prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — ErikÅsbrink sade också att varken han eller någon annan vet vilka dynamiskaeffekter som uppkommer, och han antydde att vi borde prata om det. Jag håller medom det. vill jag ha en förklaring till tabellerna överbudgeteffekterna i propositionen, där det står att de dynamiska effekterna blir5,0, med en decimal. AnL 35 ()repUk: Jag konstaterar utifrån skrivningen i utskottsbetänkandet att det ärcenterparfiets förslag som är huvudalternativet till det nu liggande förslaget.De andra partiernas förslag kallas för orealisfiska. ErikÅsbrink säger att motorn har gått varm, så det är nog inte jag som är varm omfötterna, utan och socialdemokraterna. som vi nu diskuterar är egentligen inte värd att diskutera. Det är underett statsråds värdighet att lägga fram sådana här beräkningar. För attåstadkomma full jämförbarhet mellan förslagens effekter, som ni säger, har nigått in och rumsterat om i vårt förslag. Ni säger att detta sker genom enprocentuellt lika stor reduktion för alla inkomsttagare i förhållande tillgraden av underfinansiering, som vi har fastställt utifrån ett tyckande och enbedömning. Vetenskapsmän skulle vrida sig om de såg hur ni hanteradestatistiskt material. Nihar alltså inte gjort dessa beräkningar med vårt förslag; ni har gjort omförslaget. Ni har fel i beräkningarna om importmoms, omsättningsskatt,bostadsbidrag, energimoms, extra avdrag för förmögenhet och dynamiska effekterMed ytterligare några småsummor kommer vi då upp i 9 miljarder Jagtycker att det nu är dags att börja diskutera resp. partis alternativ på etthelt annat sätt än ni gör Närdet gäller barnfamiljerna tror jag att de hellre vill ha rimliga boendekostnaderän att sitta ända upp till halsen i de kostnaderna och sedan erhållabarnbidrag. Stora delar av barnbidraget är nämligen ett rent bostadsbidrag-detborde ni erkänna. Bostadsutskottetsordförande säger att skatteomläggningen dramafiskt ökar boendekostnaderna, attdet saknas förslag om bostadsfinansieringssystem, att räntebidragen 1990/91ökar med 5 miljarder och att bostadssubventionerna sammantaget är istorleksordningen 50 miljarder. Man riskerar att få försämringar omman gör på det här viset. Det uflovade investeringsbidraget finns det ingetförslag om. Fasfighetsskatten skall skärpas, och basen för skatten och taxeringsvärdetskall utredas, osv. Han frågar utifrån bostadsbrist och annat: Kan det blimycket värre? Denfrågan ställer också jag mig. Måste ni fullständigt försvåra för människor attklara sig på sin egen lön? Det är inte att vara emot bidrag, som ni påstår,utan ni skapar en rundgång som kommer att fresta på de offentliga utgifterna iframtiden. Anf.36 () replik: Statsrådet känner naturligtvis ett stort mått av tillfredsställelseoch förnöjsamhet , och det förstår jag, efter allt arbete och den långa processen. Jagkan inte aUs känna samma glädje. Det är inte så att jag inte vill ha ett nyttskattesystem - det vill jag verkligen - men jag känner en genuin och ävenpersonlig besvikelse över att socialdemokrafin har valt att följa ett vissthuvudspår. Jag uppfattar det så att det är som socialdemokraternasöker samarbete med. Jagvet vilka åsikter ni har om oss i vänsterparfiet. Statsministern sade i gär attvi sitter på läktaren. Jag påstår att vi i har försökt komma innanfördörrarna och nå er i skattefrågan, men det har varit oerhört svårt. Men ärfrågan alltså avgjord, och jag beklagar att det har skett på detta sätt. Jaghoppas att ni får en annan syn. har deklarerat att man vill sökanya vägar - kanske på grund av en inre opinion i partiet. Vadsom behövs för 90-talet vet ni på ert departement - ni har läst sammahandlingar som jag. Inkomstklyftorna har växt, men ni har inte med skattereformentagit sikte på en omfördelning fill de lågavlönade. Ni har velat få en bättrefungerande ekonomi. Jag har insett det, och jag har alltså inte argumenteratom det . Vadsom behövs är alltså en omfördelning tiU de lägst avlönade,till dem som har det sämst. Ni