prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — De stora förbrukarna av olja och kol, för produktion av bådevärme och kraft, gynnas i verkligt hög grad. Den stora förloraren är vår miljö.Vi får inte den minskning av koldioxidutsläppen som är så viktig ur globalsynpunkt. Del gäller ju för oss alt reducera växthuseffekten, som är såallvarlig för hela jordklotet. Jag är alltså förvånad, , Jagmåste ställa ytterligare en fråga till socialdemokraterna: har ni inteen rak, entydig linje när del gäller beskattningen av koldioxidutsläpp -varförtillåter ni denna enorma reducering, som medför alt koldioxidskallen enligt eroch folkpartiels modell inte får den styrande effekt som den borde ha? GÖSTALYNGÅ (mp) replik: Jag hoppas all yrkande om avslag på reservationernaom gödselmedelsavgiften inte bara beror på all del finns flera reservationer idel sammanhanget, Atl del finns olika bedömningar av hur hög den här avgiftenskall vara behöver inte vara anledningen till alt man yrkar avslag på samtligareservationer. Ungefär lika svag är faktiskt utskottets egen motivering,nämligen alt del inte kan anses aktuellt med någon förändring avavgiftsuttaget. Del kan man i och för sig anse om man inte uppmärksammar attdel förekommer en mängd näringsläckage till havet runt och till sjöarnai vårt land eller alt fiskar och salar dör etc. Lägger man inte märke tillsådant här, kan man anföra som motivering att del inte finns någon anledningatl åstadkomma en förändring av avgiftsuttaget, KJELLJOHANSSON (fp) replik; Om den inställning och attityd som här visar ärbetecknande för socialdemokratin , är väl socialdemokratin och svenska folkelalt gratulera. Det är i så fall en intressant sak. har ni juförhalat arbetet med de här frågorna ganska rejält. Situationen kunde ha variten helt annan . Vi kunde alltså mycket väl ha haft miljöavgifterna om nitidigare hade haft den inställning som kommer fram här . Den härinställningen tvingades fram genom ställningstagande i KIS - densaken är helt klar. Där accepterade vi över huvud tagel inte en konstruktionmed sänkta punktskatter. Vi begärde i stället en slutgiltig lösning med enkombination av miljöskatter och ovanpå dessa moms. Det är emellertid ingetnytt att ni yrkar avslag på samtliga reservationer, 119 1989/90:21 8november 1989 Men i del här fallet ärdet litet tragiskt. Det finns faktiskt ett par reservationer där reservanternatar upp just principerna för miljöavgifterna, och dessa borde ni faktiskt inteyrka avslag på. Ni borde i stället vara med på ett tillkännagivande tillregeringen i det avseendet. Ni borde också vara med på att ge regeringen tillkänna den uppfattning om den s.k. miljöavgiften på flyget som jag har framförthär tidigare. Den här avgiften är ju totalt felkonstrue-rad. Konstruktionen äralltså sådan att miljöavgiften inte får avsedd nytta. HÅKANHANSSON (c) replik: Det är uppenbart all vi i ärende efter ärende samlar på oss frågor somvi skall återkomma till för atl senare kunna la ställning till dem i dennakammare. Medden här repliken ville jag bara säga att problemet med att regeringen ochregeringspartiet nu uppenbarligen väljer energimomsen som ett medel altåstadkomma något på detta område är atl man underminerar möjligheterna atl fåden styreffekt som man vill ha på miljöområdet. En stor del av industrin lyfterav momsen, I stället belastas konsumenterna med energiskalten. Bl.a, lederdelta till ökade boendekostnader. Såtill en annan fråga där jag gärna vill ha en kommentar från gäller frågan om hur koldioxidavgiften skall vara utformad. Kontentan avmajoritelsförslaget i utredningen är ju att det är avgörande om produktioneninnebär värmeproduktion eller elproduktion, I praktiken innebär det atlkoldioxidavgiften slår fullt ut om del gäller värmeproduktion - inteelproduktion. Det är väldigt viktigt atl vi i det avseendet får en neutralitetnär det gäller koldioxidutsläppande verksamhet, KJELLNORDSTRÖM (s) replik: Den höjning av bensinskatten som genomförs, , kansenare enkelt ändras till en