prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Jagär glad över aft förstår att vi vill ha en ämnesinriktadlärarutbildning och fortbildning, men sedan säger att man ocksåskall kuuria förmedla detta. Självfallet skall mari kunna göra det, men manmåste ju ha någonting aft förmedla. Man måste ha gedigna kunskaper om förmåganatt förmedla dem skall komma fram. Del är oerhört lätt för en grupp elever attskrapa litet på ytan av lärarens kunskaper och se att läraren inte kan. Det ärockså oerhört svårt för en lärare alt entusiasmera, inspirera sina elever ochförmedla någonting om man irite har gedigria kuuskaper Det är mycket svårt attvara lärare under ett helt långt liv om man inte har kunskaper som man kanbygga vidare på. För del krävs del eri bra lärarutbildning och enämnesinriktad fortbildning. Vi kommer aldrig ifrån det. Inget pedagogisktmodeord eller liknande kan ersätta det värde som djupa ämneskunskaper har Anf.75 (): Vi har intelyckats med skolan, säger . Vihar lyckats ganska bra med den svenska skolan, men vi har ännu högre ambitionerTill den ändan har vi fattat en rad beslut under de senaste åreri, t.ex.besluten om styrpropositioneri, kommurialiseringen, lärarutbilduirigen ochfortbildningen. De förslag som kommer om statsbidraget och den organisationsom slutligt skall gälla när vi har genomfört kommunaliseringen syftar ocksåtill att ytterligare höja ambifionsriivån och fill aff klara av en större delav det som vi inte klarar av. Anslag tid grundskolor, m.m. AnL 76 EVAGOÉS (mp): Ja visst, , är den vanliga skolanlärartät och kostar mycket. Jag sade att det också finns bra skolor i offentligregi. Jag kan inte neka lill det. Jag har själv varit ute som lärare och settväldigt bra skolor, men för den skull skall man ju inte sänka ,som definitivt är bra. Den vanliga skolan, som jag själv arbetar inom, är föruppsplittrad. Den är sriuttifierad. Det är för mycket kringpersonal, ochlektionerna är små korta pass. Det behövs ett annat tänkande, ochlänsskolnämndernas redovisning har också pekat på en helt annan inriktning,hur man skall lägga upp def på ett anriat sätt. Jag iristämmer i derasbeskrivnirig, för det är en verklighetsbeskrivriirig. Men för den skull kan ju inte jag förstå varför man intekan satsa på Waldorfskolorna. Det finns säkert fel i Waldorfskolorria också.De är säkert inte exemplariska allihop, men de fungerar och baruen trivs där Jag kan inte förslå varför det inte skall vara jämlikhet ifråga om ekonomiska bidrag, varför inte bidrag skall utgå till alla svenskaskolbarn, oavsett om de går i en friskola eller en vanlig grundskola. Det hörtill de mänskhga rättigheterna att föräldrarna själva skall få väljaskolundervisning för sina barn. 77 (): Det är mycket som hör till de mänskligarättigheterna. Def är klart aff det tillhör de mänskliga rättigheterna attpåstå vad som helst. redogjorde för hela händelseförloppet närdet gäller statsbidrag lill de fristående skolorna. Det utgår statsbidrag tillde skolorna, ! Det är lägre än lill de andra skolorna, men del harbestämts av den svenska , och förslaget kom från en regering som intehade socialdemokratiska förtecken. Vi genomförde med s-vpk-majoritet här iriksdagen den proposition som hade lagt fram. har vi fått utvärderirigen av hela verksamheteri under80-talef. Förmodligen står vi iriför atl göra nya satsningar, och detinbegriper också de fristående skolorna. Ta det lugnt! Överlevnadsbidragetkommer i särskild ordning. AnL 78 (): Ja, jag hoppas att överlevnadsbidraget kommeri särskild ordning, har ju pekat på def, och jag tyckte att jaghörde instämmande från håll. Visst, , nog vet jagatf det utgår statsbidrag till fristående skolor, men jag vet också att det ärbra mycket lägre än till andra skolor Jag var inte här i när riifattade beslut om detta, och därför måste jag faktiskt markera att imiljöpartiels skolpolitik är ett par av de väseritligaste frågorria alt delskall vara statsbidrag som följer eleverna och att man har rätt att väljaskola. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Anslag tillgymnasieskolor, m.m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkanden1989/90:UbU15 Anslag till gymnasieskolor, m.m. (prop. 1989/90:100 delvis) och1989/90:UbU16 Anslag till fristående skolor på gymnasial nivå, m.m. (prop. 1989/90:100 delvis). Förste vice talmannen meddelade attutbildningsutskottets betänkanden UbU15 och UbU16 skulle debatteras gemensamt. AriL79 (): Komria så här långt i den utbildningspolitiska debatten är det nu dagsför gymnasieskolfrågorna. Det första betänkaridet, UbU15, är gariska tjockt,meri ser mari lill innehållet är det rätt tunt. Det beror naturligtvis på aftde stora frågor som rör gymnasieskolan inte kommer aft beharidlas förräripropositionen om reformering av gymnasieskolans linjer föreläggs riksdagenunder , som vi får hoppas. Regeringenföreslår i årets budgetproposition en utökning av antalet platser iförsöksverksamheten med treårig gymnasial yrkesutbildning med 1200. Sammanlagtkommer då försöksverksamheten aft omfatta 11200 platser Men då är det knappastnågon försöksverksamhet längre, utan det är ett genomförande av en nygymnasieskola. Och detta sker utan att beslutat hur den nyayrkesinriktade utbildningen skall se ut. Delfinns många frågor att ställa kring ÖGY-modellen, t.ex: Är organisationsformenden rätta? Kan man verkligen nå deri dubbla målsättningen -att ge både en god yrkesutbildningoch allmän behörighet för högskolan? Hur får man platser till denföretagsförlagda utbildningen? Hur klarar man rekryteringen av handledare? Ochden kanske viktigaste frågan av alla; Vad kostar en fullt genomförd reform? Socialdemokratiskaregeringar kommer och går, för att man inte kan enas om åtstramningar Men inomutbildningsområdet kör man vidare med kostsamma reformer som om ingenekonomisk kris fanns. Försöksverksamheten lockar kommunerna aft göra storainvesteringar för framtiden för en utbildning som ännu infe är vare sigutvärderad eller beslutad. Vimoderater vill se anpassningsbara, ekonomiskt realistiska alternafiv som siktarpå det som är skolans centrala uppgift, atf ge kompetens i del som man utbildarsig för Vimoderater reserverar oss av alla de skäl som jag har angivit mot en utökningav försöksverksamheten med de 1 200 platserna. Vi anser alt lärlingsutbildnirigeri är illa behandlad av utskottetsmajoritet. Lärlingsutbildnirigeri fyller en utomordenlligt stor fuuktion,eftersom den för många ungdomar innebär ett bra alternativ lill reguljärgymnasieskoluridervisriirig. Dessutom är den en god hjälp för småföretagare,som gärna ser en lärling som är intresserad och som kan arbeta vidare i dellilla företaget efler genomgången lärlingsutbildning. Del kan irite vara rimligtatt avgränsningar mellan lärlingsutbildning och 1989/90:114 3 maj1990 1989/90:114 gymnasieskolutbildning görs så, atl det skapar motsättningar mellan dem. Inga stelbenta regler får hindra atfelevernas och arbetsgivar- Inte minst gäller defta ungdomar inom kommu- " ' nernas uppföljningsansvar som av olika skäl hellreskulle vilja vara lärlingar I reservation 16 stöder vi tillsammans med motion Ub270 avLars m.fl. Det kommer att ställas stora krav på företagen när delgäller den arbetsplatsförlagda utbildningen inom den pågåendeförsöksverksamheten med treårig yrkesutbildning. Inte minst gäller dettakvalitetskraven på utbildningsplatserna i företagen, eftersom det är fråga omen kursplanesfyrd undervisning med krav på utbildade yrkeshandledare. Detgäller ju aft ge eleverna bästa möjliga utbyte av yrkesundervisningen. För atffå fram de lämpligaste arbetsplatserna är det rimligt att särskilt utseddakontaktpersoner medverkar i fördelningen av de till småföretagen förlagdautbildningsplatserna. För atf finansiera detta bör det anvisas särskilda medel. har, av sin anslagsframställningaft döma, ett gott samarbete med och tillstyrker dessförslag om atf inrätta ytterligare 100 platser vid idrottsgymnasierna. Deftamotsätter sig regeringen och ger därmed uttryck för en mycket snäv inställningtill ungdomars