prot · GD09130 · 1989-12-31 00:00:00 — Man uttrycker därsin oro för att pengar inte skall komma fram och för att man inte skall kunnagenomföra projektet. Jag har också sett ett brev som gått till regeringen den26 april från kommittén, där man äskar anslag av ungefär den storleksordning -40 miljoner - som var avsedd från början. Jag har vidare sett ett brev från forskaravdelningen pånaturvårdsverket av , där det görs en mycket blygsamanslagsframställan. Detta verkar vara en riktig soppa, kokad avnaturvårdsverket, men det är miljöministerns och regeringens skyldighet attreda ut detta. Det kan jagfaktiskt hålla med om. Om det brev som inkom till regeringen kan jagmeddela att det nästa arbetsdag återtogs per telefon från naturvårdsverket.Detta skall läggas till bilden. Låt mig dock klargöra vissa saker - det är inte riktigt såförskräckligt som man kan tro. förvaltar forskningsanslaget tillmiljöforskning på eget ansvar. Detta har kraftigt ökats under de senaste åren.Man har enligt forskningspropositionen till sitt förfogande 112 milj. krper år och skall själv göra nödvändiga prioriteringar. Sedan redovisas dettanaturligtvis i samband med budgetarbetet. Verket skall alltså göraprioriteringar inom ramen för de mycket frikostiga medel som man har till sittförfogande. Anslaget till den forskningen har ökat specielltkraftigt . Det har funnits goda skäl för detta. Det har inneburit att tre centra har inrättats, knutna till universiteten i , 37 Nuunder den närmaste treårsperioden kommer den grundforskningen att byggasut och ett ökat stöd att ges till storskaliga processer i de öppnahavsområdena i . Forskningspropositionen innebär en permanent ökad satsningpå ungefär 20 milj. kr och medel för nya byggnader vid och om hur behovet av fartyg skall täckas håller på att utredas avkanslersämbetet i samråd med de berörda parterna. Regeringen kommer mycketsnart att fatta beslut om det utredningsuppdraget. Sedan finns det ytterligare anslag som särskilt harställts till förfogande och som är av betydande omfattning. Regeringen har alltså haft anledning att utgå från att manskall kunna finansiera detta inom ramen för de medel som har ställts till förfogande. 93 (); Jag vet inte om jag kan hålla med om att naturvårdsverkethar fått så ofantligt ökade resurser som miljöministern här påstår Men det ärmycket möjligt att man inte har gjort de prioriteringar som man skulle habehövt göra för att kunna genomföra detta samarbetsprojekt inom ramen förBottniska Viken-året. Vad kommer då att hända? Pengarna finns uppenbarligeninte, och man har i ledning tydligen också olikauppfattningar om hur mycket pengar man behöver Til syvende og sidst är det ändåså att de som inom ledningsgruppen arbetar med den forskningen i Sverigeär mycket oroliga för att detta projekt skall gä i putten, att man inte skallfå de pengar man behöver. Det är också mycket genant för de svenska forskarna attförst ha fått klartecken för ett samarbete med finska kolleger och sedan intekunna fullfölja det. I förlängningen, , är det ytterst genantockså för den och för svenska folket. Min fråga är; Närkommer det besked? När kommer regeringen att göra sin beredning? Kommer regeringendå att ställa medel till förfogande, så att forskningsprojektet kan genomföras? Jag tror att vet att det här är sistatillfället att besvara frågor Jag har därför velat svara . Men både IngerSchörlings fråga och skrivelse kom in sista arbetsdagen , och det har inte varit möjligt att bringa tillräcklig klarhet i saken. Jag vill dock upprepa att det för det här området ickeförrän nu har anmälts - vare sig inför budgetarbetet eller införforskningspropositionen - att behovet av resurser för projektet inte skullekunna tillgodoses inom ramen för de medel som vi har anslagit förmiljöforskning i allmänhet och marin forskning i synnerhet. Vi har inte förrännu fått den signalen. Det hade funnits tillfälle att ge sådana signaler införarbetet med t.ex. tilläggsproposifio-nen, men så har inte skett. Jag kan försäkra att jag kommer att gå till botten meddetta ärende, men jag känner inte något dåligt samvete för de resurser som vihar ställt till den marinaforskningens förfogande; den har varit prioriterad i arbetet . 