prot · GD0914 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen anser emellertid att man även iärenden som redan är avgjorda och som enligt den äldre lagen ändå kommer underregeringens prövning bör göra en generös bedömning om förutsättningarna i övrigtför detta föreligger. En grundläggande princip vid tillämpningen avutlänningslagstiftningen är att undvika splittring av familjer. Regeringenuppmärksammar detta särskilt. Barnen har en mycket utsatt position iutvisningsärenden. Det måste vara allas vår skyldighet att se till att barninte far illa. Det får inte råda något tvivel om att samhället skall ge barnenett så starkt skydd som möjligt. måste föräldrarnas ansvar för sinabarn betonas. Barnen får inte bli en bricka i ett spel. Jag vill därvid bestämt understryka att undanhållande frånverkställighet av avlägsnandebeslut inte utgör någon lösning. I många fall kandet tvärtom komma att ytterligare försvåra den enskildes situation. andra fråga saknar motivering.Jag har därför svårt att se vilken beröring frågan om anpassning till EG angående fri rörlig het för människor har med spörsmålet om utvisningsärenden rörande barn. Jag vill här påminna om att i stor enighet har beslutat om reglerad invandring. Denna reglering får naturligtvis inte bromsa ges intresse av att medverka i ett brett västeuropeiskt samarbete. Jag vill tacka för svaret och har som vanligtfull förståelse för att statsrådet inte vill och kan ta upp det enskilda fallettill behandling. Jag har tagit upp det enskilda fallet, därför att det harupprört mig och utifrån detta ställt principiella frågor. När antog det som jag vill kalla utlämningslagenhade vi en het och bitvis otäck debatt i kammaren. Då behandlade vi ocksåfrågor kring barns omhändertagande. Jag upplever mycket starkt att de myndigheter som harhandlagt det aktuella fallet har handlat grymt och okänsligt. Jag har mycketsvårt att förstå varför vi skall vara så negativa till människor som har en såbrinnande vilja att leva i . Egentligen borde vi vara glada över det.Egentligen skulle vi vara stolta över det och se det som ett tecken på attSverige och den svenska modellen har ett värde och ett gott internationelltrykte, så gott att människor söker sig hit i sin nöd. Jag vill dock vidga perspektivet litet. Från det enskildafallet kan man faktiskt gå vidare. Runt om i världen flyr stora människomassorfrån sina hem och sina länder. Bara i är befolkningsomflyttningarnamycket stora. I tar vi emot rännilar av dessa flöden. Så fort detstökar till sig någonstans, som i eller , blir det snabbt visumtvångför att stävja ofoget att dra till . Det är anledningen till att jagfrågar om EG och den fria rörligheten för människor inom den västeuropeiskaekonomiska gemenskapen. Där skall det vara fritt och utan alla begränsningar.Till det skall vi anpassa oss. När det gäller våra östliga bröder och systrar och derasbarn mäter vi uppenbarligen med andra mått - det blir visum. Medge att det ärabsurt. för oss i är allt mellan och . Detborde inte vara någon skillnad mellan olika delar av när vi öppnar ossför de fria rörelserna för människor. Det är en egendomlig diskriminering.Varför? Hur skulle det bli. , om glasnost ochperestrojka skulle gå i stå i eller i de haitiska staterna om människorfann läget förtvivlat och sökte sig till ? Ja, då blir det välvisumtvång direkt, kan jag förstå, efter modellen för människorna från Rumänienoch , För visumtvång är ju ett sätt att försöka stoppa människor. Annat var det 1944, då vi utan allt tal om visum ochtillbakatransporttvång tog emot massor av människor från , på sammasätt som vi under kriget tog emot danska judar utan prut. Då var vi fattigareän vi är . Men vi gjorde det av hjärtat. Det var bra. Hur är det ?Var finns hjärtat? Det är faktiskt dags att se över utlämningslagen så attungdomar som vill stanna i , därför att de har rotat sig här, får stannaoch inte tvingas gömma sig i soprum i väntan på en kärleksfull och humanhandling. Det är dags att vi behandlar alla européer