prot · GD0954 · 1989-12-31 00:00:00 — kan praktiskt och konkret bidra med att ge biståndtill att motverka ökenspridningen, markvårdsprogram - som inte enbart har denpositiva effekten att förbättra markens miljö utan också att kunna öka produktionskapaciteteni jordbruket - och skogsprogram. Från våra program för mark och skogsvård harvi använt pengar till vattenresursplanering, för åtgärder att bevaraden biologiska mångfalden osv. Detta är exempel på en typ av bistånd som ärviktig och som innebär att vi kan bidra till den här beredskapen. Jag ärövertygad om att också biståndsministern, som jag ser sitter här i kammaren,anser att detta är en angelägen fråga för framtiden. Prot.1989/90:54 Anf. 75 (); 23 januari1990 Herr talman! Jag vill gärnainstämma i att det behövs bistånd som innebär en förstärkning av möjligheter att produceralivsmedel. I den P F 8 '' bedömning som jordbruksministernredovisar kan produktionen höjas Det innebär i och för sig inte att man ökar försörjningsnivån särskiltmycket eftersom det ungefär motsvarar befolkningsökningen. vet vi attmånga odlar arealer där det inte finns en varaktiguthållighet i produktionen. Odhngen leder tyvärr ofta till en ökenutbredning pålitet . Mot den här bakgrunden måste man fundera över om det inteär angeläget att vi, som råkar bo på en del av jordklotet, där det råder ettganska mjukt och vänligt klimat, där jordmånen består ganska länge och där vihar förutsättningar att bedriva ett uthålligt jordbruk, skulle kunna bevaraåkerarealen för att vara med och producera för världens livsmedelsförsörjningi framtiden. Vi skall naturligtvis ge det bidrag tilllivsmedelsförsörjningen och till som ger den bästa effekten föru-länderna. Det är ett legitimt ändamål om vi vill ge stöd tillsvenskt jordbruk och svenska bonden den frågan kan diskuteras. De härfrågorna är inte kopplade. Jag vill återge en synpunkt från den inte obekantaBrundtland-kommissionen. Den visar i ett nötskal vilken typ av problem vidiskuterar: Snabb, hållbar jordbruksutveckling innebär inte bara mer livsmedel,utan också fler möjligheter för människor i att tjäna pengar ochköpa livsmedel. När därför länder med outnyttjade jordbruksresurser skaffarlivsmedel genom import, innebär detta i verkligheten att de importerar arbetslöshet.På samma sätt ökar länder som subventionerar livsmedelsexport arbetslösheten ide livsmedelsimporterande länderna. Människorna där förvandlas till utslagnamänniskor, som tvingas förstöra resursbasen för att överleva. Detta ären synpunkt som jag tycker är viktig i det här sammanhanget. 77 (); Det är alltid en risk vid den här typen avdebatter att man pratar förbi varandra. Jag pläderar inte för att svensktjordbruk skall producera och tillhandahålla livsmedel. Det jagtalar om är att åkermarken kommer att behövas för att produceralivsmedel, men också för att hjälpa till att klara av koldioxidproblemet, föratt producera energiråvara och fiberråvara. De bedömningar som vi har gjort beträffande jordensproduktionsför måga är sannolikt överskattade. Det finns en klar tendens till överskattning i jordbruksministerns svan när man månad förväntar sig en 8-procentig stegring av produktionen av spannmål. Jag tror ingen bonde, han må vara hur oförsiktig som helst, skulle våga sig på den bedömningen vid den här tidpunkten. Därför är jag lite orolig över att tendensen i jord bruksministerns svar går igenom allt det andra också, att man överskattar 30 produktionsförmågan. Det ärallvarligt på lång sikt om man gör det. en viktigresurs som behöver utnyttjas. ställer frågor omsituationen nu och . Jag försöker då att efterkomma"konsumentönskemål" som finns och att svara på frågan om nuvarandesituation. Härvidlag kan man bara lita till de internationella bedömningarnaför innevarande skördeår, vilka naturligtvis är osäkra, som jag också säger.Men ställde faktiskt frågan även om nutid, och deinternationella bedömningarna nu är optimistiska. 