prot · GD0999 · 1989-12-31 00:00:00 — i 'En koncentration av biltrafiken ihela lill medför ju v - en koncentration avbilavgaser också-del kan man inte undvika. vi istället ha färjetrafik som sprids utefter hela sydkusten och västkusten-Dä farbilarna på många olika håll i ställel för att de är koncentrerade till ep bro.Det är ju det som är felet med derina tanke. AnL 51 Kommunikationsminister : vill ha färjeförbindelser.Andra vill ha en tägtunnel. diskuterar vi om vi möjligen kan knyta sammankontinenten med via en fast förbindelse som medger både järnvägs-och billra= fik. Härvid kommer mänga olika aspekter in i bilden. Men atlgöra gällande att del förhållandel att ett begränsat antal bilar - det är dettadet är fråga om - som passerar över den fasla förbindelsen radikalt skulleförändra situa liönen för är all bygga hela diskussionen på någonsorls i|lv!= sion. Bilar kommer i hög utsträckning lillSkåneregionen på färjorna. Sä kommer alt ske även i fortsättningen. Del ärdärför insatserna i första hand måste avse reningsutrustningen på bilarna, såalt vi kan få en renare trafikmiljö. AnL 52 (): Är det en minskning av biltrafiken somstatsrådet har förespeglat brobyggarna och finansiärerna också? 53 Kommunikationsminister : Herrlalman! Jag talade omalt vi måsle skapa förutsättningar genom att la fram en annan typ av teknik närdel gäller bilarna för att vi i elt långt perspektiv skall kunna bedrivalandsvägstrafik i det här landet. Sedan finns det speciella problem i vissastorstadsregioner med trafikkoncentrationer Men det finns intenågon sådan koncentration när det gä|leT trafiken över . AnL 54 (): 20 Herr talman! Men det är välalldeles utmärkt om vi inte skaffar oss den 55Kommunikationsminister ; Prot. Det är intemeningen atl sådan koncentration skall skapas. Det rör sig om ettförhållandevis begränsat antal bilar som förutsätts färdas [ ] över denna bro. Det kanjämföras med en rad trafikavsnill i medelstora slä- . P J S der i . AnL56 (); Faktum är att skåningarna, speciellt malmöborna, är ovanligt mycketsjuka. Och del är fråga om sådana sjukdomar som bl.a. -naturligtvis inteenbarl - beror på avgaserna. Då måste del vara fel alt koncentrera trafikentill storstaden. Det är alldeles självklart atl de bilar som måste över Öresundi slället skall spridas lill så många ställen som möjligt utefter kusten. Bronmåste ju vara en felaktig tanke, därför a» vi rent miljömässigt inte klarar avden irafikkoncenlration som blir följden av en bro. Del har ju sagts att delbehövs en fördubbling av biltrafiken på sträckan för atl enÖresundsbro skall gå ihop ekonomiskt. Överläggningenvar härmed avslutad. 15§ Svar på frågorna 1989/90:501, 503 och 504 om fast förbindelse mellan Sverigeoch har frågat mig om jag länkler låta göra en ordentlig ochgenomgripande utredning som belyser en borrad järnvägstunnel och dess olikavarierande ekonomiska och tekniska förutsättningar innan beslut om en fastförbindelse över fattas: har också frågat.mig om jag vill öppet redovisa vilka beräkningar ochprognoser som ligger till grund för påståendet atl en borrad järn-, vägstunnelinte gär ihop ekonomiskt. Slutligenhar frågat mig vilka ansträngningar jag har gjort för att fä framfinansiärer till en borrad tunnel. Jag besvarar de trefrågorna i ett sammanhang. Enviktig förutsättning som danska och svenska regeringar varitöverens om är atl kostnaderna för en fast förbindelse över Öresurid i sinhelhel skall betalas med avgifter från trafikanterna och finansieras ulanförstatsbudgeten. Deföretagsekonomiska analyser som ulförts av Öresundsdelegationerna i bl.a. 1989års rapport syftar till att klarlägga och värdera möjligheterna att klara dettaekonomiska mål ulan att avgifterna blir orimligt höga. SJframhåller i sitt remissyttrande till rapporten atl järnvägstrafiken inte pålångt när kan bära sina kostnader för den borrade tunneln. Delta förhållandesammanhänger givetvis med atl tunneln, som beräknas bli ca 2,5 miljarderkronor dyrare än järnvägsdelen i den kombinerande förbindelsen, skall