prot · GD0952 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:52 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Svar på interpellation 1989/90:91 om åtgärder för attmotverka beskattning av måltidssubventioner har frågat socialministern påvilket sätt han avser att agera för att motverka förslaget om beskattning avmåltidssubventioner eller för att tillse att det får en utformning som bidrartill att minska riskerna för sämre kostvanor bland den arbetande befolkningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellationen. Utredningen (Fi 1987:07) om reformerad inkomstbeskattninghar ansett att nuvarande värderingsregler för måltidssubventioner inteuppfyller kraven på neutral beskattning. Utredningen föreslår därför attförmånen i fortsättningen värderas till genomsnittspriset för en normallunch.Det innebär i princip att kostförmån skattemässigt inte subventioneras tillnågon del. Enighet om huvuddragen i en skattereform har uppnåttsmellan socialdemokraterna och . Reformens utformning i stortinnebär att bl.a. löneförmåner beskattas mer likformigt. Vidare ger kraftigtsänkta skattesatser delvis nya förutsättningar för bl.a. värderingen av olikaslags förmåner Om en arbetsgivare subventionerar en anställds måltiderinnebär detta för den anställde en inbesparing av de personligalevnadskostnaderna. Denna typ av förmån är inte heller något som tillkommeralla arbetstagare. För att uppnå rättvisa och likformighet ibeskattningshänseende bör därför värdet av kostförmån som tillhandahållsanställd likställas med lön och således beskattas. Jag har svårt att tro att det kan vara så illa ställt medde svenska löntagarnas intresse av att äta en någorlunda väl sammansatt måltidunder arbetsdagar, att stat och kommun måste i särskild ordning betalaarbetsmåltiderna. Man frågar sig i så fall hur det går för alla dem som intefår detta samhällsstöd, t.ex. den del av befolkningen som inte förvärvsarbetarSkulle det vara så illa bör arbetsgivarna i eget intresse se till att deanställda får så pass betalt att de har råd att äta även under de dagar dearbetar Regeringenavser således att i vår lägga fram förslag om att värdet av en 1 protokoll 1989/90:52 fri måltidom dagen - lunch eller middag - skall beskattas på det sätt som föreslogs avutredningen om reformerad inkomstbeskattning. 2 (): Jag vill först tacka för svaret. Avsikten medmin fråga var främst att belysa det faktum att en rad experter uttalat attskatteförslagen sammantaget kan leda till sämre mat- och kostvanor Vi vet alla att behovet av en ny skattereform är stort,men detta får ju inte stå i vägen för en livfull och engagerad debatt hosmedborgarna, t.ex. om våra kost- och matvanor Det är just därför som regeringenhar tillsatt en särskild folkhälsogrupp, som arbetar enbart med den här frågan.Det är klart att också folkhälsan måste vara ett övergripande mål. Man kan verkligen instämma i professor i där han för sedan hävdade att folkhälsan"verkligen inte är ett särintresse, eftersom så många av landets invånareberörs". Sambandet mellan kost och hälsa har blivit allt tydligare.Nya vetenskapliga rön presenteras fortlöpande. Stora insatser görs också avsvenska myndigheter och andra för att påverka allmänheten i riktning motbättre kostvanor Bl.a. har fastställt ett omfattandehandlingsprogram för kost- och hälsofrågor har gjort ett aktivt arbete. Jag kan nämnaatt generaldirektör uttalade att detfortfarande är många förvärvsarbetande som t.ex. tar matlåda med sig tillarbetet, . Utöver hälsan påverkar maten också produktiviteten. Det äralltså, herr finansminister, en utbudspolitisk uppgift att se till attlöntagarna äter bra. Skälet till att jag tog upp frågan var att skaran av demsom har matlåda med sig troligtvis kommer att öka när man får ettförändrat skattesystem. Vi vet ännu inte riktigt hur skattereformen kankomma att se ut, men skatteutredningarnas olika förslag innebär en rad förändringarbeträffande det som rör mat- och kosthållningen. fortsatt högskatt på mat - här är det inte fråga