prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — En proposition är under utarbetande, uppger man iutskoltsbetänkandet, och det skulle naturligtvis vara bra om man, innan manlägger fram den, genomförde en översyn av försäkringen med den inriktning somvi har föreslagit i reservation 6. Jag tror alt det här finns möjligheter tillstora samordningsfördelar och lill alt göra vårt socialförsäkringssystem någotenklare, till gagn också för många tandvårdspalienler i vårt land. Del finns ca 9 000 verksamma landläkare. Av dessa är 3 900 privallandläkare. Detfinns en etableringskontroll för denna grupp sedan i början ,Motivet var då atl man önskade tillförsäkra folktandvården tillräckligt medlandläkare, så atl man kunde klara utbyggnaden av vården. Som jag inledningsvis sade har vi balans och t,o.m.elt vissl överskott på landläkare. De ursprungliga motiven företableringskontrollen har därmed fallit bort. I reservation 3 ställer vi ossfrån sida bakom kravet på all etableringskontrollen förprivattandläkarna skall upphävas. I går debatterade man här i kammarenanvändningen av amalgam. En ullöpare till den debatten finns också i vårtutskottsbetänkande, dvs, frågan om hur tandvårdsförsäkringen skall tillämpasnär del gäller amalgamsanering. Gällande regler ger patienten.rätt tillersättning om vissa förutsättningar är uppfyllda. Från är denrätten något utökad. Trots det upplever en del patienter atl reglerna tillämpasalltför restriktivt. och framför i motion Sf252 atlriksförsäkringsverket bör få i uppdrag all göra en översyn av tillämpningen.Som framgår av utskoltsbetänkandet styrs riksförsäkringsverketsrekommendationer till stor del av anvisningar utfärdade av socialstyrelsen.Just nu pågår en utvärdering av anvisningar. Från centernssida, vilket vi också framför i ett särskilt yttrande, utgår vi ifrån atl manhos följer upp denna utvärdering och atl man därmed ocksåär beredd att justera reglerna så atl tillämpningen blir enklare och klarareoch alt vi därmed skall kunna underlätta för den grupp patienter som är i behovutav en amalgamsanering. Och vi har vall att avslå från alt yrka bifall lillden här motionen, eftersom vi utgår från att man på det här sättet skall kunnalösa de problem som motionärerna tar upp. Jag yrkar bifall lill reservationerna 3 och 6. JAN-OLOFRAGNARSSON (vpk): Jag skall något kommentera vpk:s reservation nr 8 i detta betänkandeangående amalgamsanering. Människor som enligt vad läkare konstaterat blivitsjuka av tandamalgam anser vi skall fålandsanering utförd med full kostnadstäckning via land-vårdsförsäkringen. Deltayrkande har vi ställt därför all i en genomförd enkät har del visat sig allnärmare 370 000 människor i anser sig vara kvicksilverpåverkade genomsina amalgamfyllningar i länderna. 100 000 av dessa personer har påbörjat ellerslutfört amalgamsaneringen. Knappast någon av dem har fåll saneringen bekostadav tandvårdsförsäkringens s.k. om-göringsparagraf. Vi anser att tillämpningenav den här paragrafen måste göras mer generös. Demänniskor som av läkare rekommenderas all byta ul sina amalgamfyllningar måstefä full kostnadsersättning via tandvårdsförsäkringen. De personer som efterutredning har visat sig lida av dental kvicksilverförgiftning måste ocksåerhålla ekonomiskt stöd från samhället. De här personerna blir nämligen oftalångiidssjukskrivna. Iarbelsskadeförsäkringen gäller en särskild bevisregel. Påverkan av amalgam börenligt vpk behandlas på samma sätt. Sambandet mellan amalgam och sjukligpåverkan skall anses föreligga om inle betydligt starkare skäl lalar emot det. Utskottetsäger i sin skrivning all "utskottet förutsätter all riksförsäkringsverketlöpande anpassar sina rekommendationer till nya kunskaper och erfarenheter påområdet". Utskottet säger vidare all "en utvärdering pågår avsocialstyrelsens allmänna råd om bl.a. kvicksilverförgiftning". Men vi ivpk anser atl del finns så pass myckel kunskap och erfarenhet på del härområdet angående amalgamsanering atl redan nu kan fatta beslut i denhär frågan. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall lill reservation nr 8. 1989/90:27 16november 1989 BERTILPERSSON (m) replik: Jag tror atl jag behöver upplysa kammarens ledamöter om all i 9 §första stycket i tandvårdstaxan fastslås alt betalar helaarvodet och kostnaden för tandlekniskl material och för behandling som görs pågrund av avvikande reaktion för dentala material. Delfinns också studier som visar alt majoriteten av de patienter som uppger sigha besvär av amalgam i själva verket oftast har andra grundläggande orsakertill sina besvär och icke alls i alla fall reagerar positivt på en amalgamsanering. Därförär det angeläget all en amalgamsanering görs när en patient har besvär och alldelta då sker helt gratis, precis som . I många fall, i de flesta, äremellertid dess värre besvären betingade av andra sjukdomstillstånd. Då är detell skott i luften och en stor belastning för patienten atl göra en totalamalgamsanering. Då är del viktigt alt i stället i utredningen hitta orsakentill patientens besvär och behandla dessa i stället för att sanera amalgamet. Därför tycker jag alt den nuvarande uppläggningenär fullt tillfredsställande. (vpk)replik; Vi har i vår reservation hänvisat till bevisregeln i arbetsskadeförsäkringen.Del skall vara lättare för en som har besvär atl få ersättning. Det finnsmöjligheter till ersättning från , och möjligheten har blivit Vianser ändå atl arbetsskadeförsäkringens bevisregel skall gälla i det härfallet. Jag sade inte atl de 370000 människorna som anser sig habesvär också lider av kvicksilverförgiflning utan all de ansåg sigkvicksilverpåverkade. Vi anseralltså atl man skall tillämpa arbetsskadeförsäkringens regler () replik: Medlemmarna i är bara5 000. Jag yrkar bifall till reservationerna 8 och 9. Vi har sett med tillfredsställelse alt man skall stimulerapatienter till regelbunden s.k, bastandvård. Del skall ju börja . Dettycker vi är positivt och ser fram emot del, I utskottet har vi talat myckel om syndrom. Detär ett problem med munlorrhet. Efter en föredragning av vår läkare har viavstått från all yrka bifall till de reservationer som handlar om detta och harinte heller lagt något eget yrkande, men vi kommer all återkomma till dennafråga. Vi skall studera frågan ytterligare och se om det finns möjlighet altavgränsa dem som har så svåra problem all de behöver speciell vård. Detta ärtydligen elt stort problem för mänga andra grupper också. Vi tycker alt det är positivt med den behandling som gespå grund av avvikande reaktion mot dentala material, men vi tycker inle altdelta räcker, I reservationerna vill vi bl,a, ha en omvänd bevisregel,precis som nämnde . Det tycker vi är väldigl vikligl. Man vetalltför lilet ännu för att vi skall kunna säga alt amalgamet inte ger dennapåverkan. Man har också många klara bevis för atl människor som fållsina tänder sanerade har fåll starka förbättringar. Del härär något som jag följt under lid. Del som redan har hänt är en klaromsvängning. Vidare tycker vi all en annan bevisregel är märklig.Försäkringen ersätter kostnaderna för utredning av avvikande reaktion fördentalmalerial, när del har verifierats alt man verkligen har delta problem.När behöver man ersätta en undersökning, även om läkaren eller landläkaren inlehittar något fel? Det är precis som i rätlen; om man förlorar ell mål kan manfå betala rättegångskostnaden. Här är det också så att man inte fårutredningen ersatt förrän man har fåll del bevisat alt man hade rätt. Del är enmycket underlig inställning när del gäller sjukvård, och vi tycker inte det ärlämpligt atl använda ett sådant krav. Avslutningsvis yrkar jag bifall lill reservation 9, somgäller hänvisningstandläkare. Vi anser all man bara skall behöva betala somför ett vanligt läkarbesök. Tack för mig! CHRISTINAPETTERSSON (s): Med anledning av socialförsäkringsulskoltetsbelänkande 1989/90:1 vill jag anföra följande. Som några tidigare talare har sagt besökte utskottethäromkvällen och fick då en hel del värdefull