prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Ettsådant bolag, menar vi moderater, bör få en ägarstruktur som tillgodosertittarnas intressen. Exempelvis skulle en del av det nya bolagets aktier kunnasäljas på börsen. Med ett brett aktieägande skulle man sedan verkligen kunnatala om "hela svenska folkets TV". En annan del av aktierna skulle förslagsvis kunnaöverlåtas på ett konsortium bestående av ett stort antal företag. Det skullekunna röra sig om mediaföretag eller institutionella placerare, typ större svenskabolag. Det är, som sagt, viktigt att en tredje TV-kanal får en ägarstruktur somgör den fristående från . Det är också angeläget att innehålleti kanalens program får utgöra ett klart alternativ till Radiosdominerande ställning . Som har sagts, herr talman, är finansieringen aven ny TV-kanal i sig inte intressant, eftersom finansieringen inte är måletutan enbart medlet när det gäller att nå fram till en ny TV-kanal. Naturligtvistalar ändå mycket för att en ny TV-kanal blir reklamfinansierad. Om kanalenproducerar bra program, blir den också sannolikt ett intressant reklammedium.Därmed får den resurser att ge medborgarna tillgång till ett mångsidigt utbudsom dessutom skulle vara av mycket hög kvalitet. För attdetta skall bli möjligt måste fatta beslut om att reklam skall tillåtas i svenskTV. Ett sådant beslut brådskar, eftersom flera utländska satellitsändningar somär reklamfinansierade redan nu konkurrerar med . Vimoderater anser att en ny kanal måste få en chans att i rimlig tid skaffa sigsådana intäkter att den framgångsrikt kan konkurrera. Dagens situation, därsvenska företag uteslutande är hänvisade till utländska kanaler för att fåannonsera om sina produkter i TV på den svenska hemmamarknaden, är - tycker vimoderater - heller inte rimlig. Meden lösning, där ett fristående programföretag får fillstånd att sändaTV-program med reklam i en nyupprättad rikstäckande kanal, kommer yttrandefrihetenoch mångfalden i det svenska TV-utbudet att öka, eftersom vi också förutsätteratt bör få fortsätta med sina avgiftsfi-nansieradesändningar utan reklam i två kanalen När det gäller etableringsmöjligheterna på etermediaområdet handlardet ytterst om våra grundläggande fri- och rättigheten I regeringsformenstadgas att varje medborgare i vårt land är tillförsäkrad yttrande- ochinformationsfrihet. Den nuvarande monopolsituationen i etern rimmar mycketilla med vad som där uttalas om medborgarnas frihet att i tal, skrift och bilduttrycka tankar och åsikter - och frihet att inhämta och mottaga upplysningarRegeringsformen gör heller inget undantag för etermedia. Eftersom det numerafinns tekniska förutsättningar här, borde det vara alldeles självklart att merän ett företag skall få sända radio- och TV-program i vårt land. Den ordningsom vi har bör jämföras med ett läge där endast en eller några fåtidningar i en enda ägares händer skulle få tryckas och publiceras. Jag ärövertygad om att det inte är många som skulle tycka att en sådan ordninguppfyller de krav som måste kunna ställas i ett fritt och demokratiskt land. Eftersomden tekniska utvecklingen nu har skapat en klyfta mellan nuvarandemonopolistiska system i etern och den valfrihet och konkurrens som är möjliga -och socialdemokraterna inte alls agerar - anser vi moderater att detfinns starka skäl för att låta väljarna säga sin mening i den här frågan i enrådgivande folkomröstning. Vi är övertygade om att det besked som en omröstningskulle innebära skulle ge regeringen kraft att omgående ta sig ur nuvarandesituation som präglas av handlingsförlamning. Medtanke på utvecklingen i vår omvärld bör en sådan omröstning komma till ståndsnarast möjligt - helst . Vi har också anledning att vänta oss ett utökat utbud av satellitsändaprogram som kan tas emot i . Det är positivt, eftersom det ger tittarnavalfrihet och ökad information om internationella förhållanden. Men självfallethar TV-sändningar på vårt eget modersmål ett särskilt värde, som bör försvaras.Antalet program på svenska skulle öka väsentligt och dessutom skulle det avallt att döma bli högre kvalitet, om fria fick etableras i vårtland. En folkomröstning skulle därför gälla avskaffande av Radiosmonopol och tillåtandet av alternativa radio- och TV-sändningar. Dessutomskulle under omröstning också ställas möjligheten att reklamfinansiera dessasändningar Utöveren tredje markbunden TV-kanal för vi moderater fram frågan om ökadetableringsfrihet för kabel- och satellit-TV. Det finns på dessa områden ingatekniska begränsningar som mofiverar en reglering. 