prot · GD09102 · 1989-12-31 00:00:00 — I utredningen i JO-ärendet har inte blivit klarlagt vilkenbelydelse motivering för anslagsyrkandet beträffandefiskeristödel haft för frågans behandling i det fortsatta budgetarbetet. Motbakgrund av del ovan anförda är jag det oaktat av den uppfattningen, attstyrelsens motivering lill yrkandet givils en alltför lättsinnig utformning.Styrelsen borde, såsom en myndighet av facket, enligt min mening ha insettdetta." Del torde inte efler detta råda något ivivel om vem somhade rätt och vem som hade fel eller vem som stod för den korrekta uppgiften. Men saken har ytterligare en sida, förutom atl vara enlörisamhetsfråga. Det är också eri miljöfråga. Om bifårigsterna dumpas iÖstersjön skadas miljön. Mängderna av bifårigsler som behöver fraktas tillÄngholmen eller kommer att dumpas, kommer alt öka genom den kris som drabbatpälsdjursuppfödarna. Många farmer försvinner på grund av olönsamhet. Detkommer atl påverka lönsamheten i synnerhet för sill/strömmingsfiskarna på ost-och sydkusten. Fraktstödelhade här haft stor belydelse. Min uppfattning är också all fraktstödel ryms inom EFTA-uppgörelsenoch därför kan vara kvar efter 1993. Det är svårt atl bland fiskare få förståelse förmiljöfrågor när inte vare sig fiskeristyrelse eller riksdag tar sitt ansvar Detär också svårt atl få människor som sliter så hårt att arbeta för litet eller inget.Det är svårt alt få fiskare att förstå atl del är viktigare att skrota derasbåtar än atl med ell slöd, som i sig självt är litet, behålla dem kvar Jag hoppas att och kommunisterna stöder oss ivoteringen, något som jag uppfattade att de gjorde i utskottet. Men jag hoppasockså atl delar vår uppfattning och ser till atl fraklstödet kommertillbaka. Därmed yrkar jag bifall till reservation 28. Det föreligger tre reservationer om höjning av beloppetför fiskerilån. Alla tre är överens om att en höjning är önskvärd och behövlig.Kostnaderna för nya fiskebåtar har ökat kraftigt. Självklart inverkar del ävenpå begagnat tonnage. Vi moderater som alllid är sparsamma har den minstaökningen, 10 milj.kr Även om en större ökning bättre hade svarat mol behovet ären ökning av beloppet ett bra sleg i rätt riktning. Jag yrkarbifall lill reservation 30. Reservation 33, som berördes av , rörbildande av fiskevårdsområden. Utskollet uttalar i likhet med vad som sägs i motionen ochi motsats lill budgetpropositionen, atl fristen för bildande avfiskevårdsområden inte upphör 1990, Det som upphör med utgången av 1990 ärsåledes statsbidragen. Vissa anslag m.m. inom Vi anser del vara värdefullt om statsbidragen fortsätter.Att bilda fiske- Prot. 1989/90:102 vårdsområden är positivt. Det hela handlarom fiskevård, om bättre tillgång på fisk och ökade möjligheterför fiskeintresserade. Del lär finnas ett par miljoner som fritidsfiskar Att fåtillgång lill fiskrika vatten måsle vara positivt. Jag yrkar därför slutligen bifall till reservation 33, somär gemensam för de tre borgerliga partierna. Jag har inte tagit uppfiskets problem och den oro vi känner inför EFTA-överenskommelsen. Till del fårvi tillfälle alt återkomma . 57KAJ (): Som tidigare talare anfört har regeringen fören vecka sedan överlämnat till en proposition om fisket. Av denanledningen kommer jag inte atl göra någon större utläggning om fisket och dessframlid och ekonomiska förutsättningar Jag vill återkomma till della när visenare får behandla denna proposition. Jag kominer därför att inrikta mig på några kommentarertill tidigare anföranden här och till de reservationer som finns i betänkandetom fisket. tog upp frågan utbildningen av fiskareoch gjorde en lilen utläggning om det. Jag skulle vilja fråga om han kännertill den utbildriing som finns för fiskare. var jag iSimrishamn och log del av den utbildning som finns. Jag har gjort det tidigareockså. Det år en ettårig kurs som man kan genomgå och där man får studera bådemaskin- och far-tygsleknik, fiske med praktik ute lill havs, säkerhetsfrågorbåde lill lands och