prot · GD0967 · 1989-12-31 00:00:00 — Men detta är väsentligt också, för det är viktigt att funderaöver vad vi egentligen vill och hur vi vill att utvecklingen skall gå. Men dåmåste vi också försöka leva upp till de tankar, önskemål och idéersom vi har fört fram. I detta betänkande görs ett tillkännagivande om skyddet avhotade arter Det är en moderatmotion och en miljöpartimotion som här följs uppmed förslag om skärpning av lagstiftningen på detta område. Det är alldelesklarl att om vi vill åstadkomma någonting krävs litet mera pengar, litet meraekonomiska resurser Men penningfrågan behandlade vi , och då avsattespengar för dessa områden efler några turer i jordbruksutskottet. Ändå var detalldeles för litet. har vi väckt nya mofioner med anledning av det budgetförslagsom nu behandlas. Då är inte uppställningen lika klar och enkel, att detbehöver göras någonfing. Vad jag vill ha sagt med detta är att det vi har kommitfram till i detta betänkande är bra, men det räcker inte. Man kan inte bara medord klara saker och ting. Man måste följa upp det med resurser. De som arbetarmed skyddet av växter och djur måste få resurser för sitt arbete. Naturvårdsfrågan är väldigt viktig, eftersom den berör ossalla. Det har också att göra med det jag hitfills har talat om, nämligen hotadearter i det skyddade områdena. Vi har gjort vissa områden som är viktigare än andratill nationalparker, naturreservat osv. Här tas nu upp resonemanget om hurdessa områden skall skötas. Några av oss har reseveral sig mot det sätt påvilket områdena sköts. Vi tycker att vi borde lägga ner mer energi på detarbetet och naturligtvis avsätta mer pengar - till det kommer vi litet . Framför allt måste vi välja ut vilka områden som ärviktiga att sköta och vilka områden som kan uteslutas. Det har blivit litetsvårare alt sköta naturreservat och naturvårdsområden i och med att vi intehar t.ex. arbetslösa människor att sätta in. Då har möjligheterna på dettaområdet minskat. Det har inte heller anslagits mer pengar, vilket naturligtvisär fel. Skötselbehovet finns fortfarande kvar Vi har från centerpardets sida tagit upp möjligheten attfå fram litet mera pengar genom att privatpersoner, förelag, institutioner ochandra skänker pengar till att bygga upp en fond, varifrån pengarna kanaliseras.Detta har vi tagit upp i en reservation till detta betänkande. Det är ettpar frågor där vi ställt upp men där vi inte har motionerat. ena gäller skyddet avEmån. Detta är ett vattensystem som är mycket intressant och har mycket fisksamt djur och växter runt omkring. Detta är ett viktigt vattensystem, som vidiskuterat här i tidigare, varför jag inte skall gå närmare in påfrågan. Men vi har som sagt ställt oss bakom den idé som framförts i motionen,att man inte får stycka sönder det här området. Nedskräpningav våra kuster är ett bekymmer för de kommuner som har att hantera problemen.Det är naturligtvis ett naturproblem men också ett problem för dem som skallsköta dessa områden. Här har vi en reservation där vi påpekar att dekustkommuner som har dessa bekymmer måste få hjälp från övriga. Det är juinvånare från övriga som kommer dit och "hjälper till" altskräpa ner, både ute på havet från båtar och på land. Det är ganska angelägetatt man löser detta problem. Såskall jag tala litet om en fråga där vi inte heller har reserverat oss men somhar tagils upp här, och det gäller Antarkfis. Från har vi underflera år krävt atl man skall avsätta som en internationell nationalpark.Den åsikten har vi fortfarande. Vi tycker alt det är väsentligt alt man . Orsaken till att vi inte har reserverat oss den här gången är attutrikesutskottet hade en diskussion om den mineralkonvention omAntarktis som skall ratificeras. I utrikesutskottet hade man kommit fram tillatt problemet i och med ratificering av konventionen skulle lösas. Jag trorinte att man löser problemet med det, utan vår uppfattning kvarstår, att manbör arbeta för en internationell nationalpark. Antarktisär den enda orörda