1 fråga om hur vi skall använda vår åkerareal i ,låg det mycket klokt i det sade, att vi skall använda den förenergiändamål och andra ändamål. Men det är en fråga som får diskuteras försig. Det vi kan göra för och skallvara på deras villkor i den meningen att det på bästa sätt skall bidra tillatt deras miljö förbättras, så att de får en bra livsmedelsförsörjning. Denbedömning beträffande som görs av vårt lantbruksråd, och somnaturligtvis kan ses på olika sätt, är att bomullsodlingen i är denodling som kommer att drabbas. Det råder det inget tvivel om. Man görbedömningen att en liknande risk inte föreligger för andra grödor. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1989/90:375 om reglerna om flyghavre ispannmål Den 19januari inlämnades följande fråga av (); 1989/90:375till jordbruksministern om reglerna om flyghavre i spannmål; Lantbruksstyrelsen har i ett beslutden givit dispens från det generella skingringsförbudet somgäller för hel spannmål som innehåller flyghavre. Dispensen gäller importeratrågvete från . Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att samma regler skallgälla för importerad som för svensk spannmål vad gäller innehållet avflyghavre? har frågat mig vilka åtgärderregeringen tänker vidta för att samma regler skall gälla för importerad som försvensk spannmål vad gäller innehållet av flyghavre. Skyddet mot flyghavre regleras i lagen (1970:299) om skyddmot flyghavre. Enligt lagen får inte växtodlingsprodukt som innehållerflyghavre transporteras, förvaras, hanteras eller slutanvändas på sätt sominnebär fara för att flyghavre sprids. Detta gäller både för inhemsktproducerade och för importerade produkter. Lantbruksstyrelsen har iföreskrifter till lagen angett vissa regler för hur t.ex. transporter avspannmål som innehåller flyghavre skall gå till för att fara för spridning avflyghavre inte skall anses föreligga. För transport av importerad växtodlingsprodukt gällerdessutom krav på särskilt tillstånd av lantbruksstyrelsen om spannmålen harhögre halt flyg- havre änvad lantbruksstyrelsen godkänt. Lantbruksstyrelsens beslut den 18 januari 1990avser sådant tillstånd. Lantbruksstyrelsen har följaktligen inte avvikit frångällande försiktighetskrav. Någon dispens från något skingrings-förbud är detföljaktligen inte fråga om, vilket felaktigt angivits av . Sammanfattningsvis kan konstateras att samma regler gällerför transport, slutlig användning, finmalning m.m. av såväl inhemsk somimporterad spannmål som innehåller fiyghavre. 1 ett avseende är reglernasträngare för importerad spannmål. För den gäller att det dessutom kan krävasett särskilt tillstånd av lantbruksstyrelsen för att man skall få transporteraspannmål som innehåller sådana halter av flyghavre som lantbruksstyrelsenföreskriven 80 (); Jag får tacka jordbruksministern för svaretpå min fråga. Jordbruksministern säger att jag har fel när jag påstår attlantbruksstyrelsen har givit dispens. Det lantbruksstyrelsen har gjort, ienlighet med lagen om skydd mot flyghavre, är att man har givit ett särskilttillstånd. Anledningen till min fråga är att import av rågvete sombekant har skett via hamn vid ett flertal tillfällen under senare tid.Beslutet åtföljdes av ett nytt beslut av lantbruksstyrelsen om låt oss kalla det ett särskilt tillstånd att frakta spannmål, i dettafall rågvete med flyghavre i. Men det avgörande i fråga om det särskildatillståndet, jordbruksministern, är att det är fråga om en frakt av spannmålmed en flyghavrehalt, som överstiger de gränser som gällande lagrum anger. Föratt man enligt gällande bestämmelser skall få frakta importerat spannmål fårdet inte innehålla mer än en kärna flyghavre per kilo. 1 de aktuella fallen hardet gällt sex-åtta kärnor per kilo. Men detta har inte varit de värstaexemplen. Vi har haft exempel tidigare på 30 och 70, det har t.o.m. talats om90 kärnor per kilo. Därför måste jag fråga jordbruksministern; Vad skallhindra lantbruksstyrelsen att ge detta särskilda tillstånd? Vilken omfattningav flyghavre skall den importerade spannmålen innehålla för attlantbruksstyrelsen inte skall ge det särskilda