information.Bl.a. Sverigehar världens bästa landvård. Del tycker jag är ell fint betyg. Del visar alt vihar vall rätt väg när vi har byggt upp landvärden. I betänkandet behandlas motioner som väckts under denallmänna motionstiden. Liknande motioner har behandlats . Efter atlha lyssnat på de tidigare inläggen kan jag konstatera atl uppfattningarna idessa frågor är ungefär desamma som . I reservation 1 vill och att barnoch ungdom skall omfattas av tandvårdsförsäkringen. Som jag sade inledningsvisfick vi höra av att vi har världens bästa landvård. Denförbättrade tandstalus som konstaterats gäller främst barn ochungdom. Detta visar all den väg vi har valt är riktig, nämligen all landslingenansvarar för tandvården för barn och ungdom.' Del har fungerat och fungerarbra. Reservation 2 berör sjukhusiandvården. Här vill jag sägaalt landslingen har möjlighet alt genom avtal överlåta vården tillprivatpraktiserande tandläkare, I en gemensam borgerlig motion taselableringsbegränsningen upp. Skälet lill alt vi har en etableringsbegränsningär ju alt del skall bli en geografisk fördelning av tandläkare, så atl vi harmöjlighet atl leva upp lill målet likvärdig tandvård för alla. Här har delvarit nödvändigt alt anlägga en regionalpolitisk syn på fördelningen avtandläkare. När jag har lyssnat på inläggen tycker jag mig ha funnit alt deborgerliga företrädarna inte är helt överens om huruvida del finns överskott påtandläkare eller inle, ställde en fråga till mig. Jag tänkte all jagskulle la upp den i del här sammanhanget, så att vi slipper ta en vända lill.Det hör ihop med frågan om barn i glesbygd och frågan om de privatpraktiserandelandläkarna är sämre än folklandvården. Vi tycker naturligtvis inte allprivatpraktiserande landläkare är sämre pä något sätt, men man har löst delhär praktiskt i glesbygden för atl barnen skall få samma möjligheter lill bratandvård som barn i tätorter, om de råkar bo så alt de har långt tilllandläkare. Några motioner berör tandvårdstaxan. 11989 årsbudgetproposition anges atl på regeringens uppdragredovisat konsekvenserna av att göra om tandvårdstaxan så atl den stimulerar tillregelbunden s.k. bastandvård. Verkets rapport bereds iregeringskansliet. Vi får säkert anledning atl återkomma till diskussionen omtandvårdstaxan, och jag tänker därför inte närmare gå in på den . Så lill frågan om amalgam. Del är ju så alt mångamänniskor har problem med amalgamfyllningar. Det är ell allvarligt problem, ochdel är viktigt alt åtgärder vidtas för atl komma till rätta med del för demänniskor som har drabbats. Jag vill passa på att lacka förhjälpen med argumenten i den här frågan. Det är ju så att fr,o,m, i årfinns också utökade möjligheter atl få ersättning vid utbyte vidamalgamfyllningar, ligger internationellt sett långt framme på dethär området, men del är viktigt med fortsatt forskning. Som också förutsätter utskotlsmajoriteten att löpandeanpassar sina rekommendationer till nya kunskaper och erfarenheter på området.Del är viktigt atl gå varsamt fram, för efter vad jag har förstått när jag harstuderat saken är del inle så enkelt atl del bara är atl byta plomberna ochsedan tro Prot,1989/90:27 att alltär frid och fröjd. Det är nödvändigt med en noggrann -och emellanåt kanskeockså kostsam - utredning för all delta skall fungera på elt bra sätt. Som jag sade är del viktigt med forskning, och del pågårockså en utvärdering av allmänna råd om bl.a.kvicksilverförgiftning. Med del anförda yrkar jag avslag på samtligareservationer och bifall lill socialförsäkringsutskotlels hemställan ibetänkandel 1989/90; I. Del är ju roligt alt höra all ChristinaPettersson ibland hör på vad som sägs. Det var mera bekymmersamt atl hon inlehörde på vad som sades när vi var på Tandläkarförbundel, för huvudbudskapet därvar faktiskt: Tag bort elableringstvångel! Del sade inte bara Tandläkarförbundetoch privatpraktikerna, ulan också folklandvårdsläkarna med full kraft. Sedan till barnlandvården. Varför skall inle en 15-åringeller 19-åring kunna få gå