prot · GD0948 · 1989-12-31 00:00:00 — Bl.a, därför har vpk begärtinrättande av en kontrollstation på vägen. Detta är dock inte den enda utredning som kommer att fåbetydelse för den svenske jordbrukaren. Den nya skattereformen kan komma attbeskära möjligheterna för nystartade jordbrukare att kvitta underskott inomjordbruket mot lön från annat håll. Den regionalpolitiska utredningens förslagom stöd tiU meUanstäder kan komma att utarma den kringliggande glesbygden.Konkurrensutredningen kan komma att betyda att vissa mejerier kommer att fåsvårt att klara sig. Därav följer att en del bönder kan få svårt med attleverera sin mjölk. alltför otydliga signaler tillkommunerna när det gäller en satsning på eldning av biobränslen är ett annatexempel. Till alla dessa för jordbruket så viktiga utredningarkommer så förhandlingarna med både EG och . De få exempel jag visat på härovan belyser klart den stora osäkerhet som föreligger. Jag villdärför fråga jordbruksministern; Kommer regeringen att tainitiativet till en konsekvensanalys i vilken man kommer att sammanfoga deolika utredningar och förhandlingar som är för handen till en helhet som gerjordbruket klara signaler om vad som kommer att ske ? 1989/90:107av (vpk) till jordbruksministern om planerad odling avgenmanipulerade sockerbetor: är ett laglöst land när det gäller genteknik.Regeringen har visat en skrämmande passivitet i förhållande till dennaspjutspets inom biotekniken. Viktiga beslut skjuts ständigt upp eller görs till föremålför utredningar som sedan stoppas i byrålådorna, men verkligheten låter siginte stoppas genom denna strutspolitik. 1 ett försök att låtsas vara handlingskraftiga harregeringen hos begärt och fått bemyndigande att meddela föreskrifterom förbud eller villkor för användande av genmanipulerade växter planeras odling av sockerbetor som genmanipulerats tillresistens mot vissa bekämpningsmedel, s.k. lågdosmedel. Detta är ett typexempelpå hur forskning och utveckling används fel. Människan borde använda sin vetenskapliganyfikenhet till att lära sig hur olika processer i naturen samverkar och sedananvända sig av kunskapen för att gå vidare på den motsatta vägen. I stället för att utveckla odling som inte behöverbekämpningsmedel satsas enorma resurser på fortsatt odling medbekämpningsmedel. Detta medför att vi tillför naturen dels bekämpningsmedelvars långsiktiga effekter vi inte känner till, dels en genmanipulerad växt varsframtida beteende vi inte heller känner eller kan kontrollera. Det enda skälettill detta hasardspel med framtiden är att det lönar sig bäst förföretaget i fråga. Har vi garantier för att sockerbetans resistens inte försvidare till andra växter? Vad skulle regeringen göra om vi frånsockerbetan fick en resistent kvickrot? Mot bakgrund av ovanstående är det nödvändigt attregeringen redovisar om och hur den tänker använda sitt bemyndigande attförbjuda eller ställa villkor för användande av genmanipulerade växter. Vilka åtgärder avser regeringenvidta med anledning av planerna på odling av genmanipulerade sockerbetor? 1989/90:108 av () tillkommunikationsministern om Dala-Airport; Miljöaspekten skall enUgt mångayttranden av miljöministern och andra regeringens företrädare inta enframskjuten plats vid all samhällsplanering. Detta är speciellt viktigt bl.a.inom trafikområdet, då t.ex. utsläppen av kväveoxider ökat desenaste 30 åren och då nu har beslutat att minska dem framtill , fast naturen kräver en minskning på . Miljöavgifternahoppas man skall få till effekt att kväveoxidutsläppen minskas med 25 000 tonför hela . Den största ökningen har kommit från den ökandebiltrafiken, men mer och mer är det flygtrafiken som står för de störstaökningarna. Om alla de människor som flyger sträcken ,ca 1 600 per dag, i stället åkte bil med i genomsnitt 1,3 personer per bil,förorenar de med ca NO medan flyget på samma sträcka med samma antalpassagerare släpper ut 5 gånger så mycket. Miljöhänsynen sätts enligt ett uttalande av vägverketstillförordnade generaldirektör