prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — Vetman del, kanske en del av ens påståenden i den aktuella utbildningspoliliskadebatten blir litet annorlunda. För alt öka insikterna och kunskaperna pådetta område tror jag, som sagt, atl ell omfattande jubileumsfirande skullevara av värde. Ensak som man kan lära av historien är all del var mycket bra när vi hadehuvudlärare och institutionsföreståndare och atl del var dumt atlriksdags-majoriteten avskaffade de tjänsterna. berördeinle den frågan i sitt anförande. Del skulle varit intressant atl få veta omsocialdemokraterna inte håller med om atl det systemet fungerade ganska väl närvi hade det och atl det finns rätt starka skäl all åierinföra det. 1989/90:27 Detskulle innebära dels all ämnenas ställning i blev starkare, delsatl del skapades en möjlighet för många lärare atl utvecklas i yrket. Vmaläroplans- () replik; Tanken all införa fler språk på högstadiet har ulskottsmajori- telen inle molsatt sig. Utskollelvill emellertid avvakta den utvärdering som SÖ skall göra. En utvärdering skallha skett före /92. Därefter kommer uvskottet och kanskeatt få la ställning till hur många språk barnen skall läsa. Närdet gäller frågan om huvudlärarna sade i sitt anförande atldel är viktigt all det finns möjligheter till karriär även inom skolan. Detvill jag inle säga emot, men jag tror atl det finns vissa områden i skolan påvilka man kan göra karriär. Man kan bli specialfunktionär, tillsynslärare ellerplatschef och ändå fortsätta alt vara undervisande lärare. Det var justspecialfunklionären som kom i huvudlärarens ställe när vi ändrade den ordningsom gällt sedan 1960-lalet. Specialfunktionären har som sin huvuduppgift attse lill elevens helhetsbild. Han har som uppgift alt väva samman samtliga ämnenpå högstadiet och se till alt inte ett ämne bhr prioriterat före andra. Jagtycker också atl del är viktigt atl peka på all man med den nyaskolledarorganisalionen har möjlighet alt vara flexibel. Man kan disponeraskolledarresursen så, att lärare som har ansvar för ell speciellt ämne kan fånedsättning i sin undervisningsskyldighet. Det gäller även lärare som har ansvarför en institution. Vibör titta på de kommuner som lyckats utforma skolledarrollen på detta sätt ochinte bara knyta denna lill rektor och studierektor, ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: Jag tycker att det är synd att man på detta sätt skjuter uppställningstagandet till frågan om fler språk på högstadiet. Del kommer att tamycket . Vi strävar ju efter att internationalisera all verksamhet,även verksamheten i skolan. Eller rättare sagt; Vi säger det i ord, men vimåste göra del också i handling. Vi måste snabbt öppna oss för handel ochutbyte med andra länder, så att vi inle kommer i bakvattnet. Då är gedignakunskaper i fler språk än engelska absolut nödvändiga. Öppnar man för denförsöksverksamhet som vi här skisserat, kan vi snabbare komma i gång med annanförsöksverksamhet, så all vi verkligen får en starkare ställning för B-ochC-språken och därmed öppnar för fler språk på högstadiet. Närdel gäller huvudlärarljänslerna vet vi all dessa stärker ämnenas ställ ning i skolan och att de, som sade, öppnar karriärmöjlighe ter för goda pedagoger i vissa ämnen. Del är också av stor betydelse för de andra lärarna i ämnet atl en lärare i ämnet är huvudlärare och har ett spe ciellt ansvar och elt speciellt kunnande och intresse samt samlar på sig spe ciella kunskaper och förmedlar dessa till de andra lärarna. Inte minst för nya lärare i skolan kan en huvudlärare vara till helt ovärderligt stöd. Huvudlä rarna kan också ge inspiration till nya metoder och förändringar i undervis ningen. De kan bidra till alt få fram nya hjälpmedel och på många sätt med- 80 verka lill atl ulveckla sitt ämne i skolan. ()replik; Det är riktigt atl det finns ell statsbidrag som kallas för spe-cialfunklionsresursen.Del förkortas på skolbyråkraliskl språk SPUNK. De flesta människor tror attSPUNK är någonting som har skrivit om, men i skolans värld ärdel ett särskilt statsbidrag. Men denna SPUNK har inle kunnat ersätta de satsningarsom huvudlärare och institutionsföreståndare innebar. Införandel avspecialfunktionsresursen var en besparing, och den används framför allt för allge en liten extra ersättning till dem som är studieledare i arbetslagen.Erfarenheterna från visar att den funktion som huvudläraren ochinslitutionsföreståndaren fullgjorde har förfallit. Det har varit lill skadaför ämnena. Vill man dra någon lärdom av historien vore det faktiskt alt manbör åierinföra dessa båda funktioner. 