prot · GD0932 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:32 Förhandlingarna leddestill en början av andre vice talmannen. Svar på interpellationeroch fråga vice talmannen meddelade all Karl-ErikSvartberg (s) denna dag återtagit sin plats i , varigenom MonaBerglunds tjänstgöring som ersättare upphört. 2§ Justering av protokoll 3§ Svar på interpellation 1989/90:20 om intensifierad narkotikabekämpning har ställt följande frågor lill justitieministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attbistå länder som är särskilt drabbade av narkotikan? Är regeringen beredd atl ge tullen och polisen deförstärkningar som behövs för alt möta knarket? Beslagtagande- och förverkandemöjligheterna bör gesökat utrymme. När kommer regeringen att föreslå lagändringar på detta område?Hur kommer dessa lagändringar atl vara utformade? Är regeringen beredd att föreslå några ändringar inarkolikastrafflagstift-ningen för atl förhindra ytterligare spridning avknarket? Vilka förbättringar i vården av knarkmissbrukareämnar regeringen vidta? På vilket sätt vill regeringen komma lill rätta medknarket på fängelserna? 1Riksdagens protokoll 1989/90:32 Svar på interpellationer och fråga Arbetet inom regeringen är så fördelat all del är jag somskall svara på interpellationen. Målet för samhällets insatser är all skapa eltnarkotikafritl samhälle. Detta mål, som har slagils fast av , har enstark förankring i bl.a. de politiska partierna och folkrörelserna. Stora satsningar mot narkotika har genomförts under senareår. Trots detta är problemen fortfarande avsevärda. Regeringen har därför beslutat atl inrätta enaktionsgrupp mol narkotika, med deltagande bl.a. av cheferna för berörda verksamt företrädare för , i syfte alt intensifierasamhällets samlade insatser mot narkotika. När del gäller de internationella insatserna har iårets generalförsamling föreslagit alt FN utvecklar ett globalt aktionsprogrammot narkotika. program som innebär atl FN i betydligt större utsträckningän stöder länder och regioner så alt de kan utveckla effektivainsatser mol narkotika. Del svenska förslaget kommer all behandlas vid delspecialmöle om narkotika som FN;s generalförsamling skall ha näslaår, är ett av de länder som ger de största frivilligabidragen lill FN:s arbete mot narkotika. Regeringen beslöt atl förinnevarande budgetår bidra med 25 milj, kr, lill , I millenav november beslöt regeringen om ytterligare 15 milj. kr. för utökade insatser,i första hand i . Polisens och tullens insatser är centrala i kampen molnarkotikan. Regeringen välkomnar detta initiativ. Tullen har fått ökade resurser för alt inrätta tvåsärskilda styrkor för västra resp. södra regionen. Styrkorna beslår avsammanlagt 38 personer samt narkolikahundar och specialfordon. tar också upp frågan om beslag ochförverkande av knarkhandlarnas vinster. I motsats lill många andra länder harvi regler som ger oss dessa möjligheter. ofta återkommandeproblem har här varit alt del inle funnits några tillgångar all förverka. Dehar förts utomlands och därigenom gjorts oåtkomliga. Från svensk sida har vidärför drivit på för all få lill stånd elt effektivt internationelltsamarbete. Ett viktigt genombrott i det hänseendet är den nyaFN-konvention mol illegal narkotikahantering som öppnades för underskrift förell knappt år sedan. Förverkandefrågan behandlas nu också inom Europarådetefter ett initiativ från bl.a, , Siktet är inställt på att utarbeta enkonvention som skall kunna antas . Vidare har förhandlatmed om ett bilateralt avtal om tvångsåtgärder och förverkandeavseende av brott. De nya avtalen kräver vissa ändringar i svensk rätt bl,a.i fråga om beslag och kvarstad. Regeringen har beslutat omlagrådsremiss med förslag lill åtgärder. För alt ratificera FN-konventionenkommer ytterligare lagförändringar alt krävas. Jag räknar med all ell förslagkommer att kunna presenteras, som kan remissbehandlas under det . har också frågat om regeringen är bereddatl föreslå några ändringar i narkolikastrafflagstiftningen