efter samma måttstock somden som vi vill anpassa oss till när det gäller människor inom denvästeuropeiska ekonomiska gemenskapen. Gör vi inte det är vårt tal om en frikostigflyktingpolitik inte mycket värt. Vi är trots allt ett av världens rikasteländer och med fantastiska resurser. Vi har haft och har stor glädje av vårainvandrare. Av svaret framgår att ministern är nöjd med myndigheternasarbete. Med fallet i åtanke har jag svårt att helt dela ministerns åsikt. Jag måste säga att jag tvekar om jag efterdetta inlägg över huvud taget skall gå in i ett replikskifte med har hans resonemang att göra med en helt annan fråga än den som togsupp i interpel-lationen. Jag har givit det principiella svar på som jag tycker att jag kan ge. Jag är glad att ändåunderstryker att han vet att jag inte kan ge mig in i enskilda ärenden.Uppriktigt sagt tycker jag att det börjar bli på gränsen till tjatig upprepningatt behöva påpeka det från denna talarstol. Det är inne på gällerhela det stora komplexet kring den reglerade invandringen. Han säger t.o.m. attvi på nytt skall se över utlänningslagen, som vi ju bara för fyra månader sedanhade en mycket stor debatt om här i . Såvitt jag förstår pläderar CarlFrick emot den reglerade invandringen. Visst hade vi en mycket het debatt här i , meningen ifrågasatte att vi skulle ha en reglerad invandring. Det är ju enutomordentligt stor fråga som i och för sig skulle kunna vara ett ämne för eninterpellationsdebatt och många fler debatter. Kanske vi kan återkomma tilldet. har vi den reglerade invandringen, och det är inomramen för den som vi prövar de enskilda ärendena. Det gör vi nogsamt. Men dethänder, vilket alltid kommer att inträffa så länge vi har en regleradinvandring, att människor också får avslag på sin ansökan, därför att det intefinns sådana skäl som vi har satt upp som villkor för uppehållstillstånd iSverige. Vi kommer alltid att ställas inför den situationen att människor inteaccepterar att de får avslag. Trots detta måste beslutet verkställas, om viskall få trovärdighet, rättssäkerhet och rättvisa vid tillämpningen avutlänningslagen. Det skulle vara frestande att bolla frågan tillbaka tillCarl ; Vad skall vi göra då? Vem skall verkställa sådana beslut? Skall viöver huvud taget bry oss om att få besluten verkställda? Självfallet skalldetta ske med respekt för humanitet och på ett korrekt sätt. Där har vi ocksålagstiftning som reglerar. Självfallet skall vi respektera våra beslutoch försöka verkställa dem. Men den avgörande frågan är vilka beslut vi fattar- för att nu inte gå in på det speciella fallet. Jag finner att man mångagånger har agerat mycket okänsligt. Det har upprört mig. Det vidgade perspektivet tycker jag är viktigt, därför attjag som europé känner att vi skall försöka ha lika behandling av de människorsom bor i , Därför vill jag vidga perspektivet. Man skall kanske försökase litet på vad som skulle kunna inträffa , om det blev storastörningar runt om i , och inte låsa sig fast vid den fria rörligheten avbara en del av , en mycket lyckligt lottad del av , där det mestafungerar bra för tillfället. Det är skäl att se litet utanför det somamerikanerna kallar Prot,1989/90:14 Prot,1989/90:14 för"fortress" och försöka se att faktiskt är störreän den västeuropeiska ekonomiska gemenskapen. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90;Filoch Fi2 till finansutskottet /90;Jul-Ju8 till justitieutskottet1989/90;Skl-Sk3 till skatteutskottet /90;T1-T6 till trafikutskottet1989/90;U2 till utrikesutskottet Anmäldes och bordladesJordbruksutskottets betänkanden /90;JoU2 Fiske 1989/90;JoU4 Jakt- och viltvård 1989/90;SkU2Dubbelbeskattningsavtal mellan och I989/90;SkU3Alkoholbeskattning m,m, 1989/90;SkU5Folkbokföring betänkande 1989/90;UU3 betänkanden /90;KrUl Kulturmiljövård1989/90;KrU3 Folkrörelser betänkande 1989/90;TU3 Vissayrkestrafikfiågor Näringsutskottels betänkanden /90:NU2 Detaljhandel1989/90:NU4 Elfrågor 6 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1989/90:31 