prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Jordbruksulskotlet beslöt atl sändaut motionerna på en remissomgång över . Det var en omfattanderemissomgång, och jag tror atl den var värdefull för dem som fick delta. Denhar inspirerat många myndigheter och organisationer lill omfattande svar somhar medverkat till atl rusta dessa organ . Underförra hösten hade vi en debatt i jordbruksutskottet kririg dessa frågor. Ijanuari 1990 väcktes nya motioner, bl.a. den andra stora centermotionen ombioteknik, och fler motioner har väckts . Utskottethade för avsikt att genomföra en utfrågning av typen offeritlig utfrågning, ochden genomfördes också, men dock inom lyckta dörrar Av någon anledning villemajoriteten i utskottet inte ha någon offentlig utfrågning. Jag tror alt enoffentlig utredning i delta sammanhang hade varit intressant för media och förallmänheteri och all den hade kunnat medverka lill all sprida den kunskap somär nödvändig all sprida i denna vikliga framtidsfråga. Undervåren har ulskotlel avvaktat och väntat pä signaler från regeringen. Vi hargjort det i flera omgångar tills vi blev något irriterade ochbeslöt all ändå la ställning. Då kom beskedel om att regeringen hade bestämtsig för atl utforma direktiv och tillsätta en beredning. Därigenom avvärjdesett mer långtgående tillkännagivande än det som jordbruksutskottet nu föreslåri del föreliggande betänkandet. Viär naturligtvis ense om många saker, och del tycker jag är glädjande. I betänkandet står: "Det anförda innebär atl utskottet i stor utsträckningin stämmer i de allmänna synpunkter på bioteknikens möjligheter och risker som framförts i oppositionspartiernas motioner och som också framförts i ett flertal utredningar och i de framlagda direktiven till den parlamenta riska beredriirigen ". Litet längre ner står: "Vad utskottet ovananfört bör som sinmening ge regeringen till känna." Dettainnebär naturligtvis att de synpunkter som finns med i texten och som man äröverens om finns med i bagaget inför den beredning som skall ske. Det ärnalurliglvis min och förhoppning all en del av det ambitiösaarbele som vi har lagt ner i våra motioner kommer all återspeglas också i delframtida arbetet. Men detta är bara en del. Resten är jag inte lika gladöver majoritet har nämligen yrkat avslag på många förslagfrån . Förslaget om en parlamentarisk utredning får vika och islället skall en parlamentarisk beredning tillsältas, något som vi vet innebärmindre offentlighet än en offentlig utredning, och parlamentarikerna har därmindre möjlighet all göra sig hörda. Utskottet lar heller inte slällning tillom det på sikl behövs en samlad lagstiftning. Utskottet avstyrker vårt förslagom att irirätta en myndighet om har kapacitet och möjlighel atl konlrollera detsom sker, en bioleknikinspeklion. Utskottet avstyrker vårt förslag om all förbjuda utsläppav gentekniskt modifierade organismer Man yrkar avslag på vårt förslag om ensatsning på ytterligare debatter och information, någonting som jag tror ärkolossall viktigt. Utskottet avstyrker vårt förslag atl man skall förbjudahopknådade mosaikdjur och förbjuda genterapi på djur för livsmedelsproduktion. Av reservationen kan man möjligen uttolka att vireservanter är emot all genterapi på djur Så år inte fallet. När del gäller denandra formen av genterapi på djur vill vi ha ett regelsystem, men när delgäller livsmedelsproduktion anser vi alt det kan förbjudas. Såsom förtroendevalda i har vi ett ansvar altange de etiska, sociala och miljömässiga ramarna för biotekniken. Vi kan inteundandra oss delta ansvar Men det gör faktiskt ni som vill avvisa vårt förslag.Ni gör samma misstag som de gjorde som inte ville diskuteramiljöproblemen eller kärnkraflen med dess avfallsproblem som kommer atl finnasi hundralusen år. Vi måste se och inse både möjlighelerna och riskerna. Vi skall inte diskutera bioteknikens tillämpning påmänniskan. Men jag måste ändå säga all lystnaden här är förödande. en utredning om genetisk integritet. Utredningen var klar treår . Efler har