förräntasav järrivägeri ensam. Jag ser ingen anledningatl ifrågasätta SJ;s bedömningar Även Prot.1989/90:99 har i sitt remissyttrandeframhållit atl den kombinerande förbindelsen från 3 april1990 flnansieringssynpunkt synes varaden enda rimliga lösningen. [ \ Därmed anser jag mig ha besvarat detvä första frågorna. var pajragor anledning av den sista frågan kanjag nämna atl för finansieringen av denkombinerande förbindelsen har ett betydande intresse visats från olika håll.Något motsvarande intresse för finansiering av tunneln har jag inte kunnatnotera. AriL 58 (); Jag ber givetvis att få lacka för svaren, men jag lyckerfaktiskt inte atl kommunikationsministern har svarat på de frågor som jag harställt. Jag skall börja med den sista frågan som gälleransträngningarna från kommunikationsministerns sida att få fram någon finansiärSåvitt jag förstår av kommunikationsministerns svar har del inte gjorts någrasom helst ansträngningar för atl bjuda ut en tunnel lill t.ex. privatafinansiärer, och det tycker jag är synd. Detta ger nämligen tunneln elthandikapp i den offentliga debatten. De andra två frågorna som jag har ställt om huruvidakommunikationsministern är beredd att öppet redovisa de siffror, beräkningaroch prognoser som han bygger sina uttalanden på får jag inte heller något svarpå. Kommunikationsministern hänvisar i ett stycke till Öresundsdelegationensrapport som lades fram . Men enligt den rapporten går en tunnelihop företagsekonomiskt. Den blev inte lika lönsam som en bro, men den gårihop. Vad kommunikationsministern då gör är att hala fram ett remissyttrandefrån SJ på tre och en halv sida, som inte innehåller en siffra eller en beräkning.Jag har själv försökt få fram de beräkningar som SJ baserar sitt remissvar pä,men det har jag inte lyckats med. Det är en hemlig utredning, och del hargjorts flera försök att få fram den. Men hur skall vi i den offentligadebatten kunna debattera en så viktig fråga som en infraslruklurinvesle-ring pä8-11 miljarder om vi inte får la del av de siffror som ministern bygger sinauttalanden på? Det är därför som jag har ställt denna fråga, och jag hadehoppals all få ell svar. Jag vill givelvis upprepa dessa frågor och kanskemodifiera dem något. Är regeringen beredd all exempelvis bjuda ul en tunnellill privata finansiärer? Är ministern beredd alt redovisa de siffror deberäkningar och prognoser som han bygger sina uttalanden på? Om del nu är SJ;sulredning som han baserar dessa uttalanden på får han la fram den, så alt vikan mötas i en debatt om vad som är rätt och fel. Slutligen; Menar kommunikationsministern, eftersom hanbaserar sina uttalanden på SJ:s svar, att den statliga utredningen i principkan läggas i papperskorgen, eftersom han inte följer den? AnL 59 Kommunikationsminister ; Jag noterar all fortsätter altsprida en misstro mol mig och mol dem som har uttalat sig för en broförbindelse och de remiss instanser som har uttalat sig i denna fråga. Jag noterar all del har pågått en 22 sådan debatt under den senasleliden. Som svar pä frågorna vill jag beträffande finansieringensäga att SJ, som Prot. 1989/90:99 är del irafikföretag som förutsätts trafikera tunneln eller järnvägsdelen ien broförbindelse, alternativt kan transportera sitt gods på färjor Och del är [ nalurliglvisden alternativkostnad som SJ har intresse av att göra en jämfö- var pa jragrelse med. När SJ har gjort sin färjeutredning har man kommit fram till atltransporter på en fast förbindelse konkurrensmässigt innebär atl SJ kan svaraför en mycket liten del av den totala finansieringen. Jag har inte någonanledning att betvivla SJ;s bedömning på denna punkt. Under hand har jag fåttganska utförlig information från SJ:s sida. Och SJ;s ställningstaganden ochanalyser är förankrade i företagets styrelse. Detta har uttryckts i ett remissvar,och det är alltså inte fråga om att SJ nonchalanl på tre sidor skulle ha halatfram en remissvar som har kastats ul i luften. Jag tar självfallet seriöst påde remissvar som kommer från