a\ () till justitieministernom skärpt narkotikastrafflagstiftning; har vifått allt fler indikationer på att det aldrig har funnits så gott om narkotikai som . Vidare står det klart att det farliga kokainet fåttordentligt fäste i vårt land. Det har visat sig att de som missbrukar kokain inte harvarit fast i någon annan drog tidigare. Kokainet värvar alltså inte missbrukarefrån andra droger, utan vi har fått en helt ny kategori av missbrukare. Vid sidan av kokain har även stora mängder heroin,amfetamin och cannabis vällt in över . Rentsyntetiska droger eller s.k, designer drugs, såsom exempelvis Ecstasy, harockså börjat förekomma i missbrukarkretsar. Den svenska narkotikastrafflagen är emellertid helttandlös när det gäller att strypa efterfrågan på narkotika i konsumtionsledet.Lagen innehåller visserligen ett principiellt förbud mot narkotikakonsumtion,men det förbudet är tämligen meningslöst på grund av att polisen inte har rättatt ta blodprov och urinprov på personer som misstänks för illegaltnarkotikamissbruk. Lagen, som trädde i kraft , har-såvitt jagvet-ännu inte kunnat tillämpas i praktiken. Med anledning av ovanstående fårjag fråga justitieministern om regeringen har för avsikt att föreslå någraändringar i narkotikastrafflagen. 7 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:120 av Per Stenmarck (m) till utrikesministern omRaoul försvinnande: Den senaste veckanshändelseutveckling har gett nya förhoppningar om ett trovärdigt besked om vadsom inträffade när försvann från vid andravärldskrigets slut. Personliga tillhörigheter såsom pass och körkort överlämnadesvid syskonens besök i . Detta är med stor sannolikhet den mest positivautvecklingen . Något bevis, vare sig för att levereller är död, innebär händelsen dock inte. Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta mot bakgrund av den uppkomna situationen? 1989/90:121av () till finansministern om alternativen i barnomsorgen: Finansministern uttalade i sambandmed en konferens i att reglerna för att erhållastatsbidrag inom barnomsorgen skall ändras så att även barnomsorg som drivs iprivat regi skall kunna erhålla statsbidrag. Detta är enligt mening positivt, eftersom alla deprivata alternativen leder till en ökning av antalet platser inombarnomsorgen. Flera alternativ och ett ökat antal platser är till klar fördelför alla de föräldrar som inte får del av den nuvarande barnomsorgen. Jag vill med anledning avfinansministerns utspel fråga när regeringen är beredd att föreslå nya reglerför statsbidrag till barnsomsorgen? 1989/90:122 av () till finansministern omändrade regler för fyllnadsinbetalning av skatt; Beslutet att införa en avgift päfyllnadsinbetalningar, som görs mellan och och är större än20000 kronor, är ett skamgrepp på enskilda medborgare. Beslutet innebär attskattskyldiga belastas med en avgift även om inbetalningen görs så fortkontrolluppgifter på inkomsterna erhålls. Man måste alltså betala en avgift föratt få betala skatten. För att undvika avgiften måste man löpande underinkomståret göra egna uppskattningar av inkomster och utgifter och beräkna sinskatt. Detta är ett orimligt krav mot bakgrund av dagens krångligaskattesystem. Med anledning av det ovan anförda anhåller jag om att tillfinansministern få ställa följande fråga; År finansministern beredd att ändradet nu ikraftträdande beslutet om avgift på fyllnadsinbetalningar fr.o.m. den18 januari, så att en korrekt gjord deklaration och fyllnadsinbetalning kan skeutan särskild avgift? 1989/90:123av () till justitieministern om sekretesslagstiftningenbeträffande läkemedelsmissbruk; beställde enöversyn av sekretesslagen. Detta beslut var bl.a. föranlett av de hinderdagens sekretesslag lägger för att åtgärda läkemedelsmissbruk. Tilldetta kommer att sekretesslagstiftningen kan medföra att patienter onödigtvisutsätts för en och samma undersökning . Min fråga till justitieministern är; När avser regeringen lägga framförslag till ändringar i sekretesslagen, så att man kan komma till rätta meddessa problem? 