prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Ensådan precisering har skett i form av den skrivelse som vi har behandlat iutskottet, tillsammans med ett antal motioner som är föranledda av skrivelsen.Vi kan nu konstatera att oppositionskravet var befogat, och det har också letttill att ett antal motionsyrkanden har väckts, bl.a. från oss moderaten behandlats i utskottet, men tyvärr har samtliga avstyrkts. Livsmedelskvalitet är ett begrepp som ofta förekommer i debatten. Detär dock värt att notera att det inte finns någon klar och entydig definition avdetta begrepp. Definitionen varierar från person tiU person. Vilken kvalitetkonsumenten tillmäter en viss vara, beror således på konsumentens personligaönskemål. Produktionsmetoder, smak, utseende, näringsinnehåll, förpackning ochservice spelar en betydelsefull roll. Detär nödvändigt att ställa höga krav på hygien och redlighet, även om den svenskalivsmedelsproduktionen generellt sett håller mycket hög kvalitet.Livsmedelskontrollen fyller således en viktig funktion. Kontrollen är inriktadpå livsmedelshygien och redlighet. Dessa krav gäller såväl produktion somprodukten Behovetav kontrollinsatser varierar, både vad gäller frekvens och inriktning.Kontrollinsatserna varierar mellan olika verksamheter, men även inom likartadeverksamheter kan behovet av kontrollinsatser variera högst avsevärt.Livsmedelskontrollen måste anpassas och utformas i enlighet med de specifikabehov som varje enskild verksamhet som är underställd kontroll kräver Denoffentliga kontrollen av livsmedel bör huvudsakligen bekostas genom avgifterfrån berörda företag. Avgiftsuttaget bör relateras till genomfördkontrollinsats. Förnärvarande reglerar den s.k. kontrollkungörelsen hur stora årliga kostnaderkommunens miljö- och hälsoskyddsnämnder har rätt att belasta ettlivsmedelsföretag med. Kontrollverksamheten har, till viss del, inriktats påbilliga kontroller, eftersom miljö- och hälsoskyddsnämnderna endast har rättatt ta ut avgifter till en viss nivå. Kontrollkungörelsenmöjliggör ett totalt avgiftsuttag på ca 60 milj. kn per ån Avgiftsuttagetligger på ca 25 milj. kn . Regeringen förordar en ökningav det totala avgiftsuttaget till 81 miljonen Det finns inget i skrivelsen sommotiverar denna höjning. Vi anser att avgiftsuttaget skall motsvara de faktiskakostnaderna. Vi moderater anser ocksåatt kontrollsystemet måste utformas på ett så- dantsätt att företag med väl utvecklad egenkontroll skall premieras. Detta kan skeom avgifterna tas ut i direkt proportion till de faktiska kontrollkostnaderna,och de blir ju lägre då egenkontrollen fungerar på avsett sätt. Vi anser, herrtalman, att det av regeringen föreslagna avgiftssystemet hotar att permanentaen illa fungerande kontrollapparat. Systemet innebär att avgifter som i vissafall inte motsvaras av utförda livsmedelskontroller kommer att tas ut. Detschablonmässiga avgiftsuttaget kan leda till att kommuner får en nyinkomstkälla, som inte motsvaras av den service avgiften har avsetts fön Vivill i reservation nr 1 att ger regeringen detta till känna. Ireservation nr 9 tar vi upp det totala avgiftsuttaget och framhåller detolämpliga i framtida schablonmässiga avgiftshöjningar Avgiftsuttaget bör endastfå höjas vid ökade och fördyrade kontrollinsatser. Vi hoppas att riksdagenställer upp och ger regeringen detta tUl känna. Regeringenförordar ett avgiftssystem där varje livsmedelhanterande företag betalar enfast årlig avgift. De livsmedelshanterande företagen skall, enligt regeringen,delas in i fyra huvudgrupper Inom huvudgrupperna kommer en indelning att görasi olika klasser baserade på företagens omsättning och i vissa fall påårsarbetskraften. Den årliga avgiften beror på vilken klass företaget placerasi. Vimoderater anser att den föreslagna gruppindelningen är bristfällig. Olikaföretag i samma föreslagna grupp kan ha vitt skilda kontrollbehov. Inomexempelvis parti- och detaljhandeln finns företag som enbart sysslar meddistribution av förpackade varor, och andra företag som