kontinenten på vår jord. Den har enorma ismassor, och denhar på avgörande sätt påverkan på havsströmmar.och klimatet på hela jorden.Ett ostört är en grundläggande förutsättning för livet på hela vårplanet. Därför är det viktigt att skydda det. Antarkfis kan också sägas varaoerhört värdefullt för forskning och vetenskap. Där finns inte bara unikalivsformer utan där finns också en relativt orörd natur Det kan ge värdefullabaskunskaper för att vi skall kunna utforska sammansatta och mångskiftandeekosystem över hela vår jord. Sedan kan det diskuteras på vilket sätt man bästbevarar och försvarar den här konfinenten. Denmineralkonvenlion som man alltså nu försöker att få undertecknad skall reglerautnyttjandet av . Enligt vår uppfattning bör den , ellerhelst , ersätts av en skyddskonvenlion. vet man inte säkert attkonventionen kommer atl träda i kraft, eftersom förutsättningen för att denskall träda i kraft är att minst 15-16 stater plus de stater som är direktberörda skall underteckna den. Bland dessa stater finns ochFrankrike. Dessa har vägrat att underteckna konventionen. Då finns det risk attvi får ett avlalslöst tillstånd, vilket inte heller är bra. Centerpartietskrav är att det skall bli ett reservat. Vi hoppas alltså att densvenska regeringen skall arbeta för detta. Vi återkommer fill förslaget såsmåningom. I samband med detta betänkande har vi, med den motivering som jagtidigare anförde, endast avgell ett särskilt yttrande på den här punkten. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 12,13,14 och 36samt i övrigt till utskottets hemställan i betänkandet. 1989/90:67 14februari 1990 Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar 48 (vpk): Medan diskussionen runt omkring oss, iriksdagen och i hela samhället, just nu handlar om den ekonomiska och politiskakrisen fortsätter vi här vårt mera vardagliga riksdagsarbete. Vi behandlar justnu jordbruksutskottets betänkande om naturvård. När allt kommer omkring är dethelt riktigt, för beslut som vi fattar om vårt förhållande till naturen iövrigt är av lika stor, ja kanske större, betydelse i det riktigt långaperspektivet som beslut som vi fattar om den ekonomiska politiken. Vad är egentligen naturvård annat än ett bevispå att människan har misslyckats med att anpassa sig till jordensandra levande varelser och naturen i övrigt? Vi måste skydda naturen från våregen framfart. I takt med all denna framfart blir alltmer förödande växerbehovet av naturvård. Det är inte en slump att världens första nationalpark blevYellowslone National Park i . Det var en högst förståelig reaktion på denödeläggelse av den nordamerikanska kontinenten som kolonisationen innebar, medbl.a. utrotandet av ursprungsbefolkningarna. Även i vårt land har kraven på ett aktivt naturskydd ökati och med att människans åverkan på naturen har ökat. Naturvården har ocksåändrat karaktär - från en mera traditionellt konserverande atfilyd innebärandeall naturen skall skyddas till en växande insikt om att naturen aktivt måstevårdas. Naturskyddslagen ersattes med naturvårdslagen. Naturligtvis kan vi önska, och självfallet bör vi ipraktiken försöka åstadkomma detta, att det mänskliga samhället organiserassä, att det i största möjliga mån kan inordnas i ett större naturligtsammanhang. Visserligen har den mänskliga förmågan alt skapa om sin världhitfills fått katastrofala effekter vad gäller naturen och stora delar avmänskligheten själv. Men är det ju denna förmåga som ärmänsklighetens hopp. Vi kommer aldrig att kunna leva spårlöst på jorden. Men vikan leva med en ständig strävan att nå en bättre anpassning lill de ekologiskasystemen. Vi kan sträva efler att bygga upp en solidarisk värld, utan förtryck.Vi kan använda vår fantastiska kreativitet så atl säga i framlidens ochfaktiskt också i kärlekens tjänst. Det är naturligtvis en enorm utmaning. Menmänniskans öde är nog att anta ulmaningar Det behövs alltså stora förändringar i vårt sätt atlproducera varor och tjänster Men del behövs också