lill samma landläkare som sina föräldrar? Inom sjukvårdenhar man åtminstone en gräns pä , där man säger all barnen får går lillvuxenläkare och inle längre behöver gå lill barnläkare. Vad är detta för sättalt hålla på att iramsa med ungdomarna? Slutligen: Vi har gott om landläkare. Vad jag varnade förvar all del kan bli ett problem om landläkarhögskolorna inle lyckas utexamineradem som tas in, - det fick vi också höra på - har man30-40 sökande lill tjänsterna inom folktandvården. SIGGEGODIN (fp): När talar om all vi harvärldens bästa tandvård så är del i och för sig rikligt, men jag tycker altChristina också borde ha redovisat vad Tandläkarförbundel sade omvilken oro man känner för att forskningen inte fortsätter som den kanske borde,atl utbildningen är bristfällig, alt de sökande till utbildningen inte hållermåttet, osv. Vi kanske här i kammaren också borde påminna oss om atl deprivatpraktiserande tandläkarna är en utdöende kår. Dessa landläkare får i,ex,inte överlåta specialislpraklik, ersältningssyslemel präglas av rättsosäkerhet,det förekommer en osund handel med etableringsrätier. Detta borde vi ta lilloss här i riksdag och länka över. Hur skall vi möla den oro som dessalandläkare känner? Jag instämmer i vad sade om all dettagäller såväl privata tandläkare som landläkarna inom folklandvården. Bådagrupperna har samma inställning i dessa frågor. Vem gagnar nu etableringskontrollen? Den gagnar intepatienterna, inte folklandvården och inle privatlandläkarna. , borde vi inte kunna resonera förnuftigt om detta och försöka hittaen väg ut ur problemet? Del finns ingen som anser alt etableringskontrollenskall vara kvar. Vi måste nog införliva tandvårdsförsäkringen isjukvårdsförsäkringen om vi skall klara den taxehöjning som vi ändå kommer attfå . Del kommer all resas krav på delta, och jag tror atl taxorna måstehöjas. Om vi skall klara av avgifterna för patienterna måste vi finna en väg utur detta, Lål oss ändå utreda frågan och se om del inle är möjligt atl hitta envettig väg atl gå. Jag vill till ställa nästan samma fråga som denhon fick av : Lyssnade inte på vad man sadepå när vi gjorde vårt besök där? Det framkom då med stortydlighet alt alla, både privallandläkare och Ijänstetandläkare, ansåg attetableringskontrollen är överflödig. Om folktandvårdens behov äruppfyllda finns ju inte längre några motiv atl behålla etableringskontrollen. sade atl del skulle röra sig om regionala skillnader. Men det är jubara atl konstalera, alt om folktandvården även i de olika regionerna har sinabehov uppfyllda återstår ju bara atl öppna marknaden för etablering avprivatpraktiserande landläkare i dessa områden. Delta är inte möjligt . Manborde således försöka ta till sig dessa argument innan det hela spårar uralldeles. Det finns nu en möjlighet för regeringspartiet alt snabbt komma tillskott och upplösa denna kontroll om man bara vill. Om inle deargument som presenterade biter vet jag inte vilka argumentsom gör det. 1989/90:27 16november 1989 För vill jag påpeka att det inte var jag som talade omvärldens bästa landvård; del var tandläkarna på som gjordedet. Menjag hörde också dessa tandläkare rikta kritik mot etableringskontrollen. Detkänns litet konstigt alt jag som kommer från , där det finnsväldigl många landläkare, skall försvara etableringskontrollen. Skälen till atldenna kontroll infördes var ju regionalpoliliska - vi skulle med denna få gottom tandläkare i hela landet. Jaghar läst protokollen från debatten om denna fråga . Då var detMargareta som försvarade etableringskontrollen med samma motivering.Detta känns litet konstigt. Anledningenlill etableringskontrollen är alltså atl del har funnits ett överskott påtandläkare. alt det framöver kommer atl bli en minskning avantalet tandläkare från ca 10 000 till 6 000. Antalet tandläkare som utbildaskommer också alt begränsas till 200 , om jag nu minns dessa siffror räll.Detta innebär atl det kommer att finnas en kontroll i vad gäller antalettandläkare. Men vi måste dessutom se