både bereder och förpackarlivsmedel. Regeringens förslag innebär att dessa företag likställs, trots attkontrollbehovet är betydligt större i de livsmedelsberedande företagen. Om detföreslagna systemet skall genomföras, anser vi att nämnda brister igruppindelningen måste åtgärdas. Kommunerna skall ta in avgifterna till kontrollen. är riksdagenockså på väg att besluta att kommunerna skall betala in medel till livsmedelsverketför att täcka verkets kostnader för kontroll. Det anser vi vara orimligt.Kommunerna bör inte vara avgiftsintagare för livsmedelsverket. Livsmedelsverketmåste givetvis, med anledning av beslut om en skärptlivsmedelskontroll, tillförsäkras de resurser som ett utökat tUlsyns-ansvarkräver. Förstärkningen av livsmedelsverkets resurser bör dock inte ske genomatt kontrollavgiftsmedel förs över från kommunerna. Livsmedelsverketsverksamhet skall i första hand finansieras över statsbudgeten. Vi vill geregeringen detta till känna i reservation nr 12. Ireservation nr 13 tar vi moderater upp tidpunkten för ikraftträdandet av dennya kontrollen och kontrollavgiftsfinansieringen. Vi konstaterar i reservationenatt de satsningar på miljösidan som görs i landet och det faktumatt det är begränsad tillgång till kvalificerad personal, främstlivsmedelstekniker, gör att det är osannolikt att en utökad livsmedelskontrollsom motsvarar avgiftsuttaget kan genomföras . Därför begär vi,herr talman, i reservationen att tidpunkten för ikraftträdandet flyttas framåti tiden till . Jaghoppas att utskottets vice ordförande svarar på de frågor som jag har ställt ivåra reservationer Vi anser således att det finns stora brister i det 1989/90:45 13december 1989 1989/90:45 13december 1989 föreliggande förslaget ochhoppas på att man nu i följer de tankar som vi genom vårareservationer gjort oss till tolk för Jag yrkar bifall till samtliga reservationer undertecknade av ossmoderater i utskottet samt i övrigt till utskottets hemställan. LENNARTBRUNANDER (c); Som sade behandlade den här frågan i vårasoch då fattades beslut om på vilket sätt kommunerna skulle ta ut avgifterna ochhur detta skulle regleras. Men vi i var inte särskilt nöjda medden proposition som då behandlades, utan vi yrkade avslag på propositionen.Motivet till att vi gjorde detta var att de principer för avgiftsbeläggningensom fanns i förslaget var felaktiga. Vi tyckte inte det var riktigt att införaen avgift när det sedan inte var säkert att man skulle kontrollera företaget,arbetsplatsen eller affären. Man skulle inte heller få någon information ellerservice. Det var mer fråga om en typ av beskattning än en avgift. Centerpartiethade också den uppfattningen att det var fel att kommunerna skulle ta uppavgifter åt livsmedelsverket. Det borde hvsmedelsverket klara självt. I den månverket inte kunde ta in dessa avgifter, borde medel från budgeten användas. Motdenna bakgrund ville yrka avslag på den proposition som då varaktuell. Men under utskottsbehandlingen gick vi med på att släppa igenompropositionen, och på den punkten var utskottet enigt. I gengäld skulleregeringen komma tillbaka till med en närmare beskrivning av huravgiften skulle tas ut. Utskottet sade att man vid den kommande behandlingenav det ärendet skulle ta hänsyn tUl kraven i motionerna. Jag tycker inte att man har tagit någon särskih stor hänsyn tillmotionerna. riktar därför fortfarande kritik på samma punkter somvi gjorde den gången. Det är fel att man skall ha en avgift som inte ärrelaterad till den insats som kommunen gön har regeringen ändå gått oss såpass mycket till mötes att den säger att jämvikten ändå skall uppnås , men vi tycker inte att detta är tillräckligt. Vi har därförreserverat oss på den punkten, och vår åsikt står fast. Det borde finnas ettannat sätt att ta in dessa avgifter Vihar däremot fått en framgång när det gäller de små företagen. För de småaffärerna ute i glesbygderna kan dessa 1 500 kn trots allt te sig som ganskamycket pengan Kommunerna får nu möjligheter att sätta ned beloppet så att detmotsvarar