tillståndet? Flyghavrelagen syftar bl.a. till att spannmålsom innehåller flyghavrekärnor skall transporteras på sådant sätt att inteflyghavren kommer ut och vållar skada. Sedan måste flyghavren hanterastillsammans med spannmålen eller fodret, och att det skall kunna ske påbetryggande sätt är bakgrunden till att vi har den här lagen. För svenska producenter har vi ingen tillståndsplikt omspannmålen innehåller mer än en kärna flyghavre per kilo. Man utgår från atttransporterna skall hanteras på sådant sätt att några risker inte uppkommer.Men för importen har man strängare är ju svaret på den fråga somHåkan ställen Vid import skall medgivande från lantbruksstyrelseninhämtas med ett särskilt tillstånd om partiet innehåller mer än en kärnaflyghavre per kilo spannmål. Sedan är det lantbruksstyrelsens sak attföreskriva sådana villkor för transport och andra omständigheter att det kangaranteras att flyghavren inte kommer ut i miljön och blir till skada. Därmed är begäran i frågan mer än tillgodosedd. 82 (); Huvudregeln är att när flyghavreinnehället ärmer än en kärna per kilo gäller inte det särskilda tillståndet, utan då gällerfinmalning på plats i hamnen eller ingen import. Här har lantbruksstyrelsengivit ett särskilt tiUstånd att transportera spannmål med en flyghavrehalt somöverskrider dessa värden, i vissa fall . Min fråga är återigen: Vad krävs för att det särskildatillståndet inte skall kunna ges? Jag kan också berätta att i något av dessa fall harspannmål tippats vid de aktuella anläggningarna så att det har rykt ut pågrannens marken Med tanke på de krav, jordbruksministern, som vi ställer på attsvenska jordbrukare skall se till att de inte har flyghavre i sina marker,känns detta litet märkligt. har faktiskt återigen fel, närhan upprepar vad som skulle vara innehållet i flyghavrelagen. Jag läser urlantbruksstyrelsens beslut; Enligt flyghavrelagen må spannmål som importeratsej transporteras från införselorten utan lantbruksstyrelsens medgivande om deninnehåller mer än en flyghavrekärna per kg. Det är innebörden av lagen ochinte det som sade. Sedan är det lantbruksstyrelsen, som ansvarigmyndighet, som i varje enskilt fall skall bedöma vilka bestämmelser kring entransport som är tillräckliga för att spannmålen skall kunna malas ned utanrisker Som bekant är jag som statsråd helt förhindrad att ikammaren diskutera enskilda beslut av en myndighet. Däremot kan jag svara påden fråga som har ställt, om huruvida samma regler gäller förimporterad som för inhemsk spannmål med flyghavre i detta avseende. Det är dock en skillnad, nämligen att vi när det gäller tillståndstvångethar strängare regler för importen. 84 (); Jag begär inte att jordbruksministern skallsvara på andra frågor än de som jag har ställt, men det hindrar ändå intejordbruksministern från att ha en principiell inställning i detta fall.Uppenbarligen hanteras denna spannmål inte på ett tillfredsställande sätt, utandet är tydligen risk för att den sprids i de svenska anläggningarna ochmarkerna. Vi har stränga regler för svenska jordbrukare när det gälleratt hålla de egna markerna rena från flyghavreax. ålägga jordbrukarna att betala straffavgifter, om lantbrukarna intetillser detta. Mot denna bakgrund förefaller det vara en viss obalans ihanteringen av importerad spannmål och hanteringen av dessa frågor i svensktjordbruk. 3 protokoll 1989/90:54 Obalansen ligger däri att vi ställersträngare krav på importen. Vi ställer över huvud taget inga krav påtransporterna av svensk icke importerad spannmål. Det är klart att man kan föraen diskussion om huruvida man skall ställa strängare tillståndskrav också påtransporter av svensk spannmål, rnen det är där obalansen ligger Jag vill upprepa att i sin fråga tyvärrutgår från ett felaktigt påstående om vad det fattade beslutet innebär. Det ärinte något dispensbeslut. Han hävdar i det speciella fallet att det uppenbartföreligger vissa omständigheter, som lantbruksstyrelsen har en annan mening om.Om det enskilda fallet kan jag som bekant inte uttala mig i kammaren. 