specialinriktningar och önskemål. Ännu snävare framstår detuttrycket, när utskottsmajoriteten inte ens vill ställa upp på en fortsattförsöksverksamhet med regionala idrottsgymnasier som ett mellanting mellansådana med riksintag och hemortsalternativ. Vi moderater reserverar oss tillförmån såväl för de av SÖ föreslagna ytterligare 100 platserna som för fortsattförsöksverksamhet med regionala idrottsgymnasier - i den senare reservationentillsammans med . Absolutsnävast framstår majoritetens inställning till gymnasieelevernasspecialintressen när man från regeringens och utskottsmajorifefens sida såhårdnackat motsätter sig möjligheterna alt inrätta specialgymnasier medriksintag för andra intresseinriktningar än idrott eller estetiska ämnen. Jagskulle gärna vilja få svar på frågan av , som jag förstår företrädermajoriteten i den här debatten, varför specialbegåvnirigar inom t.ex. fysikeller biologi inte skulle kunna få möjlighet atf läsa vid en gymnasieskola somspecialiserar sig på dessa ämnen. Vi vet atf intresset för miljöfrågor är oerhörtstort bland våra ungdomar Varför motsätter ni er då att riksrekryterandegymnasieskolor med inriktning på miljöfrågor inrättas? Och varför infe inrättaspråkgymnasier? T.o.m. ni socialdemokrater borde vara medvetna om vad detbetyder för vårt land att ha språkkunniga ungdomar Samma ovilja mot enskilda elevers och deras föräldrars intres sen kan man klart se när man läser det andra betänkandet om gymnasieskol frågor, UbU 16, som behandlar anslag till de fristående gymnasieskolorna. Vi moderater anser, och del har vi debatterat tidigare här under eftermidda gen och kvällen, att det är hög tid att införa ett nytt statsbidragssystem för fristående skolor på gymnasial nivå likaväl som för fristående grundskolor. Detta statsbidrag skall grundas på en, som vi tycker, självklar princip att det skall vara möjligt för elever och föräldrar atl välja skola. Därför skallbidra- 94 get vara elevrelateraf och motsvara def bidragstaten betalar till elever i likar- tad utbildning.På så sätt skapas en verklig frihet för föräldrar och Prot. 1989/90:114elever att välja skola. Det är precis lika viktigt när det gällergymnasieskolan som när det gäller . Därmed,fru talman, yrkar jag bifall till de reservationer i dessa båda be- "* " .' tärikanden - UbU15 och UbU16 - där vi moderater är företrädda. Anf.80 (): Debatten gäller alltså nu utbildningsutskottets betänkanden1989/90:UbU15 och 16. Jag skall här aktualisera några av de förslag därfolkpartiet önskar ett annat beslut än utskottets majoritet. Iritressetför försöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning är mycket stort.Därför har regeringen föreslagit att antalet intagningsplafser skall utökas med1 200, fill 11 200 platser Folkparfietföreslår att beslutar satsa ännu mer på den här försöksverksamheteri.Vi vill öka antalet intagnirigsplatser med 4 000, till 14 000 platser Viföreslår att de pengar som behövs för att finansiera vårt förslag överförs frånarislaget B19 Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar förungdom m.m. Enhuvudorsak fill att föreslår en ökad satsning på den här försöksverksamhetenär atl irigen kommun skall behöva ordna både tvååriga och treårigayrkesutbildningar inom samma studieinriktning. Då behövs fler intagningsplatserän vad utbildningsutskottets majoritet föreslår Jag yrkar bifall till reservationerna3, 18 och 24. Folkparfiet föreslår att vi skall satsa mera på lärlingsutbildning.Det finns stor brist på yrkesulbildad arbetskraft, särskilt i småföretag ochhantverksyrken, där resurser för rekrytering och internutbildning inte är såstora. Med en ökad satsning på den gymnasiala lärlingsutbildnirigeri skulleläget för måriga s.k. bristyrkeri, särskilt inom hantverkssek-torn, bliväsentligt bättre. Mycket ofta får lärlingar fast ansfällnirig i det företagsom svarat för deras lärlingsutbildning. Vi tror så mycket pålärlingsuf-bildriirigeris fördelar, atf vi t.o.m. tycker aft visslärlingsutbildning skall kunna