95 (): Jag vet att miljöministerns arbetsbörda är ganska stor,och jag förstår att man inte kan hålla reda på alla myndigheter som man har attansvara för. Men jag tycker att det verkar uppenbart att man på naturvårdsverkethär riktigt har trasslat till det för sig och att det inte finns pengar attgenomföra detta viktiga projekt. Det är helt enkelt nödvändigt att miljöministerntar sitt ansvar och ser till att de här pengarna kommer fram. kom det på vårt bord här iriksdagen ett ärende som gällde att vi skulle ställa en garanti på 25 miljonerför en i inom hästsporten. Mot bakgrund av denprioriteringen måste, tycker jag, regeringen också kunna garantera att ettsådant här viktigt forskningsprojekt kommer till stånd och att vi från svenskasida inte, på grund av dålig handläggning eller vad det nu kan vara, äventyrarBottniska . Jag tycker det är mycket allvariigt. Överäggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1989/90:610 om åtgärder för att hjälpabarn i som drabbats av Tjernobylkatastrofen har frågat justitieministern hurregeringen kan hjälpa de barn om drabbats av Tjernobylkatastrofen och hur dettakan göras privat eller genom ideella organisationer på enklaste sätt och utanhinder av alltför stelbenta regler Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet är jag som skall svara på frågan. Hjälp- och rehabiliteringsbehoven efter den fruktansvärdaolyckan i Tjernobyl är mycket omfattande. Ansvaret för detta ligger i förstahand pä . Både internt inom och internationellt görsnu insatser för att hjälpa de drabbade. Utöver myndigheternas hjälpprogrampågår andra insatser bl.a. via frivilligorganisationer. Representanter förRödakorsföreningarnas förbund i besökte området ochplanerar i samarbete med lokala rödakorsorganisationer ettprogram för stöd till drabbade familjer bidrag kan alltså med fördelkanaliseras via exempelvis Röda korset. Anf.97 (); Jag ber att fåtacka för svaret. Jag tycker att det är positivt att vi kan använda oss avRöda korset. Men efter att ha varit i och träffat Mödrarna till Tjernobylsbarn har jag en annan inställning; Här behövs en massiv insats och en massivhjälp. Efter att ha varit i kontakt med , där enligt vad jagvet har tagit upp frågan om att ta över hundra barn tillOslo för att Prot.1989/90:130 de skall kunna rekreera sig, känner jag att vi också i Sverigeskulle kunna göra en insats kanske såväl frånstatligt håll som från organisationer och på [ [ privat väg. var pafrågor Själv har jag försökt sända över sakertill , men det har varit svårt- det finnstullbestämmelser postbestämmelser osv. som har rest stora hinder. Det vardärför jag ställde frågan till justitieministern. Vad vi vill är naturligtvis att undvika byråkrati. När jaghar varit i har jag fått direkta kontakter med läkare och med mödrar tillTjernobyls barn, som har bildat en förening som heter Mödrarna till Tjernobylsbarn och som är officiell och offentlig under fackföreningen. Själva har vi i startat en opolitisk förening somheter SOS Tjernobyl. Vi anser att alla de här breda insatserna behövs för attvi skall kunna hjälpa. Det gäller inte bara ukrainska barn utan alla som hardrabbats efter olyckan i Tjernobyl. har jag haft kontakt med bl.a. Erikshjälpen.som jagvet att biståndsministern känner till. Kyrkan kan göra mycket på den härfronten. Vad vi tycker är viktigt är att det inte finns hinder utanatt det blir lätt att få kontakter och att undvika byråkrati. Om man går enbartvia Röda korset blir insatsen för liten. Det behövs en omedelbar insats,eftersom det här är akut. Av de kvinnor som jag har kontakt med har en kommit överoch är här till . Hon är teaterchef. Hon harjobbat i kärnkraftverket. Hon har alltså på eget bevåg kommit över tillSverige. Hon säger att man behöver hjälp med utrustning och med att barnen fårkomma ifrån området. Det är alldeles uppenbart att hjälpbehovet ärmycket stort. Då är det positivt att enskilda svenska organisationer vill görainsatser Det behöver inte alls bara vara Röda korset, utan det kan även varaandra organisationer som nämnde. Jag tillmäter enskildaorganisationer och det egna initiativet stort värde i detta sammanhang, och viskall förlita oss till dessa. 