86 (): Jag begär fortfarande inte attjordbruksministern skall uttala sig i det enskilda fallet, men däremotprincipiellt. Uppenbart är det på det sättet, och då får vi ändralagstiftningen, att det inte finns några hinder för lantbruksstyrelsen att gesärskilt tillstånd, oavsett hur stor halten av flyghavre är och hur denhanteras. Hanteringen har i det aktuella fallet uppenbart haft stora brister. Syftet med lagen är ju att vi skall ha sådanaregler för transporterna att flyghavre inte kommer ut i den omgivande miljön,och vi har kompetenta myndigheter som hanterar sådana ärenden. kritiserar , trots att han hävdar att haninte tar upp ett enskilt fall, lantbruksstyrelsens hantering av ett enskiltfall. Han vet att jag icke kan svara på detta, och jag anser att föra denna debatt någon annanstans. 88 (): Vi får väl avrunda denna debatt, men jagtycker inte att det är konstigt om det har uppstått en viss reaktion ute ilantbrukarnas led. Man tillämpar själv strängt flyghavrereglerna, men i andrafall är spelutrymmet tydligen ganska stort. 89 Jordbruksminister ; Herr talman! Omdet väckts en opinion ute bland lantbrukare kan det också bero på attopinionsbildare sprider felaktiga uppgifter 90 (): Det är inte alls fråga om att spridafelaktiga uppgifter Jag ser på den hantering som har förekommit i verkligheten,och det måste vara min uppgift som förtroendevald att lyssna på synpunkter frånmänniskorna när de finner att frågorna inte har hanterats på rätt sätt. Jag begär fortfarande inte att jordbruksministern skallsvara på frågor om det enskilda fallet, men jag har åtminstone väcktspörsmålet. 91Jordbruksminister ; Prot. Det hindrar inte att i sin fråga har utgått 23januari 1990 från enoriktig uppgift, och det kan på ett onödigt sätt bidra till en felaktig , ., , . Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1989/90:339 om åtgärder mot missbruk avfosterdiagnostik har frågat justitieministern omregeringen är beredd att föreslå en ändring av sekretesslagen som omöjliggöratt abort görs efter fosterdiagnostik om det väntade barnet har oönskat kön. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Den helt dominerande delen av fosterdiagnostiken utförsdagligen och rutinmässigt på mödravårdscentralerna för att kontrollera hurgraviditeten förlöper. Fosterdiagnostik görs också för att upptäcka sjukdomaroch missbildningar som kan motivera ett avbrytande av graviditeten. fårman vid analysen även sådan information som man inte eftersökt, t.ex. kön. Enligt sekretesslagen har kvinnan rätt att få reda på alltsom kommit fram vid analysen om hon begär det. Utredningen om det ofödda barnetöverlämnade sitt slutbetänkande, (SOU 1989:51) Den gravida kvinnan och fostret-två individer, . Utredningen anser att sådana upplysningar som intehar med fostrets hälsotillstånd att göra inte bör lämnas ut spontant utan endastom kvinnan frågar efter dem. Utredningen har gjort bedömningen att det intefinns något behov att ändra sekretesslagen. Betänkandet är nu ute på remiss till i vår. Närremissvaren kommit in skall förslagen beredas i sedvanlig ordning. När jag hartagit del av remissinstansernas synpunkter får jag ta ställning till om detfinns något behov att föreslå ändring i sekretesslagen när det gäller fråganom rätten att få vetskap om det blivande barnets kön. 93 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Bakgrundentill min fråga är djupt tragisk. I botten ligger värderingen attflickor/kvinnor är oönskade. De är en sämre sort, som man vill sortera bort.Det här synsättet finns mitt ibland oss i 1990. Är det samhällets allmänna värderingar om kvinnor och mänsom gör att föräldrar väljer abort framför olyckan att föda flickebarn? Ellerhar en mor som föder en flicka lägre värde än om hon föder en son? Visst förefaller det otroligt att sådana tankar över huvudtaget dyker upp i hjärnan. Vi är ju i , inte i eller i med deras kvinnosyn. Men det var inte sä många århundraden sedan som man i vårt land satte ut flickebarn i skogen. Inte