en aktiv naturvård.Jordbruksutskottet behandlar i föreliggande betänkande en lång rad motionersom väcktes under den allmänna motionstiden - alltså motioner frånjanuari 1989. Motionerna berör ett brett spektrum av frågor- från storaövergripande frågor till små, väl avgränsade. Vi har tidigare här i kammarenoch även i utskottet haft anledning atl diskutera var gränsen går mellanriksdagens kompetensområde å ena sidan och andra politiska församlingars samtmyndigheters verksamhetsområden å andra sidan. Anledningen till att jag som representant för vpk inte harreserverat mig till förmån för en lång rad förslag på områden som bör skyddasär inte att dessaområden saknar skyddsvärde, ulan anledningen är just svårigheten atl göra enhelhetsbedömning. Dessutom skall en sådan bedömning lämpligen göras av andrainstanser än . För att besluta om naturreservat och föreskrifter försådana krävs det en ingående lokal kännedom. Vi i vpk framställde 1989 ett krav som vi haft tidigareoch som vi för den delen återkommer med nu 1990. Del handlar om kravet på atten övergripande national naturvårdsstrategi skall upprättas. En sådanstrategi, menar vi, skall tjäna som underlag för rangordningen av olikaskyddsinsatser när det gäller naturområden. Ett mål skall naturligtvis vara attelt representativt urval av olika naturtyper bevaras. Det är angeläget allskogsmiljöer säkras för framtiden - områden som skall kunna utgörareferensområden för forskning. avverkas t.ex. stora arealer sumpskogar Men vi vetännu inte vilka arter av djur och växter som finns där Vi befinner oss alltså isamma situation som vissa utvecklingsländer när det gäller deras regnskogar Desaknar ofta resurser för naturvårdsarbetet. De bär ju på en enorm ekonomiskskuldbörda till industriländerna - en skuldbörda som väl egentligen baraöverträffas av den moraliska skuldbörda som vi i industriländerna har iförhållande till utvecklingsländerna. Tyvärr väger moralen ofta lätt i vår delav världen. Vad skall vi skylla på? Vi har ju kunskapen ochmedvetenheten om naturvårdens betydelse samt medvetenheten om att olika artermåste bevaras. Vi har forskningsresurser och vi har råd. Ändå låter vi dettaske! Det finns ingen ursäkt. Det finns alltså ingenting att skylla på. Vi anseratt det finns ett tillräckligt underlag för atl nu upprätta en samladnaturvårdsstralegi. Vi har ju länsstyrelsernas naturvårdsinvenleringar. Vi riksomfattande våtmarksinvenleringen. Vi har urskogsinventeringen ochunderlaget för den fysiska riksplaneringen. Vad som behövs är att allt deltavägs samman lill en helhet. Jag yrkar bifall till reservation nr 7. Jag yrkar också bifall till reservation nr 9, som handlarom att naturvårdens ställning behöver stärkas. Naturvården tvingas oftaunderordna sig andra intressen och har svårt alt hävda sig vidintressekonflikter Naturvården betraktas fortfarande som ett särintresse.Kanske lever ännu i någon mån föreställningen att naturvården är som grädde påmoset, någon sorts lyx, som vi kan kosta på oss när allt annat är avklarat. Menhänsynen till naturen är ju i själva verket grunden för vår fortsatta existens. Bratleforsåns dalgång som, trots sina stora naturvärden,offrades för en motorväg kan stå som en symbol för hur långt vi har kvar bra resurshushållning med naturen, alla vackra ord till trots. Det behövsalltså förändringar både i lagstiftningen och i den dagliga verksamheten. Lagstiftningen behandlas inte ingående i betänkandet. beror på att vi väntar på resultatet av den utredning avnaturvårdslagstiftningen som har tillsatts. Utredningen beräknas vara klar föreapril månad Vi har således all anledning att återkomma till dendiskussionen. Jag yrkar också bifall till övriga reservationer ibetänkandet som vi i vpk har undertecknat. Slutligen några ord om , som nämndes härtidigare. På den punkten finns det inte någon reservation i delta betänkande.Sverige är en av de konsultativa parter, ett av de länder som har eltstörre ansvar för 5 protokoll 1989/90:67 Antarktis.Del