om någon anpassning till EG, moms på vatten- ingen anpassning till EG här heller, fördubblad momspå serveringstjänster, moms på mat somserveras i personalmatsalen, sänktförpackningsskatt, enligt KIS, uppenbarligen i syfte att förbilligaläskedrycksdrickandet, borttagenchokladskatt för att gynna chokladätandet, borttagnalivsmedelssubventioner med en medveten inriktning. Jag tycker att man skall se på densammantagna effekten av alla dessa förslag när man funderar över kost- ochhälsofrågorna. Eller vad har finansministern för kommentar när TCO:sarbetsmiljöombudsman i säger att "beskattaspersonalluncherna så ökar sjukvårdskostnaderna"? säger att "om lunchkupongerna slopas kom- mer 600 000-700 000 förvärvsarbetandeatt försämra sitt lunchätande, vilket negativt påverkar hälsan ochprestationsförmågan". Regeringensfolkhälsogrupp har just uttalat att det finns risk för att de som har det sämstäter ännu sämre. Det finns också en rad utredningar som visar att de som sämsta sociala situationen också har den sämsta kosthåU-ningen. Vadbeträffar de sociala effekterna förlorar många av dem som har det sämst socialtnär de gäller den här hälsobiten. Jaghar nämnt några få exempel som visar bredden på kraven på att hälso-ochkostfrågorna beaktas i fortsättningen. Det finns ett klart samband mellan kostoch hälsa. Kosthållningens kvalitet har också ett direkt samband med densociala situationen, som i sin tur påverkar samhällets sociala kostnader Somjag tidigare nämnde är det alltså de svaga grupperna som har densämsta kosthållningen. Vadhar då finansministern för svar på dessa frågor? Jag konstaterar attfinansministern tydligen numera också är folkhälsominister, och det är naturligtvisi den skepnaden som han har svarat på min interpellation. Av svaret att dömaförefaller det som att finansministern inte inser att flera av deskattehöjningar som sker - om alla skatteförslagen på detta område genomförs -leder till sämre kostvanor och därmed sämre folkhälsa samt att de förslag sominnebär en skattesänkning - dvs. billigare läsk och billigare choklad - ocksåleder till sämre kostvanor och därmed sämre folkhälsa. Detta menar är socialdemokraternas och nya gemensamma politik. Jagvill då fråga; Vad är skälet till att man från dessa partier medvetet slårsönder de försök som en rad statliga myndigheter- bl.a. ocharbetarskyddsstyrelsen - under en följd av år har gjort för att förbättra kostvanornaoch därmed folkhälsan? Harregeringen och frågat folkhälsogruppen, som har att yttra sig idessa frågor? Folkhälsogruppen är ju regeringens organ, och det var därför somjag riktade min interpellation till socialministern, söm naturligtvis hardetta i ryggmärgen. Vilkaslutsatser drar finansministern av denna mycket breda, kunniga kritik överförsämringarna på folkhälsoområdet? 1989/90:52 17januari 1990 Jag har två saker att säga till . Den ena är att skatternaför svenska folket sänks med nästan genom de tvåskattebeslut som ingår i skattereformen. Det kommer alltså att finnas mycketstora belopp till förfogande för både löntagarna och andra att använda för attförbättra sin kosthållning genom att äta mera eller äta bättre mat beroende påvad de behöver Jaghar sett framfart när det gäller att försöka sabotera genomförandetav skattereformen. I alla de attacker mot skattereformen där man angriperenskildheter av det här slaget, bortser man helt ifrån och försöker fåmänniskor att glömma det faktum att det kommer att vara mycket mera innehåll imänniskors plånböcker , som gör det möjligt för dem att användasina pengar mera som de själva vill. Kan vi via upplysning och allmänopinionsbildning få dem att inse att de skall använda en större del av sina inkomster tillatt ha ett bättre sammansatt kosthåll tycker jag att det i och för sig är enönskvärd insats. skulle kunna vara mera konstruktiv än att baravidhålla att alla de subventioner som ingår i dagens skattesystem skallbibehållas. Låtmig tillfoga när det gäller olika subventioners nyttighet ur folkhälsosynpunktatt de subventioner vi