heller har det gått så sedan elden från häx- bränningarna drog fram i . Prot.1989/90:54 Vi anser oss givetvis varaciviliserade . Men är det här ändå fråga om 23 januari1990 att det finns kvar ett kvinnoförakti vår kultur, vilket nu tar sig uttryck i köns- Kan vi i så fallleva upp till FN;s stolta deklaration om alla Svar påfrågor människors lika värde ochrättigheter? Fosterdiagnostik används för att upptäckakromosomavvikelser och sjukdomar Uppgift om kön är en andrahandsuppgift.Statsrådet hänvisar i svaret pa min fråga till en utredning som är ute påremiss. Remissomgången kommer att ta tid, åtminstone Svaret på minfråga är ett klart nej. Min kompletterande fråga blir då; Går det inte att pånågot sätt skynda på, så att vi kan få ett klarare rättsläge? Jag tycker att det är angeläget att man fören ingående debatt om det som tar upp som en bakgrund, dvs. denenskilda människans värde oavsett kön. har vi haft en utredning somingående har gått igenom de här svåra frågorna, och jag tycker att det ärrimligt att den remisstid som man har ställt ut för remissinstanserna, dvs.fram till , får gälla. Självfallet skall jag efter det attremisstiden gått ut och remissinstanserna sagt sitt göra allt för att påskyndahanteringen. De olika synpunkter som remissinstanserna anför får då vägas motvarandra när man tar ställning till behovet av eventuella förändringar avsekretesslagen. 95 (); Den utredning som statsrådet hänvisar tillhar inte föreslagit någon ändring i detta avseende. Den har tydligen alltsåöver huvud taget inte funderat över dessa frågor, och det beror på att den nuaktuella situationen inte förelåg när utredningen arbetade. Jag kan ocksåförstå att inte heller statsrådet har tänkt sig djupare in i den. Det finnssäkerligen många som tycker att det är fullständigt otroligt att denna frågaöver huvud taget kan komma upp. Men vi vet också att rättsläget är helt oklart. Sedan jagställde min fråga har vi fått klart för oss att det finns olika tolkningar avsekretesslagen. Också statsrådet har säkerligen kännedom om att en del tolkarden på det sättet att alla uppgifter måste lämnas , om kvinnan begärdet. Andra tolkar den så att man kan vänta till den 18;e graviditetsveckan, dådet inte är möjligt att göra abort, i varje fall inte utan särskilda skäl.Detta gör att rättsläget är oerhört oklart. Vad säger beträffandeutredningen är riktigt. Men jag hade en avsikt med att vara tydlig när detgällde remisstiden; Med hänsyn till den bakgrund mot vilken den härdiskussionen förs är det angeläget att remissinstansernas synpunkter men ocksåden debatt som förs mellan och mig och den debatt som förs isamhället i övrigt kan vägas in när man gör den slutliga bedömningen av etteventuellt behov av att ändra lagstiftningen. Anf, 97GUNILLA (); Jag hoppas verkligen att också det somframkommit efter det att utredningen framlagt sitt betänkande vägs in. Dentekniska utveckling som vi ställs inför framöver kommer att medföra att detfinns skäl att i allt större utsträckning diskutera de här frågorna. Frågan ärom det enligt svensk lagstiftning också skall vara tillåtet att välja andraegenskapen exempelvis om barnet skall ha blå eller bruna ögon eller om barnetskall ha en viss näsform. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på frågorna 1989/90:361 och 362 om kärnkraftsavvecklingen m.m. har ställt två frågor tillmig. 1 den ena frågar han om jag är beredd att föreslå en avveckling avkärnkraften som strider mot folkomröstningens krav. I den andra frågar han omjag är beredd att vidta åtgärder för att inför kontrollstationredovisa de miljömässiga konsekvenserna av kärnkraftsavvecklingen. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Det är regeringens avsikt att för läggafram en energipolitisk proposition. I denna kommer att behandlas frågor somberör kärnkraftsavvecklingens inledning. Regeringen kommer i propositionenockså att redovisa avvecklingens konsekvenser för miljö, ekonomi,sysselsättning m.m. Förslag kommer att läggas fram om åtgärder som föranleds avavvecklingen. För att få underlag för propositionen pågår för närvarandeett synnerligen omfattande utredningsarbete. En redogörelse för detta arbetehar lämnats i budgetpropositionen (prop. 1989/90:100 bil. 16 s. 14-26),till vilken jag hänvisar . 