den faktiska kostnaden för det som kommunen utför för dessa företageller affärer. Vihar däremot inte fått någon förståelse för vår inställning till att livsmedelsverketfår pengar från kommunerna. Det blir fortfarande kommunerna som skall förselivsmedelsverket med pengar för den här kontrollen. Vi tycker att det är feloch att det innebär en onödig byråkrati. Kommunerna behöver dessa pengar föratt bygga upp sin egen verksamhet. Det är därför väsentligt att de skall fåbehålla dem. Med dettayrkar jag bifall till reservationerna 2 och 12. (vpk); 'ii Att koka soppa på en spik är en då och då förekommande metod,särskilt i politiska sammanhang. Vi från vpk:s sida anser att detta förslagtill avgiftssystem för livsmedelskontrollen är litet grand av en sådan politiskspiksoppa. Regeringenhar haft den mycket vällovliga ambitionen att skärpa livsmedelskontrollen, ochdetta är något som i hög grad är nödvändigt. Vi vet att det brister både närdet gäller redlighet och hygien. De vet vi från de kontroller som då och dågenomförs i stora svep över hela landet. Menvi vet också att man i många kommuner av olika skäl har brustit i denkontinuerliga livsmedelskontrollen. Man har kanske inte tyckt att det varitviktigt eller inte haft resurser, vilket är en mycket vanlig anledning till -.itt livsmedelskontrollen i sista hand. Miljö- och hälsoskyddsförvaltningarnahar varit tvungna att prioritera andra uppgiften Nuhar regeringen velat skärpa livsmedelskontrollen, men detta kostar ju lenganAtt bygga upp en förstärkt kontroll förutsätter ökade resurser och . ;rpersonal som skall utföra det arbetet. De pengarna har man inte varit b cdd attsläppa till. I stället har man velat finansiera den skärpta livsmedelskontrollenmed avgifter från de företag som skall kontrolleras. Närden här frågan diskuterades första gången i i samband medett förslag om en skärpning av livsmedelskontrollen över huvud taget tillhördevpk de partier som ansåg att det förslag till avgifts >ystem som dåpresenterades var oklart. Vi tillhörde därför också dem som krävde attregeringen skulle komma tillbaka till med ett förtydUgat förslag tillhur detta avgiftsuttag skulle gå till. Vihar nu fått tillbaka förslaget igen, och det har faktiskt förbättrats på en delpunkter framgår det t.ex. tydligt att hvsmedelsverket åtminstone skallfinansiera sitt eget arbete med livsmedelskontroll, vUket inte framgick av denförsta versionen. I det förslaget skuUe även detta arbete finansieras avkommunerna. I övrigt är det fortfarande ett förslag som enligt vår mening liderav många bristen Vpkanser t.ex. att avgif ' ,nt begrepp man skall använda när man tar betalt för entjänst som mai. - <önNär man därför väljer att mec ett Utet diffust resonemang om att den i., ga a", en skall motsvaras av en faktiskt tillsyn över flera årväljer avt ta 11 c. t .ng för en kontroll som man över huvud taget inte genomför,h ,man egentligen lämnat begreppet avgift och snuddar i stället vid begreppetskait. Det är då i stället en beskattning man talar om. Vpk anser att man klartoch öppet skall redovisa att man vill införa en beskattning. Detär kanske den allmänna rädslan i vårt samhälle för beskattning som ligger bakomatt man numer i allt högre grad väljer att kalla saker och ting för avgifteräven om det i principiell mening inte är avgifter Vi är alltså kritiska tillden utformning det här avgiftssystemet har kommit att få. Detär inte fel att de företag som skall kontrolleras får betala för kontrollen,men det är fel att de får betala för en kontroll som inte ens utförs. Jag villyrka bifall till reservation nr 2. Omdet skall bli allvar av den skärpta Uvsmedelskontrollen förutsätter detta attkommunerna verkligen har resurser att mångfalt öka sitt arbete. 