efter "den grundläggandeaspekten på regionens behov av kommunikationer med omvärlden".Miljöaspekterna nämns som en andraplansfråga. "Utformningen avtransportsystemet bör dock ske För vissa transportuppgifter visar sig då flyget varabättre skickat än andra trafikbolag." går trafiksäkerhetsverkets chef ochSTORA:s chef ut och talar för Dala-Airports stora betydelse. BoBerggren säger t.o.m. att huvudkontoret eventuellt måste flyttas om turtäthetenradikalt minskas, detta med anledning av i starkamiljökrav i frågan. Medanledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor: Årmiljöaspekten enligt kommunikationsministerns åsikt en andrahandsfråga vidtrafikplanering, speciellt i flygärenden? Kommerkommunikationsministern att i första hand lyssna på industrins krav införkoncessionsförhandlingarna angående Dala-Airport 3. i första hand på dem, som förfram miljöfrågorna bland utomparlamenta- riska föreningar, inom kommuner och ? 1989/90:109 av () tillkommunikationsministern om järnvägstrafiken i : Regeringen har gett transportrådeti uppdrag att köpa tågtrafik för långväga persontrafik på icke lönsammabandelar. De medel som regeringen anvisat innebär en kraftig minskning avmöjligheterna för resande från Uddevalla-, Vänersborgs-, Trollhättan- ochBorås-områdena att resa till och från . Det s.k. affärsresandet tycksbli ett minne blott. Miljösituationen i bedöms som katastrofal,försurningen av mark, luft och vatten bedöms som den värsta i landet. Mångaville efter förklara som miljökatastrofområde.Ett av de stora problemen är trafiktrycket på . Till Göteborgpendlar allt större grupper. Belastningen på vägarna är stor, och mandiskuterar ytterligare utbyggnader av vägnätet. Sett mot denna bakgrund är det ytterst märkUgt attupptäcka att regeringen inte tänker utnyttja möjUgheten att lägga över den delav trafiken som är möjlig på den betydligt mera miljövänliga järnvägstrafiken,trots tidigare utfästelser om satsningar på miljövänlig kollektivtrafik. Matarbanan till ,Uddevalla-Herrljunga-Borås-banan måste från rikssynpunkt anses vara ytterstangelägen, då denna trafik måste ses som ett bättre alternativ till flyget. Med anledning av det ovan anfördavill jag veta om det är regeringens avsikt att minska järnvägsåkandet. Hur stämmer detta med de uppsatta miljömålen och de målsom beslutat beträffande satsningar på järnvägstrafik? Vilka åtgärder tänker kommunikationsministern vidta föratt behålla nuvarande möjligheter eller utöka möjligheterna till resande medtåg från västra ? Hur ser regeringen på helhetsbilden vad gällertransporter, miljö, ekologi och ekonomi? 1989/90:110 av i (m)till statsrådet om flyktingpolitiken: beslutaderegeringen att asyl i stort endast skall beviljas flyktingar enligtGenévekonventionens definition. Moderata samlingspartiet och centerpartietuttalade i sitt stöd för regeringens beslut. Det är positivt att regeringen ändrar flyktingpolitiken såatt den överensstämmer med den som förs i övriga . Dessutom bör det påsikt innebära att antalet kvotfiyktingar, dvs. sådana som väljs ut i världenstyvärr alltför många flyktingläger, kan utökas. Däremot finns det anledning rikta kritik motretroaktiviteten i regeringens förslag! Regeringen fattade sitt beslut den 14december 1989 men menar med sitt ändringsförslag att de nya reglerna skallgälla dem som sökt asyl i efter . Detta är förkastligt. Åndrade regler och lagar skall gälla tidigast fro.m. detatt ett beslut tagits, men aldrig innan. Människor skall veta vilka regler somgäller Vad gäller flyktingpolitiken hävdade faktiskt invandrarministern i endebatt i att den svenska flyktingpolitiken intehavererat utan stod fast. Regeringen sände alltså ut klara signaler, och dessaskall man stå för Sammanfattningsvis är det inget fel i att regeringen harskärpt asylpolitiken och anpassat den till övriga . Däremot är det feloch stötande att regeringens förslag är retroaktivt. Retroaktivitet ilagstiftning är ovärdigt ett demokratiskt samhälle. År statsrådet beredd medverka tillatt regeringens fattade beslut om ny asylpolitik skallgälla dem vilka sökt asyl efter nämnda datum? 