsarealen från 10 m- till 16 m-. Vårt förslag innebär alltså att komple menlbyggnader får uppföras utan byggnadslov så länge byggnadsylan inte överskrider 16 m-. Genom en sådan ändring i PBL, från 10 m-till 16 m-, ökas komplementbyggnadernas användningsområden. Dessutom vidgas möjlig- 164 heterna att ge byggnaderna entilltalande utformning. yttreboendemiljön i villaområden. Jag är förvånad överalt motion Prot.1989/90:12 inte fick ännu större anslutning i bostadsutskottet. I reservation nr 16 behandlas ett mycket viktigt område,nämligen den kommunala energirådgivningen. Det statliga slödel till energi- "" "*' rådgivningupphörde , var del flera partier som förordade att *statliga medel skulle ställas till förfogande för den kommunala energirådgivningen.Jag vill erinra om att det i är fastslaget att byggnaderskall medge god hushållning med energi, I reservation nr 17 lar vi upp formerna förmyndighetsgranskning av byggmaterial. Ursprungligen har centerreservationenanknytning till en motion som vi skrev med anledning av en regeringspropositionunder vårriksdagen. Propositionen handlade om godtagande av byggprodukler somgodkänts i annat nordiskt land. hade inga större invändningar mothuvudinnehållet i propositionen, I är del som skall pröva frågor omfrivilligt typgodkännande och tillverkningskontroll.