förs ju ständigt en diskussion om framtid. Dessutom finns deltankar på att göra till en världspark. Det är en idé som FN harställt sig bakom. Men tanken att göra till en världspark har ännualdrig diskuterats av just de konsultativa parterna. Jag skulle vilja fråga socialdemokraterna varför inteSverige som är en av de konsultativa parterna kan åta sig uppgiften att lanseraden här diskussionen i den krets av länder som har att fatta de viktigabesluten om framlid. Utöver de reservationer som jag redan haryrkat bifall till yrkar jag även bifall lill utskottets hemställan. AnL 49 ROYOTTOSSON (mp); I detta betänkande från jordbruksutskottet harvi i , för ovanlighetens skull, fått stöd för en av våra motioner.Det gäller krav på lagstiftning lill skydd för hotade växt- och djurarter och,inte minst, deras livsmiljöer, som är den kritiska punkten. Det är just vidgningen av skyddsbegreppet i fråga omhotade arter till att gälla även deras livsmiljöer i sig som är det viktiga.Att en lång rad växt-och djurarter är hotade beror i hög grad på att vimänniskor försämrar deras livsmiljöer eller utrotar miljön där de skall leva.Del första stegel för ett bra artskydd måste alltså vara att skydda den miljödär arten har sitt hem - därmed inte sagt att arten i fråga alllid behövervara hemma. Låt mig ta ett exempel. Haverö strömmar i får intebyggas ut eftersom forsen är fiskrik och vinteröppen. Just denna miljö är avdirekt avgörande betydelse för åtminstone en hotad djurart, nämligen uttern.Skyddet av Haverö strömmar som ännu är ofullständigt och åter kommer attavgöras på regeringsnivå, kunde hänföras till , som just sägeratt hotade arters livsmiljöer skall skyddas. Trots att har skrivit på är deninte svensk lag, och det gör att det egentligen inte finns någon svensk lag somskyddar hotade arters livsmiljöer Vad utskottet nu kräver är just alt sådanlagstiftning tas fram. Vi har redan från sida under det senasteåret utarbetat ett förslag till lagstiftning på detta område. Vi talar ombiotoper, och det är samma sak som livsmiljöer för växter och djur Vi har lagtfram ett förslag om en komplett lagstiftning på området, med omfattandekommentarer, till under årets allmänna motionstid, och det skall blimycket intressant att se hur utskottet kommer att behandla den motionen, omman nu menar allvar med det beslut som skall fattas . Av de 38 reservationer som bifogats detta betänkande omnaturvård står bakom 25, och av dessa är vi ensamma om 11. Detåterspeglar del faktum alt vi vill bedriva en betydligt mer radikal ochlångtgående politik på nalurvårdsområdet. Skälet till del är mycket enkelt;Utrotningen av växter och djur i sker i ungefär samma takt som iövriga i världen. Vi har ingen anledning alt skryta med den naturvård som vihar i , då den är betydligt sämre än i många andra länder Skall vi leva upptill ambitionerna i fråga om naturvården, som alla säger sig ha, dvs. atlstoppa utrotningen av växter och djur, måste vi öka ansträngningarna kraftigt. Jag vill därför, fru talman, yrka bifall lill alla dereservationer som har varit med om att avge. Jag skall däremotinte kommentera alla. Jag yrkar också bifall till reservation 13 om all Sverigebör arbeta aktivt i internationella naturvårdsunionen. Del var ett förbiseendefrån min sida som gjorde att inte slår med på den reservationen ibetänkandet. Jag hade också kunnat vara med om reservation 14 om ,om den inte hade utmynnat i ett krav på utredning. Vi menar att ärtillräckligt utredd ur naturvårdssynpunkt och att det nu gäller att skydda ån.Det rör sig alltså om en av de mest skyddsvärda åar vi har i detta land i ettav de mest artrika områdena. till framstår skyddsvärdet ännumer, eftersom det inte finns många sådana vattendrag kvar där De flesta vattendragenfinns i norr, som alla vet. Vi anser att i sin helhet skall skyddas inaturresurslagen. En utredning skulle bara fördröja nödvändigabeslut och därmed också släppa fram ytterligare exploatering av . På grund av ett missöde på