lill sjöss. Man har under utbildningen också möjlighet allla både skeppar-exainen, radioceriifikai, radarcerlifikat ochfartygsmekanikerexamen. De som deltog i dessa kurser var mycket nöjda. En deltyckte alt kursen skulle ha varit längre än ell år. medan en del tyckle attkursen hade den rikliga längden. Del finns därför, anser jag, brautbildningsmöjligheter. Utöver finns vidareutbildning i , ochjag tror också i . Problemet är kanske, , rekryteringen lillde här utbildningarna. Därför skulle jag vilja rekommendera - i stället för att här från talarstolen tala för mer pengar tillutbildningen -hjälpa till alt sprida information om all det finns möjlighet atlgenomgå en bra utbildning i . Vidare har inte förelrädare sagt så mycket - kommer att göra - om reservation nr 23, därman tar upp frågan om medel till projektering av ett nytt undersökningsfartyg,samlidigl som man vill utöka drifttiden för Argos till sexdagarsvecka. Jag vill peka på vad som står skrivet iforskningspropositionen på s. 76 och 77. och jag citerar några rader;"Regeringen avser atl ge UHÄ i uppdrag alt i samråd med berörda parlerutarbeta förslag om hur behovet av fartyg för de centra bäst skalltillgodoses." Vidare kan jag upplysa om att det pågår överiäggnirigarmellan UHÄ och om hur man skall kunna utnyttja fartygen påbäsla sätt. 1989/90:102 6 april1990 Deandra reservationerna i betänkandet handlar mycket om medel, men jag tycker attvi får ta den diskussionen när den nya propositionen kommer Ianföranden här , bl.a. av , har man tagit upp frågan omanslaget till fiskevårdsområdena. Den diskussionen har jag hört tidigare; viförde den i utskottet. Det här bidraget kom till , och det varägnat alt stimulera bildande av fiskevårdsområden. På ett mycket tidigtstadium, , har det annonserats atl detta bidrag skulle kommaatt försvinna vid utgången av 1990. Vad som har hänt är att man nu harpreciserat ett datum, . Har man på elt så tidigt stadiumsagl ifrån alt detta gäller , , dåtycker inte jag att vi skall stå här i kammaren och yrka på förlängning avdenna tid eller ge mer pengar till delta ändamål. Som sadeförsvinner ju inte dessa möjligheter, utan det finns möjlighet framöver attbilda fiskevårdsområde, men då givetvis inte med hjälp av statsmedel. har lämnat kammaren, men han sade någonting om attvi fick med Östersjölaboratoriet också. Jagfick nästan det intrycket, när jagsatt och lyssnade, att det var - eller hans - förtjänst att man hadefått med det. Men det har ju varit ett enigt utskott som talat för alt vi skallha ett Östersjölaboratorium. Ända - tror jag-har vi haft det med ivåra betänkanden, och också gett uppdrag till regeririgen. Det är alltså inteen parti som begärt detta, utan vi har i utskottet varit helt eniga om attdetta är en nödvändighet. Vi har däremot inte preciserat var laboratorietskall ligga utau lämrial deri saken öppen. talade om fraktslöd, och han nämnde då att utskottettydligen trodde mer på än på fiskare. Jag har alltid tyckt aftJens kunskaper om och synpunkter på fiske är mycket värdefulla, ochjag har uppskattat dem. Men i det här fallet delar jag inte hans uppfattning,utan jag tror på . Därmed vill jag inte på något sättundervärdera yrkeskunskaper när det gäller fisket. Jag trorockså, , att det finns litet andra saker bakom, som vi inte skallta upp här i kammaren. Jag nöjer mig med delta och yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna när det gäller fisket. 