1989/90:27 16november 1989 ()replik; Jag vill säga lill att del finns möjlighet all geersättning lill huvudlärare och institutionsföreståndare. Del ankommer påkommunerna att avgöra hur man vill disponera de pengar som är avsatta förskolledarresurser. Del kan ges lill specialfunktionären, men om skolan är storoch man anser alt man behöver stärka enskilda ämnen kan man ge ersättningtill ämnesspecifika lärare och även till de lärare som ansvarar förinstitutionerna, där det förvaras mycket material, som används vidlaboralioner. Jagtycker atl del är viktigt atl återigen betona alt helhetssynen kanske kom bortnär vi hade del gamla huvudlärarsystemet. Man såg enbart lill sitt eget ämne.Vi kan se alt den pedagogiska utvecklingen gått betydligt snabbare på låg- ochmellanstadiet, där man arbetar i lag, än på högstadiet. är målsättningenalt också på högstadiet få fungerande arbetslag. Del är ganska svårt, eftersomlärarna har olika ämnen. Ivissa motioner som behandlas i delta betänkande hävdar man även de udda ämnena,t.ex. Det kanske har varit så på högstadiet atl just bild är ett ämne somkommer litet på sidan om. Alt specialfunktionärens uppgift är atl se tillhelheten och alt värna om samtliga ämnen ser jag som en styrka i denorganisation som vi har . INGELAMÅRTENSSON (fp): Jag måste erkänna all jag blev nägot förvånad när jag fick se detbetänkande som ulbildningsulskollet presenterat och som vi nu debatterar,1989/90:UbUl om vissa läroplansfrågor. Och inte bara förvånad! Jag har underett antal år skrivit motioner om all ämnet bild borde få en starkare ställningi den svenska skolan. Jag tycker atl SÖ och skolministern inte prioriterar delämnet som man borde. Och jag är inte ensam om atl lycka det. Inom mångasektorer på arbetsmarknaden som har bilden som ell vitalt medel i sinverksamhet förstår man inte hur vi kan prioritera ned bilden som vi gör i densvenska skolan, trots alt vi lever i en värld dominerad av bilder. var jag på ett föredrag här i om språkets makt, med underrubrikenKonsten all övertyga. Experten på området, , gjorde jämförelsermellan förr och . Han konstaterade att del nya politiska språket innehålleren massa bilder, både i konkret och abstrakt form. 6Riksdagens protokoll 1989/90:27 1989/90:2716 november 1989 Vi.\sa läroplansfrågor m.m. Han visadebl.a, hur använde sig av bilder för alt på ett mycket effektivt sättförstärka sill budskap. Kun poängierade att del är politikens lollatt tolka bilderna. Men utbildningsutskottet verkar inle särskilt intresseratav bilder. Utskottet verkar precis lika ointresserat som utbildningsministernoch SÖ av utbildningen om bildens utnyttjande i kommunikation mellanmänniskor. Det är inte bara i politiken som bilderna har en enorm krafl allkommunicera med åskådarna. Bilderna finns överallt utom i skolan. Där låtsas man atldel bara finns ord. Den vanliga skolundervisningen är nästan helt inriktad påalt lära elever atl läsa och skriva, trots atl samhället ser ut som det gör. Jagtycker all ulbildningsulskollet skulle behöva undervisning i bildämnet. Men vad gör man? När det gäller motionerna om ämnet bildhänvisar man lill föregående ärs betänkande. Och vad slär del då där? Jo, atldet pågår ett enormt utvecklingsarbete inom bildämnet. Del har dä inte kommitlill uttryck i konkret handling, så atl vi har seti några effekter på skolansområde, I årets betänkande svarar nian på motionerna från oss somhar motionerat om bildämnet genom atl hänvisa till förra årets betänkande. Manskriver där att det pågår ett omfattande utvecklingsarbete och hänvisar tillKultur i skolan, som siarlade 1984, och lill riksomfattande aktioner somstartade . Man framhåller vidare alt SÖ utarbetar elt handlingsprogram föralt stärka bildundervisningen i skolan, och ingenting får vi vela om vad somfaktiskt har hänl på del här området-man hänvisar lill en mängdolikautredningsarbeten som pågått . 