1989/90:40 6december 1990 1989/90:40 6december 1990 heten i satellit- ochkabel-TV bör inte regleras mer än det tryckta ordet. Det finns faktiskt ingenanledning för staten att reglera innehållet i , lika litet som det finnsanledning att göra det i eller i , för att tanågra exempel. Därförär det, herr talman, uppenbart att det finns mycket som bör åtgärdas påmediaområdet. Med de förslag som vi framför vill vi moderater hjälpa till attfå fart på en helt nödvändig utveckling i . Inte minst med tanke på vadsom sker i vår omvärld är detta nödvändigt. Detta har socialdemokraterna ännuinte insett, eller i vart fall inte förmått att hantera. När situationen ärsådan att vi skulle kunna ha en ny TV-kanal väljersocialdemokraterna i stället att tillsätta en ny arbetsgrupp för att utredafrågan. Att vi år måste vänta på beslut i denna mycket viktiga mediapolitiskafråga visar att det här är ännu ett område där socialdemokraterna inte förmåratt styra vårt land. Vi moderater fruktar inte att kraftfullt ta tag i de härfrågorna för att komma fram till de nödvändiga avgörande besluten. Detär mot den bakgrunden, herr talman, som jag här för fram förslagen ometableringsfrihet och reklamfinansiering i etern. Därmed vill jag också tillsist yrka bifall till reservationerna nr 1, 3, 5, 6, 8 och 15 i betänkandet omradio- och TV-frågor är förbi då svenskarna kunde säga fill varandrapå jobbet: "Såg du på TV i går?" och tro att de hade sett sammaprogram. Lyckligtvis finns numera ett visst mått av frihet i etern - den att sekabel- och satellit-TV, åtminstone från utlandet. Det förhållandet har docktillkommit trots socialdemokraternas försök att på olika sätt hindra utvecklingen. Närradion,som tillkom på folkpartiinitiativ och som har 133 stationer, är ettsjälvklart inslag i medieutbudet i alla landsändar Omkring800 000 svenskar kan via satellit och kabel se program från en mängd olikaländer utanför , och antalet ökar med 300 000 . Ungefär1,5 miljoner svenskar kan se program från de nordiska grannländerna. presenterades dessutom en undersökning som visar att unga människor iSverige ser nästan lika på utländsk TV som på svensk. Menfortfarande framhärdar socialdemokraterna i att förbjuda fri etablering av TVoch i att förbjuda reklam i svenskproducerad TV. Vi i ser radio ochTV i första hand som medel att fördjupa och förstärka yttrande- ochinformationsfriheten. Principen måste vara att mångfald skall eftersträvas. Idetta avseende finns det ingen skillnad mellan olika typer av massmedier Föross är det därför angeläget att både tillåta och skapa förutsättningar för merav mångfald i etern. sändningsmonopol måste upphöra bådeformellt och reellt. Jag är övertygad om att friare etableringsregler förradio- och TV-företag skulle vitalisera samhällsdebatten och förbättraprogramkvaliteten. Våraförslag utgår från denna grundsyn. Vi vet att de tekniska ochekonomiska hinder som tidigare funnits för fri etablering av flera radio- och TV-företag är på vägatt försvinna. Attityden från statsmakternas sida skall därför vara att det äravstegen från en fri etableringsrätt som skall kunna motiveras. Vi har i reservationerna 1, 3,6, 8 och 15 utvecklat hur viktigt vi ifolkpartiet anser att det är att skapa förutsättningar för etableringsfrihetför såväl radio som TV, och jag yrkar bifall till dem. När det gäller möjlighetenatt upprätta en fristående reklamfinansierad TV-kanal kan det inte nogunderstrykas vad den som utreder TV-politiken, statssekreteraren i