jordbruksutskollets kansli harinte vår reservation om kommit med i betänkandet. Därför delas det nu utett särskilt yrkande på ledamöternas bänkar av följande lydelse: att med bifall fillmofion 1988/89;Jo970 yrkande 10 samt med anledning av motionerna 1988/89:Jo850och 1988/89;Jo895 som sin mening ger regeringen lill känna attinvallningsprojeklen skall stoppas, genom att i sin helhetskyddas i naturresurslagen. Jag yrkar bifall till motion Jo970 yrkande 10. Det innebäralt vi kan ställa upp på reservation 14 till betänkandet i allt utom det attfrågan skall utredas. Vi kräver alltså i stället att i sin helhet skallskyddas nu genom att detta förs in i naturresurslagen. Det finns myckel mer alt säga om det här Detbehövs ett bättre skydd av myrarna i - en myrskyddslagsliflning i någonform. Lagstiftningen när det gäller människors möjligheter atlpåverka miljöskyddsarbetet och naturvårdsarbetet behöver förbättras, så atlnärboende, miljöorganisationer och andra berörda kan överklaga lättare och fålägga in sina synpunkter i beslutsfattandet. Därför måslelagstiftningen ändras. En rad krav i reservationerna handlar om just sådana saker Vi anser också att de internationella konventioner somSverige har skrivit på automatiskt skall bli svensk lag. Det är mycket märkligtatt man skriver på konventioner och förbinder sig internationellt all gör vissasaker men att detta inte slår i svensk lag. Del gäller t.ex. . Naturvården måste också stärkas på alla nivåer isamhället, kommunalt, regionall och på statlig nivå, om vi skall klara av ettframgångsrikt naturvårdsarbete. En rad av reservationerna handlar om atlskydda mark och naturområden, mer eller mindre strikt. Det mest strikta somfinns är nationalparker. Det ärbara att konstalera, t.ex. när det gäller den vanligaste naturtypen i vanlig skog, att inte ens av den produktiva skogsmarken nedanförfjällområdet är skyddad. Detta kan jämföras med andra länder, som skyddar upptill av sina typiska naturområden. Titta på typiska skogslän som Gävleborgoch , som mest består av skog! Hur myckel är skyddat där? Ja, detär någon promille, på sin höjd - i är det inte ens 17cc. Detillustrerar hur dålig naturvården i faktiskt är. Del gäller också havsmiljön och kulturlandskapet, där del av de hotade växtarterna finns. Det är naturligtvis de fjällnäraskogarna. Det gäller många våtmarker av olika slag, t.ex. ,som är största havsdelta och som inte åtnjuter något skydd alls.Där bygger man vägar och planerar industriområden, turistanläggningar osv. Detplaneras också ett mindre naturreservat i en del av deltat, men det är allt. De här exploateringarna har anmälts till den speciellakommission som övervakar att de länder som har skrivit på Bernkonventionenföljer den, och ärendet överklagades dit. Det togs dock inte upp, eftersomSverige protesterade mot detta. Då vet vi hur mycket den konventionen är värdi praktiken. Därför är det viktigt alt del blir en lag. har nämnts av flera talare, och jag kan instämmai att det behövs ett direkt skydd av hela ; det behövs envärldsnaturpark. Den mineralkonvenlion som man nu arbetar på duger inte - detär alldeles klart. Vi har därför återkommit med en motion i just det ämnet, närdet gäller och en del andra inlernationella naturvårdsfrågor Slutligen vill jag, fru talman, säga atl den ekologiskakrisen, som illustreras av just utrotandet av arter och naturliga miljöer, påsikt också innebär en djupgående ekonomisk kris, eftersom det trots allt ärnaturen vi ytterst är beroende av och det är på naturen som all ekonomi bygger.Därför är naturvården ett förstarangsämne för politiken och kommer att bli detän mer framöver. 