koldioxidavgift. Tanken är inte all höja skattenytterligare 1991 ulan att införa en avgift på och lägga moms på. Detfinns hundratusentals företag i , och det är hundra företag som är innei systemet med 1,7-procentsregeln, Risken är atl också de placerar sigutomlands, och då skulle det inte bli bättre på något sätt. Det är anledningentill all de finns i delta syslem och alt koldioxidavgiften finns med. Jagvill säga till att vi inte avstyrkte förslaget omgödselme-delsavgifl på grund av att det fanns tre förslag. Vi tyckte att detfanns anledning för miljöavgiflsutredningen alt titta på det här, så alt viskulle kunna bli något mer eniga. Med denna stora spridning var det svårt attavgöra vilken linje man skulle följa. Skulle man följa den linje som villeavskaffa avgiften, den som ville fördubbla den eller den som ville höjaavgiften ? Därför är del vettigt att fundera litet mera. säger alt svaret är atl frågorna kommer att behandlas . Ja, såär det, så länge det pågår en utredning och så länge har det härsystemet att behandla sina frågor Om det skulle vara som det är ikommunfullmäktige hemma i skulle sådana här motioner få ligga i flera årtill dess utredningarna var färdiga, och då hade man behandlat dem. Detsystemet tillämpas inte här, och därför får vi säkert uppleva att exakt likadana motioner kommerall presenteras . Jag har då en vädjan till er alt avslå frånatt skriva de motionerna, eftersom alla nu vet att det pågår en utredning. KARL-GÖSTASVENSON (m) replik; Avslutningsvis vill jag säga till att jag kan förståsocialdemokraternas inställning när det gäller 1,7-procentsregeln. Ni haruppenbarligen visat att ni vill använda miljöskatter för att finansiera statensutgifter och en skatteomläggning. Det är det väsentliga skälet för er atl görapå detta sätt. Ni har inte primärt miljön i sikte. Vitar för vår del bort punktskatter på el, och därmed får de elintensivaföretagen en klar fördel, och del blir den styrande effekten framför allt påkoldioxidutsläppen. De som producerar värme och el med hjälp av fossilabränslen skall belastas med en koldioxidskatt, som då styr företagen all användaalternativa bränslen för alt producera värme och el. 1989/90:21 8november 1989 ()replik; 1 den debatt som har förts , där bl.a. diskuterat skatter, finns det naturligtvis en grundläggande skillnadmellan socialdemokrater och moderater. Vi vill inte genomföra en skattereformutan all vi finansierar den. Om man har ansvaret för landets ekonomi och förinvånarna kan man kanske använda även koldioxidavgiften till all finansiera ennågot lägre skatt på arbetsinkomster. KRISTERSKÅNBERG (mp); Eftersom vi lever i en marknadsekonomi som ännu inte har hittateffektiva former för atl ta hänsyn till miljön och kommande generationer,måste det till både lagar och ekonomiska styrmedel för atl företagen skallfinna att del ligger i deras intresse all värna om miljön. Många beslutsfattareoch medarbetare i industrin mar säkert illa av all angelägna miljöinvesteringarinte anses lönsamma och av att det inte är företagsekonomiskt lönsamt altanvända miljövänligare råvaror eller atl byta ut produkter som inte ärmiljövänliga mot mer miljövänliga produkter. Därför behövs det ekonomiskastyrmedel som gör del lönsamt för dem atl handla annorlunda. Vihar pratat litet om luftmiljön. Någon nämnde luften i bl.a. , därdel har gått så långt atl maginfektioner överförs via luften. I vissa polskaoch ryska samhällen är luftföroreningarna sådana atl medellivslängden nu gårner. I vissa västtyska städer har del förekommit alt man har fått förbjudatrafiken under vissa tider därför att värdena blivit så höga alt det ansettsalarmerande och farligt för hälsan att verksamheten fortsatte. På samma sätthar man tvingats begränsa eller ställa av industrin under särskilt besvärligadagar. Sålångt har det inte gått i ännu, men i vissa svenska samhällen ärluftmiljön mycket dålig. Här anser regeringen atl vi har råd och tid att väntapå bättre beslutsunderlag. Jag tycker inte del. Vi exporterar också