utbildningsdepartementetskriver i sitt betänkande: "Risken för att reklaminkomsterna inte skallräcka till för att finansiera en programkanal med högt ställda ambitioner fårbedömas som liten, åtminstone om den nya kanalen inte dröjer allt för länge.Om ett beslut om att inrätta en markbaserad reklamfinansierad TV-kanal skullekomma så sent att flera satellit-TV-företag har hunnit få en stark ställning iSverige, blir utsikterna naturligtvis mer osäkra." Undersökningensom jag talade om i början av mitt anförande visar att vi snart är där. Dethastar alltså om en svensk reklam-TV-kanal skall ha en rimlig chans attetablera sig. Socialdemokraternasenvetna motstånd mot reklam i TV är särskilt märkligt med hänsyn till att manredan i dag utan att opponera sig accepterar omfattande reklam i svensk TV.Vad jag tänker på är att det knappast förekommer ett enda sportprogram i TVsom inte innehåller mängder av reklam. Likaså finns det ett antal program somsponsras av utomstående utan att socialdemokraterna gör någonting åt det. Dethär är inte något annat än rena hyckleriet. debattörer påstår att konkurrens mellan svensk TV och satellit-TV kan kommaatt innebära att programutbudet i svensk TV;s båda kanaler skulle bli sämre -statssekreteraren i för fram denna åsikt i utredningenom TV-politiken. Det finns emellertid ingenting i nuvarande utveckling ivärlden som tyder på att så skulle bli fallet. De satellitkanaler som inteerbjuder bra program förlorar sina tittare, vilket resulterar i att ingen villgöra reklam i dem. Alltså förlorar de den ekonomiska grunden för sinverksamhet. SverigesTelevision har något att frukta endast om programmen är så dåliga att publikensviken Enpolitik för etermedierna som syftar framåt måste inriktas på tre mål: yttrande-och informationsfrihet, kvalitet och mångfald. Mångfalden är en förutsättningför yttrandefriheten och bidrar också fill bättre kvalitet. Jag yrkar bifall till de reservationer som har skrivitunden 1989/90:40 6december 1990 En kort kommentar till några motioner som är ett resp. gamla.Jag vill dock börja med att yrka bifall till reservation 15, som gäller demycket hårda krav som ställs för tillstånd att bygga ut kabelnät. Vi förordaratt gränsen vid 100 bostäder höjs. har föreslagit 250 bostädersom en gräns, om det över huvud taget skall finnas en sådan. Utgångspunktenför vårt krav är att bostadsområden där det finns etablerad samver- 1989/90:40 6december 1990 kan skall kunna bygga utkabelnät utan administrativa hinder Ansvarighetsreglerna utformas på sittsätt. Kabelutbyggnadenhar stora fysiska begränsningar och kommer inte att nåalla hushåll i landet. I ett utbyggt bredbandsnät skulle detta kunna varamöjligt. Frågan är emellertid om och när detta blir en prioriterad utbyggnadav vårt telenät. Alternativet till ett heltäckande kabelnät är att låta lokalaradio- och utnyttja de frekvenser som tilldelats förTV-sändningar Detta har centerparfiet utvecklat i motioner och i reservation 9,vilken jag härmed yrkar bifall till. Jag vill ta upp vårt särskilda yttrande om reklamfinansiering av TV.Frågan är inte längre om vi skall ha reklam i TV eller inte. Den frågan är förlänge sedan avgjord genom det ökade utbud som når allt fler hushåll i dag.Detta föranledde att vid partistämman 1986 fatta beslut om SverigesRadios verksamhet och om finansieringen av . Vår partimotionär utformad enligt dessa grunder; att en reklamfinansiering skall införas somett alternativ eller som ett komplement till avgiftsfinansieringen, attintäkterna tas in till ett mediaföretag som säljer reklam och vidarebefordrarintäkterna till rundradiofonden, att det inte skall vara något samband mellanreklam och produktion och att reklamen bör sändas i block. Ån en gång vill jagunderstryka, för att undvika missuppfattningar, att vi inte kräver enreklamfinansiering, utan en kombination av reklamfinansiering och avgifter Vårtförslag, herr talman, är inte uppe till avgörande , eftersom det hadekoppling till budget. Med hänsyn till diskussionen omytterligare