58 () replik: Det är fakfiskt så, att yrkandet från sida när det gällerutbildningsbidraget till yrkesfiskarna inte handlar om den ettårigagrundutbildnirigeri och de möjligheter som därutöver fiuns att avlägga t.o.m.skepparexamen. Självfallet motsätter vi oss inte på riågot sätt deri utbildningen.Men det är inte i första hand till utbildningen i som de 300 000 krvi yrkar på skall gå. verkar förneka behovet av vidareutbildning.Och hur kan låtsas som om yrkesfiskarna kan delta i envidareutbildning uär de i själva verket är på sjöri? Detfirins ett problem med rekryteringen, och det hänger delvis samman med den formav Moment 22-resonemarig som verkar ha blivit fånge i.Yrkesfiskarna har svårt att efterfråga vidareutbildning, dels därför atl deninte erbjuds i den omfattning som vi önskar dels därför att yrkesfiskarna harsvårt att komma till den eftersom de befinner sig på sjön. i varjefall se till atl den vidareutbildning som del är fråga om skall kunna erbjudasyrkesfiskarna. Det är till det ändamålet som dessa . Jag avstod i övrigt, fru lalman, från att komina in på enhel rad områden där regeringen får tillkännagivanden. Inte minsl har viuttryckt vår slora uppskattning av Laxfond . Därför tycker jag att det ärlitet problematiskt när låtsas som om regeringen nu har gjortnågonting på eget uppdrag. Det är i själva verket efter mänga års påtryckningarfrån oppositionen som man har gjort det. Prot,1989/90:102 Vissa anslag m.tn. AnL 59JENS () replik; När det gäller statsbidraget till bildande avfiskevårdsområden vet vi också när det utgår Det är bara det att vi vill habidraget kvar -och det har vi försökt förklara - därför alt vi tror att detockså är värdefullt. Det är inte enbart till den enskildes fördelatt vi bildar fiskevårdsområden. Därför lycker vi atl det är rimligt atl ocksåstaten tar sin del av ansvaret. tror fortfarande på . Ja, jagkan inte skaffa fler och bättre bevis än justitieombudsmannens - och jag harläst upp en bit ur dem. Sedan kan man inte göra mer åt delta. Jag tycker ändåatl det är synd. Det gör mig ingenting alt mitt förslag förlorar, men jagtycker att det är orimligt och orättvist när det förlorar på grund av falskauppgifter - för del är vad som har skelt, det har jag papper på. AnL 60 KAJLARSSON(s) replik; Till vill jag såga atl jagtidigare i de här debatterna har pekat på att del finns utbildningsmöjligheteri . Fiskare kan läsa och utbilda sig hemma och åka upp till skolan iKalmar för atl avlägga prov osv. Jag har i och för sig inte inför den här debattenkontrollerat hur denna utbildning har fungerat det senasle året. Men del finnsmöjligheter, och jag tror alt liknande möjligheter finns i . 61 (); I behandlingen av detta betänkande, JoUI4,ingår som en del fisket, och då även anslaget lill . Del är medmycket stor glädje vi kan konstalera att ett hell enigt utskott slår bakomförslaget alt anslaget till skall höjas med 1,4 milj. kr. iförhållande lill regeringens förslag. Dessa pengar är avsedda alt användas förelablering av en ny filial lill havsfiskelaboraloriet. Den verksamhet somkommer atl bedrivas vid en sådan ny filial kommer otvivelaktigt att vara tillslor nytta för såväl fiskenäringen som miljön i och . Denna fråga, om ell speciellt Östersjölaboratorium, harvarit föremål för debatt och beslut här i kammaren vid ett flertal tillfällentidigare. Många motioner har väckts i ärendet, och gång på gång har vikten avdenna verksamhet inom hank och stör noga markerats. Det beslut som nu kommer atl fatta måsle ses somen verklig milstolpe i arbetel för alt förbättra kunskapen om förhållandena iÖstersjön, och då i synnerhet i de södra delarna. Del är också viktigt förriksdagen atl 4 protokoll 1989/90:102 Prot.1989/90:102 _ Vissa anslag m.m. inom markera hur allvarligl man ser på havsmiljöfrågorna ochfrågan om del svenska fiskets framtidsmöjligheter, och då i synnerhetÖstersjöfiskets möjligheter i framliden. Som jag sade har frågan diskuteratsoch debatterats här Men ibland kanske del måste ske litet extraarbete för atl man skall kunna skapa en majoritet i sådana frågor.Och jag tycker atl del är glädjande alt samtliga partier är beredda altanslå dessa pengar Del kommer alt göra oerhört slor nytta. När det gäller val av plats för denna verksamhet, menarutskottet alt inte bör uttala sig om detta. Jag har all respekt fördenna uppfattning, men jag vill ändå uttrycka min glädje över allfiskeristyrelsen som myndighet har uttryckt sin uppfattning och sina tankar närdet gäller lokaliseringen. Jag tror att man är på räll väg när man börjarsnegla litet