till att det finns tandläkare i allaområden i landet, sade om de nuvarande reglerna i fråga om tandvården för barn och ungdomoch apropå att utskottet avstyrker förslaget om alt tandförsäkringen skallomfatta även barn och ungdom, atl detta var trams. Jag har aldrig, trots attjag har kontakt med ganska många människor i min omgivning, hört någonförälder uttrycka önskemål om att tandvårdsförsäkringen skall omfatta även barnoch ungdomar. Inte heller har jag hört någon säga att nu gällande regler skullevara trams. Tvärtom; vi har en bra fungerande folktandvård för våra barn ochungdomar. All statistik och alla siffror visar på detta. Alt då ändra på deltaså att tandvårdsförsäkringen skulle gälla även barn ochungdomar skulle innebära stora kostnader. Då måste del ju vara bättre atl använda resurserna där de behövs. Vi har ju redan en fungerande landvård för barn och ungdomar. Här finns en förälder som myckel gärna hadevelat föra över barnen från folktandvården lill familjens landläkare långttidigare. Men det vikliga i anförande är vadhon säger om de skäl som fanns för etableringskontrollen . Jagundrar då; Vad finns för skäl lill denna ? Skälen är desamma som för 15 år sedan.Etableringskontrollen syftar till all få en fördelning av landläkarna bådeinoniregionall och i landet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I(barn- och ungdomstandvård) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 1 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (sjukhustandvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (etableringsbegränsning för privallandläkare) Uiskotiels hemställan bifölls med 160 röster mot 110 förreservation 3 av m.fl. Mom. 4 (privaltandläkares rätt till specialisllaxa) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 4 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. 5 (tandvårdstaxan och kostnadsutvecklingen) Uiskotiels hemställan - som ställdes mot reservation 5 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (tandvårdsförsäkringens inlemmande isjukförsäkringen) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster möt 112 förreservation 6 av m.fl. Mom. 7 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 8(vanlig tandvårdsersätlning vid amalgamsanering) Lftskottets hemställan - som ställdes mol reservation 7 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. 9(kostnadsfri amalgamsanering) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 36 förreservation 8 av och ledamot avstod från atl rösta. 10(hänvisningstandläkare) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 9 avKrister Skånberg- bifölls med acklamation. 17 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av förste vice talmannenmedgav kammaren att de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden avdagens sammanträde skulle företas till avgörande i ell sammanhang i början avkammarens arbetsplenum . 18 § Svenskt medborgarskap Föredrogs socialförsäkringsulskoltets betänkande l989/90;StU2 Svensktmedborgarskap. GULLANLINDBLAD (m): Del betänkande vi nu skall diskutera behandlarfyra motioner från allmänna motionstiden som gäller medborgarskapsfrågor. Del råder stor majoritet i utskottet vad gällerkvalifikationstiden för all bli svensk medborgare, dvs, för nordiskamedborgare och för utomnordiska, med vissa möjligheter till avvikelser.Jag yrkar i den delen bifall till uiskotiels hemställan. Vi moderater i utskottet har avgivit en reservation ochett särskilt yttrande. Reservationen är baserad på en motion av ,där han anser alt vissa kunskaper i svenska bör ställas som krav för erhållandeav svenskl medborgarskap. Vi har ställt oss bakom det kravet framför allt pågrund av atl andra nordiska länder har samma krav, men för den enskildeinvandraren skulle en sådan ordning också närmast vara lill fördel. Vederbörandehar då helt enkelt rätt att kräva en god utbildning i svenska för invandrare.Den utbildningen har som bekant utsatts för ganska hård kritik av bl,a,. Vi anser att det skulle vara en fördel