TV-kanaler och eventuell reklamfinansierinag av dessa fanns detändå anledning att ta upp och redovisa detta, vilket jag har gjort. I sambandmed remissbehandlingen av det offentUga utredningsförslag som senast avgavs idetta ämne, ser jag flera som är inne på samma linje som . Vi kommer åter i denna angelägna fråga om Televisionsekonomi. Förhoppningsvis vinner våra förslag då ännu större anslutning. BO (vpk): Jag tycker egentligen inte att det är någon större mening med attdiskutera de här frågorna just , innan socialdemokraterna har angivit enlinje i frågan. Vi får motstridiga besked. De kommer från ,från kulturministern och från alla möjliga håll och kanter och visar på dentotala förvirring som råder i det socialdemokratiska partiet när det gällermassmediefrågorna, radio och framför allt TV. De frågor som vi behandlar ibetänkandet är frågor som vi haft uppe i en följd av år Jagvill alltså yrka bifall till våra reservationer 2, 4, 7,10, 11 och 13. Menspännande att diskutera detta blir det som sagt först när vi får ett konkretbud från socialdemokraterna om vad de tycker Det gäller framför allt frågan omTV. Jag är förvånad över att starka krafter inom socialdemokratin backar ifråga om reklamen i TV. Jag tycker att vi har tillräckligt mycket reklam i detsvenska samhället och att vi skall kunna behålla en svensk television utanreklaminslag. För de borgerligapartierna, framför allt och , är huvudlinjen reklam, reklamoch åter reklam samt gärna litet sponsring på det. Det är deras mediepolitik. 1ett samhälle, där många människor redan nu känner sig våldtagna av reklamensmakt, skall vi alltså ge ytterligare utrymme åt kommersialismen. Detär rikfigt att vi får mycket reklam utifrån rymden, men finns det därför någonanledning för oss att kapitulera? Finns det inte desto större anledning att slåvakt om en svensk television i allmänhetens tjänst, i frihet och mångfald ochutan reklamintressen? Från vpk:s sida har vi otaliga gånger sagt att vi ärberedda att såväl höja mottagaravgiften som att pröva en viss skattefinansieringav /TV. Det är bättre än en reklamfinansiering som tittarna ändåsjälva får bekosta på annat sätt, genom högre priser t.ex. Därtill kommerfortfarande de mycket allvarliga effekter som kan bli följden för dagspressen,vars mångfald åtminstone vi vill slå vakt om. Justnu pågår också en enorm koncentration och monopolisering inom medievärlden. Detgäller ute i världen, men också här hemma i . Denna utveckling måstebekämpas, inte befrämjas genom att dessa krafter ges möjligheter att ta ettgrepp också om svensk television och radio. Det är faktiskt, misstänker jag,vad och vill. Stärk ställning som ettföretag i allmänhetens tjänst! Det är vår huvudlinje i fråga om radio- ochTV-politiken. Helautvecklingen inom medieområdet ställer oss naturligtvis inför många nya ochsvåra frågor Själva har vi lagt fram en del förslag som jag inte nu närmareskall fördjupa mig i. Mendet är av största vikt, tror jag, att vi driver på föratt skapa hållbara internationella konventioner vad gäller satellit-TV. Jaghälsar med viss tillfredsställelse de åtgärder som redan har vidtagits inomramen för . Jag nöjer mig tills vidare med detta och yrkar alltså bifall till vårareservationer till betänkandet. 1989/90:40 6december 1990 ()replik; Nog är det konstigt att kan stå i talarstolen och säga attvpk vill slå vakt om pressens mångfald, men förbjuda mångfalden ietern, för TV och för radio. För oss i är den bärande principen attyttrandefriheten skall gälla alla medier, också TV och radio. För oss är det viktigtatt mångfalden blir rådande på alla områden. BOHAMMAR (vpk) replik: Jovisst, , också vi är anhängare av mångfald, men nukan vi inte rent tekniskt ha samma mångfald inom televisionen som vi har påpressens område. Jag är ingen expert på de tekniska omständigheterna, men detsägs att vi har möjlighet att sända i fyra kanalen Tidningar kan vi starta pålöpande band, hur många som helst. Det finns inte samma möjligheter inom TV ochdet kräver enorma investeringar