kan ta fram hur många statistiska tabeller somhelst, men jag kan se till min egen person och räkna på vad jag somriksdagsledamot har i arvoden och kostnadsersättningar och räkna på minlärarlön. Det är enkelt för mig att se att jag tjänar jättemycket på skatteomläggningensom riksdagsledamot jämfört med vad jag gör som lärare. Jag har samma avdragvare sig jag är riksdagsledamot eUer lärare. Det hjälper inte hur mångaexpertrapporter som läggs fram. Detär så människor upplever skatteomläggningen, det måste ni förstå. Det kommerinte att gå i längden, . Människor får ju inte andras löneavieri brevlådan utan bara sina egna, och de kommer att märka sin personligaskattesänkning. De höjda indirekta skatterna kommer de inte att tänka pådagligdags. De kommer att uppleva det så att inflationen är kraftig och attpriserna gär upp. Ni kommer alltså att klara er ett tag, men människornakommer att märka att de får det allt svårare att klara hyreshöjningar och attreda sig på sin lön, och då begär de löneökningar, vilket innebär attinflationen drivs på. Det är grundproblemet. Människor kommer att ha känslan avatt andra gynnas, och den känslan kommer tyvärr att vara riktig. Nisäger att ert förslag är Ukformigt, men det är det inte. i företagsbeskattningär egentHgen . Ni gör en rad undantag på kapitalbeskattnings-sidan.Vänsterpartiets förslag är faktiskt mer likformigt, och det är mindre störandei samhällsekonomin. Jag beklagar att socialdemokratin har valt högerlinjen denhär gången, och jag hoppas att det inte upprepas. Egentligen är det patetiskt med detta moderata samlingsparti. Det ärpartiet som har tagit skattefrågorna på entreprenad, men som står fullständigtvid sidan om när den spännande omvandlingen av vårt skattesystem pågår. Itvå perioder, , var ni i regeringsstäUning och kundepåverka skattepolitiken. Nämn någon enda positiv åtgärd på skatteområdet somgenomfördes ! Ni höjde momsen, ni höjde arbetsgivar- 1989/90:140 13 juni1990 1989/90:140 13 juni1990 avgifterna, ni höjdepunktskatter, ni höjde kommunalskatten - ni höjde det samlade skattetrycket.När ni lämnade regeringen hade den högsta marginalskatten höjts från 83till . Såsent som - det är bara -lade nifram en partimotion där den djärva ambitionen var att låg- och medelinkomsttagarnaskulle ha en skattesats på 34 resp. , dvs. en kommunalskatt på . och4 % resp. i statlig inkomstskatt. Den reformen skulle genomföras per den 1januari 1991, dvs. vid precis den tidpunkt som senare har visat sig gälla förden faktiska skattereformens genomförande. Verkligheten har sprungit förbi demoderata skattereformatörerna. Låg-och medelinkomsttagare kommer inte att behöva betala någon statlig inkomstskattalls . Dessutom kommer de flesta av dem att få en skatterabatt påkommunalskatten med En låginkomsttagare som tjänar95 . får lägre skatt än han hade fått om det moderataskatteförslaget hade förverkligats. En person med 180 000 kr.i inkomst får lägre skatt än vad som hade blivit fallet med detmoderata alternativet. Moderaternaliksom uppehåller sig också vid skattetrycket, den s.k. rundgången ochsäger att den här reformen leder till ökat skattetryck och ökad rundgång. Detär helt enkelt inte sant. Det räcker att läsa innantill och ta del av desiffror som har publicerats i kompletteringspropositionen. Där framgår det attutgiftstrycket, de totala offentliga utgifterna i procent av BNP, minskar medungefär en procentenhet av BNP. Det motsvarar 14-15 miljarder kronor.Skattekvoten sänks, beroende på vilken inflations- och löneutveckling vi får,med mellan 1 1/2 och av BNP Det motsvarar 20-25 miljarder kronorDet är tvärtemot vad ni säger om rundgång och ökat skattetryck saknar alltäckning. GörelThurdin, liksom , är mycket irriterad över diskussionen kring defaktiska studier som har gjorts av fördelningspolitiken. i sitt inledningsanförande att hon ville hänvisa till , somockså står här i kammaren, och säga att det nu får vara slut på dessadiskussioner Låt oss prata om någonting annat. Jagförstår att ni