1 årets betänkande hänvisarman alltså till det igen. Det är otillständigt, tycker jag. Ett av yrkandena i minmotion hade jag inte med i förra årets motion. Del handlade om bildensbetydelse i in-vandrarundervisningen. Men ändå säger man all det niotionskravelhar besvarats! förra arets betänkande. Men jag hade ju inleslällt förslagetdå! Hur kan man då hänvisa till det? Del förslår jag inte. Jag är mycket besviken pä del sätt på vilketulbildningsulskollet har hanterat de här frågorna. Del gäller inle bara fråganom bild - det gäller också flera andra motioner. Jag har bl,a, tillsammans medMargareta väckt en motion om djurförsök som har hanterats på sammasätt. Skall del här sättet alt behandla motioner blinågot slags mönster för framliden måste vi diskutera förutsättningarna för atlväcka motioner här i . På del här viset tycker inte jag alt man kanhantera ledamöternas ambitioner all framlägga förslag för . BARBROSANDBERG (fp): Jag är i likhet med någotbedrövad över hur utskollel den här gången har hanterat motionerna. Jag tänktela upp några motioner som mitt namn finns med på. Ann-Calhrine sade tidigare i debatien alt manendast summariskt hade behandlat motionerna, eftersom det i sak inte harinträffat något nytt, I motion Ub227 behandlas bildämnet ur en annan synvinkelän i den motion som talade om. I betänkandet sadeutskollel: "Enligt vad utskottet fåll vela kommer SÖ på grundval avgjorda erfarenheteratt utarbeta elt handlingsprogram för att stärka bildundervisningen i skolan.Inom ramen för aktionen Bildspråket i skolan görs inom SÖ under innevarandeläsår även en analys av bildundervisningen och dess utveckling i de senasteläroplanerna," Jag tycker då atl del hade varit intressant all nu få velaom SÖ har utarbetat något handlingsprogram och om man har gjort någon analys.Av erfarenhet borde utbildningsutskottet veta all SÖ är ganska senfärdigt ochganska ofta behöver ha påminnelser för att inte ärendena skall hamna iskrivbordslädan. Jag tycker alt det borde ha funnits något nytt att rapporterasom svar på den här motionen. Även när del gäller Ub228, i vilken ämnet barnkunskapbehandlas, hänvisar utskottet till föregående års betänkande. Där sägerutskottet: "Enligt vad utskollel erfarit har ämnet barnkunskap granskatsunder /88. SÖ kommer före innevarande års slut att på grundval avnämndernas iakttagelser avge en slutrapport lill regeringen." På denpunkten borde det också finnas en del nytt all rapportera. Har man lämnat denrapporten lill regeringen eller inle? Del tycker jag utskollel skulle varaintresserat av all ta reda på. Den sista motion som jag länker kommentera är Ub237angående lärares uppsägningslid. Enligt dagens betänkande skall man hittamotiveringen på s. 8 i 1988/89:UbU4. När det betänkandet skrevs fanns inle denhär motionen - den väcktes . Där talas om tillsättning av lärartjänster.Utskollel säger; "Enligt vad utskottet erfarit bereds för närvarandefrågan om en ny personalförordning för skolväsendet inom pågrundval av bl.a. skolförfatlningsulredningens förslag." Del höll man påmed , och den beredningen borde då ha varit klar . Om utbildningsutskottet snällt nöjer sig med att hänvisalill vad man har sagt under tidigare behandlingar behöver varken SÖ, regeringeneller någon annan anstränga sig särskilt mycket. Och som sade- varför skall vi då hålla på och skriva motioner ? När vi inte ärnöjda med den behandling som våra motioner tidigare fått har vi rätt att väntaoss ett svar och inle bara en hänvisning till gamla betänkanden. LEIFMARKLUND (s); Anledningen lill all jag tar kammarens lid ianspråk är densamma