statliga affärsverk och myndigheter Alt de byggerpå ell seriöst beräkningsunderlag har jag inte någon anledning att betvivla. Mol denna bakgrund är det väl inte så förvånande att dethar saknats kommersiella intressenter som är beredda att satsa sitt kapital påen järnvägstunnel för enbarl järnvägstrafik. Har någraintressenter som är beredda alt göra det, är de välkomna tillkommunikationsdepartementet. AnL 60 (); Jag har alltså utgått bl.a. från en artikel som kommunikationsministernhar skrivit i tidningen , där han hänvisar till en ulredning. Jag harförsökt få tag i denna ulredning, och jag har då kommit underfund med allutredningen egentligen var detta remissvar på tre och en halv sida som baseraspå en hemlig ulredning som finns på SJ. Givelvis är jag då som riksdagsledamotoch även som medborgare i det här landet intresserad av att fä ta del av deberäkningar som SJ:s tyckanden baseras på. Det är därför som jag har väcktdessa frågor Det finns nämligen andra som har räknat på det. Lunds universitethar gjort det. Det finns föreningar som har gjort det. Och Danske kommit lill eri helt annan slutsats än SJ. Anledningen till atl jag tyckeratl det är vikfigt alt ministern agerar när det gäller tunnelfinansiärerna äratt det är betydelsefullt vilka signaler som skickas ut från de politiskabeslutsfattarna om man skall få privata banker konsortier, osv. atl anmäla sittintresse. Jag tycker fortfarande alt jag inte har fått något svar på frågan omministern är beredd atl öppet redovisa de siffror, beräkningar och prognosersom han stöder sina uttalanden på. SJ är ett affärsdrivande verk och skall naturligtvisutifrån affärsmässiga grunder göra sina bedömningar i detta hänseende. Del ärSJ som har underlaget till den färjeutredning som är det ekonomiska bedömningsunderlagsom SJ sedan har grundat sitt remissvar på. Det är SJ som avgör i vilken utsträckning man villoffentliggöra delaljsiff- ror. får liksom andra respektera den konkurrenssituation som SJ befinner sig i när det gäller alt utöva transporter på en internafionell marknad. Det finns andra intressenter på denna marknad som också kan göra sina beräkningar. Ingen av dessa har kommit fram till alt det är kom- 23 Prot.1989/90:99 mersielli lönsamt atl bygga entunnel som finansieras med avgifter. 3 april1990 fä fram någon som ärberedd alt la denna risk hälsar jag denne I välkommen lill kommuriikationsdeparlementet.Jag upprepar detta som P J b jygf pg förstafråga. AnL 62 (); Det är givetvis så atl en förbindelse över måste gåihop ekonomiskt. Det är därför som jag har gått igenom den statliga utredningenför alt se om del är möjligt. Såvitt jag kan förstå av de trafikprognoser ochberäkningar som har gjorts i denna utredning har man bedömt att det finnssådana möjligheter. Dåblir jag litet stressad av att man tar fram en hemligulredning som jag inte kan bemöta och där det sägs att det inte går ihopekonomiskt. Vilket är det som.gäller - den statliga utreduirigen eller delaffärsdrivande verkels hemliga ulredning? Jag kan inte göra annal än att baseramig på det statliga utredningsmaterial som finns till hands. Då fårkommunikationsministern också basera sina uttalanden på denna utredning tillsSJ;s utredning är publicerad. Det finns andra som har gjort beräkningar, exempelvis DSB,som säger alt det skulle kunna gå att få förelagsekonomisk lönsamhet. Om manställer SJ mot DSB får man två helt olika bilder Därför är det viktigt attministern tar fram de siffror beräknirigar och prognoser som han baserar sittställningstagande på. AnL 63 Kommunikafionsminister : Herrtalman! Avgörande, , är om det finns någon som är beredd atttrafikera en tunnel med järnvägstrafik till den kostnad som uppstår vidfinansiering med avgifter.Vill tvinga SJ in i denna tunnel ochlåta SJ betala så höga avgifter att tunneln kommersiellt går ihop skulle detinnebära att vi belastade SJ med onödigt höga kostnader eller all vi fickläggalnsubvenlioner via skallsedeln. Det hämmar naturligtvis järnvägstrafikeni övrigt. Min ambition