10 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:330 av () till utrikesministern omvärnpliktiga estlän-dare: är en organisation iEstland som organiserar värnpliktsväg-rare. Organisationen arbetar främst föratt möjliggöra värnpliktstjänstgöring inom den estniska armén och inte fjärranhemifrån. Genéve9 grundades och har registrerat 500värnpliktsvägrare. Enligt uppgift från Genéve9 är de estniska värnpliktigassituation mycket allvarlig på de sovjetiska arméförläggningarna. Det händer att de misshandlas till döds och därmed får sota för frihetskamp. Flera grupper estniska desertörer befinner sig dessutom på flykt från arméförlägg- 37 Prot.1989/90:48 ningarna runt om i . har fem estniska bevä- 10 januari1990 ringar anlänt hem till iförseglade blykistor Dödsorsaken påstås vara självmord,men inte ens de anhöriga får se kropparna. Kistorna bevakas dygnet runt framtill jordfästningarna. Befälet vid de sovjetiska förläggningarna anklagasdessutom för att uppmuntra dessa hämndaktioner mot unga estniska ynglingar På vilket sätt avser den att reagera pådessa uppgifter? 1989/90:331 av Per () tillkommunikationsministern om godkännande av mobiltelefoner; 1 tillförs ettbetydande antal av kammarens ledamöter nya mobiltelefoner av pocketmodellutvecklade av . Leveranserna har varit kraftigt försenade beroende pålånga tider för T-märkning hos . En handläggning som borde tagit ettpar veckor har i stället tagit - detta utan att några som helstanmärkningar mot produkten framkommit. En produkt med storautvecklingskostnader och en uppskattad livslängd försenasomotiverat Intäktsförlusterna blir därmed avsevärda förföretaget och kunderna irriterade. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av detinträffade? 1989/90:332 av Per () till finansministern ombeskattningen då sjukt barn erhåller tillsyn genom arbetsgivarens försorg: Enligt pressuppgifter planerarNordbanken att anställa egna barnskötare för att vårda anställdas sjuka barnoch därmed öka närvaron hos de anställda på banken. har på förfrågan meddelat att detta gårbra, men att de anställda får deklarera tillsynen av sjukt barn som löneförmån.Detta gör bankens initiativ ytterst oförmånligt för de anställda, dvs. om dearbetar i stället för att ta ledigt för vård av sjukt barn. Avser finansministern vidta några åtgärder med anledningav detta? 1989/90:333 av (fp) till miljö- ochenergiministern om tillgången på el: Företrädare för miljö- ochenergidepartementet har i några sammanhang gjort gällande att det skulle finnasett överskott på den svenska elmarknaden på mellan 6 och . Delar statsrådet den nämndauppfattningen och vill statsrådet i så fall informera kammaren om var dettaöverskott håller sig dolt? 1989/90:334 av () tillkommunikationsministern om restriktioner mot enkelbottnade tankfartyg, somanlöper svenska hamnar; 38 är världens största bräckvattenhav.Havet är mycket sårbart för föroreningaroch annan yttre påverkan. En olycka med ett tankfartyg som släpper ut storamängder olja, likt olyckan utanför , skulle vara en stor katastrof förÖstersjön. Oljekatastrofer inträffar oftast med enkelbottnade fartyg.Ett sätt att försäkra sig om att utsläpp undviks är att fartygen utrustas meddubbla bottnar Detta system skulle göra att risken för läckage vidgrundstötning minimeras. Det finns fartyg som utrustas med dubblabottnar, Bl.a, har de svenska rederierna samt NynäsPetrolium satsat på sådana fartyg. Inom Helsingforskonventionen för skydd av harkrav om dubbla bottnar diskuterats. Utöver internationellaöverenskommelser kan enskilda länder göra mycket för att få en övergång frånenkelbottnade till dubbelbottnade tankfartyg. I förbereds ett lagförslag som skulle förbjudaenkelbottnade fartyg att anlöpa amerikanska hamnar. 1 får enkelbottnadefartyg betala en högre avgift än de som är utrustade med dubbla bottnar IHelsingforskonventionen har det diskuterats att begränsa enkelbottnade fartygi . Motbakgrund av detta frågar jag statsrådet; År regeringen beredd att införarestriktioner mot enkelbottnade fartygs rätt att anlöpa svenska hamnar? 