som anledningen till de två föregående talarnas anföranden.Jag har tillsammans med väckt en motion som jag tycker har fåll enoerhört dålig hantering. Jag är medvelen om alt utbildningsutskottet haft anhopning av motioner atl behandla, men jag kan inte acceptera att motionenicke på något sätt kommenteras. I motionen påtalar vi behovet av alt körkortsutbildningensuccessivt överförs till gymnasieskolan. Utskottet har endast hänvisat lill entidigare behandling, 1984, och avstyrkt motionen av samhällsekonomiska skäl.Man har icke på något sätt i övrigt kommenterat motionens innehåll. I den debatt som vi har ule i samhället om det ökadeantalet trafikolyckor hänför man orsakerna lill dem till ungabilförare, som fördärvar sig, kanske på grund av för slapphänl utbildning. Kommunikationsdepartementethar låtit meddela all man lill- Den om något borde väl ha varit skäl lill att anlägga någrasynpunker på motionen, 1 trafikutskottets hearing fanns denna frågaockså med. SÖ:s talesman gavs då tillfälle uttrycka sig om trafikundervisningi skolan. Han menade all man naturligtvis bör komma in ganska snabbi medirafikundervis-ning och fundera kring all lägga in del under fritt valt. Jag anser alt körkortsutbildningen bör ingå iyrkesutbildningen. Det finns nästan inga yrken som inte fordrar körkort, enderaför alt la sig till jobbet eller för atl ulföra sitt jobb. Då vore del välganska naturligt om ulbildningsulskollet började fundera pä om det är någotsom borde ingå i den utbildningen. Den här utbildningen sker ju också under en lid dåungdomar har mycket starkt begränsade medel och då ungdomarna har väldigtstarkt begränsade möjligheter atl skaffa sig inkomster för alt la körkort. Jag kommer inle alt ställa något yrkande, menjag vidhåller atl motionen med dess innehåll borde ha fåll en seriösarebehandling av utskottet. Överläggningenvar härmed avslutad (Beslut skulle fallas ,) 24 §Vissa utbildningsplanefrågor m.m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /90;UbU2 Vissa ulbildningsplanefrågor m,m, Jag slår här som den fjärde i raden avmotionärer som fått en väldigt nonchalant behandling av utskollel. Vi bordekanske göra någonting åt det här endera dagen, fru talman, I utbildningsutskottets belänkande nr 2 sägs omforskningsetiska frågor atl dessa frågor utreds och övervägs. Det är det gamlagreppet när man inte vill säga nej,rnen inte heller vill säga ja, när man heltenkelt inle ens vill sälta sig in i frågan.Det är ytterst beklagligt attmänniskor i en beslutande församling kan ta så lätt på så allvarliga frågor. För all göra det enklare för utskottet, vill jag accepteraatl del finns visst beaktande av genteknik och all del finns ganska mycketorganiserad kontroll av djurförsök. Man har också gradvis börjat inse vikten avmänniskors personliga integritet, som inle får eftersättas för forskningensskull. Inte för jag anser alt allt är väl i dessa hänseendenheller, men jag är beredd atl lämna del ål sidan för dagen, för allkoncentrera mig på del allra största problemet, det som jag inle tror allutskottet ens börjat länka på. De här utredningarna gäller inte heller delproblemet. Del är nämligen alldeles nödvändigt atl etiken iförhållandel mellan forskaren och samhället uppmärksammas. Det gäller atlhindra skador som kan orsakas samhället nu eller . Del kan alltoftare konstateras att forskningenslandvinningar och tekniska genombrott har oväntade och allvarligakonsekvenser. Del kan gälla gamla välkända problem som freon i sprulflaskor, enför sill ändamål utmärkt grej, som visat sig ha katastrofala effekter när delgäller ozonlagrels uttunning: del kan gälla hormoslyrel, som är effektivt nognär det gäller all döda ogräs, men som visade sig också la livet av dejärnvägsarbetare som utförde besprutningen. En accelererad teknisk utvecklingkommer helt säkert all innebära liknande och ännu allvarligare problem, varstidiga diagnos är av största vikt för samhället och för kommande generationerav människor. 