för atl förhindraytterligare Såvitt jag kan förstå av interpellalionen vill IngbrittIrhammar främst få till stånd skärpningar när det gäller de ringa fallen. Somett skäl åberopar alt gränserna för ringa innehav L Stockholmskulle ha "höjts dubbelt och flerdubbelt". Detta är inte korrekt.Frågan har tidigare lagils upp här i senast vid en interpellationsdebattden , då justitieministern förklarat bakgrunden lill de uppgiftersom föranlett del här missförståndet. Vadsom behövs för all effektivt komma åt narkotikabrottsligheten i missbrukarledelär inle höjda straffsatser ulan ett mer aktivt polisarbete mot ga-lulangning. Idirektiven för den nyinrättade aktionsgruppen mol narkotika anges att gruppenbl.a. skall initiera en landsomfattande offensiv mot narkotikahanteringen. Isamband med regeringens salsning på att stoppa spridning av HIV/aids har underfyra budgetår ca 300 milj. kr. satsals på att utveckla en offensivnarkomanvård. Insatserna inom narkomanvården har inneburit alt öppenvården förnarkotikamissbrukare mer än tredubblats, atl institutions- och familjevårdenutökats väsentligt och alt kriminalvårdens insatser utvecklats i samarbete mednarkomanvården. Tvångsvården för missbrukare har utökats. Regeringenssalsning kommer att fortsätta och stödet till huvudmännen utökas. Statsbidragettill huvudmännen för ungdoms- och missbrukarvård ökar till 950 milj. kr. I delta bidrag ingår bl.a. väsentiigl ökat stöd till huvudmännen för atlulveckla tvångsvården för unga och för vuxna missbrukare. Narkotikamissbrukär ett stort problem på fängelserna. En rad olika intia-tiv tas nu för attytteriigare stärka arbetet mot narkotikan inom kriminalvården. Sedan hösten1988 pågår i en översyn av kriminalvårdensverksamhetsformer. arbete har bl.a. resulterat i att regeringen den 14juni gav ell särskilt uppdrag. Uppdraget innebäralt samtliga anstalter skall upprätta och genomföra handlingsplaner förverksamhetens innehåll. På anstalter med hög andel narkotikamissbrukare ärinriktningen alt lokala handlingsplaner skall upprättas och genomföras. Vidarefinns inom planer på alt utöka kontrollinsatser liksomdet finns förslag lill nya besöksregler som syftar till atl begränsamöjligheterna att föra in narkotika i fängelser. Storuppmärksamhet ägnas fortsättningsvis frågan om en bättre samverkan mellankriminalvård och narkomanvård så atl fler missbrukare skall få adekvat vård. Avslutningsvis vill jag betona alt frågor av det slag som IngbrittIrhammar lar upp kommer alt behandlas av den nyinrättade aktionsgruppen.Genomgruppens arbete kommer kampen mol narkotikan all intensifieras. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga INGBRITTIRHAMMAR (c): Herr talman! Jag lackar socialministern för svaret. Jagkonstaterar följande: Nuvarande slalminisler gick i valrörelsen1982 ul och lovade att om socialdemokraterna kom lill makten 1989/90:32 24 november1989 Svarpå interpellationer och fråga skulle man göra rent husmed narkotikan. Del löftet har sannerligen inte infriats. Det kan snarareuttryckas så, alt del blivit fullt hus med narkotikan. Fullt hus islällel för rent hus, del kan man kalla svikna vallöf-.ten. Narkotikanflödar in över våra gränser. Det finns hur myckel knark som helst, säger de sombör vela bäst, nämligen missbrukarna. Och det är billigt också. En fylla påknark på är inte dyrare än ett glas starköl på krogen. Nog är del fullt husalltid. Det är fullt i i , fullt på olikatunnelbanestationer, fullt i , i , i och över helalandet. Detär verkligen hög lid alt kraftfullt bekämpa narkotikan på alla områden. Fleraår har tillåtits förflyta från regeringens sida, eftersom del har saknatsradikala åtgärder för att komma lill rätta med problemen. Det har skapals storpolisbrisl i landet. Tullen har levt med alltför knappa resurser. Lagstiftningenhar varit och är, vill jag påstå, fortfarande otillräcklig och lam. Brislen påvårdplatser är ett stort problem, m.m. Ingetland kan ensamt bekämpa narkotikan. Det är vi säkert överens om. Det är som