På grund av de begränsade möjligheter som finnstycker vi att det är bättre att samhället, de demokratiska organisationerna,får driva televisionen, och att det inom den ramen garanteras stor mångfald. OmYlva åker till vissa andra länder där man har många TV-kanaler,skall hon se att mångfal- den där ärmycket mer begränsad än i den svenska televisionen med sina två kanaler. () replik: Ännu finns inte de tekniska möjligheterna attstarta hur många TV-kanaler som helst. Men vi skall åtminstone utnyttja demöjligheter som finns . Det finns två kanaler till för rikstäckandemarksändningar, varför inte låta oss använda dem? Ett monopolföretag kan aldrigslå vakt om den mångfald som vi tycker är viktig för att säkerställayttrandefriheten. Det viktiga är inte, som tycks tro, att man ivarje land skall ha kanaler med ett obegränsat antal möjligheter inom varjekanal. Det viktiga är ju att den som tittar på TV, den som söker information,kan välja mellan olika länders utbud. kan vi i välja att titta pånyheter från , från och , från eller frånSovjet. Men vi kan inte se på alternativa nyhetsutbud på svenska. Jag tyckeratt det är en stor brist. borde vara angelägen om att utnyttja dealternativ och valmöjligheter som tekniskt står till buds , om manvill ge dessa möjligheten Det kostar mycket att etablera- ja, det gör det. Men detfinns uppenbarligen intressenter som är villiga att etablera ytterligareTV-kanaler. Ett medel för att göra detta är att skaffa intäkter genomreklamförsäljning. Vi tycker att man skall prova det medlet, för det är denmöjlighet som står till buds . BO (vpk) replik: Det är klart att det finns de som ärintresserade - särskilt Bonnierkoncernen, kanske , kanske ochandra storfräsare. Men jag tror inte att det skulle befrämja mångfalden omdessa storföretag skulle ge sig in i den här branschen. Jag har ju enjournalistisk bakgrund, och jag vet att det i den debatt som pågår blandjournalister, även TV- och radiojournalister, finns en mycket stor oro för denmonopolisering som sker på det här området ute i världen. Antag att vi skulle säga: Okej,sätt i gång en tredje kanal, och de som har pengar kan investera. Inte blir detde vanliga människorna och inte blir det de folkliga organisationerna som kansatsa på detta, utan det blir förmodligen några stora företag som kommer attsätta i gång en sådan här kanal, finansierad med reklam och även i sinavärderingar och sin programuppläggning i hög grad styrd av reklamintressentenJag tycker inte att det är att befrämja mångfalden. Rent matemafiskt får vi enkanal ull, men jag är inte säker på att vi därmed får en ökad mångfald. vice talmannen anmälde att anhållitatt protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. Jag har antecknat mig för den längsta tidenför ett anförande i kammaren . men så är det också för oss imiljöpartiet de gröna ett ytterst viktigt betänkande som ligger på riksdagensbord - om radio- och TV-frågorI motsatts till tycker jag att det är frågor som vi skall diskuteranu och att det är viktigt att framhäva den tysta majoritet som är emot reklam iTV. De beslut som blir följden av detta betänkande kommer påett eller annat sätt att få stor betydelse för framtiden på vitala områden,inte bara på kulturens och den demokratiska opinionsbildningens områden utanframför allt på områden som berör livskvalitet och den syn som barn och ungdomvia etermedierna får på människor, natur och samhälle. För de gröna är frågorna om reklam-TVspeciellt intressanta insatta i ett kulturpolitiskt och konsumentpolitisktperspektiv och inom en ekologisk ram. Med hänsyn till att de frågor som tas upp i betänkandetblivit föremål för en kraftig omvärdering och att de är relativt nya för oss imiljöpartiet de gröna är en kortfattad historisk tillbakablick nog nödvändigför att kunna rättvist belysa våra ställningstaganden. Den historieskrivningenkanske inte sammanfaller i alla stycken med betänkandet. Låt oss börja med utveckling från1920-talet fram till dagens mediasituation. De första lagreglerna om