inrättas även om det firiris arinangymnasieutbildning med samma utbildningsinriktning i samma kommun. Ireservation nr 6 föreslår , att statsbidraget till den gymnasialaläriingsutbildningen skall förbättras. Ireservation nr 8 föreslår vi atl vissa nu gällaude regler igymnasieförord-nirigeri som begrärisar tillgårigen på lärlingsplatser skallavskaffas. Jag yrkar bifall lillreservationerna 6 och 8. Det finris ett anlal intagnirigsplatser för specialidrott vid de s.k.idrottsgymnasierna. Erfarenheterna från den utbildningen är myckel god.Eleverna, som kombinerar idrottsträning på elitnivå med gymnasiestudier,lyckas mycket bra - både med studierna och idrotten. Därför föreslårfolkpartiet all anlalel inlagningsplatser på idrottsgymnasierna skall öka. Enliknande form för kombination av gymnasiestudier och elitidrott är de s.k.regionala idrottsgymnasierna. UlfMelin, från moderalerna, och jag har i en motion aktualiserat läget vid de regioriala idrottsgymnasierna i de småländska kommunerria , Jönköpirig och Vellarida. Deri studieformeu har helt blygsamt kallats"Små- 95 1989/90:114 3 maj1990 Enfiness med just denna kombinationsmodell är atf eleverna inte behöver resa sålångt till sin gymnasieort. De kan t.o.m. fortsätta atl tävla för sin gamlahemmaklubb. Såväl som berörda specialidrotlsförbundhar tillstyrkt en fortsatt försöksverksamhet enligt"Smålandsmodellen". Intagningsnämndernai regionen anser att denna form av utbildning - ett mellanting mellanidrottsgymnasier med riksintagriing och det s.k. hemorfs-allernativel föridrottande elever - är det bästa studiealternativef för idrotts-intresseradeungdomar Om godkänner fortsatt försöksverksamhet kan eleversom rekryteras utanför resp. gymnasieregion till de regionala gymnasieskolornabeviljas inackorderingstillägg enligt gällande regler Den poängen ärhuvudorsaken fill reservation nr 13. Jagär mycket besviken på utbildningsutskottets majoritet som inte ställer upp påden här försöksverksamheten. När alla specialbedömare är överens, och när deaktuella kommunerna ställer upp på alla tänkbara sätt med lokaler, lärare ochinstruktörer, borde staten åtminstone kunna medverka till att några relativt fåelever kan få inackorderingstillägg. Ett stöd för reservation nr 13 skullerädda de regionala idrottsgymnasierria. erbjuder vi idrottsintresserade ungdomar och ungdomar med särskiltintresse för estetiska ämnen att få satsa på en kombination av gymnasiestudieroch iutensiv träning i sin specialidrott resp. vissa estetiska ämnen.Folkpartiet föreslår att samma möjlighet skall finnas för satsning påläroämnen som t.ex. matematik, fysik och språk. Visst skulle vi kunna ordnagymnasieskolor med riksintagning för teoretiskt specialintres-serade eleverlikaväl som för idrottsligt eller t.ex. musikaliskt specialinfres-seradeungdomar? Jag yrkar bifall fill reservationerna 11, 13 och 22. Jag skall kommentera ytterligare en reservafion i det här betänkandet.Det gäller reservation nr 16, som handlar om medel för ackvisilörer Dessa skallspeciellt arbeta med atl få fram platser på små företag för denarbetsplatsförlagda utbildningen inom försöksverksamheten med treårigyrkesutbildning i gymnasieskolan. Om vi skall få tillräckhg bredd på den härförsöksverksamheten, måste vi vara beredda att vidta särskilda åtgärder föratt "ragga upp" alla tänkbara utbildningsplatser Vi anser atf det dåär särskilt viktigt att några ackvisitörer satsar speciellt på de små företagen. betänkaride 1989/90:UbU16 behandlar anslag tillfristående skolor på gymnasial nivå m.m. 1 reservation nr 1 föreslår moderateroch folkpartister att statsbidraget till fristående skolor på gymnasial nivåskall vara sådant atf det gynriar elevernas möjhgheter att välja skola. Ivårt förslag anger vi att statsbidraget bör kunna beräknas per elev ochmotsvara ungefär det belopp som staten betalar för elever i likartad kommunalutbildning. Det förslaget är ett fullföljande av vårt förslag om ettelevre-lateral statsbidrag även för . Jag yrkar bifall lillreservation 1 i UbU16. 