1989/90:124 av () till jordbruksministern omgynnande av när-producerade livsmedel: I harfrågan om att gynna närproducerade livsmedel behandlats, vilket för övrigtöverensstämmer med gjorda uttalanden Dörrödsmjölken är ett sådant. Emellertid har statenslivsmedelsverk vägrat företaget dispens för en begränsad försäljning avopastöriserad mjölk bl.a. till en skola. Är statsrådet beredd att medverkatill att denna form av extensiv och småskalig produktion får leva vidare underkontrollerade former? 1989/90:125 av () till jordbruksministern omdispens för skolkonsumtion av opastöriserad mjölk; haröverlämnat ärendet om Dörrödsmjölken till legeringens avgörande. När kommer regeringen att gebesked? Föreligger möjligheter att Dörrödsmjölken kan ges dispens förskolkonsumtion såsom opastöriserad vara? 1989/90:126 av () tillutbildningsministern om policyn vid professorstillsättningar; Vid en professorstillsättning i gick regeringenifrån ett enhälligt sakkunnigförslag och utsåg en kvinnlig sökande som varsämre meriterad. Med anledning härav ställer jag följande frågor tillstatsrådet ; Har regeringeni och med detta tillsättningsärende knäsatt en ny policy vid tillsättning avvetenskapliga tjänster? Om så ärfallet, har regeringen lagt fast en policy hur man skall väga vetenskapligkvalitet mot andra faktorer som i princip inte har något med den kommandetjänsteutövningen att göra? 1989/90:127 av (in) till industriministernom det svenska näringsklimatet: har desvenska börsbolagen i växande utsträckning gjort sina framtidssatsningarutomlands. Den politska osäkerheten på alltför många strategiska områden -energi, EG, ekonomisk politik och skatter -utgör givetvis bakgrunden. , VD vid , har i klarspråk uttryckt vadsom egentligen varit känt för de flesta insiktsfulla bedömare - Sverigeuppvisar alltför många nackdelar för att attrahera framtidsinvesteringar. Medanledning härav ber jag att få ställa följande fråga till statsrådet; Vilka åtgärder avserindustriministern vidta för att återge ett positivt näringsklimat,eller anser statsrådet att förhållandena i detta hänseende ärtillfredsställande? 1989/90:128av (vpk) till socialministern om åtgärder mot socialaorättvisor: Trots en högkonjunktur som pågått och en kapitalbildning större än har vi flersocialbidragstagare . Enligt SCB fanns 1988 ca 500 000personer som fick bidrag. Det är en fördelningspolitik som jag svårligen kanacceptera. Prot.1989/90:14 Jag vill fråga ; Tänker regeringen göra något at de i landet växande ekonomiska klyf- Svar påinterpella- torna som ger upphov till så många sociala orättvisor ochett ökande antal 1989/90:129 av Margö (vpk) tillsocialministern om åtgärder mot spridning av klamydiasmitta; Klamydia kan betraktas som enfolksjukdom. I pågår en epidemi. Av en halv miljon prover visade sig ca40 000 vara positiva. Det kan betyda att ca 200 000 människor är smittbärare.En obehandlad infektion kan få framtida konsekvenser, eftersom den leder tillprostata- och äggledarinflam-mationer, med konsekvenser för fruktsamheten. Med stöd av ovanstående vill jag fråga ; Kommer regeringen att göra någotför att stoppa den pågående klamydiaepidemin? 1989/90:130 av (vpk) till finansministernom följderna för konstnärer m.fl. av skattereformen: Det nu föreslagna skattesystemetinnefattar en rad förändringar som kommer att slå hårt mot konstnärer,författare, tonsättare m.fl. Exempel är förslagen om moms på upphovsmannarätt,skatt på alla stipendier och att alla inkomster skall beskattas som debetalas ut. Motbakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga; Avser finansministern att undantaovanstående yrkesgrupper från skatteförslaget? 