99 (): Jag vill fortsätta att berätta om denna GalinaProtopopova, som själv varit med om en evakuering'från Pripjat. Vi vet att detär 8 000 barn som hamnat i . Dessutom har 56 000 barn under skolåldernbehov av att komma ifrån området. Vi vet att en del får komma till , mendet räcker inte. anser att 85 000 i skolåldern borde få kommadärifrån, liksom 1 000 kvinnor med sina barn och 3 000 havande kvinnorDärutöver vill man evakuera Narodiche och Polesskoje och andra orter. Vad jag hoppas är att vi ser detta i globalt perspektivoch att alla i världen får en chans att ställa upp, så att vi kan använda ossav många kanaler. Vad dessa människor behöver är så enkla saker som blodtester,vitaminer och ren barnmat. Jag undrar om vi i tänkt ge något sådantbistånd. Vi har bestämt oss för att vi skall hjälpa öst. Det här ligger påsamma plan. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svarpå fråga 1989/90:653 om ekologi och Prot. 1989/90:130 svenskt bistånd 100 Statsrådet : Svar på frågor harfrågat mig om regeringen avser vidta åtgärder för att låta bidra till,stödja eller delta i projekten som går ut på att bygga stora dammar m.m. iMekongfloden och dess biflöden. Det svenska stödet till insatser relaterade tillMekongfloden utgår dels som en del av det bilaterala biståndssamarbetet medLaos, dels i form av stöd till . är ett av världens fattigaste och minst utveckladeländer Landet saknar dock inte naturtillgångar och den viktigaste av dessatorde vara vattenkraften. Det kraftverksprojekt som stöder genombistånd via SIDA ligger vid floden , ett av biflöden. Det ärett mindre kraftverk (45 MW) som beräknas stå färdigt är 1991. Det skall bidratill elkraftsförsörjningen i de särskilt fattiga södra provinserna. En del avden elkraft som kommer att produceras avses bli exporterad för att därigenomskall få konvertibel valuta. Även små vattenkraftverk som kan haogynnsamma effekter på miljön. SIDA har därför låtit göra en studie för attutreda vilka dessa effekter kunde vara. Studien visade att såväl de fysiska somsocio-ekono-miska effekterna kommer att bli begränsade. Skälet till detta ärbl.a. att Xesetkraftverket är ett strömkraftverk. Detta innebär att någon stordamm inte byggs. Några ytterligare vattenkraftverk i detta område som skallfinansieras med biståndsmedel är inte aktuella. Beträffande stödet till är dettahuvudsakligen inriktat på miljöinsatser Inom vattenvårdsområdet ger Sverigebidrag till t.ex. laboratorier för vattenanalys. Vidare genomförs med svenskabiståndsmedel fyra miljövårdsstudier som bl.a. skall bidra till att kartläggaerosions- och sedi-mentationsproblematiken i Mekongområdet. bidrag till kommer ocksåfortsättningsvis att vara miljöinriktade. 101 (); Jag ber att fåtacka för svaret. stöder den här . Om jag förståttsaken rätt betalar vi också lönen för en svensk sekreterare, som ärvattenkraftsexpert och som är insyltad i de här stora dammprojekten. har alltså föreslagit en rad mycket storaprojekt. Det rör sig sammantaget om ett hundratal dammprojekt, och mångatusentals kvadratkilometer regnskog och jordbruksmark kommer att dränkas, omprojekten genomförs. Dessutom kan hundratusentals människor tvingas att flytta. 