'Värderade talman! Härmed yrkar jag alltså bifall till samtiiga reservationermed folkpartister bland underlecknama i betänkandena UbU15 och 16 saml i övrigttill utbildningsutskottets hemställan. AriL 81MARIANNE i (c); När vi nu i den här långa skoldebatten beharidlargymriasie-skolan rör del sig om den skolform som står inför de störstaförändringarria. När propositionen om framtidens gymnasieskola läggs fram -förhoppningsvis - återkommer vi till en mer ingående och övergripandediskussion om gymnasieskolan på . I de här båda betänkandenabehandlar vi mer närliggande frågor, frågor som gäller den gymnasieskola som vihar . Jag skall här i första hand ta upp de områden där vi i cerilerri haravvikande meningar Reservation 1, där även vpk är med, gäller antaletintagriirigsplalser inom gymnasieskolans direktram. Eftersom vi anser atlgymnasieskolari skall vara eri skola för alla som vill gå i deri, har vi underen krävt en utökning av anlalel platser, så all samtliga 16-åringarskall kunna få plats. Vi hade framgång , då vi fick majoritet för allantalet platser skulle utökas med 2 000. fattas del 600 platser föratt uppnå full behovstäckning, della enligt beräkningar Viföreslår därför att ramen uppräknas med 600 platser till totalt 127 600platser, och vi anvisar också medel för della. Så lill den treåriga yrkesutbildningen. Flera av oss minnssäkert de förväntningar som ställdes efter det att ÖGY-utredningenpresenterats och en proposition utlovats . Propositionen lätvänta på sig, och riär deri äritligeri kom irinehöll den iriget heltäckandeförslag utan en begränsad försöksverksamhet. Vi tyckte då att det var fel atfinte starta i full skala, men fick ge vika för majoriteteri. har vikrävt atf försöksverksamheten skall utökas. Vi känrier till de förväntningaroch det engagemarig riär det gäller förberedelser som firins ute i kommunerria.Nu föreslår vi tillsammaris med att arilalel platser skall utökasmed 4 000 och således omfatta 14 000 irilagriirigsplatser /91. Vi lycker alt ulskottsmajoritelens argumeut för atl inteta det här steget är svagt när utskoltsmajoriteten säger att det endast är denförsta gruppen om 6 000 elever som kan utvärderas i den särskilda'utvärderingsom skall redovisas . Om det skulle vara skälet, skulle manju inte ha utökat alls, men man utökar ju med 1 200 platser Vårt förslag tillutökning skulle innebära att det blir möjligt atl få med alla inlagningsplatserinom samma utbildningsinriktning i en kommun. Vi finansierar utökningen genomen minskning av anslagsbeloppef för kommunernas uppföljningsansvar för ungdomunder 18 år Vi har också tidigare krävt att försöksverksamheten inomÖGY delvis skall riklas mot småförelagen och hantverksutbildningen. Då skulleman kunna se hur man lämpligen skall lägga upp den typen av utbildning. Kanskeskall man börja med praktiken för alt väcka intresse för behovet av teoretiskutbildning . Då kunde man få en jämförelse med den lärlingsutbildningsom finns och få ett bättre underlag för framtida beslut. Över huvudtaget är vi övertygade om atl man måste vara flexibel vid utformuirigen av denhär typen av utbildningar Det gäller att ta vara på och utveckla det someleverna är intresserade av, att ge dem som kanske inte lyckas så bra igrundskolan ny självkänsla, få dem att inse alt de faktiskt kan göra någontingbra. 7 protokoU 1989/90:114 En annan reservation gäller delnirigstalet för klasserinom jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsutbildningar Vi vet alt antaletsökande till dessa utbildningar har minskat kraftigt, vilkelinte är konstigt med tanke på den negativa utvecklingen inom lantbruket och denminst sagt osäkra framtiden. Ändå är del nödvändigt att de här utbildningarnafår leva vidare, för det är väl ändå så, atl alla är ense om att vi skall haelt jordbruk i även , eller hur? Vilka omställningar som änsker kommer del ovillkorligen alt ställas höga krav på dem som utövar eltyrke. Utbildningsbehovet kommer att vara stort. Därför är del nu viktigt attvi slår vakt om