på den allra sydostligaste delen av vårt land. Del är ocksåmyckel positivt när olika motioner som har väckts har lett till resultat. Detvisar alt frågorna haft en stark koppling lokalt och regionall. Del är således,fru lalman, med mycket stor glädje jag kan yrka bifall till detta förslag frånelt enigt utskott. I frågan om ett undersökningsfartyg har ulskoltelsmajoritet en annan uppfattning än vad vi i har Vi menar atl det ärmycket angelägel att man ger i uppdrag atl påbörjaprojekteringen av elt mindre undersökningsfartyg. Delta skulle vara lill gagnför de angelägna undersökningar som bedriver i de kustnärahavsområdena och i våra skärgårdar Vi menar vidare att del är viktigt alt medelges så att forsknirigs-fartygel kan utnyttjas effektivt, och vi villdärför anvisa medel så alt delta fartyg kan ges utökad driftstid. Förvisso ärdet viktigt att man kan samordna exempelvis fartyg med andra myndigheter Mendet gäller också att man förvaltar och tar till vara det kaplial som redan ärinvesterat i fartyg. Därför är del utomordentligt viktigt atl man kan se lillatt fartyget kan utnyttjas mer än . När del gäller fraktstödet fattade , som tidigarehar nämnts från denna talarstol, beslut om indragning av fraktbidrag förfoderfisk. Vi anser alt detta beslut fattades på delvis felaktiga grunder. Vimenar all delta bidrag bör återinföras. sådant beslut skulle också gynnanäringen liksom givelvis miljön och vara lill gagn för verksamheten vidfiskmjölsindustrin. Som tidigare talare har påpekat äravsäiiriingsmöjligheterna för denna fisk och för de produkter som blir över ochsom man annars tvingas dumpa begränsad och kan bli ytterligare begränsad närproblemen på pälsdjurssidan kanske slår igenom ytterligare. Då är det viktigtatt det finns ett alternativ för atl lösa delta problem. Miljöförstöring och miljökatastrofer kan på olika sätt slåhårt mol fiskenäringen. Havet och dess miljö är ständigt utsatta förföroreningar av skilda slag, och miljöförändringar slår hårt och obarmhärtigtmol näringen. För att minska skadan för de fiskare som i samband med delta kanlida allvarliga förluster anser vi alt det är befogat att det införs ett ekonomisktskydd. Den ersättning som då kan komma atl utgå vid sådana tillfällen bör kunnautgå till såväl enskilda som de företag som lider skada. För detta ändamål villvi anslå 5 milj. kr När del gäller fiskerilånen menar vi att detta anslag ärsatt för lågt. Behovet är större än de föreslagna 40 miljonerna. Vi finner detangeläget alt det ges utrymme för enkontinuerlig förbättring av den svenska fiskeflottan. 1989/90:102 detta ändamål är vi i beredda alt anslå ytterligare 20 milj. kr ochvill således höja anslaget lill 60 milj. kr. för del kommande budgetåret. Delta är ju bara en del avde frågor som är aktuella för fiskerinäringen och * för de olika kustnäringarna.Vi får anledning all återkomma lill fiskefrågorna riär derinu anmälda propositionen skall behandlas i kammaren. Jagvill säga några ord om statsbidragen lill fiskevårdsområden. Vi menar alt deltabidrag skall vara kvar på del sätt som anges i reservation 33. Detta skullekunna gagna fiskevårdsarbelet och kanske även landsbygdsnä-ringarna. Med del anförda vill jag yrka bifall till reservationerria 23,25, 28,29, 31 och 33. Överläggnirigerivar härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Föredrogs jordbruksutskottets belänkande1989/90;JoU18 Rågvete. Förstevice talmannen meddelade att de tidigare anmälda talarna i detta ärendeåtertagit sin anmälan lill talarlistan. (Beslut fattades under 12§.) Företogs till avgöraude jordbruksutskottetsbelärikanden /90;JoU14 och JoU18. Mom. 4 (rådgivning ialternativ odling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av medacklamation. Mom.5 och 6 (marknadsföring av alternativodlade produkter, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 2 av och -bifölls med acklamation. Mom.7 (arbete med utrotningshotade arter) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 3 av -bifölls medacklamation. Prot.1989/90:102 Mom. 10 (anslag lill djurmiljöförbättrande åtgärder) Ulskotlets hemställan - som ställdesmot reservation 6 av berg -bifölls med acklamation. Mom. 12 (anslag till Lantbruksnämnderna) Först biträddes reservation 7 av m.fl.