har t.ex. på mjölk såvitt jag vet inte har fåttnågot stöd bland den expertis som har att värna om en riktigt sammansatt kost. Omdet är ett socialt patos som driver att slå vakt om måltidskupongernasskattefrihet, tycker jag att han borde ägna en tanke åt vilka grupper det ärsom går med matlåda till arbetet och vilka som aldrig kommer att få någonglädje av ett bibehållande av subventionerna på lunch och middag somarbetsgivaren består med. Det gäller de grupper, t.ex. skiftarbetare, som ävenur hälsosynpunkt har besvärliga arbetstider Arbetsgivaren bekymrar sig mycketsällan om att genom måltidskuponger eller på annat sätt subventioneramåltiderna. Anf.4 (); Finansministern beklagar sig över framfart. Det är dåintressant att konstatera att vi har ett annat förslag, som naturligtvis ocksåkan bli föremål för motsvarande debatt. Vår finansiering består inte enbart av"glada pengar", utan vi kommer att få diskutera den. Finansministernhävdar att inte tar ansvar. Det är således felaktigt. Närdet gäller mjölk är jag ingen expert. Det verkar vara andra i denna kammare somär det. Så mycket är dock klart att när det gäller mjölkprodukter är detmellanmjölk, helmjölk och ost som är skadliga. Däremot är alla experter, ävenregeringsorgan, överens om att lättmjölk är viktigt för folkhälsan. Feldtsäger i sitt svar: "Jag har svårt att tro att det kan vara så illa ställtmed de svenska löntagarnas intresse av att äta en någorlunda väl sammansattmåltid under arbetsdagar, att stat och kommun måste i särskild ordning betalaarbetsmåltiderna." Det är en ganska bitsk kommentar till löntagarna,tycker jag. Jag har läst och en del andra personaltidskrifter,och jag har sett en del av de brev som har skickats till finansministern. Jagtycker att det är en ganska hård tolkning mot dem. Själv har jag aldrig haftglädjen av att ha några måltidskuponger, så jag vet inte riktigt hur de fungeran Detviktiga, som skall komma ihåg - och som han nu antydde i sin replik,vilket är glädjande - är att hälsobudskapet i första hand nästan enbart hargått hem i medelklassen. Arbetarungdomarna är mera utsatta. Minskningen avspädbarnsdödligheten som skedde gäUde t.ex. inte för barn tillensamstående lågutbUdade kvinnor i höghus. Det finns skillnader Dödlighetenbland den snabbt växande skaran utslagna är mycket större än bland andragrupper, osv. Jag tror därför att folkhälsoarbetet måste drivas vidare. Minavsikt var nog bredare än så som den har tolkats i . Manreagerar tydligen reflexmässigt med ryggmärgen så fort någon frågar något somhar med skattereformen att göra. Jag tycker att det är synd och beklagligt att man nu så konsekvent gör sju åttainsatser för att försämra Prot. 1989/90:52 folkhälsan. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på interpellation 1989/90:92 om har frågat mig dels hur densäkerhetspolitiska analysen ser ut som motiverar satsningen på ,dels hur jag bedömer trovärdigheten i de beslutsunderiag som hittillsförelegat, dels vad det skulle kosta i form av skadestånd och/elleråterbetalningsskyldighet att avbryta projektet. På den första frågan vill jag svara följande. Riksdagenhar senast tagit ställning till säkerhetspolitik i samband medförsvarsbeslutet . Därvid noterades den allmänt ökade strategiskabetydelsen för stormakterna av det nordeuropeiska och nordatlantiska området.Kvalitetsutvecklingen hos stormakternas taktiska flygstridskrafter, och dåinte minst deras ökade räckvidder, bedömdes som en väsentlig faktor i dettasammanhang. konstaterade att svenskt område visserlingen inte utgörnågot primärintresse för någotdera maktblocket, men genom geografiskaläge kan vårt land tidigt bli inblandat i maktblockens överväganden vid konfliktenFör båda maktblocken kan svenskt område få intresse som genväg vidflygoperationer, som genomgångsområde, som basområde främst förflygstridskrafter och för framskjuten luftbevakning. Det är sålunda uppenbart att de luftoperativaförhållandena tillmäts stor vikt i bedömningen av vår strategiska miljö. Ensjälvklar följd