är att gynna järnvägstrafiken genom att ge den såbilliga transporter som möjligt över och ner lill kontinenten. Då kanvi få resurser över för alt salsa på och andra viktigaanslutande järnvägslinjer till denna fasta förbindelse. Det lycker jag är enmyckel mera offensiv inställning. AnL 64 (); Vad jag jusl nu sade var alt den statligautredning som ministern har tillsatt förklarar alt del går all fåföretagsekonomisk lönsamhet på tunneltrafik med taxor som faktiskt motsvararvad färjetrafiken kostar Därför vill jag att vi utifrån utredningendiskuterar vad som är rätt i denna debatt. Jag vill påstå att vi med ministernsutgångspunkt har en trafikpolitik utan visioner Vi har ju sagt alt vi skallförsöka flytta över så mycket som möjligt av last- och persontrafiken frångummihjul till järnvägen. Då är valel av förbindelsen över avstrategisk betydelse; Väljer vi en borrad järnvägstunnel eller en vägbro? Om man läser SJ;s remissvar noggrant kan man se att SJinte heller är be- 24 rett atl medverka tillfinansieringen av en järnvägsdel på denna bro. ger man i det remissvarsom kommunikationsministern bygger mycket av sitt Prot. Blir del baraen vägbro kan mari fråga sig vad det innebär för miljön i det här området isödra . Anf.65 Kommunikationsminister : Herr lalman! Blir del en bro så blirdet inte bara en vägbro ulan en järnvägs- och vägbro. Det är utgångspunkten. Ialla händelser är järnvägsdelen på en sådan kombinerad förbindelse 2,5miljarder billigare, enligt de kalkyler som Öresundsdelegationen har gjort, änen isolerad järnvägstunnel. Detta är en extrakostnad som järnvägen måsle bäraom den skall gå igenom tunneln. År det alt gynna järnvägen? Jag menar atl delminskar järnvägens konkurrenskraft. Vill vi verkligen flytta över gods påjärnvägen, då skall vi ge järnvägen goda förutsättningar och en ökadkonkurrenskraft. AnL 66 (): sätt att gejärnvägen konkurrenskraft gentemot vägen är att ge den i princip ensamrätt påde snabba och effektiva förbindelserna till kontinenten, vilket en borradjärnvägstunnel faktiskt skulle innebära. Debatten får inte handla om vilkelsom är lönsammast - så som det lätt blir. Det är klart all en bro med bådebilväg och järnväg blir lönsammast. Men frågan är; Blir en järnvägstunnelverkligen lönsam och går den all finansiera med avgifter från dem som skalltrafikera denna tunnel? Ja, all den blir lönsam visas av den statligautredningen och av fristående undersökningar Det är där någonstans debattenskall ligga. Att vi skulle vara tvungna att bara "följautvecklingen", som det har sagts i debatten, innebär all vi får en ökad vägtrafik.Vi vet alt en bro stimulerar vägtrafiken, och del innebär också problem förvattengenomströmningen. Det är problem som vi tyvärr inte hinner diskutera häri dag. Del är återigen viktigt atl komma ihåg att trots alt den statligautredningen inte har utrett biliågmöjligheten, inte har tittat på alternativetdirékttunnél och inte har gjort några trafikprognoser för passagerartrafi-ken,har den konstaterat att tunneln blir lönsam. 67 Kommunikationsminister : Herr talman! För det första; SJ har gjort sin färjeutredningefter det att Öresundsdelegationen lämnat sin rapport. Del är värt all notera isammanhanget. Fördet andra; Det finns ett ekonomiskt alternativ för en kombinerad förbindelse,och del är forlsatl färjetrafik. Det är inte lika snabbi, men del är ettalternativ som konkurrerar med den fasta förbindelsen. Del innebär nalurliglvisatl vi fortsätter med en betydande flotta av lastbilar och långtradare som gårin i färjorna. Det betyder fortsatta utsläpp från färjorna. Öresundsdelegationen,som så ivrigt hänvisar lill, har visat att fortsattfärjeförbindelse enbarl är det sämsta ur miljösynpunkt. 