1 ett annat projekt, det s.k. Pa , är detsvenska företaget inblandat. Man avser att bygga en damm mellan och Thai land uppströms . Det projektet får en maximieffekt på 2 250 MW. Prot.1989/90:130 Det är något annat än de 45 MW i ett strömkraftverk somministern nyss 29 maj1990 talatom. [ ] Om det stora dammprojektetgenomförs - planerna är ganska långt fram- P I 8 skridna - skulle man fill stor delslå ut kustfisket utanför . ,där man har en viktig risodling och lokalt fiske, skulle också till stora delarslås ut. Man skulle få erosionsproblem och uppsaltning av deltat. Till dettaär också kopplat ett konstbevattningsprojekt i nordöstra , där markenär sådan att detta sannolikt skulle leda till en kraftig uppsaltning avmarken, osv. Detta är alltså ett mycket stort miljöförstörande projekt,där har flera fingrar med i spelet och där även svenska staten genomSIDA är inblandad. Ett annat sådant projekt är Theun-projekt 2 i Laos.Precis som ministern säger finns det i mycket vattenkraft som kan byggasut, eftersom.Laos är ett relativt oexploaterat land med många regnskogar ochtrånga dalgångar som kan dämmas upp. är ett FN-organ, och det ärett samarbetsorgan för länderna i den här regionen. Det är naturligt att det iett sådant organ finns många planer på hur man skall kunna modernisera de härfattiga samhällena. Därmed är inte sagt att alla planer genomförs. Vär huvudinriktning i samarbetet i är justatt hjälpa till med miljövårdsstudier av olika slag. Det enda kraftverksprojektsom vi är direkt inblandade i är det som jag nämnde. 103 (); Som jag sade är vi engageradedirekt i själva kommittén, och vi har även ekonomiskt bidragit till envattenkraftsexpert från . Svenska vattenkraftsföretag är insyltade iprojekten i och . tillsammans med och ärde största exploatörerna här av både vattenkraft och skog. Ministern säger i svaret att har storanaturtillgångar i form av tänkbar vattenkraft. Man skall dä ha klart för sigatt detta är ett ganska bergigt land med låglandsregnskogar i , där manhar den bästa odlingsbara jorden. Det är precis i sådana dalar man vill byggaut vattenkraften. Denna kraft skall exploateras till , där det pågår enkraftig industrialisering i och även i andra delar av landet. Därigenomblir ett slags kraftproducentskoloni till . Det är ettNorrlandsproblem i kubik, om man nu skall jämföra med situationen i Sverige.Detta kan det väl inte vara meningen att skall ställa upp på. Vi har inte ställt upp på någon stor exploateringav det slag som här beskrivit. Vi har medverkat till de insatserjag redogjort för i svaret. Sedan är det sant att svenska företag kan vara verksamma iolika samman hang, men jag svarar alltså för biståndet. Allmänt vill jag dock säga att det 42 inte kan vara möjligt att säga tillett land som med stora vattenkraftstill- gångar inte får utnyttja dessa för att få in konvertibel valuta. Det är Prot. detsammasom att säga att inte skall få använda denna potential för sin utveckling. Det tycker jag verkligen är att sätta sig på väldigt höga hästar. ] Däremotskall vi se till att här föra in miljöaspekterna och medverka till P F 8 atttillgodogörandet av en del av landets stora vattenkraftstillgångar sker på ettekologiskt så riktigt sätt som möjligt. 105 (); Vi skall naturligtvis inte sätta oss på höga hästar ochsäga till folket i att man skall göra si eller så. Men faktum är att videltar i och både direkt och indirekt bidrar med personella ochekonomiska resurser till dessa projekt. Det sker också genom vår medverkan iVärldsbanken, som också är insyltad i detta projekt. Projektet går ut på attkraftigt bygga ut och dess tillflöden. Det innebär att man kommeratt dränka några av de artrikaste skogarna i världen och utrota en lång radväxt- och djurarter Jag har listor på detta, om ministern är intresserad. Det är hyckleri att stå i och säga att vi vill slåvakt om regnskogarna och att vi skall vara miljövänliga och gå ut ivärlden och stödja den här typen av projekt. Det gör vi faktiskt genom attdelta i detta projekt och genom att dessutom bidra med just vattenkraftsexperter. Jag ber ministern att titta närmare på detta projekt ochompröva engagemang i projektet, så att vi kan dra oss ur det elleråtminstone bromsa det. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1989/90:680 om stödet till har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att flyktingkommissariens arbete särskilt i Etiopienfär ökat stöd, i första hand genom svenska enskilda organisationer Precis som är jag djupt oroad överatt , som är ett av världens fattigaste länder, tvingats ta emot en avde större flyktingskarorna i världen. Min oro gäller även flyktingar i övrigaländer på . Den försöker på olika sätt stödjainsatser till förmån för dessa grupper Medel har gått till svenska enskildaorganisationer för arbete bland internationella flyktingar såväl i som iEtiopien. SIDA bereder ytterligare ansökningar avseende stöd tillflyktingar i . Det kan således bli aktuellt med beslut om ytterligaremedel relativt snart. Från svensk sida är vi dessutom särskilt angelägna att setill att FNs flyktingkommissarie får ökade resurser, inte minst därför attflyktingströmmarna i världen är fortsatt stora, särskilt på . dagarna sammanträder flyktingkommissariens exekutivkommitté för attfastställa or- 1989/90:130 ganisationens budget för . har på olika sätt aktivt deltagit i [ Regeringen tillkännager i att Sverigegår in med extra stöd var pa frågor jmfiyitipgigmmissarien om sammanlagt 80 milj. kr .varav 5 milj. kr. märkts för insatser justför flyktingarna pä . Detta sker som statsministern iett brev till sina kolleger i de länder som är respre-senterade iflyktingkommissariens exekutivkommitté starkt understruktit organsationensviktiga roll och samtliga medlemsregeringars ansvar. Det är särskilt angelägetatt grundorsakerna till flyktingströmmar angrips genom långsiktigautvecklingsinsatser så att flyktingarna kan återvända till sina hemländer. Anf.107 (): Jag tackar biståndsministern försvaret, som på mänga punkter ärglädjande. Detta gäller inte minst vad statsrådet säger om att regeringen beviljar ytterligare 80 milj. kr, varav 5 miljoner skall gå till dettaområde. UNHCRhar ju inte tillräckligt med pengar och står inför en mycket besvärligsituation. Efter vad jag har förstått har flyktingkommissarie kassan; det fattas . Dettagör att situationenär mycket prekär Om man har ebb i kassan kan man heller inte planera nyaåtaganden som kan bli aktuella i detta område. Vii menar att ett sätt att snabbt nå ut är att ge pengar till enskildaorganisationer som finns på plats. Om dessa organisationer fårmedel till sitt förfogande kan de sätta spaden i jorden. Jagförstår av biståndsministerns svar att åtgärder är på gång även när det gällerenskilda organisationer Biståndsmininstern säger att medel har gått tillsvenska enskilda organisationer som bedriver arbete bland internationellaflyktingar såväl i som i . Jag har dock fått en uppgift fränutredningstjänsten om att det via enskilda organisationer inte harbetalats ut några medel till detta område, dvs. till södra och Etiopien.Jag tycker att detta är litet oroväckande. Vidaresäger biståndsministern att det således kan bli aktuellt med beslut omytterligare medel relativt snart. Jag skulle vilja höra litet närmare vad dettakonkret innebär, dels vad "relativt snart" innebär, dels vilka medelvi kan förvänta oss att man slussar genom enskilda organisationer till detta område. Under /90 har förvisso medel betalats ut, exempelvistill Hoppets stjärna. Rädda barnen och inom ramen för operation Lifeline sominnefattar bl.a. Röda kors-organisationerna. Pingstmissionens u-landshjälp ochäven Rädda barnen. Under detta budgetår har medel alltså betalats ut till dessaorganisationer för arbete med flyktingar på . Detfinns ansökningar som ligger hos SIDA för beredning. Det är dessa ansökningar jag avser när jag säger att det kan bli fråga om ytterligare medel 44 . 109 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp): Prot. Det är väl så som biståndsministern säger, att man under 29 maj1990 budgetåret har ställt dessa medel till förfogande. Om jag har förstått saken ] ] rätt har inga medelbetalats ut under , och det fordras nu PI 8 Detfinns tydligen nu ansökningar frän enskilda organisationer, t.ex. Hoppetsstjärna, som vill komma in i bilden och hjälpa till. Jag vädjar då till biståndsministernom att hon ser positivt på detta, eftersom det otvivelaktigt är så att dessaorganisationer, om de får pengar , snabbt kan komma till skott. Kanalernafinns där Biståndsminisern säger att detta kan vara aktuellt, och jag hoppasatt