1989/90:335 av () tillkommunikationsministern om restriktioner mot enkelbottnade tankfartyg, somanlöper svenska hamnar: Återigen har ett tankfartygfullastat med olja gått på grund med stora oljeutsläpp och hot om en förödandemiljökatastrof som följd. var det som drabbades. Vi har i vårt land varit förskonade från störreoljekatastrofer i våra skärgårdsområden och andra känsliga vatten, men hotet omen sådan känns alltmer påtagligt. Vårt grannland har från höjtlandningsavgiften för tankfartyg med enkel botten. I vårt land skullepå samma sätt farledsavgifter och hamnavgifter kunna användas som styrmedel föratt skapa en miljösäker tanksjöfart. Motbakgrund av detta vill jag fråga; År kommunikationsministern bereddatt med kraftigt höjda avgifter eller på annat sätt medverka till atttankfartyg med enkel botten inte får trafikera svenska hamnar? 1989/90:336 av () till statsrådet om familjerådgivningen; Att förebygga sociala problem är långt bättre än atthantera dem i efterhand. En viktig roll i detta sammanhang spelarfamiljerådgivningen. anhöll att regeringen skyndsamt bordeta upp frågan Prot.1989/90:48 om hur familjerådgivningsverksamheten skulle kunna tryggas (SoU 10 januari1990 1986/87:22). upprepade denna begäran. Återigenbetonades vikten av skyndsamhet (SoU 1987/88:14). Att döma av höstens redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser (1989/90:75) har ingenting hänt. Medanledning härav ber jag att få fråga biträdande socialministern; När avser regeringen att hörsamma uttalanden? 1989/90:337 av () till statsrådet om barnomsorg i enskild regi; Som komplement till den offentligavården bedrivs på en rad olika områden vård i enskild regi. Socialdemokraternaaccepterar, om jag har förstått saken rätt, I förekommande fall kan statsbidrag utnyttjas för sådanainsatser Socialdemokraterna accepterar däremot inte privat barnomsorg. "Barn får inte bli en handelsvara" heter det när frågan omstatsbidrag till sådan verksamhet kommer på tal. Det är svårt att se konsekvensen i denna syn på olikasorters vård. Mot denna bakgrund ber jag att få fråga biträdandesocialministern: När avser regeringen att upphöramed särbehandlingen av barnomsorg i enskild regi? 1989/90:338 av (vpk) till statsrådet om Indienordern till ; premiärminister enligt uppgifter i massmedia hotat att inte fullfölja affären med ominte namnen på dem som tagit emot de påstådda mutorna offentliggörs. Den s.k.fortsättningsordern är värd Premiärminister har ocksåförklarat att 319 miljoner, motsvarande det belopp som skall ha betalats ut imutor, skall dras från betalningar till . Något som i sinförlängning kan få den konsekvensen att det är de svenska skattebetalarna somfår stå för kostnaderna. Motbakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga; År utrikeshandelsministern bereddatt medverka till att sekretessen kring Indienordern hävs? den 8januari Prot. 1989/90:339 av () tilljustitieministern om åtgärder mot miss-bruk av fosterdiagnostik; Med fosterdiagnostik kan blivandeföräldrar redan nu på fosterstadiet få reda på barnets kön. Detta har även iSverige lett till att abort görs på grund av att barnet har oönskat kön. Enligtläkare synes det vara flickor som mestadels väljs bort. Enligt sekretesslagen måste läkare lämna ut information omdet blivande barnets kön vid fosterdiagnostik om så begärs av kvinnan. Medanledning härav vill jag fråga justitieministern: År regeringen beredd att skyndsamtförelägga ett förslag till lagändring som omöjliggör detta missbruk? 