fortfarande inget förslag kommit från regeringen,och är del också klart att det inte heller i vår kommer något förslag. Dettaär egentligeri en skandal. Jag brukar inte ofta la så siarka ord i min mun,men detta är viktigt. Det är angeläget att vi rustar oss för de möjligheter ochrisker som bl.a. kartläggningen av den mänskliga arvsmassan för med sig. är på många sätt ell laglöst land på bioteknikensområde. Regeringens ointresse för dessa frågor manifesteras också här ikammaren genom att det inte finns något statsråd närvarande vid debatten. Socialdemokraterna vill tyvärr helst diskutera bioteknikeni slutna rum. De avvisade, som jag tidigare nämnde, den öppna utfrågningen ijordbruksutskottet. De vill tillsätta en beredning i ställel för en offentligutredning. De hemlighåller sin inställning till patent, och regeringen läggerinte fram någon proposition om genteknikens utnyttjande på människari. Jag vill ställa en fråga till som ärsocialdemokraternas företrädare i den här debatten. Vad är er inslällning lillalt med bioteknikeris hjälp föräridra djur växter och mikroorgauismer och atlsläppa ul dem i ria-turen? Vem skall göra riskvärderingen, och hur skall dengeriomföras? Vem skall ta ansvaret? anser alt det redan nu behövstydliga gränser för vad man får göra och vad man inte får göra. Även i väntanpå en heltäckande lagstiflning måste vi politiker vara beredda att agera.Människan klarar inte 1989/90:118 9 maj1990 av, i varje fall iriteäri, alt göra eri riskvärderirig av ett frisläpparide av gerie-liskl förändradeorganismer i naturen. Därför måste vi förbjuda dem . Vimåsle ha klara regler för gentekniska förändringar av djur. avvisar,som jag sagt, genterapi på djur för livsmedelsproduktion. Jag vill med delta yrka bifall lill cenlerreservationerna och i övrigtlill utskottets hemställan. AnL 39 (); I jordbruksutskollets belänkande angående bioteknik behandlas ettanlal parti- och kommittémolioner om forskning och tillämpning inombioleknik-genleknik-området. Utskottet har mycket utförligt redovisat sin synpä bioteknikens möjligheter, men också risker, och har även pekat på behovet avökad samhällskorilroll på det här området. Vi har särskilt framhållit de etiskaproblem och de ekologiska risker som är förenade med den nya tekniken. Vikan konstatera atl utskollet i långa stycken är enigt om vad som framhålls ibetänkandet och vill all som sin menirig skall ge regeririgeri deltatill käriria. Del finns dock elt antal yrkanderi med mera preciserade förslagom ulredning, lagstiftning, förbud mot genteknisk forskning och även mot desstillämpning. Dessa yrkanden har avstyrkts av utskottet med hänvisning lill enparlamentarisk beredning, som regeringen har tillsall med uppgift allbereda frågor om användning av genteknik. Utskottet har också gjort uttalandenom olika frågor som går i samma riktning som måriga motionsyrkanden.Självfallel bör och kommer dessa att uppmärksammas i det fortsattaberedningsarbetet. Bioteknikenhar tillmätts eri alll större betydelse inom olikasamhällssektorer De största möjlighelerna lill tillämpning av den nya teknikenförväntas inom växt- och djurförädling, med stora konsekvenser förfoderproduklion, livsmedelsproduktion och annan fylokemisk produktion. Växteroch djur kan utnyttjas för framställning av humanmedicinska ochveterinärmedicinska produkter Tillämpningar av speciellt intresse förmiljövården är biolekniskl utvecklade bekämpningsmedel, bioteknisk sanerings-och reningsteknik samt råvaruutvinning. Det är alltså fråga om stora områden. av bioteknikeri som har debatterats livligt uuder seriare år är gentekniken,och debatten har främst speglat en oro för vad gentekniken kan användas tillnär det gäller djur och växter samt vilka konsekvenserna av den användningen avtekniken kan bli både för miljön och för produktionen. De etiskaproblemställningarna liksom de ekologiska riskerna av olika tillämpningar harkommit alltmer i fokus. Denanvändning som går ut på alt t.ex. husdjuren skall öka sin produktion ellerväxa fortare har