av detta är den centrala betydelsen av ett starkt svensktluftförsvar som en del i det samlade totalförsvaret. Dagens luftförsvar, medJaktviggen som ryggrad, lever enligt min uppfattnaing upp till högt ställdakvalitativa krav och har en tillräcklig kvantitet. Jag vill tillägga attingenting av det som vi kunnat iaktta i den pågående utvecklingen avde militära förhållandena i tyder på en minskad betydelse av ett starktluftförsvar inom ramen för den samlade försvarspolitiken. J AS-systemet kommer att göra det möjligt för oss attvidmakthålla vår försvarsförmåga gentemot omvärlden även på . Jagvill understryka att även de spanings- och attackfunktioner som ingår i JAS-systemetär av stor betydelse. Men min samlade bedömning är att luftförsvarsfunktionen iJAS, mot bakgrund av bedömningarna i försvarsbeslutet , måste tillmätas ensärskild betydelse. Beträffande trovärdigheten i de beslutsunderlag somhittills har förelegat vill jag understryka att i detta projekt har redovisatsett omfattande material från berörda myndigheter och industrien Det särskildaregeringsbeslut om uppföljning som fattades i samband med grundbeslutet om JASår 1982 syftade också till att skapa bästa möjliga beslutsunderlag. Varje projekt av den här omfattningen innehåller tekniska,ekonomiska och tidsmässiga osäkerheter I valdes en kontraktsformmed protokoll 1989/90:52 1989/90:52 17januari 1990 fast pris för utvecklingoch en första delserie på 30 flygplan för att minimera de tidigare nämndaosäkerheterna. har försäkrat att man kommer att fullföljadet ingångna kontraktet för utvecklingen och den första delserien på 30flygplan. Man kan dock inte leverera flygplanen vid den ursprungligen utlovadetidpunkten, vilket dock inte är ovanligt i samband med avancerad utveckling avdetta slag. De problem detta har givit upphov till kan bemästras av flygvapnet. Defortsatta leveranserna av flygplan efter den första delserien kommer dock attkosta mer än vad industrigruppen förespeglade i grundkontraktet. Dettaförhållande gör att trovärdigheten i industrigruppens åtaganden har minskat ochinnebär naturligtvis en ökad risk jämfört för att projektetmåste omvärderas. Jaganser att det omfattande beslutsunderlag som således har redovisats förregeringen har varit trovärdigt. Enligt min bedömning har ingen väsentliginformation undanhållits för regeringen i detta arbete. Vadgäller kostnaderna för ett eventuellt avbrytande av är dessaberoende av skälen till ett nedläggningsbeslut. Generellt sett kan en hävningalternativt avbeställning ske dels enligt reglerna i avtalet mellan staten , dels på allmänna juridiska grunder. Föratt beräkna totalkostnaderna för staten vid ett eventuellt avbrytande avJAS-projektet krävs att granskat och förhandlat omvillkoren i industrigruppens ekonomiska anspråk vid avbrytandet. Vidare måstedet framtida behovet av och möjligheterna till tekniskt stöd till flygvapnetfrån eventuellt kvarvarande svensk flygindustri för drift av befintliga systemha klarlagts. Omman endast tar hänsyn till kan en grov bedömning av kostnadernagöras för olika nedläggningsalternativ. Dessa uppgifter torde dock komma attomfattas av sekretess med hänsyn till affärsförhållanden, och det skulle skadastatens intressen inför en eventuell förhandling om de nu blir kända. Jag kandärför inte här lämna några siffror, men jag är beredd att förförsvarsutskottet ge en orientering i frågan. finns en maximal gräns för kostnaderna för avbeställning enligt avtaletsregler Kostnaderna för ett avbrytande får enligt avtalet inte överstiga dentotala kostnaden för en aktuell beställning. Denna uppgår hosindustrigruppen till ca prisläge. harca 10 miljarder betalats i löpande priser Anf.6 (vpk); Jag skall be att få tacka försvarsministern för detta mycket utförligasvar Tyvärr måste jag säga att jag tycker att formuleringarna är en aningkryptiska. Det är inte så lätt att förstå sig på det språk som används påförsvardepartementet. tror jag att det kanske rent av är meningen. Jagvet inte hur konspiratorisk man skall