inte vill prata om de här sakerna. Det här äravslöjande. Det här är obehagligt. Jag kan försäkra er att just därför kommervi att fortsätta att prata om de här sakerna. Det är angeläget att föra ut dendebatten till hela svenska folket. Det måste få veta sanningen om defördelningspolitiska effekterna av era förslag. De måste också få veta sanningenom den våldsamma underfinansiering ni ägnar er åt. Det gäller framför alltmoderaterna. Det är inte bara vattenhinkar och motorer som är varma,telefontrådarna till går också varma på grund av allamoderater som ringer dit och försöker ifrågasätta de siffror som våra experterhar tagit fram. Jag har sagt det förut: På en punkt hade vi fel. Det tar vitillbaka. Det ändrar vi på i nästa upplaga av den omdebatterade skriften. Intepå någon annan punkt har ni kunnat påvisa att något fel har begåtts. Nihar finansiering av typen ökat hushållssparande, 6 miljarder. Det bara antas uti det blå. Därmed har ni befriat er, tror ni, från behovet att finansiera 6miljarder Ni räknar er till godo engångsinkomster Man skattar av företa- gens obeskattade reserver.Det är finansiering som skall användas för bestående skattesänkningar, somligger kvar år i all framtid. Den typen av bluffinansiering är detfullt av i det moderata förslaget. Skalar man bort allt detta är vi tillbaka ide skrämmande stora underskotten, som visar att man helt har tappat kontaktenmed verkligheten, att man inte ägnar tillstymmelsen av ansträngning åt attföra en ansvarsfull politik. Jaghar inte ägnat mig så mycket åt andra partier i debatten. Men jag skallkommentera dem också, först . Jag hörde på , och jag måste säga att det inte bara var schvungfulltframfört, det var god demagogik i en positiv bemärkelse. Det var också innehållsmässigtintressant, och jag kunde hålla med om väldigt mycket av det som sades. Jagskulle t.o.m. kunna gå så långt - det är möjligt att jag nu skandaliserar LarsBäckström - att jag säger att om det bara handlade om honom skulle vi nog kunnakomma överens. Men partiet v, f.d. kommunisterna, innehåller en mängd andraschatteringar All erfarenhet har visat hur oerhört svårt det är att samla dettaparti till en hållbar uppgörelse, vare sig det handlar om skattepolitik ellerannat. Attfördelningspolitiken är viktig håller jag med om i allra högsta grad. Men vimåste också komma ihåg att vi skall skapa de resurser varmed fördelningspolitikkan bedrivas. Skattepolitiken kan vara ett viktigt bidrag till detta. Det är enväldig skillnad om vi har en tillväxt i ekonomin på eller i varje fall 2 %och inte . Det ger oss helt andra möjligheter att bedriva fördelningspolitiktill gagn för låginkomsttagare, för de svagaste grupperna. Mitthuvudproblem är att så länge är en ensam ropande röst ivänsterpartiets öken, är det svårt att se några möjligheter för framtidauppgörelser tycker illa om att vi talar om dynamiska effekter,percentiler och deciler Men så länge vi inte ser litet mer dynamiska effekteri får ni vara inställda på att räkna era anhängare snarare ipercentiler än i deciler. Tillmiljöpartiet och , som har tagit upp reseavdraget,vill jag säga att jag har stor förståelse för synpunkter i denfrågan. Det ursprungliga förslaget, som lades fram av inkomstskatteutredningen,var ur miljöpolitiska utgångspunkter bättre än det som vi nu genomför, dvs. vibehåller dagens system. Anledningen till det var det starka motstånd som detförslaget väckte. Jag skall inte förneka att det även fanns ett starkt motståndinom mitt eget parti: Det var ett kompakt motstånd från alla de övriga fyrapartierna i . Sistaordet är väl inte sagt. gäller det här förslaget. Om det finns möjlighetatt ompröva det återstår att se. Jag skulle vilja råda inrikta vissa pedagogiska ansträngningar på t.ex. de partier som i andrasammanhang, jag tänker på och , gör sig till talesmän förmiljön framför alla andra. De kanske också skulle ägna någon tanke åt åtgärdersom syftar till att begränsa bilismen och de utsläpp som bilismen förorsakar.Då kanske utsikterna ökar