naturligtvis ifrågasatts från bl.a. etiska utgångspunkterOckså inom växtförädlingen pågår ett arbete för all ta fram nya sorter som ärresistenta mol vissa sjukdomar eller skadegörare eller t.o.m. vissa bekämpningsmedel.Det är viktigt atl vi får fram sorter som är resistenta mot sjukdomar ochskadegörare. Del är hell nödvändigt i en värld där befolkningen ständigt ökarMen del finns en risk för andra negativa konsekvenser med ökad användning avbekämpningsmedel som tas fram och får speciella egenskaper,någol som också har påtalats. På många håll har man också velat fästauppmärksamheten på atl geutekniken kan leda lill genetisk utarmning av djur-och växtarter De potentiella ekologiska riskerna i samband med planeradspridning av gentekniskt modifierade organismer i naturen har varit föremål fören omfattande debatt både i och internationellt. Den biotekniska forskningenunder de senasle decennierna har genomgått en utveckling som resulterat i enhelt annan förståelse av livsprocesserna än vad som var möjligl.Gentekniken har givit forskningen en ny dimension. Det har bl.a. blivit möjliglalt studera celler och biologiska processer med en helt annan precision äntidigare. Med genteknik kan växter och djur ges egenskaper som med traditionellförädling inte kan uppnås. Stora förvänlriirigar knyts lill gentekniken när delgäller atl diagnostisera sjukdomar och finna botemedel mot sådana. Vi moderater är övertygade om all utvecklingen måsle gåvidare, och vi menar atl biotekniken kan bidra lill att den kan la snabbaresteg framåt inom de medicinska och veterinärmedicinska områdena. På samma sättblir en ny och positiv utveckling möjlig inom växtförädlingen. Biotekniska processer har slor belydelse och en storutvecklingspotential också iriorii deri farmaceutiska industrin och inomlivsmedelsindustrin liksom på miljöområdet. På det rättsmedicinska området ärgenlekriiken elt värdefullt hjälpmedel i analysarbetet. Med bioteknikens hjälpkan olika fy-tokemiska produkter utvecklas inom de areella näririgarna, någotsom kan komma all uppmärksammas alltmer också från näringspolitiska, energipolitiskaoch jordbrukspoliliska utgångspunkter Vi har förståelse för den oro somföreligger beträffande framför alll de ekologiska riskerna och de eliskaproblem som är förenade med denna nya teknik. Möjligheterna an med alll större precision modifieraväxter, djur och mik-rorganismer så all de erhåller nya och förändradeegenskaper måsle hanteras med allra största ansvar och varsamhet. En ovarsamharitering av den kunskap som kan vinnas inom gentekniken kan ge upphov tillnegativa effekter pä flera områden. Också frågorna om ansvarsfördelningenmellan staten, forskningen och den industriella tillämpningen måsle ägnas sloruppmärksamhet. Då forskningen ständigt tillförs nya kunskaper ochtillämpningar kommer del också ständigt atl ställas nya frågor och nya problemkommer all aktualiseras. Vi måste alltså ha en beredskap för atl möta de nyafrågeställningar och problem som kan uppstå. De frågorna kräver enomfattande diskussion både inom och utom forskarsamhället. Åven forskningstekniken och forskningsetiken ochutvecklingen av den granskningen av forskningeri är vikliga områderi.Forskningen måste följa samma etiska och rättsliga regler som gäller församhällelig verksamhet i övrigt. Nya kunskaper om grundläggande livsprocesserskärper givetvis kraven på elt ytterligare ökat ansvar för forskningen. Utskottet har i sin betänkande inte närmare gått in på deeliska frågeställningarna i delta hänseende, i den meningen att en vissnärmare angiven forskning och tillämpning kan definieras som acceptabel elleroacceptabel från utgångspunkter Vi hänvisar i stället till en rapport,DS 1990:9, i vilkengörs en översiktlig redovisning av vilka riktlinjer som bör gälla för denetiska bedömningen av viss genteknisk forskning och genteknisk till-lämpning pådjur Dessa överväganden anses ligga väl till oeh vara väl ägnade att utgöra engrund för den fortsatta beredningen av kontrollfrågorna. Man måsle ägna särskild