50JAN (): Genom mänsklig påverkan på naturmiljön harnaturtyper som urskogar, ädellövskogar, sumpskogar, rikkärr, naturligabetesmarker m.m. blivit ovanligare i vårt land. Vissa växt- och djurarter hardärigenom minskal kraftigt i antal, och en del har t.o.m. blivit utrotade.Vidare påverkar luft- och vattenföroreningar negativt en del naturtyper ochlivsförutsättningarna för vissa arter. När tog ställning till regeringensproposition om miljöpolitiken inför 90-lalet slogs också fast att bevarande avnaturresurser, naturtyper och arter av växter och djur måste bygga på enansvarsfull hushållning med naturresurser. Ytterst handlar delta om attlångsiktigt säkerställa naturens produktionsförmåga. Målen för skyddet avvärdefull natur förtydligas i propositionen på följande sätt; Alla förekommandenaturtyper, såväl naturliga som kulturpräglade, skall säkerställas i en sådanomfattning och på ell sådant sätt att de långsiktigt kan bibehållas i ekologiskstabilitet och med bevarat innehåll. Särskild uppmärksamhet bör ägnas olikaslag av våtmarker, urskogar och vissa miljöer i odlingslandskapet med storanatur-och kulturvärden. Del kan gälla t.ex. ogödslade slåtlermarker ochbetesmar- ker Arbetet med atl bevaraarter bör inriktas mot atl behålla och bibehålla en rik varierad fauna ochflora. Regeringenhar tagit en rad initiativ med anledning av det miljöpolitiska beslutet 1988.En samlad redovisning av vad som är på gäng visar alt de flesta frågor som nulas upp i de 94 motionsyrkanden som behandlas i detta betänkande redan haraktualiserats av regeringen eller ansvariga myndigheter Det är inte särskiltsvårt, vill jag säga till , alt försvara den socialdemokratiskapolitiken när det gäller naturvården. arbetar nu med att ta fram en aktionsplan för naturvården. Denredovisas för regeringen . I denna aktionsplan kommer alt ingåelt samordnat handlingsprogram för bl.a. vård av hotade växt- och djurarter. Enöversyn av naturvårdslagen pågår. Resultatet skall redovisas i april i årNaturvårdslagsutredningen har i uppdrag att bl.a. utreda tillämpningen av olikabestämmelser i naturvårdslagen, som reglerad täktverksamhet, skydd avvärdefulla strandområden, skydd av kulturlandskapsmiljöer, det kommunala ansvaretför naturvården, bättre samordning med andra aktuella regelsystem, t.ex. dehänsynsregler som finns i skötsellagen för jordbruksmark och iskogsvårdslagen. Deallra flesta motionsyrkandena har med hänvisning till pågående översyn avnaturvårdslagen avstyrkts. På en punkt har utskottet gjort ett uttalande omatt det i naturvårdslagen bör införas bestämmelser som ger ett direkt skyddför hotade arter och för arter med hotad genetisk variation. Utöverdet utredningsarbete som pågår, och som skall vara klarl, finnsdet anledning att kort och sammanfattat ge några exempel på det omfattandearbete som sker i övrigt för en bättre naturvård. ochboverket har regeringens uppdrag att utreda förutsättningar och former förmiljökonsekvensberäkning som underlag för beslut. I regi pågåren landsomfattande uppföljning av hur hänsynsreglerna i skogsbruket följs. 60000 skogsägare skall utbildas i ekologi och naturvård. I en rapport om en nylivsmedelspolitik föreslås ett myckel krafiigt stöd för landskapsvårdandeåtgärder och andra miljöfrågor. Undersenare år har överhuvudlaget det statliga stödet ökat för natur-vårdsätgärder iodlingslandskapet och för att främja variationsrikedomen i slättbygden. Debenäms NOLA- och NYLA-bidrag. Anslaget för inköpet av mark för naturvård harhöjts mycket kraftigt. har avslutat inköp av urskog. En nationalparksplan har tagits fram för verkets långsiktiga planering av nyaoch ändrade nationalparker, och arbetet med alt genomföra delta är i fullgång. Inom sker nu också en angelägen översyn avnaturvårdsförvallningen. Mendet är inte bara på det centrala planet som man arbetar med de här frågorna. Vihar så lätt, vi som arbetar i och på central nivå, all glömma bortatl huvuddelen av jobbet görs ute i lånen och ute i kommunerna. Där finnsstora möjligheter att ta inlialiv för alla partier som är representerade i dendemokratiska organisationen. Del är inte särskilt trångt bland de initiativ somkommer den här vägen, det är mina.egna erfarenheter från mitt eget län. Det är glädjande att deflesta länsstyrelser nu har naturvårdplaner som 1989/90:67 14februari 1990 underlagför sitt långsiktiga arbete.