de skolor som finns och hjälper dem att överleva under dennasvåra period. En övergång lill 16-klass på de orter där anlalel sökande nu ärlågt kan ge möjligheter för dessa skolor all överleva. Länsskolnåmnden bör gesrätt atl besluta om 16 som delningstal. Jag skulle vilja fråga representanterför övriga partier varför de inte kan gå med på denna ganska enkla åtgärd förall med tanke rädda dessa utbildningar Vi hade tidigare ieftermiddag en debaft om nedläggningar och återupptagande av utbildnirigarBjörri , som inte finns i kammaren just , argumenterade myckelvältaligt om det felaktiga i att lägga ned utbilduirigar, som man vet kommeratl behövas . Det skulle vara intressarit att i just deuria fråga fåkommeritarer fråri de övriga partierrias represeritariter Vi har även en reservation som handlar om idrottsgymnasierför handikappade. Idrotten har en stor belydelse för handikappades självkänslaoch delaktighet i samhället. Vi anser därför all del bör vara möjligl attstarta idroltsgymnasier för handikappade grupper En av våra reservationer handlar mera om administration.Det gäller av-stämningsdatum för antalet elever i gymnasieskolan, förnärvarande . var det Den senastetidpunkt som gäller har lett till vissa planeringssvårigheter förskolhuvudmännen. Bl.a. har man inte kunnat använda tillgängliga timresurser påett bra sätt. Vi föreslår därför att avslämningsdatum flyttas till den 15november . Till slut, fru falman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 1, 3, 9, 12, 19, 21 och 25 i betänkande nr 15. AnL 82YLVA (vpk); Gymriasieskolari väritar på föräridririg ochutveckliug. På måriga håll, i skolorria, i organisationer, i polifiska partieroch i arbetslivet, diskuteras uu gymnasieskolari och de behovgymnasieutbildningen förväntas fylla. Ännu dröjer del innan vi här i riksdagenhar något konkret förslag att ta slällning till, men det finns enligt minmening ändå anledning atl nu lill diskussion ta upp några frågor om denframtida gymnasieskolan. Gymnasiet måsle svara mot de behov som finris och kommeratt finnas iriom arbetslivet, iriom den högre utbildningen och inom samhället istort. Men gymnasieutbildningen måste också ge ett stort utrymme för den kunskapsom inte kan omsättas till någori omedelbar "riytta". Vi i vpk villskapa eri gymnasieskola som bättre än svarar mol de krav som ställs påden, men vill vi värna om bildningen. Kunskaper och färdigheter harett värde i sig, inte bara som redskap för alt lösa ett korikret problem ellersom förutsällning för ett visst yrke. Enligtmin mening är högerns syn, på kunskap en instrumenten syn, där kunskap låtersig mätas i betygssteg och i sin helhet fångas inom lärobokeos pärmar Mot dennakunskapssyn vill jag ställa folkets bildning, den folkbild-nirig som har sinarötter djupt i arbetarrörelsen och som alltid har gått hand i hand meddemokrati och jämlikhet. Gymnasieskolan måste ses som en stor och viktig insatsför folkbildningen. Bl.a. därför vill vi skapa en gymnasieskola för alla. Gymnasieskolanmåste dimensioneras för aft alla ungdomar skall kunna erbjudas plats i den. Meddef förslag till dimensionering av gymnasieskolan som utskottsmajoriteten nuföreslår kommer antalet platser i förhållande till antalet 16-åringar atlminska. För att inte göra det svårare för dem som vill börja gymnasiet i höstän vad def var för dem som började föreslår vi i vpk tillsammansmed ytterligare 600 platser Attbörja i gymnasieskolan är atf börja på något nytt i förhållande tillgrundskolan. Jag tror aff det är viktigt aff gymnasieskolan får vara något kvalitativtaririorlunda än , med nya ämnen och nya sätt aft arbeta på. Dagensgymnasieskola rymmer många problem och brister Det största problemet ärfudelningen i yrkesutbildning resp. allmän, studieförbere-dande utbildning. Iskolöverstyrelsens förslag till en reformerad gymnasieskola som harremissbehandlats vidhåller man en traditionell uppdelning mellan"teoretiskt" och "prakfiskt" arbete, liksom mellanstudieförbe-redande och yrkesförberedande utbildning.