1989/90:45 13december 1989 Den ökningen måste kommanu. Om kommunerna skall fondera de pengar man får in för en kontroll som inteutförs, betyder detta att de först kommer att få råd att satsa påpersonal, resurser och utbildning så att de kan utföra kontrollen. Vi får dåvänta ganska länge på att den efterlängtade skärpningen av kontrollen blir av. Vihar från vpk;s sida sagt, att om man menar allvar med att det behövs enomedelbar skärpning av livsmedelskontrollen, måste man också se till attkommunerna i början får ökade statsbidrag för att finansiera denna verksamhetoch för att kunna bygga upp den tills den blir självbärande medavgifter Kommunerna,och i synnerhet kommunemas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar, har belastatsmed en oerhörd mängd nya uppgifter. Alla uppgifter är viktiga, och allting ärprioriterat. Men til syvende og sidst handlar den kommunala verkligheten om deekonomiska resurserna, om man skall ha möjlighet att genomföra de uppgifter manfår sig ålagda. Eftersom kommunernas resurser skärs ned, och manförlorar allt fler av sina möjligheter, exempelvis genom förloradfastighetsbeskattning, är situationen bekymmersam för kommunerna. Jag villdärför yrka bifall till reservation nr 5. Detfinns en del livsmedelsprodukter i vårt land för vilka det finns en mycket välutbyggd och fungerande livsmedelskontroll, nämligen de alternativt odladeprodukterna. De utsätts för en mycket noggrann kontroll genom KRAV som är enorganisation som skall kontrollera alternativodlade produkten en mycket hög kvalitet på sitt kontrollarbete. Den bedriver ocksårådgivning och information till odlare och producenter av dessa alternativtodlade produkter Men i den glädjande situation som vi befinner oss i, då detfinns ett mycket snabbt växande intresse för alternativ odling, är det ocksåmycket viktigt att denna kontrollorganisation kan bevara den höga kvalitetenpå sin verksamhet. Det betyder att den behöver en viss del avsamhällsresurserna för att klara av att i ett läge med starkt växande intresseför altemativ odling upprätthåUa den höga kvaUteten i sin livsmedelskontroll.Därför yrkar jag bifall till reservation 8, i vilken det krävs ett ökatstatligt bidrag till organisationen . Jagvill också yrka bifall tiU reservation 10, som handlar om en utökning avkontrollen av importerade livsmedel. Vi har ju här i kammareni ett annat sammanhang diskuterat import av livsmedel, nämUgen när det gällerförhållandet mellan importerad och inhemsk frukt. Då konstaterade vi att detfinns behov av kontroll av den importerade frukten. Ett problem vid import avUvsmedel är att det är möjligt att endast göra stickprovskontroll. Den sägeross egentligen mycket litet om produktens hela Uvs-längd. Denna kontroll skerdessutom mycket sporadiskt. Det tycker vi är ett problem. Vi tycker att detbehövs en förändrad syn på importerade livsmedel och på kvalitetsaspekternanär det gäller kontrollen. Men det behövs också en utökning av antaletstickprovskontroller. Vi anser att detta skall finansieras genom en avgift påde importerade livsmedlen. Jag yrkar bifall till reservation 10. Entanke med detta nya avgiftssystem som vi inte tycker om är att livsmedelsverketsutökade arbete med livsmedelskontroll också skall finansieras genom de avgiftersom kommunerna tar in från de företag vilkas produkter Vi tyckeratt det är fel. är en statlig myndighet, och vi anser attdess verksamhet också skall finansieras över statsbudgeten. Därför yrkar jagbifall till reservation 12. Isagan om knallen som kokade soppa på en spik blev det ganska bra till slut. Hanfick så att säga ringar-på-vattnet-effekter av sin spiksoppa. Han fickomgivningen att bidra med diverse ingredienser, så att denna soppa till slutblev riktigt bra. Jagvill avslutningsvis säga att det, trots att vi har många kritiska invändningaroch synpunkter på sättet som detta avgiftssystem läggs upp på, ändå är vårförhoppning att det skall bU en bra soppa också av den utökadelivsmedelskontrollen, just därför att det är en så oerhört viktig konsumentfrågaatt vi kan lita på att de livsmedel som vi köper eller som vi konsumerar irestauranger eller i storkök är av hög kvahtet. ÅSADOMEU (mp); 1 våras behandlade en proposition om förbättradlivsmedelskontroll och motioner i anslutning till den. Åven om vi från miljöpartietvar