med internordiskabestämmelser på del här området. Motionären anser också all vissa dispenser kan ges, l.ex.för personer som kommit hit , likaså för personer som har svårtatl tillgodogöra sig undervisningen, osv. Med hänsyn till delta har vi funnitkraven väl underbyggda och har alltså ställt oss bakom moiionsyrkandel. Jag yrkaralltså bifall till reservation 2. Sedannågra ord om det särskilda yttrandet. Det är mänga i vårt samhälle som anser alt det skulle varalitet större fesli-vitas över alt en invandrare blir svensk medborgare. Man hartyckt atl del är 1989/90:27 16november 1989 litet påvert all som i dagbara få elt brev i grått kuvert från invandrarverket. Hela utskottet har ställtsig bakom atl vi gärna ser att invandrarverket ger bevisen om svensktmedborgarskap en betydligt festligare inramning än , så att man verkligenmed detta bevis visar dokumentets stora betydelse för den enskilde invandraren.Vi hoppas all invandrarverket lyssnar på oss i den frågan. Menmotionärerna, alltså och i , menar all detvore trevligt om man i kommunerna kunde anordna en högtidlighet, t.ex. isamband med firandet av flaggans dag. Utskottetanser också delta. Kommunerna kan myckel väl ordna någon festlighet. Vi villgenom vårt särskilda yttrande särskilt framhålla en möjlighet all göra ensärskild festlighet för de invandrare som blivit svenska medborgare. Det ärändå ett myckel stort steg i deras liv, som kunde vara värt en festliginramning. Eftersom jag har varit sfi-lärare - alltså lärare i svenska förinvandrare - vill jag beröra tanken bakom kunskaper isvenska. Jagtycker det är oerhört vikligl alt invandrare och flyktingar snabbt lär sigspråket. De skall ändå leva i delta land och ha samma möjligheter ochrättigheter och samma krav och ansvar. Jag har dock märkt atl delta ibland ärsvårt all genomföra. Vissa äldre har svårt alt lära sig ett nytt språk. Vi harockså en del handikappade och utvecklingsstörda. Dessutom är del problem medkvinnorna. Ofta är det så alt mannen lär sig språket bättre än kvinnan -det ärlitet olika i olika kulturer från olika länder. Skillnaden skulle betyda allmånga familjer avstod från att söka svenskt medborgarskap. Del ligger ju ocksåen del skyldigheter i att vara svensk medborgare. Familjerna avslår när kvinnantalar för dålig svenska, för de vill inte ha olika medborgarskap inom familjen. Jaghar alltså ändrat mig i denna fråga sedan jag fått djup inblick i de problemdetta medför. Dockär del fortfarande önskvärt atl alla lär sig svenska. Man kan på olika sättintensifiera kraven på att människorna skall lära sig språket, och del kan jagställa upp på. Jag stöder alltsåutskottets ställningstagande. Jagyrkar vidare bifall till reservation 1.1 anser vi att del skallkrävas för atl söka svenskl medborgarskap, endast . Detkan låta litet kort, men del är att vara i ett annal land. har man i regel anpassat sig, man har fått arbete, de flesta kan språkethyfsat. Jag tycker del är viktigt för en flykting och invandrare atl snabbtkomma in i samhället för att få samma krav och samma rättigheter och sammaskyldigheter som en svensk. Dessutomfinns det många som inte har någon möjlighet att återvända till sina länder påmånga år, kanske decennier. De vill eventuellt söka svenskt medborgarskap. Menvi måste också respektera dem som inte gör det, utan känner all enda kontaktende har med sitt hemland och sina rötter är att de behåller sitt medborgarskap.Men det är en annan sak. Vi yrkar alltså alt man förkortar tiden innan man har rättall söka svenskl medborgarskap. Jag kunde göra det ganska enkelt för mig,eftersom försvarat uiskotiels ställningslagande gentemotRagnhild Pohanka som yrkat bifall på den första reservationen, medan RagnhildPohanka försvarat utskottets ställningstagande när del gäller om krav pä kunskaper i svenska språket. Så egentligen är allaargument redan uttömda. Jag kan kanske bara tillägga när del gäller krav påkunskaper i svenska språket all del finns grupper som är svåra atl rekryteralill språkundervisningen.