- som ställdes mol reservation 8 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 205 röster mot52 för reservation 7 av m.fl. 3 ledamöter avstod från atlrösta. Mom. 15 (anslag till Bidrag till jordbrukelsrationalisering) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 9 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. 17 (minskning av jordfondens markinnehav) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 och 20 (bidragsram för trädgårdsnäringens rationaliseringm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mol 31 förreservation 11 av och . Mom. 34 (tillkännagivande om vitaliseringskalkning) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 12 avLennart Brunander och - bifölls med acklamation. Mom. 38 (anslag lill Skogsvårdsorganisalionen;Invesleringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 39 (bidrag till skogsodling efter avveckling avlågproducerande bestånd) Utskottels hemställan bifölls med 251 röster mol 18 förreservation 14 av . Mom. 40 (anslag lill Bidrag till skogsvård) Utskottels hemställan - som ställdes mot dels reservation15 av m.fl., dels reservation 16 av ochSven-Olof - bifölls med acklamation. Mom. 44 (upphävande av 5 § 3 skogsvårdslagen) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 18 förreservation 18 av . Mom. 48 (slöd till byggande av skogsvägar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 50(utvärdering av bidragsgivningen) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avLars och Bengl - bifölls med acklamation. Mom. 52 (översyn av bidraget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avAnnika Åhnberg- bifölls med acklamation. Mom. 54 (utbildning av fiskare) Ulskotlets hemställan bifölls med 242 röster mol 29 förreservation 22 av och . Mom. 55 (undersökningsfartyg) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 23 avLennart Brunander och - bifölls med acklamation. Mom. 58 (fiskenämnderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 61 (fiskeövervakning) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 27 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. 63 (fraktstöd) Utskottels hemställan bifölls med 189 röster mot 80 förreservation 28 av m.fl. och (båda m) anmälde atl deavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 65 (anslag lill Bidrag till fiskets rationaliseringm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mol 61 förreservation 29 av m.fl. Mom. 66 (fiskerilån) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation30 av m.fl., dels reservation 31 av ochSven-Olof , dels reservation 32 av - bifölls medacklamation. Mom. 70 (medgivande av statsbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 33 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 71 (anslag lill Bidrag till fiskevård m.m.) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot dels reservation34 av stam och , dels reservation 35 av och meij - bifölls med acklamation. 1989/90:102 Mom. 74 (anslag till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 36 av Brunander och Sven-OlofPetersson, dels reservation 37 av - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 13§ Beslut om fortsatt ärendebehandling Kammaren beslöt atl del på föredragningslistanåterstående ärendet, näringsutskoltets betänkande NU24, skulle behandlas vidkammarens arbetsplenum . AnL62 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Innankammaren åtskiljs ber jag all få önska kammarens ledamöter en myckel glad påsk. Anmäldes och bordlades Propositionerna 1989/90:117Förslag till lag om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarigvård av sjukt eller handikappat barn 1989/90:135 Betalniugar till och frånutlandet 1989/90:138 Ansöknings-och expeditionsavgifter vid statliga