99 (); Jag skall be att få hälsa industriministernvälkommen till kammaren. Även om de energipolitiska åsiktsskillnadernakvarstår, kommer den energipolitiska debatten nu förhoppningsvis att präglasav mer realism. När det gäller svaret måste jag däremot säga att det intelovar vad jag hade hoppats att det skulle göra; det lovar mindre än manrimligtvis kunde begära. Min fråga om miljökonsekvenserna gäller, om regeringen ärberedd att se till att man inför kontrollstationen utreder de miljömässiga konsekvensernaav kärnkraftsavvecklingen. Var någonstans i budgetpropositionen står detnågonting om detta utredningsarbete? Jag vet att tillsammans mednaturvårdsverket har utrett frågan om ett miljöanpassat energisystem, men därutreder man inte frågan hur miljön påverkas av ett bibehållande av kärnkraften.Därför finns ingen möjlighet att se de miljömässiga konsekvenserna avkärnkraftsavvecklingen. Var någonstans står det om regeringens insatser föratt på detta vis bringa klarhet? I den andra frågan, som principiellt är den allraviktigaste, finns det än mindre någon anledning att hänvisa tillkontrollstationen. Min fråga gäller ju om och regeringen vidkontrollstationen kommer att vara beredda att fullfölja avvecklingen, om detvisar sig att den strider mot det som folkomröstningsresultatet uttryckligenföreskrev. På linje l:s och linje 2:s valsedlar stod det nämligen attkärnkraften skulle användas i avvaktan på framväxten av förnybara bränslen ochavvecklas under hänsyn till välfärd och sysselsättning. vet vi attdet kommer att bli betydande välfärdsförlusten som kommer att bli en fara förATP-systemet. Frågan är då: Avser att fullfölja en avveckling, ävenom det vid kontrollstationen eller visar sig att detstrider mot det som uttryckligen stod på valsedlarna? tolkade efter folkomröstningen1979/80 folkomröstningens resultat. Jag skall be att få citera vad utskottetsade i sitt betänkande. "Utskottet konstaterar att samtliga riksdagspartierutom kommunisterna anser att resultatet av folkomröstningen börligga till grund för inriktningen av den framtida energipolitiken. Dettainnebär att ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma utöver detolv reaktorer som är i drift, färdiga eller under arbete. Kärnkraften skallavvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraftför att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Säkerhetssynpunkter bör varaavgörande för i vilken ordningsföljd de skall tas ur drift. Det är enligt utskottets mening nödvändigt att dentidsperiod inom vilken avvecklingen skall ske klart anges. Reaktorernastekniska livslängd bedöms enligt propositionen vara . Det bör nu slås fastatt den sista reaktorn i skall stängas ." Jag har ingen annan uppfattning än den dåuttalade. Jag har förstått att däremot numera har lämnat denståndpunkten och inte har någon bortre parantes när det gäller avvecklingen avkärnkraften. Det arbete som bedrivs i utredningarna görs för att fåett underlag för ett riksdagsbeslut om hur vi skall avvecklakärnkraften. Detta kommer att ha betydelse för vilka energislag vi kommer attanvända, och det i sin tur kommer att ha betydelse för vilka miljöpolitiskaåtgärder som måste vidtas. Jag kommer i propositionen attredovisa de problem som finns med avvecklingen, också när det gäller miljö-,sysselsättnings- och välfärdskonsekvensen Men det grundläggade är att detriksdagsbeslut som har fattats skall fullföljas i den utsträckning som det ärmöjligt. 101GUNNAR (); Låt mig först bara göra ett konstaterande närdet gäller den tekniska livslängden, som man då ansåg vara - det kom isin tur att bli styrande för angivandet av . iriksdagen konstaterade att det inte finns någonting sommotsäger att den tekniska livslängden är 40 ån Därmed ändras förutsättningarnai den delen.