uppmärksamhet ål denekologiska riskvärderingen. Detta gäller bl.a. användningen av genteknisktförändrade växter och mikroorganismer. Riskvärderingen när det gällerbiologiska bekämpningsmedel är också en viktig faktor Bedömningen frånekologisk synpunkl av de potentiella riskerna - varmed avses även riskerriaför genetisk utarmning- kräver ökade kunskaper Vi anser det vara viktigt atl den fortsatta utvecklingenpå detta område kan följas och redovisas med största möjliga öppenhet. Förforskningens del innebär detta bl.a. all medborgarna koriliriuerligt böririformeras om forsk-riirigsresullal och forskningsprocesser Deninformationsverksamhet som bl.a. hybrid-DNA-delegationen och skogs- ochjordbrukels forskningsråd, , bedriver utgör härvidlag en viktig funktion.Del är angeläget med en samhällsdebatt i dessa frågor och den måste vara såöppen som möjligt. Utskottet har i stor utsträckning instämt i de allmäririasynpunkter på bioteknikens möjligheter och risker som framförts i de motionersom avgivits och som behandlas i belänkandet. Detsamma gäller de direktivangående vissa frågor om genteknik som har utfärdals för den nyaparlamentariska beredningen. gäller ocksä synpunkter i yrkanden omallmäriria riktlinjer för politiken på bioteknikområdet vad gäller bioteknikensrisker och möjligheter Här har - som tidigare framhållits - också utskottetenats om atl skall göra elt tillkännagivande till regeringen. Vidare framläggs i motionsyrkanden synpunkter liknande demsom jag just berörde i anledning av ulredning, lagstiftning ochmiljökonsekvensbedömningar I allmänhet råder det i samhället i stor utsträckning enenighet om alt den kontroll av utvecklingen som sker på biolekniksområdet ärnödvändig. Del finns ett behov av ökad samhällskontroll, framför allt när detgäller den praktiska tillämpningen på djur och växter för olika ändamål samt ifråga om spridning av transgena mikroorganismer i naturen. Vad beträffar forskning anser vi moderater att detvetenskapliga sökandel efter nya kunskaper i största möjliga utsträckning börstå fritt från statlig styrning och kontroll, men ansvaret måste till stor delbäras av forskarna. I den mån det finns ett behov av ökad kontroll avforskningen bör denna kontroll i första hand inriktas på den etiskagranskningen. Vi har utgått ifrån atl del förslag om etisk granskning avforskningen som lades fram i forskningspropositionen och i rapportenkommer att ligga till grund för denforlsalla beredningen av denna fråga. Kontrollfrågorna och med den övrigabiotekniken sammanhängande frågor har i många fall redan blivit föremål föröverväganden resp. konkreta beslul genom olika initiativ, dels från regeringenssida, dels från de myndigheler som har dessa uppgifler inom sinaansvarsområden. Jag vill peka på den rapport som jordbruksdepartementetnyligen lade fram, en rapport med titeln . Denna rapport iririehåller bl.a. en beskrivning av forskning ochtillämpning både nationellt ochinternationellt inom olika områden, t.ex. genteknik på djur, växter ochmikroorganismer Jag sade att kunskapsuppbyggnad är nödvändig för altkunna avgöra huruvida särskilda styrmedel behövs för den gentekniskaforskningens inriktnirig och genteknikens praktiska tillämpning pä djur ochväxter Genteknik bör icke fä användas på ett sådanl säll alt dengentekniska mångfalden i växt- och djurlivet utarmas och så alt det ekologiskasystemet rubbas. Att genom genteknik t.ex. ändra våra husdjur i syfte att höjaproduktionen på ell sådanl sätt alt de etiska värderingarria kommer i gungningkan givetvis icke accepteras. Att däremot använda genteknik i syfte atl få frammedel som kan förebygga och bota sjukdomar både hos människor och djur bör intehindras, utan det bör stimuleras. Forskningens utveckling och de nya röricri på detbiotekriiska områdel måste utgå ifrån en bestämd målsättning och ett ansvar föratt del som är bra las lill vara och för all del som är dåligt och riskfylltstoppas. När del gäller genteknikområdet har utvecklingen nu nåttdel stadium då organismer utvecklas för