vara när det gäller detta projekt. har ju sina svagheter, och det har hanterats på ett sådantsätt att det finns anledning till litet konspiratoriska anstrykningar när mandiskuterar det. Jagskall försöka gå igenom det tre frågeställningarna och de tre svar som jag harfått. Närdet gäller den första frågan, om den säkerhetspolitiska analysen, hänvisarförsvarsministern till försvarsbeslut och de resonemang som gällde då- hur man diskuterade utifrån det säkerhetspolitiska läge som då förelåg. Detkan jag inte säga någonting om. Jag var inte med i de disku.ssio-nerna. Vad jagdäremot kan säga någonting om är att det säkerhetspolitiska läge som råder , , är dramatiskt förändrat om man jämför med hur läget såg ut1987. Det är naturligtvis utifrån den frågeställningen, den dramatiskasäkerhetspolitiska förändringen och den internationella nedrustningsprocessensom jag ställer frågan; Finns det fortfarande anledning att driva ett projektsom JAS och hur ser i så fall den säkerhetspolitiska analys ut som motiverardenna miljardrullning till detta havererade projekt? Den frågan har jag intefått något som helst svar på i detta interpellationssvar. Svaretinnehåller en argumentation utifrån de militära styrkor som finns i våromgivning. Man kan i och för sig säga att förutsättningarna rent militärtkanske inte har ändrat sig så särskilt mycket, det kan vi vara överens om. Devapen som fanns då finns fortfarande kvar Men om man ser på det politiska lägethar det skett väldigt stora dramatiska förändringar som det finns all anledningatt tolka på det sättet att möjligheterna, riskerna för en militär invasion iSverige ändå får anses tillhöra ett resonemang som är mycket föråldrat ochförlegat i dagens läge. Jagupprepar frågan till försvarsministern; Hur ser den säkerhetspolitiskasituation, den militära hotbild som motiverar detta projekt ut ? Närdet gäller den andra frågan, om trovärdigheten i beslutsunderlaget,sammanfattar försvarsministern det hela med att säga att det har varit en braredovisning. Ingen väsentlig information har undanhållits regeringen i dettaarbete, säger han. Det är mycket möjligt. Jag vet inte vilka papper ni hartillgång till i regeringen. Men det är fullständigt klart att för , defolkvalda, har det undanhållits papper i mängd i denna affär Vi har debatteratdetta förut, försvarsministern och jag. Jag har också gjort en anmälan tillkonstitutionsutskottet utifrån det anmärkningsvärda i att stora delar av deutvärderingar som har gjorts - fyra stycken, såvitt jag vet - ärhemligstämplade, trots att det i beslutet om JAS stod att det skulle förekommaen löpande redovisning av projektets utveckling. Ibudgetpropositionerna har det gjorts kortfattade redovisningar Därsägs det att projektet flyter normalt. Men om man går till källorna sägs därnågonting annat. Jag kan citera en redovisning där det står:"Utvecklingsarbetet hos IG Jas har krävt större resurser ochtagit än planerat." Det skrev FM V 1986. Vidare skrevs att"FMVs erfarenhet av Jas 39-arbetet är att det varit betydligt merkostnadskrävande än vad som förutsågs vid Jas-beslutet." Går man igenomdessa utvärderingar finner man att det där sägs att de förseningar som uppkom iett tidigt skede bara ökar och ökan Det varnas för att detta över huvud tagetinte kommer att gå att genomföra. Den typen av information och utvärderingarhar inte lämnats i denna församling. Detfinns en passus där det står att detta förhållande gör att trovärdigheten iindustrigruppens åtagande har minskat och att det naturligtvis innebär en ökadrisk jämfört med tidigare att projektet måste omvärderas. 