68 (); Om man slavisktföljer det remissvar som ministern baserar mycket av sina uttalanden på - det är remissvaret från SJ på tre och en halv sida - innebär del att del är fortsatt färjedrift som gäller Då blir del ingen 25 1989/90:99 bro ochingen tunnel. I debatten om huruvida vi skall ha en fast förbindelse ochvilken vi i så fall skall välja som är miljömässigt bäst och som vi kan klara I I ekonomisktslår valet mellan en bro och en tunnel. Vad jag har försökt be- P ' b <" yjjagenom de uttalanden som jag har gjort och de utredningar som jag har tagit del av är atl detgår att få lönsamhet med en tunnel. Den skulle i sig ge vikliga signaler tilliransportmarknaden och näringslivet i . SJhävdar i sin ulredning, som jag tyvärr inte får titta på och alltså inte kan sehur SJ har bedömt olika vägar till kontinenten, att det inte skulle blilönsamt. Om jag skall kunna bemöta de siffror som ministern använde, måste jagåtminstone få titta på utredningen och få jämföra siffrorna där med deoffentliga siffror som finns och som jag hoppas är rikliga. med alt lala om sina egna bedömningsunderlag som utredningar och menaratt SJ:s bedömningar är allmänna anlaganden och lyckanden, framkastade pä treoch en halv sida i elt remisssvar. SJ har gjort en mycket noggrann utredningom vad alternativet fortsatt förbindelse med slora tågfärjor skulle innebära.Med denna utgångspunkt har man gjort bedömningar hur myckel man kan salsa påavgifter för en eventuell fast förbindelse. Avgörande för alt man kan bygga entunnel, , är all man har någon som är beredd att betala avgifterför de transporter som bedrivs på denna fasta förbindelse. Betalas inteavgifterna blir del konkursförelag av alltihop. Det är väl inte vad KentCarlsson är ute efter AnL 70 (): Självfallet ärjag inte ute efter konkurser Det är klart atl del är viktigt vadkommunikationsministern säger i den offentliga debatten och hur han ställer siglill ett tunnelalternativ. Om sådana politiska signaler gär lill de olikafinansiärerna att det blir en bro, är del klarl atl man inlresserar sig för enbro. Men om signalerna från ministern i stället är atl vi bygger en tunnel, såär jag övertygad om att vi skulle få sådana som vore intresserade -privatakonsortier. Jag är öppen för vilka lösningar som helst när det gällerfinansiering. Anledningenlill att det är viktigt att vi i debatten håller oss fill de siffror som denstatliga utredningen har tagit fram är att dessa är de enda som finnstillgängliga för vanliga medborgare och riksdagsledamöter har inte tillgångtill de bedömningar som SJ har gjort. Det vore intressant om vi kunde få endiskussion om de prognoser och beräkningar som Öresundsdelegationen har gjortom anlalel passagerare och om antalet trafikfordon för att se om dessa stämmerDet är ju förutsättningen för atl vi skall få ekonomi både när del gäller enbro och när del gäller en tunnel. Jag kan inte förstå varför inte ministern kangå in i en sådan debatt och redovisa vilka siffror han bygger sinaställningstaganden på. AriL71 Kommunikationsminister ; Herr talman! Jag beklagar att den här debatten tenderar atl aldrig ta slut. Jag vill bara säga alt överskattar betydelsen av mina uttalan- 26 den, om han tror att det som jag har sagl styrbanker och finansiella intressen i ochTyskland när det gäller all göra bedömningar i det här Prot. 1989/90:99 fallet. Jag har i del längstaså alt säga legal myckel lågt. Jag har alltså inte sagt [ ~ vad som är min egenbedömning. Men efler att ha försökt P " S atl studeradetta, med hjälp av de kontakter som jag har och de remissvar som lämnats, harjag intagit ståndpunkten att det är kommersiellt intressant attbygga en fast förbindelse i form av en kombinerad sådan. Om man inte gör det,får man fortsätta med färjeförbindelser Jag tror faktiskt atl de kommersiellaintressen som bevakar frågan mera ser till de egna bedömningarna än tilleventuella uttalanden som jag som den ringa person jag är har presterat. 