1989/90:340 ayJan () till civilministern omstatliga myndigheters ekonomiska redovisning; , , har underen följd av år kritiserat bristen på korrekt ekonomisk redovisning vid olikastatliga verk och myndigheter Av de 350 statliga myndigheterna som RRVreviderar, fick nu senast 55 underkänt i sina bokslut. Det är en kraftigökning jämfört , och en fortsättning på den utveckling somblivit allt vanligare för Vissa myndigheter är mer kritiserade än andra. ,som tidigare hette , får allvarlig kritik för nionde året irad! Ledningen för har uttalat att åtgärderna för att rätta till depåtalade bristerna riskerar att få till följd att allmänheten blir lidande! Mankan konstatera att respekten för handhavande av skattebetalarnas medel haravtagit. Jag villställa följande fråga till ansvarigt statsråd; Vilka åtgärder ämnar statsrådetvidta i syfte att uppmärksamma statliga verksledningar på vikten av en korrektredovisning av ofientliga medel? 1989/90:341 av (vpk) till industriministernom kärnkraftsavvecklingen: F.d. energiministern i många sammanhang, bl.a. i frågestunder och debatter här i , gåtti god för att kärnkraften skall avvecklas i enlighet medfolkomröstningsresultatet och därpå följande riksdagsbeslut. Delar industriministern den uppfattningen? 1989/90:342 av (vpk) till statsrådet om vapenexporten: Enligt uppgifter i internationell och svensk press användsdet svenska gra- 41 1989/90:48 natgeväretCarl av gerillan i Cambodja. Vapnet finns på den interna- tionellavapenmarknaden och säljs bl.a. av vapenhandlare i . Mot bakgrund avovanstående uppgifter vill jag ställa följande fråga: Anser utrikeshandelsministern att det är möjligtatt på ett tillfredsställande sätt kontrollera den svenska vapenexporten? 1989/90:343av (vpk) till jordbruksministern om arrendato-rernas villkor: De stora förändringar som kommer att ske inomjordbruket i förändrar även drastiskt villkoren för arrendebönderna. Iprocent räknat är fler av arrendatorerna än självbrukande jordägare i dagheltidssysselsatta på fastigheten, och av den totala åkerarealen ärutarrenderad. Skall inte dessa arrendatorers möjligheter till en vettig inkomstfrån sitt arbete minska betydligt, måste detta uppmärksammas. Jag vill därför frågastatsrådet; Kommer regeringen att speciellt uppmärksammaarrendatorernas drastiskt förändrade villkor och redan nu börja arbeta för attgöra deras arrendekontrakt mer rättvisa utifrån en förändrad jordbrukspolitik? 1989/90:344av (vpk) till jordbruksministern om besiktningen av kött; I det förslag till ny jordbrukspolitik som nulivligt debatteras framhålls stödet till en småskalig livsmedelsproduktion somnågot mycket angeläget. Alternativodling är numer en etablerad och växande del av svenskt jordbruk. Det gällerinte enbart växtodling utan också mjölkproduktion och köttproduktion. En viktigdel i den alternativa produktionen är att slakten sker på ett ur djuretisksynpunkt acceptabelt sätt. Det bästa är gårdsslakt. Imotsättning till dessa ambitioner står beslut att endast slakt vidgodkända kontrollslakterier skall tillåtas. Köttbesiktningsbyråer skall avvecklas.De etablerade slakterierna har visat litet intresse för att stödjasmåskaliga slaktmetoder frivilligt. Jag vill därför frågajordbruksministern; Vad avser regeringen göra för att möjliggöra enutveckling av småskaliga slaktmetoder, t.ex. gårdsslakterier? 1989/90:345av () till civilministern om framtidaorganisation; gick in i en nyorganisation som resultat av det beslut fattade efter attha behandlat regeringens proposition 1988/89:130 om framtidaroll, uppgifter och inriktning. Den 2 januari 1990intervjuas civilministern i om den offentliga Här kan man bl.a.läsa följande; "vänder upp och ned på den offentligasektorn. Först skakar han ut alla de stora, förväxta De ligger 'pyrt' till om får igenom sin -och är de bästa exemplen, berättar han förExpressen." Jag vill då fråga civilministern om regeringen nuplanerar ännu en omorganisation för och vilka förändringar iarbetsuppgifter och organisation man ämnar föreslå. 