1989/90:52 17januari 1990 ningenskulle jag vilja att försvarsministern förtydligade. Betyder den att det helatiden har funnits risk för att detta inte kommer att gå och att den risken nuhar ökat? Är detta någon form av brasklapp att man kanske måste avbrytaprojektet efter den första delserien? Jag skulle vilja ha ett förtydligande påden punkten. Den sista frågan gäller kostnaderna för ett avbrytande avJAS-projektet. Jag förstår uppriktigt sagt inte varför det inte är möjligt attgöra en beräkning av vad det skulle kosta. Såvitt jag förstår kan FMV brytakontraktet om det blir alldeles för dyrt. Jag kan inte se varför man då skullebetala skadestånd, eller måste man det? Betyder passusen i försvarsministernssvar om att avbrytandet inte får kosta mer än vad beställningarna har kostatatt det skulle kosta 16 miljarder att avbryta projektet, eller vadbetyder den? Jag tycker att det är mycket svårtydda formuleringar Eftersom allasom sitter runt omkring försvarsministern har varit med och formulerat svaret,antar jag att ni kan slå era kloka huvuden ihop och ge mig ett litet tydligaresvar: Vad kommer det att kosta i dagens läge att avbryta ? Detta innebär sammantaget att jag i princip upprepar allatre frågorna. Jag ber om ursäkt för om jag på det sättet låter lite tjatig, menjag anser att det är nödvändigt för den politiska debatten. 7 (): Som försvarsministern antydde finns detosäkerheter i detta projekt. Det antyds också i budgetpropositionen att maninte nu skall avbryta detta projekt. Man markerar osäkerheterna genom attförst säga att man vill hänskjuta frågan till försvarskommittén. Sedan går manändå ut och säger att projektet skall fortsätta som tidigare tills vidare. Manhar alltså medgett dessa osäkerheter, och kanske även att osäkerheterna harökat. Då frågar jag mig: Vilken planering försiggår här? Vilkaalternativ har man i så fall? Jag antar att alternativ övervägs. Man övervägerkanske inköp av utländska plan. Har man begärt offert på utländska plan? Elleröverväger man en svensk utveckling av ett alternativ? Har man tagit upp sådanaför handlingar om utvecklingen av ett alternativ? 8 (); Detta beslut fattades ju inte 1978, GudrunSchyman, utan . Därefter var det uppe till diskussion också 1983, men detvar försvarskommitté som beredde frågan. Beslutet fattades alltså inte , somGudrun tror Då var frågan: Skall vi ha ett flygvapensystem: hur ser vipå det ur säkerhetspolitisk synpunkt? Då kom försvarskommittén fram till att man borde ha ettflygvapensystem som är modernt, och man begärde då offerter-naturligtvis, PaulCiszuk. Jag är nästan häpen om någon tror att en statlig myndighet inte begärin offerter. Det gjordes ju ett mycket omfattande offertprövningsarbete dengången. Det är ju ingen hemlighet att chefen för armén då ville haett flygplan som var större och dyrare, medan andra ville ha ett mindre. Detriktades kritik mot det val som träffades. Men kritiken riktades nästan enbartmot det för- hållandet att flygplanetman valde var för dåligt och för simpelt och att motorn var för dålig. Det ärviktigt att komma ihåg detta. Detär heller ingen hemlighet att det fanns de som gärna såg att vi köpteNATO-flygplan. Det var för att vi ville slåss för svensk neutralitetspolitiksom vi valde JAS. Sedan fick vi in offerter, och då framkom det att de olikaalternativen handlade om ungefär lika mycket pengar, men totalt sett skulle detbli billigare med ett svenskt projekt. Därför fattades detta beslut. Detta varfrån säkerhetspolitisk utgångspunkt mycket viktigt. Denfråga som ställer om kostnaderna är intressant. Det rör signämligen om två olika kostnader Den ena är kostnaden för svenska staten räknati pengar. Den andra frågan är; Hur värderar i pengar svenskneutralitet? Är hon beredd att köpa flygplan i och sätta sig i klorna påWarszawapakten eller att sätta sig i klorna på och NATO? Det är denkostnaden som var och en som ställer sig i talarstolen också måste fundera övernär man diskuterar denna fråga. Närdet gäller kontraktsformen, som försvarsministern berörde, är det viktigt attkomma ihåg att industrin själv ville ha den kontraktsform som den nu inte ärnöjd med. Detta var emellertid ett önskemål från industrin, och det har denfått betala dyrt fön En stor del av den försening som sker är naturligtvis intebra, men det största bekymret med förseningen har ju industrin. Industrin hardet största bekymret! Därför är det intressant att höra över detta förhållande.