användning i jordbruket och för annananvändning i den yttre miljön. Specifika egenskaper kan genom genteknikintroduceras i organismerna och hindret mot utbyte av gentekniskt materialriskerar i vissa fall atl kunna kringgås. Frågor om hur dessa nya organismer kan påverka delekologiska systemet är nödvändiga och måsle kunna besvaras. Dagens erfarenheterbeträffande eventuella bieffekter av genteknisk modifierade organismer ellerutsläpp i miljön är begränsade. Vi moderater har i en reservation framfört ell krav pä atlman borde införa miljökonsekvensbedömningar när del gäller denna teknik. Vi harsamma förslag när del gäller andra områden, och vi anser atl det är viktigt medmiljökonsekvensbedömningar som skulle kunna vara lill stor hjälp. Del ärbättre atl konsekvenserna och riskerna klarläggs innan man sätter i gång ochger sig in pä ett område, för sedan kan det vara väldigt svårt att stoppa ennegativ ulveckling. Detta gäller i mycket hög grad inom olika områden som harmed miljö alt göra. Miljökonsekvensbedömningar är viktiga också beträffandemiljökonsekvenserna när det gäller gentekniken och de nya rön som kommer fram. Vi moderater är alltså posiliva lill forskning ochkunskapsutveckling. Vi tror att om denna teknik används räll med stort ansvarför framtiden kan den innebära en god hjälp för en bälire ulveckling och ge posilivaresultat för den framtida människan och för del framlida samhället. Del var mot den bakgrunden som den utfrågning som vi hadei utskottet var sluten. Vi ville inte hindra insyn och debatl, utan orsaken varall utskottet ville bredda sin kunskap, och då var vi övertygade om alt detvar lältare med en sluten utfrågning, eflersom frågorna då blev mer naturligaoch inte så inriktade på atl passa medierna. Vi var övertygade om atl vårståndpunkt i detta läge var riktig. Del blev en bra utfrågning denna dag, då vihade gen-teknikfrågorna på programmet. Detta utesluter givetvis inte alt vianordnar en öppen utfrågning framöver Vi är givetvis angelägna om att det skallvara öppenhet kring dessa vikliga framlida frågor 1989/90:118 Frutalman! Jag vill yrka bifall lill den moderata reservationen som är fo- gadlill betänkandet och i övrigt till utskottets hemställan. 4q ANDERSCASTBERGER (fp); Bioteknikens tillämpningar inom medicin, jordbruk, industri ochmiljövård skapar många nya möjligheter Vi kan få nya mediciner och bättresjukvård. Vi kan snabbi förädla nya näririgsrika grödor och utvecklaresurssnåla och miljövänliga industriprocesser Samtidigtreses en rad nya problem: personlig integritet och allas lika rätt kan hotas.Standardisering av jordbruksgrödor och utsläpp av genetiskt förändradeorganismer kan hota naturens mårigfald. Biotekriisk iridustri kan vålla nyamiljöproblem. Tyvärr vill inte den socialdemokratiska regeringen ta del rikligtpå allvar, tycker jag. Bioleknisk industri kan slå ut delar av u-ländernasproduktion av kryddor och livsmedel för export. Vidtillämpningen av de biolekniska kunskaperna avgör vi människor om användningenblir god eller ond. Jag anser alt det vore fel att stoppa den biotekniskaulvecklingen. Vi i anser atl riskerna måste gå att hantera geriometiska riormer, utbildriing, information och rättslig reglering. Vi tror ocksåatt del i en öppen debatt går alt arbela fram en moraliskt försvarbarhållriirig till de frågor som i grunderi rör hur vi skall förhålla oss till detbiologiska arvet. Jagvill erinra om att utskottet instämmer i flera av de förslag om bioteknikensmöjligheter och risker som bl.a. fört fram. Dessa förtydliganderader hoppade utskottets ordföraude över av riågon anledning när han citeradeur betänkandet. ligger också till grund för atl ell enhälligt utskottförordar alt möjligheterna och riskerna skall ges regeringen lill känna. Vidförädling av husdjur och växter sätter människan den naturliga selektionen urspel för vissa egenskaper och gynnar i stället andra varianter Dessa varianterkan vara till stora nytta för människan, men skulle kanske inte klara sig inaturen. Exempel är onaturligt hög