medmiljöförstörelsen - landsgränser överskrids och gemensamma resurser måstetillskapas. I måste vi stödja odlingsländerna, dvs. ge stöd tillproduktionsländerna lill bl.a. alternativodhngar. Del gäller också atl komma åtinternationella ligor och kurirer. Arbetet med atl försöka hindra inflödet vidvåra gränser är oerhört viktigt. Frågan är dock om inte arbetet med atl störa ikonsumtionsledel är allra viktigast. Molbakgrund av del elände jag har beskrivit är det ändå positivt atl regeringennu har insett allvaret i situationen och är beredd alt vidta åtgärder. Vissainsatser har t.o.m. redan gjorts i rätt riktning. Sedanjag skrev min interpellation har regeringen utlovat ökat stöd lill FN och eltvissl finansiellt stöd lill bl.a. . Del är bra. När justitieutskottetbesökte uttrycktes önskemål om ytterligare svenskainsatser där. Del behövs säkert. Närdel gäller det produktionscentrum som kallas Gyllene halvmånen finns del slorarisker - som vi bedömer det i - att de återvändande afghanskaflyktingskarorna kan komma att ägna sig ål lönsamma opiumodlingar, om intetillräckligt internationellt stöd lämnas till landet för återuppbyggnaden,bl.a. stöd till jordbruket. Jag vill därför fråga socialministern om ell ökatstöd från svensk sida lill för atl förhindra opiumodlingar hardiskuterats inom regeringen. Närdet gäller möjligheterna atl förhindra atl narkotikan kommer in i vårt landspelar tullen en viktig roll. Del är riktigt alt tullen fick utökade resursergenom beslut . Detta skedde till stor del lack vare stark kritikfrån och hela oppositionens sida. Vi var besvikna över atl regeringeni budgetpropositionen inte var beredd alt ge nödvändiga resurser. Det äremellertid historia , som del är ytterligare ett exempel på allregeringen inle insett nödvändigheten av ett effektivt tullskydd mot narkotikan.Nu är del viktigt att tullen får arbeta vidare med tilldelade resurser och inletvingas lill nya indragningar, vilket kan befaras om besparingar måste göras.Kan socialministern lova atl tullen kommer atl befrias från regeringenssparmål och i stället tillföras nödvändiga resurser? Narkotikabrottblir i allmänhet kända först genom tullens och polisens ingripande, genom t.ex.spaning eller genom beslag via tullens slickprovslag-ningar. Detta innebär altantalet uppklarade narkotikabrott kan minska eller öka beroende på vilkaresurser tull och polis disponerar för bekämpning av narkotikan. Hur serregeringens planer för atl komma till rätta med dagens polisbrist ul? Iflera år har krävt att narkotikakonsumtion skall kriminaliseras. Envistoch envetet gick ni socialdemokrater emot detta krav - med motiveringen attdet skulle försvåra för sociala myndigheter att få kontakt medmissbrukarna för all kunna ge dem vård. Resultatet blev i stället att missbruketfrodades. Missbrukarna har blivit alltför många, och sociala myndigheter har ejkunnat ge missbrukarna den vård de behöver. Tillslut blev dock opinionen så stark att en lagändring kom till stånd. Även egetinnehav blev straffbart. Eftersom påföljden för dessa brott bara blev sexmånaders fängelse har lagen blivit uddlös och har knappast fått någon effekt.Polisen klagar över svårigheter alt effektivt kunna ingripa, eftersom man inlefår göra kroppsvisilation eller la blod- och urinprov för atl konstalerabruket. För del krävs atl påföljden ändras till fängelse. Är ni bereddaatl inom regeringen ompröva er tidigare inställning och ställa upp på denbehövliga lagändringen? Det är många som skulle välkomna en sådan. Prot, 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Vi oroas alla avsignaler om ökande narkotikamissbruk och riklig tillgång på billig narkotika.Det är vikligl all vi sätter till alla klutar för att få ett narkotikafritlsamhälle. Statsministerns löfte var säkert att la i. Vi vet alla hur svårt detär atl åstadkomma detta. Vi måste dock gemensamt göra allt vad vi kan, IngbrittIrhammar har tagit upp en rad frågor. Jag skall koncentrera mig på frågan omvilka förbättringar i vården av knarkmissbrukare