myndigheler 1989/90:142 Godkännade avEuroparådets konvention mol dopning Finansutskottetsbetänkariden /90:FiU24 Det stathga betalningssystemet 1989/90:FiU33 Anslagtill riksgäldskorilorel 1989/90;SkU29 Uppsägningav dubbelbeskattningsavtalet med Justitieutskotletsbetänkande /90:JuU26 Anslag till rättshjälp m.m. 1989/90;UU17 Godkännande av Förenta nationernasfakultativa protokoll om avskaffande av dödsstraff 1989/90;JoU15Statsbudgeten för /91 Näringsulskottetsbetänkanden /90;NU34 Kreditupplysningslagen 1989/90:NU36 Parti- ochdetaljhandel /90;NU37 Handel med begagnade varor 16§ Anmälan om interpellation Anmäldes all följandeinterpellation framställts 1989/90:158av () till justitieministern om en bättre kriminalvård; Lars-lnge Svartenbrandt betraktas som en avSveriges farligaste brottslingar En man som bl.a. gjort sig skyldig tillmordförsök och grova rån. Svartenbrandthar en lång brottskarriär bakom sig. Som 17-åring dömdes han första gången tillfängelse. har han antingen varit inspärrad eller på rymmen. Enfrigivning var före de senast genomförda brotten aktuell 1994, Från kriminalvården överlämnadeshan till rällspsykiatrisk vård. Trotsall Svartenbrandt måsle betraktas som en notorisk brottsling och psykopat, harhan under vistelsen på Säters sjukhus fåll komma och gå som han vill. Han harhaft en egen lägenhet och haft tillgång till en sommarsluga några kilometerfrån sjukhuset. Underde permissioner som beviljats har olika brott begåtts. Under den senastepermissionen har han utfört ett rån mol en bensinstation och vid det tillfällettagit en person som gisslan. Brottsmisstankarna gäller grovt rån, människorov,misshandel och grov stöld. Medutgångspunkt från detta enskilda fall uppkommer frågor bl.a. om rätten tillpermissioner, särskilt vad gäller mycket farliga brottslingar och permissionernasgenomförande, i många fall obeledsagade. Iblixtbelysning framträder svårigheterna att finna lämpliga avvägningar mellanformer för vård och återanpassning och allmänhetens ovillkorliga räll tilltrygghet och säkerhet. Idessa inom kriminalpolitiken sä väsentliga bedömningar anser jag alt ansvarigainte i tillräcklig grad insett frågornas komplexitet och anpassat lagar ochregler lill delta. Låt mig ta några exempel. - Man hjälper intebrottslingar genom att låta dem få lukta på frihetens 55 1989/90:102 vindar, när de ännu inte är kapabla atl hantera sig själva och verklighetens krav. Det är därför mycket olyckligt närklinikchefer gör sådana uppenbara missbedömningar som iSvarienbrandts fall. Del är olyckligt för personen i fråga och för allmänheten.För de allra farligaste brottslingarna måsle reglerna för permissioner stramasupp. Kvalifikationstiderna för ny permission efter misskölsamhel av olika slagmåsle göras längre. För brottslingar av Svarteribraridls slag måsle permissionerbara få förekomma rent undanlagsvis och alllid med beledsagning. - Det är oacceptabelt att narkotika förekommer påfängelser och anstalter Starten till ett bättre liv måste innebära möjlighettill avhållsamhel från narkotika och andra droger Ytterligare restriktioner föratl förhindra spridning av knark måste införas. - Vården måste bli bättre liksomverkslällighelsinnehållet. Ingen människa blir fri från en tung kriminellbelastning genom att enbart hållas "iriom lås och bom". Det är mycketangeläget atl nya vårdformer och terapier prövas. - Eftervården är i det närmaste mycketotillfredsställande. Rehabilitering i olika former är ett viktigt inslag föratl ge brottslingarna större chanser att klara av elt "normalt liv".Antalet vårdplatser för missbrukare i familjehem och behandlingshem måste öka.Större samhällelig hjälp att möta vardagen behövs, t.ex. genom utbyggnad avkontaktpersonnät. - Frivården måsle bli bättre. En väl fungerandefrivård leder till ett minskat behov av fängelseplalser Frivården måste få enmer framskjuten plats i kriminalvårdsarbetet. Detfinns många möjligheter lill förbättringar inom kriminalvården. Vi alla harrätt att kräva dessa.