att få ett miljövänligare reseavdragssystem än detvi har . Slutligenvill jag ta upp en fråga som gäller alla de tre borgerliga parfierna. Ni ärdjupt splittrade. Jag behöver inte utveckla någon argumentation i den 1989/90:140 13 juni1990 1989/90:140 13 juni1990 Det är uppenbartför alla och envar Ändå säger ni att ni skall bilda regering tillsammans, omdet bUr en borgerlig majoritet val. Jaghar läst en intervju med . Jag vet att han inte är här, men andraföreträdare för kan möjligen besvara min fråga. Det är en intervju itidskriften , tror jag, som ger ut. Frågan ställs så här: Omfolkpartiet håller fast vid skatteuppgörelsen kan ett framtida samarbete medcentern bU svårt att få till stånd? Nästa fråga: Så ni kommer att arbetaför att riva upp finansieringen av skattereformen? Det andra har viaccepterat. Den skala som finns stämmer väl med vad vi har sagt, och det göräven grundavdraget. Det framgår av intervjun att det är finansieringen som ärdet stora problemet. Jagmåste fråga: Hur skall detta gå fill? År det ett krav från ochmoderaterna att skattereformen rivs upp och görs om i väsentliga delar om detskall bli en borgerlig regeringsbildning efter en eventuell valframgång 1991?Frågan kan också ställas till folkparfiet, även om jag utgår ifrån attfolkpartiet står fast vid skatteuppgörelsen, oavsett hur valet utfaller nästaår. 38 BO ()replik: Patefiskt, sade . Pinsamt är snarare ordet. nyefinansminister gick i debatten med i i går i god förhela den här rapporten, hela den torffiga och ovederhäffiga s.k. analysen avcenterns och skattemofioner visar det sig först att därfinns ett skrivfel och sedan att där finns ett beräkningsfel på 7 miljarder -egentligen är det 13 miljarder Sedan upptäcks väl nästa fel och nästa fel igen.Så gott som allt som sägs i den här rapporten är fel. Slutsatsen är fullkomligtfelaktig. Jaghar nu anmält mig sist på talarlistan i detta ärende. Jag inbjuder antingenfinansministern eller biträdande finansministern att stanna kvar och föra dendebatten med mig om hur det ligger till med rapporten. Om ni inte vågar det harni erkänt att ni inte vågar stå för den i andra detaljer heller. Denskatteomläggning som vi behandlar lider av en stor brist, ochdet är att skattetrycket inte ens blir oförändrat utan t.o.m. höjs en aning.Det innebär, som jag fidigare har sagt, att en normalinkomsttagare får betala nästantvå tredjedelar av sin totala arbetsersättning i skatter och avgifter. Jagskulle vilja fråga om han tycker att det är rimligt. Skall man haett så högt skattetryck för normala inkomsttagare att två tredjedelar av derasinkomster tas om hand av politiker i stat och kommun och att de därmed får sålitet kvar av sin inkomst efter skatt att de inte har råd att välja något annatän den offentligt subvenfionerade vården och omsorgen, som enligt vad vi vetinte fungerar tillfredsställande på alla håll i landet? De är ändå med ochbetalar Det är bara de välbärgade som har chansen att välja. Är det ett rimligtoch bra system, biträdande finansministern? Sedanförde ett resonemang om att de borgerliga regeringar som vi deltogi inte gjorde något konstruktivt på skatteområdet. När den borgerligaregeringen tillträdde var en av dess första åtgärder att dratillbaka hälften av den redan beslutade arbetsgivaravgiftshöjningen på 3procentenheter . Man begränsade alltså den kraftiga skatte-ochavgiftshöjning som socialdemokraterna hade fattat beslut om. Det var också dessa arbetskraftskostnadsökningar i börjanav -det kan man läsa om i långtidsbudget osv. - som skapade deekonomiska problemen. Därefter sjönk det totala skattetrycket i Sverige.Eftersom det kommunala skattetrycket ökade minskade också det statligaskattetrycket. Det är riktigt att mittenpartierna gjorde upp medsocialdemokraterna om en skatteomläggning som medförde ytterligare höjtskattetryck, men då tog vi också konsekvenserna och lämnade regeringen - denskattepolitiken kunde vi inte medverka till; det beror på vår integritet. Vislåss för lägre skatter för alla, inte för skattehöjningar, som är typiska försocialdemokraterna. Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 39 GÖRELTHURDIN (c) replik: Lyssna kan ni statsråd i finansdepartementetfortfarande inte! Det finns fel i den analys som socialdemokraterna har gjortav och motioner och som vi här har diskuterat. Närdet gäller bostadsbidraget har ni t.ex. ändrat ett direkt yrkande - om det ärfel på decimalkommat eller vad det är kan jag inte avgöra, men det står 0,1 istället för 1 miljard. Ni har fel t.ex. när det gäller grundavdrag och socialavgifter- de finansieras inom systemet. Jag kan dra fram fel på punkt efter punkt. Vivet exakt vilka förslag vi har lagt fram, och ni skall inte försöka göra om demnär ni stoppar i dem i era beräkningar. Jag fick frågan om vi skulle ändra på skattereformen om vikommer i regeringsställning. Det är klart att vi kommer att kämpa för att fåtill en stånd en rättvis skattereform. Vi kommer inte att ge upp den ambitionenbara för att ni trumfar igenom ert beslut här . T.o.m. ni och folkpartietkommer att bli tvungna att ändra i den här skattereformen - inte ens ni kanspringa ifrån verkligheten. Vi fick höra att skulle kliva upp italarstolen . Det är för de här replikerna, så i så fallkommer också jag att sätta upp mig på talarlistan på nytt för att kunnaredogöra för saker som jag inte hinner med i replikskiftena. sade när det gällde kostnadshöjningarna attdet inte var bara det ena eller det andra som gällde människor Nej, det är jubåde-och! Och det är när man sammanställer effekterna av reformen på olikaområden som man ser att det kommer att bli besvärligt för människor Det ärtotaleffekten av reformen som gör det. Ni talar så mycket om helheten, men när det kommer tillkritan ser ni inte till helheten. Era fördelningspolitiska studier avser ettgenomsnitt. Där finns inga spridningsmått, och det anges inte plus och minus. Eftersom ni inte tycker om att man driver populäraåtgärder, dvs. det som folk vill ha, utgår jag från att ni och folkpartietsträvar efter att lägga fram förslag som folk inte tycker om. Det är den endaslutsats jag kan dra av den artikel som jag läste i . Jag tycker att den härskattereformen och det politiska livet kunde vara betjänt av åtminstonedebatter som håller sig till konkreta sakuppgifter och inte till någratyckanden och bedömningar från . 40LARS () replik: Jag tackar statsrådet för berömmet. Jag tardet inte som ett försök till dödskyss. Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Jag kanske inte motsvarar socialdemokraternas fördomar omvänsterpartister när ni talar om oss låter ni som något jag läst i TageDanielssons Grallimatik. Där stod: Alla negrer är lata. Det var en flitigneger-han måste vara vit! Om vänsterpartister som ni inte kan bemöta säger ni:Ni är inte vänsterpartister - Men vi är vänsterpartister! Det är tyvärr så att mina fördomar om socialdemokrater harstärkts i den här skatteprocessen. Men de skadorna skall möjligen inte varairreparabla. Vi har fördomar om varandra, men låt oss diskutera det. Er ledare, , visade att han var en mästarepå brobyggande efter det att hade rivit bron. I går talade IngvarCarlsson fotboll -det är ju han förtjust i. Det är möjligt att han kan lära sigatt göra en vänsterpassning - gör han det finns vi där. Det är partimotionen jag talar om. Med den öppna debatt vihar i - det har vi! - kan statsrådet vara säker på attmotionerna nagelfars innan de lämnas in. Vi har en öppen debatt ivänsterpartiet - det är bara på kyrkogårdar det råder enighet. Ni har ju en väldigt öppen debatt, må jag säga. Jag tänkerpå och , som fick ett slag i bröstet av det senaste ekonomiskapaketet. Det är många som har en öppen debatt;det är ju er sak. Vi har en öppen debatt, och vi står sedan för våra beslut,och det gör ju ni också. Våra partier skiljer sig inte så mycket åt i detavseendet. Pä den repliktid som jag har kvar vill jag ta upp enmycket konkret fråga. Ni socialdemokrater säger: Formellt sett ser det illa utfördelningsmässigt, om man räknar