som regeringen ämnar vidta.Den frågan behandlades mycket knapphändigt i socialministerns svar. Minutgångspunkt är skildringen av . Den är skriven av hennes pappa . Det är en bok som alla föräldrar, politiker och alla andra i dettaland bör läsa. I boken kan vi läsa om hur - en begåvad flicka, uppvuxen ien trygg familj i en av förorter - går från bruk av alkohol ochhasch till tungt narkotikamissbruk, försörjer sig på prostitution ochkriminalitet och ådrar sig HIV. Bokenillustrerar föräldrarnas desperata kamp för atl hjälpa sin dotter och denvanmakt de känner när de vandrar mellan myndigheter, polis, socialtjänst ochläkare. Boken tydliggör hur myckel som görs på olika håll, men att det ändåalltid blir fel. Det finns nämligen ingen samordning i åtgärderna, och deinsatta resurserna gör inte åsyftad nytta. Alla blir lidande på detta. Sarasöde delas av många. Jaghar träffat , och hon beskrev mycket målande var felen finns. Jag tror attvi måste lyssna på missbrukarna själva och försöka se deras syn på var delbrister , liksom övrigaungdomar som hamnar i ett narkotikamissbruk, glider 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga bort från sina familjeroch ett normalt liv. De får en egen gemenskap med missbrukargruppen, där deblir någon och får en identitet. skolkar de från livet, och vi måstealla hjälpas åt för alt hindra dem från atl göra det. Detbehövs därför aktiva åtgärder för all få människor att upptäckamissbruket. Del gäller för föräldrar, lärare och de poliser som kommer i kontaktmed ungdomarna atl vidta räll åtgärder på elt tidigt stadium. samarbeteskall också ske med . Vi är alldeles för flata i våra insatser.Föräldrarna har för liten kunskap om hur de skall bära sig åt. Vårdenav nya missbrukare inleds självfallet med frivillig vård. Förutsättningen förall den skall lyckas är all ungdomarna är motiverade. Jag skall inle beröratvångsvård här, eftersom del kommer upp när vi behandlar propositionen om LVU. Detfinns olika möjligheler att ta lill. Vi har l.ex. familjehem, som behöverstödas av kommunerna. De som ansvarar för familjehemmen måste ha en bra ochkontinuerlig utbildning. När missbruket förvärras blir det aktuellt medinstitutionsvård. Det är viktigt att vi får bort de långa väntetiderna så altvi får möjlighet atl bereda plats när missbrukarna är som mest motiverade.Personalen måste få förbättrad utbildning. Ökade insatser och resurser måsteges lill frivilliga organisationer som t.ex. LP-stiflelsen. Det är en bra väg,de lyckas väl. Delär även viktigt med uppföljning av vården. Del är dåligl med uppföljningen . Det rinner ut mycket pengar lill ingen nytta. Kontraklsvård är en annanform av vård som är viktig att utnyttja. Detär emellertid också vikligl alt skydda missbrukarna mot annan ohälsa.Socialministern var inne på HIV, via de här anslagen. Alltför många injektionsmissbrukareär HIV-smitlade. Värst är del i . En studie av LVM-vården avnarkomaner i visade atl av narkomanerna var HIV-positiva,Flertalet av dessa var fortfarande efler vård missbrukare. Undanlag var de somfick meladon eller hade avlidit. Detta är skrämmande siffror. Delär viktigt alt skydda narkomanerna från HIV. Med upplysning kommer man inlealla gånger särskilt långl. Del är viktigt atl de använder rena verktyg. Deltakommer alt beröras vid måndagens debatt, som jag tyvärr inte kan vara med om.Jag vill därför nu framhålla atl metadonbehandUng är viktigt. Det finnshållbara argument internationellt för atl ge tillgång lill rena sprutor ochspetsar och också till rengöringsmedel. Vi har börjat pröva en metodatt rengöra smutsiga verktyg med natriumhypoklorit. Vi fäster förhoppningar vidatl denna metod kommer att användas. Jagvill gärna höra socialministerns syn på hur vi skall kunna förebyggaspridning av HIV bland missbrukare och också på hur vi kan värderavårdinsatser, för all vi skall bli bättre . STENSVENSSON (m): roll i della sammanhang är mycket väsentlig. De s.k.förebyggande åtgärder som var angivna i den gamla barnavårdslagen