tvungna att reservera oss på en rad punkter innebar riksdagsbeslutet enförbättring av livsmedelskontroUen. Utskottsmajoriteten ansåg då att mångapunkter när det gäller avgiftssystemets utformning var diffusa. För attregeringen inte skulle få bakläxa var den tvungen att återkomma till riksdagenmed fler preciseringan Enligtden nya och förbättrade livsmedelskontrollen får kommunerna ökat ansvarKommunerna får mer och mer ansvar på en rad olika områden, inte minstnär det gäller miljökontrollen. Från har de fått ett ökattillsynsansvar Ansvaret för miljökontroller ligger på miljö- ochhälsoskyddsnämnderna precis som livsmedelskontrollen. Men när vi från riksdagenger kommunerna ett ökat ansvar och ställer ökade krav på dem, är det ocksåmycket viktigt att vi ger dem möjlighet att klara dessa ökade krav. Reservationerna3, 4, 6 och 7 i betänkandet handlar om att kommunerna skall ges ordentligamöjligheter att klara av detta. 1reservation 3 krävs det att förslaget om ett avgiftstak slopas. Kommunernaskall helt enkelt klara ambitionsnivån i kommunallagstiftningen. Då bör de fårta ut de avgifter som de faktiskt behöver Enligt den nuvarandekommunallagstiftningen har kommunerna ändå inte rätt att ta ut mer avgifter änsjälvkostnaderna. Det är precis samma sak som när det gäller avgifter försophämtning och vatten. Det är alltså inget märkvärdigt med det. Reservation4 handlar om att kommunerna bör få använda dessa avgifter på ett betydligtflexiblare sätt. Varför skall avgifterna få användas endast tUl direktaanalyskostnader? Varför skall kommunerna inte få avlöna den personal sombehöver anställas för att klara av den förbättrade livsmedelskontrollen? Reservation6 handlar om att de kommuner som har intresse av och tror sig kunna klaraav att ta över en ännu större del av livsmedelskontrollen bör kunna få ta ettännu större ansvar än det som redan har beslutat om tidigare ivåras. Hela detta förslag bör kunna utvärderas . Då kan vikanske gå vidare och lägga över ett ännu större ansvar på kom- 1989/90:45 13december 1989 Nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollen munerna,om detta har fungerat bra. Vi skulle alltså i detta sammanhang kunna åstadkommaytterligare decentralisering. Reservation 7 handlar också om att kommunerna skall gesökade möjligheter att klara av detta. 1 denna reservation föreslår vi imiljöpartiet att en ny tjänst skall inrättas på varje länsstyrelse.Länsstyrelserna kan, genom att stödja och samordna livsmedelskontrollen ilänet, hjälpa kommunen att klara av detta på ett bra sätt. Denna person kant.ex. jobba tillsammans med länsveterinären, som har det övergripandeansvaret ute i länen. Men detta sköts mycket ohka i olika län och i olikakommunen En allmän förbättring och en ökad enhetlighet ser jag som mycketpositivt. Jag har även ställt mig bakom reservation 8 som handlar omKRAV, organisationen för kontroll av alternativodlade produkter. Det voremycket bra om kunde bifalla denna reservation. Detta skulleinnebära en uppmaning till regeringen att i sitt budgetarbete se till att KRAVverkligen får tillräckliga resurser att klara av sitt arbete. Detta är ettsjälvklart led i en ny och förbättrad jordbrukspolitik med mer miljövänliginriktning, som borde komma efter den långa och allmänna debattsom vi har haft när det gäller miljöproblemen kring jordbruket. Reservation 12 står många partier bakom - allaoppositionspartier utom . Reservanterna anser att det är onödigt medden årliga överföringen av små belopp till livsmedelsverket. Varför skall dettjafsas med sådana småpengar när detta lika väl kan finansieras överstatsbudgeten. skulle också kunna få in en del pengar på attsälja de tjänster tiU kommunerna som kommunerna behöver för att klaralivsmedelskontrollen på ett bra sätt. Reservation 10 handlar om en förbättrad importkontroll.Den har redan debatterats tidigare i kammaren. I reservationen föreslås en ökadavgiftsfinansiering för att ambitionsnivån skall kunna höjas. vill jag avsluta mitt anförande med att yrkabifall till