luftföroreningar,och varken vi, våra grannländer, våra barn eller barnbarn har råd att väntalängre. Det är inte realistiskt atl göra det, utan det är dumdristigt. Det borde åtminstone varamöjligt att la itu med sådana saker som höjd 1989/90:21 8november 1989 skatt på reklam ochengångsförpackningar, och det borde också vara möjligt alt la itu medbeskattningen av flyget och dess bränsle. Del skulle också vara fullt möjligtatl införa de övriga miljöavgifter som har föreslagit. Slutligenvill jag, fru talman, säga att det är spännande att notera att ien motion har sagt all ett system med miljöavgifter inte får undergräva desvenska förelagens internationella konkurrenskraft. Detär viktigt och realistiskt att vi äntligen sätter livet före pengarna, och jagär övertygad om alt utvecklingen kommer alt gå i den riktningen i alla länder.Sverige kan visa sig vara ett föredöme, och vi kan bearbeta sådanaorganisationer som för att de skall medge atl länderna skyddar sinamiljöintressen med hjälp av miljöavgifter och atl de anses vara ett medel sominte är konkurrensbegränsande. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 §Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt kl. 17,59 att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 1989/90;JuUlRätlegångsgudsljänst (prop. 1988/89; 148). Tredjevice talmannen konstaterade atl ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattasden .) 21§ Lärares tillsynsplikt m.m. Föredrogsjustilieulskoltels betänkande 1989/90;JuU3 Lärares tillsynsplikt m.m. Den motion som justitieutskottet har behandlat tar upp lärares rättoch möjlighet att ingripa för alt avstyra våld i skolan. Undersenare år har vi alltmer hört talas om våld bland barn och ungdom. Vi har hörtoch sett - genom massmedias försorg - hur våldet blivit allt grövre och råare, hurmeningslöst det utövats och hur urskillningslöst det drabbat oskyldigamänniskor - barn såväl som vuxna. Vimoderater har länge varit allvarligt oroade över utvecklingen i skolan. Alltoftare hör man uttrycket "en skola i kris". Man menar då inte baraoreparerade, slitna lokaler, trasiga böcker, dåliga bänkar och bord och sämrekunskaper än vad världens mest påkostade skola egentligen skulle kunna ge sinaelever. Det gäller även mobbning. Det gäller oroliga, okoncenlrerade elever,som utövar våld mot varandra och även ibland mot lärare eller annan personal iskolan. Vi hör också allt oftare talas om meningslös förstörelse, destruktivabeteenden. Samtidigtvet vi alt allt fler lärare funderar på att byta arbete, alt många lärarehoppar av, alt många lärare blir utbrända och går ned i undervisningslimmar (medsämre lön som följd) eller omplaceras på mindre krävande tjänster, när och omdel går. Utbildningsplatsernatill de nya lärartjänsterna har inte gått alt fylla. Man har helt enkelt intehaft tillräckligt många kompetenta sökande. Det här är ytterligare förhållandensom djupt oroar oss moderater. Dethänder att lärare blir attackerade, knivskurna eller slagna av \'åld-sammaelever. Många kvinnliga lärare utsätts för råa, verbala hotelser ulan attegentligen ha någon som helst möjlighet att försvara sig eller att ge någondisciplinär reaktion av betydelse. Samtal räcker långt ifrån alltid, vare sigmed rektor, elevvårdsgrupp, kurator, eller mellan föräldrar, klassföreståndareoch elev, som ofta förekommer. Ochhär slår skolan utan möjlighet alt sälla stopp för framfarten på etteffektivt sätt. Jag talar nu om den obligatoriska skolan; på gymnasieskolankan man fortfarande avstänga en elev från undervisning. Jag har själv börjatfundera över om inte liden är mogen alt återinföra betygen i ordning och uppförande.Det skulle vara till hjälp för många elever och kanske ge bättre informationtill föräldrarna. Vihar kunnat läsa om en del slockholmselevers framfart.Vid en demonstration - där elever bara uteblivit från lektionerna för all gå utoch demonstrera - bröt sig en del elever ut ur tåget, plundrade och förstörde,samt skrämde bulikspersonal. VidAllhelgonahelgen - alltså - ställde 