resp.nyklerhelsvårdslagen saknas i nuvarande socialljänsllagsliftning. Under enföljd av år har vi kritiserat såväl LVU som LVM. Syftet med LVU har varitatl sociala myndigheter på ell så tidigt stadium som möjligt skall kunnagripa in om barn eller ungdom riskerar alt hamna i en situation som leder lilldrogmissbruk eller om hemförhållandena anses vara till men. Som LVU nu ärutformad har lagen inneburit atl åtgärder har satts in för sent och all del harvarit alltför lätt alt så alt säga straffa ul sig. Därförär del bra alt vi nu har fått förslag om såväl lagändringar som resursförstärkning.Del är åtgärder som vi moderater länge har krävt. Men del räcker inte. Vi villgå längre än så, vilket framgår av våra motioner med anledning av den nuaktuella propositionen. Vadsom dessutom krävs för bekämpning av narkotikaproblemet är en snabb och effektivorganisation som har överblick över hela strukturen och snabbi kan ingripa,utreda, lagfora och följa upp effekterna av sina insatser genom hela kedjan,från inledande insatser i skola, socialvård, av polis m.m, till kriminalvårdeller narkomanvård och återanpassning i samhället. Omdel allmännas resurser skall kunna utnyttjas på ell riktigt sätt måste tvåvikliga förutsättningar vara uppfyllda: Insatserna måste riktas mot den allvarligastebrottsligheten och särskilt mot dess svagaste länkar. De resurser som utnyttjas måste, mot bakgrund avvad de riktas mol, vara allsidigt sammansatta. De måste kunna arbeta snabbt ocheffektivt ulan hindrande byråkratiskt och administrativt krångel i form avt.ex. gränsdragningen mellan myndigheter. Ivarje kommun och även på länsplanet måste det bildas grupper som kontinuerligtföljer narkotikafrågan. Förutom polis och sociala myndigheter bör det finnasrepresentanter för Hem och skola, elevföreningar och så många andra aktivaföreningar som möjligt. Del gäller att slå tillbaka mol narkotikan på bredfront, medan del finns tid att göra någol. Ideellverksamhel ulgör också ett vikligl och omistligt inslag i den totala kampen moldrogmissbruket. De alternativa behandlingsformerna och del engagemang som därkommer till uttryck bör stimuleras och uppvärderas. Alternativen ger ofta enbättre rehabilitering än motsvarande verksamheter i offentlig regi. Även avdella skäl måste stat och kommuner använda sig av enskilda, ideellaorganisationer som innehar tillstånd från länsstyrelserna all driva hem förvård eller boende och som med kort varsel kan gå in och erbjuda resp.sociainämnd/distriktsnämnd behandling iör en hjälpsökande individ. Man kan isammanhanget nämna institutioner som , Nar-conon, Daytop, ,Länkrörelsen m.fl. Dessa kan representera olika bakgrund och metoder men haralla gemensamt att de kan redovisa ell gott behandlingsresultat. Jagvill fråga socialministern vad regeringen planerar att göra för alt un-deriättaför enskilda organisationer atl hjälpa till i vårdarbetet. De kan, som BarbroWesterholm mycket riktigt påpekade, hjälpa till alt få bort de långaväntetiderna. Slutligen vill jag understryka vad som har sagts härbeträffande del internationella engangemanget. är ett litet land ochhar naturligtvis svårt att agera ensamt. Därför är del viktigt atl vi i samverkanmed andra länder både i och ule i väriden hjälper lill all åsladkommainsatser på bred front. Vi moderater har därför i de internationellaorganisationer där vi är medlemmar - jag tänker på EDU och IDU - tagit 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga upp narkolikafrågan främstpä dagordningen, för att åsladkomma sådana insatser. Ett av de förslag vi harfört fram är alt man skall skapa en europeisk bas för samordning av insatsernai , lik den bas som finns i . JERRYMARTINGER (m): En av orsakerna till att just nu översvämmas av narkotika äratt tillgången ute i världen ökat kraftigt . Frånde stora vallmofälten i i släpps närmare 3 000 tonråopium ut på världsmarknaden. Det är den största skörden någonsin från detområde som brukar kallas Den gyllene triangeln. Det innebär omkring 300 tonheroin i