på marginalskattesänkningen, men det ordnarsig med kapitalbeskattningen - vi får så hög kapitalbeskattning . Men när vihade utfrågning sade Hörngren: Omprövningar kommer att krävas-underförstått: sänkt kapitalskatt. sade själv att han kunde tänka sig att vi i enframfid får vara beredda att se över kapitalbeskattningen, dvs. Dåfrågade jag : Betyder det då inte att fördelningspolitiken sätts ifara? Då svarade : Nej, det är inte så enkelt att sänktkapitalbeskattning skulle ha negativa fördelningseffekter. Det är ju möjligt, men hur är det då? Regeringen säger attdålig fördelningseffekt av sänkt marginalskatt upphävs genom höjdkapitalbeskattning. Alltså: Höjd kapitalskatt drabbar dem som har den bästainkomsten. Men å andra sidan är det inte så enkelt som att sänktkapitalbeskattning skulle ha negativa fördelningseffekter. Det är ju ettunderbart instrument som ni har. När man gör det ena, fungerar det så att detblir bra fördelningspolitik. När man höjer skatterna missgynnar det de rika,men när man sänker dem - ja, då är det inte någon dålig fördelningseffekt. Dethär har inte jag riktigt rett ut för mig själv . Men det kan säkertstatsrådet hjälpa till med. 41GÖSTA LYNGÅ (mp) replik: Jag får tacka för rådet attanvända min pedagogiska förmåga för att få andra partier att ta miljöhänsyn.Jag har försökt följa det rådet, men det är inte lätt. Bådenär det gäller själva trafiken och när det gäller begränsningar av trafikengenom skattemässig påverkan har vi i stått här gång på gång ochtalat om hur man borde visa miljöhänsyn. Men det behövs mer än pedagogiskförmåga. Hur kan man annars förklara att statsrådet ger efter på den härpunkten åt , som tydligen inte alls har de målsättningarna? För att börja med inlägg vill jag säga att trots denkrifik han framför så innebär den här skattereformen längre gående insatser påmiljöområdet än vad vi har genomfört här i landet.Miljöområdet är ett av avstegen - om man så vill uttrycka det - från synsättetatt skattepolitiken inte skall styra och ställa på en mängd områden. Häranvänder vi skatteinstrumentet medvetet som ett styrmedel för att förbättramiljön, för att minska utsläppen. Vi har gjort mycket, och vi kommer att göramer. Jagtror också att vi är överens om att beklaga att företrädare för partier somframställer sig som så oerhört radikala i miljösammanhang, inte törs hävdamiljöintressena när det börjar brännas litet, när det handlar om bilistereller andra viktiga intressegrupper. Då får miljöhänsynen vika, och i ställetbär man fram några andra motiveringar som skulle vara så mycket viktigare. TillLars vill jag säga att det är för tidigt att spekulera om huren eventuell framtida förändring av kapitalbeskattningen skall se ut. Det vetinte jag, och jag ser det som meningslöst att diskutera den saken . Dettafår vi se, om det blir aktuellt. Och jag kan försäkra att om det blir aktuellt,kommer vi från socialdemokratisk sida att göra allt vad vi kan för att ge ensådan förändrad kapitalbeskattning en god fördelningspolitisk profil. Mycketav vad sagt har jag sympafi för . Men jag måste säga attjag har svårt att förstå det envetna hävdandet att matmomsen skall sänkas. Detär nästan så att jag tror att själv har litet svårt medargumenten i den frågan. Man kan förstå förordet på vissa håll för sänktmatmoms. Hos starka producentgrupper, som står ett visst parti nära, finns ettstarkt egenintresse för detta. Men för finns ju inte denaspekten. Ni har inte så värst många bönder som röstar på er, och det kommer nikanske inte heller att få . Defördelningspolitiska studier som har gjorts - och det är flera - visar alldelesentydigt att det inte finns några posifiva fördelningseffekter Förslagetgynnar inte barnfamiljer, och det gynnar inte låginkomsttagare. Den endakvarvarande rimliga förklaringen är något slags allmän populism, och den tyckerjag strider mot det seriösa budskap som i övrigt vill framförahär och som jag uppskattar mycket. På den här punkten har ni alltså svårtmed den seriösa argumentafionen.