1 många fall är det forskarna själva som först varseblirmöjliga oönskade bieffekter av ny teknik. För dem kan del dä uppslå en etiskkonflikt, där värnandel om del egna jobbet eller del egna renommét vägs motansvaret gentemot människor. Del finns fall där forskare vägrat dagtinga medsitt samvete och funnit sig ulan stöd från kolleger, anslagsgivande myndighetereller högskoleauktoriteter. Denna typ av etik gäller alltså forskarens lojalitet molsamhället och mol framtida generationer. de gröna kräver attproblemet för det första uppmärksammas och för del andra åtgärdas genom att - själva begreppet forskningsetikvidgas, - forskningenseffekter på samhället analyseras, - etiska nämnderinrättas vid högskolor. En sådan etisk nämnd bör ha denviktiga funktionen alt bedöma huruvida viss forskningsaktivitet innebär riskför samhället nu eller . Den bör också kunna ta hand om forskare somi sill arbete ställts inför etiska problem och ge råd och hjälp till sådanapersoner. Den bör slutligen vara ett ullryck för människosläktetssjälvbevarelsedrift: endast genom att vara uppmärksam på konsekvenserna avvåra nya tekniska och vetenskapliga landvinningar kan vi hoppas kunna bemästradem. Jag yrkaralltså bifall lill reservationen i moment 6 BENGTSILFVERSTRAND (s): Bakom rubriken döljer sig ett konglomerat av motioner med enspännvidd alltifrån förskollärarnas utbildning i kost- och näringslära ochflygleknikerulbildning i till forskningsetiska frågor. Ett flertal yrkanden gäller innehållet i utbildning påallmänna utbildningslinjer, ett område som regleras genom utbildningsplaneroch kursplaner fastställda av högskolemyndigheter och vilka det således inleankommer på att ta ställning till. Utskottet är enigt på alla punkter utom en. Sålunda harmiljöpartiet reserverat sig lill förmån för införande av etiska regler ocheliska nämnder för forskning m.m. I två motioner berör begreppetforskningsetik, ett begrepp som enligt motionärerna bör vidgas till att omfattaforskarens lojalitet mot samhället och mot framtida generationer. Mot dennabakgrund anser man att forskningens effekter på samhället bör analyserasnärmare och etiska nämnder inrättas vid högskolorna. 1989/90:27 16november 1989 Sådananämnder bör enligt fä lill uppgift alt bedöma om viss forskningutgör en risk för samhället, och den kan ställa forskare inför problem.Nämnderna skall också kunna ge råd när etiska problem uppkommer i forskningsverksamheten.Vidare skall de enligt bedöma om enskilda personers integrhethotas av viss forskning och avgöra om djurförsök skall betecknas somplågsamma. Miljöpartietger också sin syn på nämndernas sammansättning och menar härvidlag atl antaletforskare och akademiska lärare inte bör vara större än övriga ledamöter ochinget kön ha av antalet ledamöter. Fleraav de frågor som motionärerna lar upp har på regeringens uppdrag nyligenprövats av forskningseliska utredningen, en utredning som avlämnades och är ute på sedvanlig remiss. Utredningens förslagkommer efter remissförfarandet i vanlig ordning alt beaktas i denforskningsproposition som föreläggs . Detfinns självfallet i all forskning med människor som forskningsobjekt en etiskdimension mellan undersökaren och det som undersöks. Vilka forskningsetiskaöverväganden som görs är av grundläggande betydelse både för forskningensutveckling och för allmänhetens förtroende för forskarna. Jag har väldigtsvårt att förstå tal om nonchalans, mot den här bakgrunden. Detframgår med all önskvärd tydlighet att utskottet delar motionärernasuppfattning atl del behövs både en etisk granskningsor-ganisalion och tydligtformulerade regler för att säkerställa atl forskning bedrivs på ell uretisk synpunkt godtagbart sätt. Deltaär ju också utgångspunkten för de förslag som forskningseliska utredningen nuredovisar. Det handlar om utbyggnad av den forskningsetiska granskningen inomhögskolan - även om det är i något annorlunda former än dem som miljöpartietförordar. Del handlar vidare om ökad utbildning och information omforskningseliska frågor, och slutligen handlar det om förändringar avlagstiftningen - bl.a. ett i tiden utvidgat sekretesskydd. Pådet medicinska området finns redan nämnder, och i den nya djurskyddslagsom antog vid 1987/regleras såväl frågor omdjurförsök som användning av genteknik på djur. Också här pågår en översyn ijordbruksdepartementels regi av forskning och användning av genteknik på djuroch växter, som kommer att redovisas . Förslag frånjordbruksdepartementet kominer att föreläggas . Vihar alltså nu tillgång lill ell underlag, utifrån vilket vi redan till vårenkommer atl kunna falla de beslut som är nödvändiga för alt det även i fortsättningenoch i större utsträckning än skall vara möjligt alt göra ansvarsfullaavvägningar mellan å ena sidan allmänhetens berättigade krav på skydd mot såvälskador som otillbörligt intrång i den personliga integriteten och å andra sidanforskningens berättigade krav på rimliga arbetsförutsättningar vidgenomförandet av för hela samhället angelägen forskning. Delmesta av det som föreslår i sina motioner är således redan underberedning. Mot denna bakgrund yrkar jag, fru talman, avslag på samtligareservationer och bifall till utbildningsutskottets hemställan i betänkande nr2 på samtliga punkter. GÖSTALYNGÅ (mp); Jag är glad atl höra all Bengl Silfverstrandoch jag är eniga på ell anlal punkter, men tyvärr inte på dem som jag anserviktigast, nämligen atl sådana nämnder också skall ha funktioner irelationen mellan forskaren och framlida generationer, världens problem ochden lypen av saker. Jag kan la elt relativl enkell exempel. För en forskaresom finner alt han håller på med någonting som kan användas lill ulveckling avvapen som han anser är hell felaktiga är det mycket svårt atl dra sig ur sinsituation, atl säga upp sig utan atl lappa sina framtida möjligheler lillanställning. Det är den lypen av frågor som en sådan här nämnd skulle kunna lahand om. Forskaren ser ofta själv vilka problem som kan komma av del som hansysslar med. Det är alldeles rikligi att de nämnder som föreslåsav utredningen skyddar mol en del forskningsresultal, men de går inle långlnog, och del är delta som jag vill betona. hade här eltutsökt tillfälle atl ställa sig bakom vår reservation och verkligen påverka debeslut som kommer atl fallas . Del är svårt att förslå vad avser med sin kritik. har han uppenbarligen accepterat alt delinte nödvändigtvis behöver vara nämnder - av del senaste inlägget framgick attdet kan vara någonting annat, så del är inte delta han hänger upp sig på utande befogenheter som granskningsorganen skall få. Då är del väl rimligt atl remissinstanserna i demokratiskordning säger sitt om utredningen och, kan man förvänta sig. på en eller annanpunkt har en avvikande uppfattning. De kan l.ex. lill äventyrs tycka all delinle blir tillräckliga befogenheter om man följer utredningens förslag. Deltaär del andra steget. Del tredje stegel är all regeringen lägger fram enproposition, där utredningsförslag, remissinstansernas synpunkter ocheventuella kritik kommer all samlas lill ett slällningslagande, som sedanriksdagen i vanlig ordning kommer atl ta ställning lill. 1 anslutning lill denforskningspoliliska propositionen är del rälla lillfällel all föra fram deeventuella ytterligare synpunkter och utvidgningar av förslaget som då kankomma all bli aktuella. Vi har emellertid inte sett den slutprodukten , ochdärför finns del ingen som helst anledning alt föregripa händelseförloppet ochbifalla en motion som är mycket vag på dessa avgörande punkter. GÖSTALYNGÅ (mp); Till vill jag säga all delinle tvunget måste vara en nämnd. Del gäller ju funktionen som sådan, och sålänge den finns på något annat sätt kan man kanske acceptera delta. Jag trorsjälv alt en nämnd skulle vara den bästa formen i nuvarande universitets- ochhögskolesystem, så därför är del delta vi har rekommenderat i vår motion, kanske kan föreslås någon annan metod. Det viktigaste är all ansvarsfunktionengentemot framtida generationer, mol världen som helhet och livels problem finnspå något vis. Vissa utbildningsplanefrågor 171.m.