900 skolelever på skollovtill med upplopp pä en . Det blev en skräckresa för de övrigapassagerarna. Bl.a. förstörde berusade elever brandlarmen på fartyget och slogsönder inredning. Vimoderater har under myckel lång lid varnat för den här utvecklingen. Del ärföräldrarna som bär huvudansvaret för barnens fostran, men skolan skall stödjaoch stötta. Skolan skall också förmedla kunskap, inte bara i matematik ochsvenska utan också om vårt kulturarv. För att stävja våldet ochvåldstendenser i skolan skulle även ett myckel närmare samarbete mellansocialförvaltning och skola behöva etableras. Jaghar här pekat på några möjliga vägar att pröva. Däremot - och del är viktigtatt poängtera - skall man inte skapa särregler för skolan, regler eller lagarsom inte tillämpas i samhället i övrigt. Skolan är en del av vårt öppnasamhälle, och samma lagar och förordningar skall gälla för alla. SÖ har efter ett tillbudsom gäll igenom pressen och i samband med vilket Prot, 1989/90:21 8november 1989 en lärareblivit fälld givit ut en informationsskrift, S 89:24. Där redogör man förlärares såväl som annan personals rätt alt ingripa i olika situationer. nödvärnsrätten beskrivs på ett bra sätt i skriften. Det slås fast attlärare har en tillsynsplikt och en plikt atl ingripa, men man understrykerockså atl våld allmänt sett är främmande för den svenska skolan. I ställetskall man försöka att uppfostra elever till respekt och omtanke om varandra idet dagliga livet i skolan. Vidare pekar man på situationer som kan uppkommaoch ger vissa exempel på hur vissa företeelser skall kunna stävjas. Jag vill med dessa ord yrka bifall till utskottetshemställan. Det är viktigt all slå fast att samma lagar och regler skall gällaöverallt i vårt samhälle. EVAJOHANSSON (s): Vi är ju överens i utskottet, och del behövsdärför inte någon lång debatt om del här ämnet. Jag vill understryka all del ärbra atl utskottet är enigt, liksom också atl utskottet så klart har avvisatförslag om atl ge lärare särskilt lagstadgade befogenheter all använda våldmot elever. Del vore naturligtvis spännande atl nu föra en diskussionom hur man i skolan kan arbeta för alt lösa sådana konflikter som vi vetförekommer där och som är bakgrunden till motionen. Som iSverige skriver i sill remissyttrande handlar debatten i hög grad om behovet avatl förbättra skolans arbetsklimat, och för delta krävs skolpolitiska beslut. sådan diskussion kan justitieutskoltet bara ge ett begränsat bidrag. har i en rapport belyst skolansroll i det brottsförebyggande arbetet och klargjort något som egentligen ärganska självklart, men som förtjänar atl påpekas igen. Elever, lika väl sombarn och ungdomar över huvud taget och kanske människor i alla åldrar, medinflytande över sin vardag och med en samhörighet med samhället och andramänniskor begår färre brott. För ungdomarnas del har man kunnat konstatera atlelever med inflytande över skolsituationen vandaliserar mindre. Man har konstaterat att skolans organisation och pedagogikhar en betydelse också i det här avseendet. Skolor där eleverna möter färrelärare upplever färre brott och mindre vandalisering. Skolor där man arbetarmed kollektivt beslutade ordningsregler, där alla är överens om vilken ordningoch reda som skall förekomma, har också färre brott och mindre vandalisering.Skolor där man arbetar med uppmuntran och belöning i stället för med straff harockså ett bättre resultat. Man konstaterar i en av forskningsrapporterna attdet framför allt var två former av straff som var särskilt förknippade meddåliga resultat, nämligen del som kallas avbasning av rektor och kollektivabestraffningar. Detta är någonting som jag tycker är viktigt att ta till sig. Justitieulskottel har inte ansett atl det finns fog föralt införa andra regler för skolan än vad som gäller i samhället i övrigt. Vitycker tvärtom att det är av stort värde all det är samma regler som gäller.Det är bra att eleverna lär sig vad som gäller. Del bästa sättet är atttillämpa de kunskaperna direkt i sin vardag. Del