det sker mycket snart. Kan jag få det litet mer preciserat än att det är"aktuellt"? vet säkert att SIDA i sin process är mycket snabb,men vi måste ändå avvakta SIDAs beredning av ärendet. Vi har också en särskiltberedningsprocess för pengar som betalas via katastrofanslaget. Det finns ettstort intresse av att från svensk sida ge stöd till dessa mycket utsattaflyktinggrupper Anf.Ill (); Jag hoppas bara att svensk byråkrati inte får fördröja detta. Är det såatt ansökningarna finns på bordet, hoppas jag att man fattar beslut snabbt. Överläggningenvar härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1989/90:647 om möjligheten att i vissa fall slippa att betalaTV-licensavgift i har frågat mig om innehavare av TV-apparater.vilka från början kunnat mottaga markbundna sändningar men som senareplomberats i syfte att enbart ta emot satellitsändningar, kan undgå att betalalicensavgift. Bakgrundentill frågan är enligt , att kulturutskottets behandling avmotion Kr 207 av inte överensstämmer med det svar jagden lämnade till med anledning av en liknande fråga. Mitttidigare svar står inte i strid med vad utskottet föreslagit i sitt betänkandeom radio och television och som senare ställt sig bakom. Jagkonstaterar , liksom vid den tidigare frågestunden, att man kan slippa attbetala TV-avgift om TV-apparaten är så konstruerad att den inte kan användasför att ta emot markbundna sändningar dvs. fungerar endast för individuelleller kollektiv mottagning frän satelliter Denna bestämmelse återfinns i lagen(1989:41) om TV-avgift. Jag har däremot inte, somSten påstår sagt att detta skulle 45 Prot.1989/90:130 gälla för apparater som plomberats i efterhand. Jag sade istället att det gällde mottagare som varkonstruerade pä ett särskilt vis. ring" kan leda tankarna i riktning mot att apparatenförses med någon enkel var pa frågor anordning som lätt kan tas bort.För att säkerställa att en normal TV-apparat endast kananvändas för satellitmottagning torde det i realiteten bli nödvändigt att, somutskottet anger, vidta betydligt mer omfattande ingrepp. Det kan exempelvis blifråga om att ta bort apparatens kanalväljare. har alltsåmisstolkat mig på denna punkt. 113 i (m); Jag tackar för svaret och berom ursäkt för att statsrådet fick komma hit bara för att besvara dennaenda fråga. Jag ställde frågan eftersom jag uppfattade svaret vid denfrågedebatt vi hade sist som något oklart. I den motion av statsrådet refererar till talas det om en TV-apparat som från början är konstrueradså att man kan ta emot markbundna sändningar. Sedan man på något vis plomberatden är detta emellertid inte möjligt. I det fallet skulle man slippa att betalaTV-licensen. Statsrådet säger att man kan ta bort en plombering ganskalätt. Låt mig då fråga följande. Om det visar sig att tekniken medger att manåstadkommer en plombering som man kan sätta in och som blir godkänd av myndigheterna,kan man dä tänka sig att man slipper betala licens för de program i Kanal ochTV 2 som man i det läget inte ser? 114 Utbildningsminister : Herr talman!Det enklaste sättet att lösa det problem som nu för andra gångentar upp är egentligen att man låter bli att skaffa sig en TV-apparat. Varförskall man skaffa sig en TV-apparat som man bygger om så att man inte kan seTV-program på den? Jag tycker att det är en något omständlig väg för att undgåde programmen. Det finns enklare metoder 115 i (m); Tycke och smak är olika, men det finnsfaktiskt fler program som man kan ta emot i en TV-apparatän de som kommervia . Det finns ett otal kanaler och det finns säkertmånga människor som tycker att de programmen är mycket bättre än det utbud somerbjuds av de svenska kanalerna. Om det visar sig att män med lätthet kan plombera TV-n ochatt det inte går att ta bort plomberingen, dvs. att man inte kan ta emot Kanal1 och , skall man i det läget ändå tvingas att betala licens för någontingsom man varken vill eller kan se? Som jag tidigare redovisade är lagen på den här punkten all deles entydig: det räcker inte med en enkel plombering.