förädlad form. Då har jag inte räknat med de betydande mängder heroinsom kommer från den s.k. gyllene halvmånen i , och Iran.Jag har inte heller sagt någonting om del opium som kommer inifrånfolkrepubliken . Baramängden från Den gyllene triangeln är tillräcklig för atl täcka världsbehovetav heroin och för atl skapa en hell ny generation missbrukare. Ävenkokainskördarna i har ökat myckel kraftigt. Det är sannolikt destörsta skördarna någonsin som släpps ut på världsmarknaden. Densammanlagda arealen för koka-odlingarna i , och är nu . För att utvidga odlingarna ytterligare är man i full färd medall hugga och bränna ned djungeln på flera ställen. Tillgångenpå hasch och marijuana har också ökat. Den hampaväxl som är ursprunget tilldessa droger. Cannabis Sativa, har givit stora skördar i nästan allaproducentländer. Det gäller , , , , ,, , , och , för atl bara nämna någraexempel. Delfinns också mycket gott om amfetamin . Trots att polisen för tvåmånader sedan gjorde tillslag mot förmodligen största amfetaminfabrikgenom tiderna, har della knappast märkts på den europeiska marknaden. Ändå holländska fabriken under de senaste tre fyra åren tillverkat amfetamin förminst . En stor del av den narkotikan har exporterats lillSverige. Bara har del gjorts inle mindre än 364 beslag på sammanlagt amfetamin från fabriken. Altamfetaminel trots del stora tillslaget i ändå väller ut över ienorma mängder beror på all nu på allvar kommit i gång med produktion avamfetamin. Det finns mycket som tyder på atl håller på att övertaHollands roll som ledande producenlland för amfetamin. rykten om altPolen importerat amfelaminkemisler från lycks vara ett faktum.Svensk och övrig europeisk polis har vid beslag kunnat notera att del polskaamfetaminel varit av högsta tänkbara kvalitet. Vidsidan om amfetamin finns det numera gott om andra syntetiska droger påmarknaden, Ecstasy, ofta förkorlat med bokstäverna XTC, som är en av dessa, ärintressant, därför atl denna drog kan sägas ha en betydelsefull koppling lillamfetamin, Amfelaminlillverkarnahåller nämhgen på alt lära sig den kemiska processen för att tillverkaEcstasy, Detta är oroväckande, eftersom den välutveckladeförsäljningsorganisation som finns för amfetamin då också kommer atl utnyttjasför Ecstasy, Därför är det möjligt att näsla slora syntetiska drog iSkandinavien blir just Ecstasy. Ecstasy är en drog som ser högst ofarlig ut. Den säljsvanligtvis i form av små tabletter med ett leende ansikte på. I reklamen sägsdet alt Ecstasy är en ofarlig drog som ökar förmågan att uppleva kontakt medandra människor och förstärker kärlekskänslor och sexuella upplevelser. Det ären farlig varudeklaration som innebär alt Ecstasy kanske är den allra mestförrädiska drogen . Del finns ungdomar som sitter och skakar i rullstol efteratl ha tagit en enda Ecslasylablell. provade en ung pojke iUSA den här drogen. Pojken ligger fortfarande på sjukhus med svåra hallucinationer.Överallt ser han ormar som anfaller, och detta trots all han bara ål en enda avde leende tabletterna. Den slora tillgången på narkotika i världenleder till slutsatsen atl del nu är viktigare än att vidtaåtgärder för att förhindra att antalet narkolikakonsumenter ökar. Det är därvid väsentligt alt jakten på de storanarkotikalangarna fortsätter. Men genom all konsumenten trots allt ärnarkotikamarknadens yttersta förutsättning och i praktiken den enda oersättligalänken i hela kedjan av aktörer inom narkotikahanteringen, måste ändå detenskilda innehavet och missbruket stå i centrum för den politik som skall föraspå det här området. I sitt svar till säger socialministernatl del som behövs för alt komma ål narkotikabrottsligheten är ell mer aktivtpolisarbete mot gatulangning. Med anledning av detta uttalande vill jag görasocialministern uppmärksam på det förhållandet alt regeringen faktiskt ibetydande utsträckning försämrat förutsättningarna för polisen alt bedriva eneffektiv kamp mol galulangningen när den dragit ned på polisens resurser under1980-talel.