aUa de reservationer där partibeteckning finns med. HANSGUSTAFSSON (s): Jag skall först be att få yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer i betänkandet. Flera av talarna har redovisat hanteringen av detta ärende- att jordbruksutskottet och först har tagit ställning tillprinciperna om att livsmedelskontrollen skall förbättras och att en avgiftskaU tas ut för att täcka kostnaderna för detta. Utskottsmajoriteten har ocksåbegärt att få närmare besked om hur dessa avgiftsuttag skall ske. Därefter harvi haft möjhghet att i motioner och på annat sätt behandla det föreliggandedetaljförslaget. Jag skaU inte ta upp tiden med att gå igenom allareservationer som är fogade till betänkandet utan bara beröra ett par av dem. Ettpar av reservationerna har debatterats ivrigare än andra. Det har bl.a.ifrågasatts om kommunerna skaU ta ut avgifter för den ersättning somlivsmedelsverket skall ha. tyckte att det var konstigt. Mankan vända på det hela och säga att det inte är så konstigt, eftersom staten istor utsträckning är av-giftsuttagare åt kommunerna. Kommunernas helakommunalskatteverksamhet sköts av staten utan kostnad för kommunerna. det mera praktiskt attkommunerna i stället fick ta upp en avgift åt livsmedelsverket, är det intesärskilt mycket att förvånas öven Enannan fråga som har varit uppe till livlig diskussion och som har berörts avflera talare här gäller huruvida den avgift som skall utgå skall utdebiterasvid varje kontrolltillfälle och vid varje analystillfälle, eller om man skallkunna behandla det hela litet mer schablonartat på så sätt att man fastställeren differentierad fast avgift. Här har utskottsmajoriteten stannat för att detfinns skäl att tillämpa systemet med en fast avgift. För det första skulle endebitering vid varje kontrolltillfälle medföra stora administrativa besvär, ochför det andra kan man ifrågasätta om det är lämpligt att den som skall kontrollerasi förhållande till kommunen skall göra det här som det vidvarje enskilt tillfälle skall betalas en avgift. Det måste vara en bättreordning om det utgår en fast avgift och kommunerna kontrollerar på de ställen därdet anses av kommunala skäl finnas anledning härtill. Jag tycker att systemetmed en fast avgift är att föredra framför en debitering vid varjekontrolltillfälle. Iutskottet har vi också kommit överens om att det finns en möjlighet attnedsätta avgiften för dem som kanske skulle drabbas litet hårt av en avgift,även om avgiften i kanske av fallen kommer att uppgå till 1 500 kn omåret. Hela utskottet har emellertid tyckt att det är riktigt att understrykaatt det bör finnas en möjlighet att sänka avgiften, om den framstår som oskäligmed tanke på både den som skall betala och den kontrollinsats som det är frågaom. Den reservation som det här gäller har väl föranlett den mestadiskussionen. Både i reservationerna och i inläggen har det framhållits att denbetalning som den som har utsatts för kontrollen får erlägga måste stå irelation till kostnaderna för kontrollen. Detta är just innebörden i betänkan-.det. Avgiften skall alltså stå i relation till kostnaden. Så har man ansett attarbetet inte kan göras , eftersom det inte är möjligt att göra täta kontrollenDärför har man valt en treårsperiod. Därmed tycker jag att kraven hartillgodosetts på ett hyggligt sätt. ÅsaDomeij tog upp frågan om den flexibla användningen och kostnaderna. Kommunernaär ju skyldiga att hålla resurser för den övriga verksamhet som åvilar miljö-och hälsoskyddsnämnden. Den skyldigheten föreligger ju oavsett avgiftsuttaget.När det därför sägs att man skulle kunna använda avgiften till att betala ocksåmiljö- och hälsoskyddsnämndens personal, skulle man möjligen kunna svara attdet kunde vara rimligt att betala den del av personalen - om det nu går atträkna ut detta - som har att arbeta med kontrollverksamheten. Men det skulleinte gälla den del av personalen som har att sköta miljö- ochhälsoskyddsnämndens ordinarie verksamhet, eftersom det i stor utsträckning rörsig om en myndighetsutövning.