1989/90:131 av () till socialministern omluftburna sjuktransporter; Frågan om luftburna sjuktransporterhar behandlats av och . Förstagången behandlades frågan av dåvarande civilutskottet och därefter avförsvarsutskottet åren 1985, 1986, 1987 och 1989, har på förslag avförsvarsutskottet, såväl 1986 som 1989, som sin mening givit regeringen tillkänna att frågan om luftburna sjuktransporter måste föras fram till enlösning. Jag har som motionär givit uttryckför samma uppfattning, I en fråga till dåvarande socialministern iår aktualiserade jag frågan. Då anförde statsrådet att det ännu intevarit möjligt att finna en ekonomiskt försvarbar lösning på frågan. Det är högst anmärkningsvärt och otillfredsställande attfrågan ännu inte lösts. Med hänvisning bl.a. till beslut i vår finnsgoda skäl anta att skall erhålla ett förslag i ärendet. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga till socialministern: 16 När ämnar regeringen villfarariksdagens två gånger framförda propå om att lösafrågan om huvudmannaskapet m.m, avseende luftburna sjuktransporter? 1989/90:132 av () tillutbildningsministern om kulturmiljövårdens beredskapsarbeten; För kulturminnesvården harberedskapsarbetena haft stor betydelse. Medan de ordinarie anslagen varitförsumbara, har beredskapsarbetena utvecklats till att bli den fasta bas sombehövts för att skydda viktiga kulturminnen. Samarbetet mellan kulturminnesvårdens organ ocharbetsmarknadsmyndigheterna har varit värdefullt. Det har dock medfört att detaldrig blivit tillfälle för oss att fatta beslut om åtgärdernas omfattning ochinriktning från en kulturpolitisk utgångspunkt. Dagens låga arbetslöshet innebär att arbetsmarknadsverketkunnat minska på antalet beredskapsarbeten. Det är en positiv utveckling, somdock fått negativa konsekvenser på andra områden. Anslaget till kulturmiljövårdens beredskapsarbeten, som198.3/84 uppgick till 40 milj. kr., är nere i 10 milj. kr. Denna minskningär nog motiverad utifrån arbetsmarknadsmässiga skäl - kulturpolitiskt är deninte försvarbar. Min fråga blir då; Anser kulturministern att jag härtecknat en någorlunda rättvis bild av läget? Vilka lösningar på problemen påkulturmiljövårdsområdet kan vi vänta oss från kulturministern? 1989/90:133 av Per () till finansministern omföljderna av en anpassning till EG: På 17-årsdagen av den danskafolkomröstningen om EG-inträde publicerade tidningen en förödandesummering. a) utlandsskuldenfyrdubblats från av BNP, b) räntebetalningarnatill utlandet fyrtiodubblats /år, c) arbetslöshetentiodubblats från 30000 till nästan 300000 arbetslösa. Dessutom har inflationen varit dubbelt så hög som 1972, deninhemska statsskulden ökat "dramatiskt" och tillväxten "pressatsi botten". Och andelen av dansk industriexport som går till EG harsjunkit! Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern: Finns det några tillförlitligasakskäl, dvs, undersökningar av en annan kvalitet än de lögnaktigaparadisskildringar av EG som de danska EG-anhäng-arna publicerade förefolkomröstningen , som gör det sannolikt att ett EG-anpassat skullegå ett annat öde till mötes än har gjort? 1989/90:134av Per () till justitieministern om möjligheten för attöverlämna beslutsbefogenheter till mellanfolklig organisation i samband medanpassning till EG: Enligt grundlagen (RF 10 kap, 5 §)kan överlämna beslutsbefogenheter endast "i begränsadomfattning" till "mellanfolklig organisation för fredligt samarbete,till vilken riket är eller skall bliva anslutet". Det måste betyda attingen som helst befogenhet kan överlämnas till EG-institutioner. hävdas att EG av kräver medverkan igemensamma institutioner och en gemensam rättsordning. Enligt uppgift tänkerman sig också att svenska domstolar före domslut skall inhämta förhandsbesked(preliminary ruling) från och därefter "självständigt"döma på samma sätt! Eftersom grundlagen här ställer upp definitiva hinder villjag fråga justitieministern; Pågår arbete pä att förändraregeringsformen i syfte att möjliggöra överlåtande av svensk beslutsrätt tillöverstatliga organ eller med deltagande av EG? 1989/90:135 av Per () till statsrådet om produktsäkerhetsnormer vid anpassning till EG; I en skrivelse til miljö- ochenergidepartementet har generaldirektörHans Rode varnat för att den pågående EG-anpassningen riskerar leda till att"ett svenskt säkerhetskrav (skall) kunna bli nedröstat" genommajoritetsbeslut i översstatliga organ. Bland viktiga säkerhetskrav i fråga omprodukter som kan tvingas ge upp, nämner olika normer för tvätt-och diskmaskiner, bestämmelsen om att centrifugluckor inte skall kunna öppnasnär trumman roterar, normer om högsta temperatur på berörbara ytor, m.m.Generaldirektör framhåller i skrivelse att "för dagen är jag av denuppfattningen att vi ej kan släppa på de säkerhetskrav som vi i underlång tid tagit fram avseende olika produktslag". Jag villfråga statsrådet; Delar statsrådet energiverkschefensuppfattning att det vore negativt för produktsäkerheten om tvingasunderordna sig gällande EG-regler i en rad avseenden? Delar statsrådet energiverkschefens uppfattning attSverige skall bibehålla sina produktsäkerhetsnormer och sin rätt att självtfastställa sådana också ? 1989/90:136av () till socialministern om legitimation av naprapater; beslutade tidigare i åratt kiropraktorer som genomgått viss godkänd utländsk utbildning skall kunna fålegitimation för yrket. I flera riksdagsmotioner yrkades att också naprapater,vilka genomgått en likvärdig utbildning, skall komma i fråga för sådanlegitimation. instämde i motionärernas bedömning att det inomnaprapatin bedrivs ett se- Utskottetförutsatte att alternativmedicinkommittén (AMK) Prot. skulle återkomma med ennoggrann genomlysning av naprapaternas verk- 20oktober 1989 samhet. Men någon sådan redovisning kommer uppenbarligen inte att läm- ~ nas i det slutbetänkande som AMK lägger fiam dennamånad. '"' P" ""«''P«/'«- Mot bakgrund av tillkännagivande till regeringen vill jag fråga; Ärsocialministern beredd att medverka till att ta fram ett sådant underlag förbedömning av naprapaternas verksamhet att frågan om deras legitimation kanprövas ? 8§ Kammaren åtskildes kl.9.50. 1 § Justering av protokoll............................................................................... 1 2§ Svar på interpellation1989/90:10 om ökade vårdresurser för ål dersdementa......................................................................................... I DanielTarschys (fp) (vpk) 3 § Svar på interpellation 1989/90:2 om behandlingen av utvisnings ärenden rörande barn................................................................................... 9 4§ Hänvisningav ärenden till utskott............................................................ 12 5 §Bordläggning............................................................................................ 12 1989/90:31 av ()om skärpt narkotikastraff lagstiftning................................................................................................. 13 1989/90:120 av Per Stenmarck (m) omRaoul för svinnande ................................................................................................. 13 1989/90:121 av ()om alternativen i barnom sorgen ....................................................................................................... 14 1989/90:122 av ()om ändrade regler för fyll nadsinbetalning av skatt............................................................................ 14 1989/90:123 av () om sekretesslagstift ningen beträffande läkemedelsmissbruk................................................... 14 1989/90:124 av () omgynnande av närproduce rade livsmedel............................................................................................ 14 1989/90:125 av ()om dispens för skolkon sumtion av opastöriserad mjölk................................................................. 15 1989/90:126 av ()om policyn vid professors tillsättningar .............................................................................................. 15 1989/90:127 av ()om det svenska näringskli matet.......................................................................................................... 15 1989/90:128 av (vpk) om åtgärder mot so ciala orättvisor............................................................................................ 15