är också nödvändigt atl elever, precis som vuxna,känner sig respekterade av sin omgivning. Det främjas inte om lärarna skullebefrias från sitt ansvar i fråga om sådant våld mot elever som skulle leda tillnågon form av påföljd om det gällde en annan person än just en elev. skulle tvärtom hota altundergräva ungdomarnas respekt för vuxna, för våra värderingar och normer närdel gäller sä vikliga ling som just respekten för människors liv och hälsa. Viär alltså överens om alt en utvidgad rätt för lärare all använda våld, utövervad som anges i nödvärnsbeslämmelserna, skulle innebära en risk alt binda risåt egen rygg och inte motverka våld. Snarare skulle det ha motsatt betydelse. Jagtror inte heller atl det behov av all klargöra gränsen för del tillåtna våldet,som framför allt lärarorganisationerna skriver om i sina remissyttranden,skulle kunna uppfyllas av en sådan här lagstiftning. Det torde vara omöjligtatl på förhand dra sådana gränser. Det är alldeles nödvändigt att sådana frågorprövas från fall till fall, utifrån de förutsättningar som faktiskt föreliggeri varje enskilt ärende. Däremotär det angeläget atl lärare och annan personal - precis som elever och derasföräldrar - har god kännedom om de regler som gäller. Det är viktigt alt dessafrågor ges utrymme i både lärarutbildningen och fortbildningen av skolanspersonal. Detskulle bidra till atl tillgodose de önskemål som lärarnas fackliga organisationerhar fört fram i remissyttrandena. Man efterlyser en klarläggande diskussion, SÖhar bidragit. Men jag tror också atl diskussioner mellan skolans personal,eleverna och även deras föräldrar ytterligare skulle kunna hjälpa till atlklarlägga dessa saker. Jagtycker också atl del är viktigt att understryka del som ochskola skriver i sitt remissyttrande, atl del är angeläget att lyfta fram de härproblemen till diskussion och därmed klarlägga det förhållningssätt och ansvarsom elever, lärare och övrig personal samt föräldrar förväntas ha i del dagligaumgänget i skolan. För del är ju precis detta det handlar om. Vårt gemensammaansvar som vuxna är alt bibringa unga människor den moral som säger all livetoch hälsan skall respekteras, all vårt behov av trygghet, social gemenskap ochvänskap också skall respekteras. Jagvill avsluta med något som säger i sitt remissyttrande. Jagtycker atl del finns ganska myckel klokt all läsa där: Skolans uppgift är attfostra oss elever till ansvarskännande medborgare. Hur kan man genom våld ochbegränsningar från våra läromästare uppnå det? Denfrågan gäller självfallet inte enbart lärarna i skolan. Vi är alla de ungasläromästare. Jag tycker all vi skall ta till oss den frågan från ungdomarna ochäven titta på vad har kommit fram till i sin rapport.Jag är säker på all där finns mycket stoff för en debatt om skolans arbete. Jagvill, precis som föregående talare, föreslå atl bifaller utskottetshemställan. 1989/90:21 8november 1989 Jag vill bara mycket kort kommentera del sade. Det ärriktigt att vi är överens och att vi i belänkandet har uttryckt viss oro försituationen i skolan. Men jag kanske inte håller med när hon beskriver del somganska enkelt att med regler och ordning få bukt med del som försiggår i våraskolor. Även i skolor med mycket god personal och där man har lagt ner oerhörtmyckel arbete, mycken kraft för att fillsammans med 1989/90:21 8november 1989 eleverna resonera, la framordningsregler och försöka följa dem, har sådana här våldsamma situationer ändådykt upp. Det är delta som är del djupt allvarliga. Menjag är medveten om all detta bör vara en skoldebatt och föras i ett annatutskott, varför jag nu nöjer mig med del sagda. EVAJOHANSSON (s); Jag är övertygad om och har själv upplevt att del förekommersituationer i skolorna, där skolans personal och de vuxna i skolan måste, ominte använda våld så åtminstone ta tag i elever för alt klara ut våldsammasituationer, för alt värna andra elever och annan personal i skolan. Dessutommåste man se till atl del inte uppslår onödiga farliga situationer. Menjag tror inte all man löser problemen genom all utvidga rätlen atl användavåld. Del är vi överens om. Del är inget lätt arbete atl skapa ordning ochreda i en stor grupp ungdomar, där många är ganska vilsna i fråga om vilkenordning och reda som skall skapas. Del är en av de svåraste arbetsuppgiftersom skolan har, tror jag. Det är ingen lätt uppgift. Det kräver mycket avfantasi, mycket mer än all ropa på mer våld och straff. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut skulle fattas .) betänkande 1989/90;JuU6 Prostitution m.m. De flesta människor anser, åtminstone i ord, atl det är rätt ochriktigt alt värna om de svaga, alt ge dem stöd och hjälp. För mig är det därförofattbart atl del, när del gäller kvinnor som hamnat i prostitutions-träsket ellerpå porrklubbar, infinner sig en tvehågsenhet och handlingsförlamning. Visstsäger man sig ogilla företeelser som porr och prostitution, och visst är detbra med sociala insatser, men alt göra något som kan begränsa efterfrågan ärotänkbart. Jagkan inte förslå annat än atl det bottnar i manssamhällets starka grepp övervärderingarna, över normerna för mänsklig samlevnad. De unga kvinnornas misärvill man inte se, inte förstå. Bäst alltså att allt blir vid det gamla. Mantycks resonera som så, att om en man har lust att förnedra och förtrycka ungakvinnor och dra ner sexualiteten i smutsen, skall det kunna ske helt enligtSvea rikes lag. Inte ens HIV-smiitan kan förändra detta synsätt. Atl kvinnoroffras, blir socialt utslagna och dras in i kriminalitet är något som tydligenaccepteras. Att kvinnor på porrklubbar är totalt rättslösa, ja, det är ingetsom man bryr sig om. Jaganser att vårt svenska samhälle, som vill framstå som ett välfärdssamhälle, påett grymt sätt sviker de utnyttjade, de utstötta och de utslagna unga flickorsom hamnat i porr- och prostitutionslräsket. Del är en skamfläck som måstetvättas bort. började jag driva kravet om enkundkriminalisering. Skälen för en lagstiftning är flera. För det första: Det är genom våra lagar vi ger till kännavad vi anser vara räll och orätt i mänsklig samlevnad. För det andra; Genom en kundkriniinalisering minskasefterfrågan och därmed blir det färre prostituerade. För del tredje: En lagstiftning ger poliser ochsocialarbetare ett verktyg -något som de efterlyst länge, Ulskoltsmajoriieien har radat upp argument mot enlagstifining. Dessa har upprepats år . För mig blir de om möjligt alltihåligare ju oftare de förs fram. Mest cyniskt är vad man kallar enhuvudinvändning, nämligen atl en kriminalisering av kundernas beleende skullekunna få negativa effekter även för de inblandade kvinnorna! Del är såledesomsorgen om kvinnorna som ger männen deras lagliga räll alt förnedra kvinnor! Jo, visst känner vi igen argumentet från andra områden,alt det alllid är kvinnornas fel, men alt lägga skuldbördan på kvinnorna föratt de blir förnedrade är, tycker jag, ändå väl magslarkt. Prostitutionen skall motarbetas genom sociala insatser,inte straffrättsligt, hävdar utskotlsmajoriteten. Jag ber då atl få exempel påsådana sociala insatser som gett långsiktigt goda resultat. Jag efterlyserockså exempel på framgångsrikt arbete när det gäller att få männen på bättretankar. Det står nämligen i betänkandet att del är en viktig uppgift all fåmännen alt förstå verkligheten bakom prostitutionen och dess konsekvenser fördFinblandade kvinnorna. När del galler porrklubbarna kan vi nu konstalera atlgällande lagstiftning inte haft avsedd effekt. Verksamheten pågår öppet, ochrekryteringen av unga flickor sker via press och genom bekanta till de kvinnorsom redan arbetar på klubbarna. De som knyts till klubbarna får arbeta myckelhårt i en självulgivande och kränkande verksamhet. Inkomsterna kvittas motförmånen att få vistas i lokalerna. Det föreligger således ingetarbetsgivar-arbels-lagarförhållande. Kvinnorna arbetar ulan stöd i arbetstidslagen,arbelsmiljölagen, semesterlagen, föräldraledighetslagen, osv. Är man helträttslös, är stegel till kriminalitet och prostitution nära.