1989/90:48 10januari 1990 1989/90:346av () till industriministern om kärnkraftsavvecklingenutomlands; Runt om i världen avvecklar man kärnkraftverk ochskriver ned sina utbyggnadsplaner sade i en interpeUationsdebattden att hon var beredd att begära redovisningar från desvenska beskickningarna i länder med kärnkraft om deras energipolitik. Honberättade att det i praktiken inte finns någon framtid för kärnkraften i USAoch att motståndet i växer liksom även tveksamheten hos myndigheterna.Socialistpartiets framgång vid senaste valet i anses höra samman medderas aktiva kärnkraftsmotstånd. I har näringslivet avekonomiska skäl vägrat att ta över kärnkraften. Den är klart olönsam när manser till helheten från bränsleframställning till nedmontering och avfalls-förvaringoch byggande av nya aggregat. Kommerenergiministern att fullfölja inhämtandet av information från de svenskaambassaderna och redovisa resultatet före nästa energibeslut? 1989/90:347 av BirgittaHambraeus (c) till industriministern om energihushållning: När nu energipolitiken förs tillbaka tillindustridepartementet är det viktigt att säkerställa att fler aspekter änenergiproduktion blir uppmärksammade. Det finns starka och välorganiserade,etablerade, intressen som vill sälja så mycket energi som möjligt.Kommunernas energiansvariga blir i ökande utsträckning energitjänstföretagsnarare än energiproducenter mig nämna som exempel , , ,och . Inomindustrin finns erfarenhet av att investering i ny utrustning både kan sparaenergi, råvaror och miljö som ekonomin förbättras. Kärnkraftsavvecklingenunderlättas om efterfrågan på el sjunker Riksdag och regering har goda möjligheteratt genom en omfördelning av skatter och avgifter samt genom det statligavattenfallsverkets utformning av tariffer och kontrakt göra en effektivareanvändning av energi fördelaktig både för näringslivet och för hushållen. Därförvill jag ställa följande fråga till industri- och energiminister ; Avser statsrådet att säkerställa en lika ingåendebehandUng av energihushållningens möjligheter som av tillförseln av energi? 1989/90:48 11 §Kammaren åtskildes . 1 § Välkomstord............................................................... 1 2 SÅterkomst.................................................................. 1 3§Överlämnande av kommittéberättelsen...................... 1 Justitieminister 4§ Överlämnande av budgetpropositionen...................... 1 BengtWesterberg (fp) LarsWerner (vpk) ClaesRoxbergh (mp) 5 §Justering av protokoll................................................. 27 7 §Hänvisning av ärenden till utskott.............................. 27 1989/90:103 av ()om arbetslösa småbarns föräldrars möjligheter till barntillsyn m.m..................... 28 1989/90:104 av () omslutförvaringen av ut bränt kärnbränsle......................................................... 29 1989/90:105av () om barnomsorgen....... 32 1989/90:106av (vpk) om jordbruket och 1989/90:107av (vpk) om planerad odling av 1989/90:108av () om Dala-Airport 35 1989/90:109 av () om järnvägstrafi ken i .......................................................... 36 1989/90:110 av iMalmö (m) om flyktingpoliti ken .............................................................................. 37 10 §Meddelande om frågor 1989/90:330av () om värnpliktiga estländare . 1989/90:331 av Per ()om godkän nande av mobiltelefoner............................................... 38 1989/90:332av Per () om beskattningen då sjukt barnerhåller tillsyn genom arbetsgivarens försorg.......... 38 1989/90:333av (fp) om tillgången på el....... 38 1989/90:334 av () omrestriktioner mot enkel bottnade tankfartyg, som anlöper svenska hamnar 38 1989/90:335 av () omrestriktioner mot enkel bottnade tankfartyg, som anlöper svenska hamnar 39 1989/90:336av () om familjerådgivningen . 1989/90:337av () om barnomsorg i enskild 1989/90:338av (vpk) om Indienordern till 1989/90:339av () om åtgärder mot missbruk av 1989/90:340av () om statliga myndigheters 1989/90:341 av (vpk)om kärnkraftsavveck lingen ................................................................. 41 1989/90:342av (vpk) om vapenexporten... 41 1989/90:343av (vpk) om arrendatorernas 1989/90:344av .\hnberg(vpk) om besiktningenav kött 42 1989/90:345av () om 1989/90:346 av () om kärnkraftsavveck lingen utomlands................................................. 43 1989/90:347av () om energihushållning 43