innehav och användning av radiosändareoch -mottagare kom visserligen , men påbörjadesförsökssändningar av radioprogram. Radion blev ett massmedium. Vid diskuterades hur det nya mediet skulleorganiseras. Man hade två förebilder, dels den engelska, dels den amerikanska.Den engelska innebar att rundradioverksamheten bekostades med licensmedel ochatt verksamheten styrdes av särskilda regler för programinnehållet. Den amerikanska modellen innebar att verksamhetenfinansierades med reklamintäkter och att någon särskild styrning inte förekomfrån statens sida. I valde man med stor enighet den engelskaversionen för organisationen av rundradioverksamheten. Nya regler förradiosändare och radiomottagare kom 1924. Reglerna innebar, liksom tidigare, att tillstånd krävdesför innehav och användning av sådana anläggningan Särskild avgift, licens,skulle betalas av innehavare av radiomottagare. Ett särskilt bolag bildades, AB , som iprincip fick ensamrätt att sända radioprogram i rundradiosändning i landet.Verksamheten reglerades genom avtal mellan staten och Radiotjänst. skulle Radiotjänst bedriva programverksamhet med iakttagande avopartiskhet och saklighet. blev det möjligt att sändaTV-program i större omfattning i vårt land. Även diskuerades hurdet nya mediet skulle organiseras och vem som skulle få bedriva verksamheten.Valet stod mellan Radiotjänst och ett privat företag. Staten valde att även anförtro TV-sändningsverksamhetentill Radiotjänst. började regelbundna TV-sändningar till allmänheten.Verksamheten reglerades med avtal. Samtidigtändrades ägarförhållandena i bolaget. Tillstånd att inneha och använda sän- 1989/90:40 6december 1990 dåre för rundradioändamål,dvs. för sändning av ljudradio- och TV-program, gavs i princip endast tillSveriges Radio. Radiolagenträdde i kraft . Den föregicks av omfattande utredningar ochdiskussioner Bl.a. förkastades ett m-förslag- partiet hette högern - om inrättande av en reklamfinansierad rundradioverksamhet. Det varalltså 1967. Övriga partier var överens om att alltjämt bordeha hand om rundradioverksamheten. Skälet för detta var att programverksamhetendärigenom kan bedrivas i samhällets och allmänhetens tjänst, den s.k. publicservice-funktionen. Införandetav radiolagen innebar, som också framgår av det betänkande som föreligger , bl.a. att rätten för ett företag att sända radioprogram i rundradiosändning,vad som kallas ensamrätten, och vissa regler om programinnehållet, opartiskhetoch saklighet, lagfästes och att förhandsgranskning av radiosändnings innehållblev förbjuden i lag, dvs. Vid den här fidenetablerades , och färg-TV introducerades. Rundradiosändningkom att innebära en radiosändning som är avsedd att mottas direkt avallmänheten. Redanunder började TV-program via satellit att överföras från ett landtill ett annat - eller från en kontinent fill en annan. Satelliterna användesi fast trafik för distribution mellan fasta jordstationer, s.k. kommunikationssatellitermed mycket låg sändningseffekt. År1974 genomfördes en omorganisation av . Bolaget blev moderbolag ien koncern med fyra sändande dotterbolag. Regeln om ensamrätt ändradesföljaktligen, så att de programverksamma bolagen kunde få egen sändningsrätt. Samtidigtgenomfördes en generell rätt att vidaresända ljudradio- och TV-program irundradiosändning som har upptagits trådlöst på centralantennanläggning tillmottagare inom fastighet som är ansluten till anläggningen. Viddenna tid hade man också börjat diskutera användningen av direktsändandesatelliter för distribution av TV-program direkt fill allmänheten. Tekniken meddirektsändande satelliter eller satelliter med högre sändaref-fekt sommöjliggör direktmottagning hade dock ännu inte utvecklats. Ibörjan av blev det möjligt att i större utsträckning ta emotsändningar av TV-program från kommunikationssatelliter och vidaresända dem itråd till anslutna mottagare. Detfanns också parabolantenner till salu på marknaden, som kostade ca ochvar väl lämpade att ta emot satellitsändningar för privat mottagning.