72 (): Jag tror attkommunikationsministern förringar sin egen roll i den här frågan. Om ministerni den offentliga debatten säger atl en tunnel är ell oekonomiskt alternativ,vilkel han har uttalat och även gett ullryck för i egna artiklar, flyrsjälvfallet de som eventuellt skulle kunna vara intresserade. Därför är del såviktigt all få svar på följande frågor: Vadbygger ministern sina uttalanden på? Bygger ministern sina uttalanden på SJ ;shemliga utredning eller på det statliga utredningsmaterialet - vad gäller delsenare kan jag bara tyda det så, alt det faktiskt finns en möjlighet all fålönsamhet när del gäller lunnelalternalivet. Delblir inte det lönsammaste alternativet. Men det blir i varje fall lönsamt. Manfår igen sina pengar realränta. Omministern i ställel så atl säga hade lutat sig mot de statliga utredning-arriaoch använt sig av de siffror som där finns, hade hans uttalande kanske varitannorlunda. Ministern har ju själv i en artikel i sagt alt han görden aktuella bedömningen utifrån den hemliga utredningen. Molden bakgrunden vill jag atl ministern ger oss en redovisning; Vad är det försiffror som ligger lill grund för det gjorda ställningstagandet? Del räckerinte med allmänna svepande ordalag om att vi får brottas med prognoser ompassagerare, gods och annat. Det gäller ju alt få en ordentlig och realistiskdebatt. Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1989/90:507 om Dellenbanan har frågat mig om jag avser att vida några åtgärder föratl förhindra alt börjar nedmonteringen av signalsystemet längs medDellenbanan. Dellenbananär en länsjärnväg som går mellan och . SJ lade nedgodstrafiken på banan . I och med detta upphörde banverketsunderhållsansvar Enligt det trafikpolitiska beslutet skall en bana läggas efler det atl trafiken har upphört. 1989/90:99 banverketsom fattar det slutliga beslutet om en eventuell upprivning av spår I I I det trafikpolitiska beslutet finns ett avsnitt om länsjärnvägar somkari var pa jragor intresse från turistsynpunkt. Här nämns möjligheten atl la över ban- delar som inte trafikerasreguljärt. exempel där sådan trafik har kommit till slårid är sträckanmellan och Väslervik. Då det gäller Dellenbanan har någon framställningom att få la över banan inte inkommit. Motdenria bakgrund har jag inte för avsikt atl vidta några åtgärder med anledningav frågan. AnL74 (); Jag tackar för svaret. Jag förslod att jag skulle få ett formellt svarVidare förstår jag att kommunikationsministern lycker atl den här frågan äralldeles föi" ringa för att ligga på hans bord. I jämförelse med den frågasom diskuterades är den naturligtvis ringa. Men frågan är irite ringa förde människor som bor längs Dellenbanan och absolut inte för föreningenDellenbanans väririer, en intresseförening som jobbar med denna fråga. har man sagt följande: Trafikutbudet måste öka ochmänniskor måste övergå till alt åka med tågen även i en vardagssituation. Dåkommer järnvägsseklorn alt gå den framfid till mötes som vi önskar Detär just i detta avseende som alla stimulansåtgärder måste vidtas som bedömsvara möjliga för att öka möjligheterna i vardagssituationer Minaföljdfrågor blir; Vad anser kommunikationsministern om detta? Hur kan manstimulera vardagsåkandet, arbetspendlandet och annat åkande på kortaresträckor? Hur skall alltså den trafiken stimuleras? Medtanke på den miljödebatt som så all säga har puffat järnvägsfrågorna i rätt riktning lycker jag att vi i allra högsta grad bör utnyttja alla möjligheter som finns när det gäller att stödja intresseföreningar av det här slaget. De måsle få.möjligheter att jobba med.sådant här ....... ,.-.. Delsvar som jag här.har fått,måsle jag lolka på det sättet att kommunikationsministerntycker atl gör rätt, dvs. att det är riktigt att rälsen rivs upp ochatt sträckan inte längre skall vara tillgänglig för järnvägstrafik. AnL75 Kommunikationsminister : Herr talman! Jag tvingas hänvisatill att Dellenbanan är en länsjärnväg. Länshuvudmännen bär alltså ettavgörande ansvar för i vilken utsträckning banan skall utnyttjas för trafik.Riksdagen har uttalat att , om banan inte utnyttjas för trafik, kanriva upp anläggriirigen efter elt antal år -detta för att miriska kostnaderna.I del här fallet finns det vissa besvärande omständigheter beträffandesignalsystemen. Det blir ju fel då och då. Det kan t. ex. slå om till rött ljusnär det inte skall vara det.