mjölkproduktion eller god frösättning. Deegenskaper gener ger upphov till är inte absoluta ulan påverkas av omgivningen.En egenskap, som upplevs som en defekt i en miljö, kanske inte alls märks i enannan. I en tredje miljö kan egenskapen vara till fördel. Därför är delviktigt atl komma ihåg all geners framgång är avhängig miljön. Tillämpningarav den moderna biotekniken går att finna inom en rad områden. Några exempelhar tidigare givits i debatten här . Inom medicinen finns möjlighetertill diagnostik av eri mängd både smittsamma och ärftliga sjukdomarMöjligheferria ökar också alt skräddarsy läkemedel, som lik-riar kroppens egnasubstanser och att ta fram vacciner mot t.ex. gulsot och malaria. Iförlängningen ser man hur terapi genom överföring av gener till skadade celleroch organ blir möjlig. Kunskapenom allt defta och den kunskap vi ännu inte har hunnit skaffa oss kan användastill både goda och onda syften, och nyttan av vissa tillämp-riirigar karidiskuteras. Här figureraren skrämselpropaganda som är ovärdig. 1 förhandsreklamen till denna riksdags- 48 debatt figurerade i går i TV ell inslag om all viskall diskutera och fatta beslul om viskall tillåta att råttor får bli stora som hus. Denna skrämsel bildar grundenför utvecklingsnihilistiska och orealistiska förslag. Jag reagerar starkt motdessa oseriösa skrämseltaktiska knep. Vi i anser att det är fel attinföra ett moralorium, dvs. alt stoppa den biolekniska utvecklingen, stoppa denbiotekniska forskningen. I bioteknikens ulveckling ser vi bäde nya möjligheteroch nya risker Kunskap kan användas till både goda och onda syften. Genom altaktivt välja, styr människorna som tillämpar kunskapen om användningen blirgod eller ond. Det är vi människor som har ett ansvar Försök all avlyfta dettaansvar är omoraliska. Rätt grepp i detta läge är inte att åberopa förlupnatidnings- och massmediabilder med jätteråttor och att exploatera människorsrädsla och sedan kräva förbud och stopp. anser atl för alt rättanvända - och kontrollera - biotekniken måste samhället skapa en sammanhållenbild av bioteknikens möjligheter och risker. Därför förordar folkpartiettvärtemot för-budsivrarna en fortsatt kunskapsuppbyggnad i form av forskningoch utvecklingsarbete. Kunskapen måste föras ut genom en omfattande seriösinformationsinsats och en bred debatt. Regeringen kan meddela föreskrifter somreglerar genteknik på växter och djur eller användandet av genteknisktförändrade organismer vid växtodling. Vi anser ifrån sida att entydligare lagstiftning måste till. Utrymmet för godtycke måsle minskas. Förutsläpp av gentekniskt förändrade organismer bör del finnas ettlillståndsförfarande. Utsläpp bör inte tillåtas ulan noggrann prövninginnefattande kontrollerade fältförsök och ekologisk riskbedömning. Tillverkarenmåste ta ansvar för skadeverkningar Varför , skall vi inte haen lagstiftning om utsläpp av gentekniskt modifierade organismer? Jag yrkarbifall till reservation nr 4. Socialdemokraternas intresse av att värderamiljöaspekterna av biotekniken är inte stort. Jag nämnde det inledningsvis.Folkpartiet har föreslagit att skall tilldelas 2,5 milj. kr.extra för en utvärdering av bioteknikens miljöeffekter Inte heller det tyckerregeringen verkar vara särskilt angelägel. Jag yrkar bifall till reservation nr7 till stöd för det förslaget. När nu regeringen efter slor beslutsvånda och en läng ochsegdragen process äntligen kommit fram till atl en parlamentarisk beredningskall göra en samlad översyn, tillgodoses huvuddelen i folkpartiels längeframförda krav. Det är då viktigt, mot bakgrund av den snabba utveckling som nusker atl den parlamentariska beredningen får möjligheter atl arbela snabbi ochförsöka hämta in de förseningar som regeringens missade hanteringar har givitupphov till. Biotekniken och dess utveckling aktualiserarmånga och grannlaga frågor av stor betydelse för alla människor Många olikamyndigheter, forskarvärlden och industrin har liksom vi alla individer ettansvar för atl kunskapen tillämpas på ett riktigt sätt.