prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi i vill minska utslagningen, arbetsskadorna ochantalet förtidspensionerade människor, vilket kostar oerhört många miljarder.Jag nämnde siffrorna . Jag vill även nämna förtidspensioneringen avarbetsmarknadsskäl. Om någon kan arbeta halvtid Hel för alt förtidspensioneras,innebär del ju en 50-procentig vinst för samhället, förutom för den berörda. Förtidspensioneringarna kan minskas genom en satsning påarbetsmiljön, genom en undersökning av om ackord verkligen är nödvändiga ochgenom användning av skiftgång endast när det är nödvändigt, då detta slitermyckel på människor. Det flnns alltså mycket som kan göras och som kommer ättge en ekonomisk vinst, och detta finns redan dokumenterat i siffror. Sedanfinns det naturligtvis även sådant som man tror kommer att ge en ekonomiskvinst. Men jag håller mig just nu till det som finns dokumenterat i siffror. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut fattades under6 §,) Företogs till avgörande 1989/90:AU1 och AU2, 4 protokoll 1989/90:12 Prot,1989/90:12 Ledighet, arbetstid och semester Mom. I (förutsättningarna för jämslälldhelsarbetet) Utskottels hemställan bifölls med 244 röster mot 56 förreservation I av m,fl. Mom. 2 (jämslälldhetsarbelets fortsatta inriktning) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 53 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3 (utredningen om jämställdhetslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avElver -bifölls med acklamation. 4 (handläggningen av jämställdhelsfrågor iregeringskansliet) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 18 förreservation 4 av . Mom. 5 (del parlamentariska inflytandet överjämställdhetsarbetel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avElver m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 (årliga jämställdhetsrapporter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avElver -bifölls med acklamation. Mom. 8 (budgetförslagens effekter ur kvinnoperspektiv) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 38 förreservation 7 av . Mom. 9 (kvinnors förelagande och de offentliga monopolen) Först biträddes reservation 8 av m,fl, med95 röster mot 34 för reservation 9 av och , 171ledamöter avstod från all rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 175 röster mot94 för reservation 8 av m,fl, 32 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 10 (den könssegregerade arbetsmarknaden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. II (arbetsvärderingav olika yrkessektorer) Utskottets hemställan bifölls med 192 röster mot 109 förreservation 11 av m,fl. Mom. 13(statens ansvar som föregångare på jämslälldhelsområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avElver m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 15 (nomineringar till statliga organ m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation13 av m,fl,, dels reservation 14 av acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(översyn av ledighetslagstiftningen) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 146 förreservation 1 av m,fl. Mom. 4 (tjänstledighet för medverkan i del svenskakatastrofbiståndet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avElver m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (generella arbelstidsreformer) Först biträddes reservation 3 av m.fl.med 56 röster mot 21 för reservation 4 av . 223 ledamöteravstod frän att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 224 röster mot53 för reservation 3 av m.fl, 22 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 6 (förkortad arbetstid för vårdpersonal) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKersti m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 (rätt till förkortad arbetstid för värd av anhörig) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 20 förreservation 6 av , 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. 8 (översyn av semesterlagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avSonja Rembo mtl, - bifölls med acklamation, 9 (en allmän semesterlönefond) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 10 (semesterfrågan för animalieproducenter) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 33 förreservation 9 av och , Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Ledighet, arbetstid och semester Prot.1989/90:12 7§ Medbestämmande i arbetslivet, m.m. Medbestämmande i arbetslivet, m.m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkanden /90:AU6Medbestämmande i arbetslivet, 1989/90; AU5 Anställningsskydd, iy89/90;AU4Styrelserepresentation för privatanställda och 1989/90;AU3Förtroendemannalagen. Förste vice talmannen meddelade attarbetsmarknadsutskottets betänkanden AU6, AU5, AU4 och AU3 skulle debatterasgemensamt. Jag tänkte uppehålla mig vid betänkandena 6och 4. Del har blivit något av en tradition här i kammaren att haen debatt om den arbetsrätlsliga lagstiftningen. Går man tillbaka till debetänkanden som har behandlats här , kan inan konstalera att bådedebatten och betänkandena har varit ganska enahanda. En hel del välkändaargument återkommer år efter ar. Årets betänkande, och måhända även åretsdebatt, blir kanske inte något undantag. Det finns, glädjande nog, ett antal reservationer, där detre icke-socialis-tiska partierna framför en del gemensanuna ståndpunkter somvi i moderata samlingspartiet under ganska inånga år har betonat. Det harförflutit man ganska genuint reformerade den arbetsrätlsligalagstiftningen. Det var i början eller i mitten av l97()-talet. Inte minst medtanke pä den betydande omvälvningen ute i samhället ekonomiskt, tekniskt ochsocialt - mänga nya viirderingar har ju kommit fram och gjort ett allt starkareintryck i samhället - borde det vara rimligt, fru talman, att ha en ganska öppeninställning till att göra någon form av allmän utvärdering av den arbetsrättsligalagstiftning som såg dagens ljus . En icke alltför djärv tanke vore kanske att en del av lagstiftningeninte riktigt håller måttet med tanke på de problem som vi har och som videfinitivt är på väg att få under 90-talel. Det vore skäl att se vilkaerfarenheter man har av lagstiftningen - vad som har varit bra, vad som harvarit mindre bra och vad som bör ändras. vad gäller både jiimställdhelen och fråganom arbetstider, har ju varit något av den svåra omprövningens debatt. Vi harkonstaterat att regeringen är delad när del gäller synen pa barnomsorgen.Finansministern, som har hand om pengarna, har en uppfattning ochsocialministern har en annan. Vidare konstaterar vi att ledande föietriidareför socialdemokraterna som har att hantera t.ex, frågan om den socialavälfärden, inte minst i , har sin uppfattning om socialministerns sätt atthanlera barnomsorgen. Det pågår alltså även inom andra områden enuppenbarligen plågsam omställning- jag säger detta med adress tillutskotlsmajoritetens talesman, som senare kominer upp i debatten. Tydligen ärrörelsen i synnerligen stor otakt. får man ju höra att regeringen intehar fotfolket med sig, och det kan i längden vara ganska besvärande, frutalman! Avreservation I framgår att det finns ett behov av en generell översyn av dennuvarande arbetsrätlsliga lagstiftningen. Vi tror att det är utomordentligtangeläget all det önskemålet tillgodoses. Oaktat en sådan allmän översyn menar vi, det framgår avett antal reservationer, att det finns några områden där man ganska snabbt kanuttrycka en uppfattning om färdriktningen och där det borde gå alt vidtaskyndsamma åtgärder. Det gäller t.ex. den negativa föreningsrätten. Denpositiva föreningsrätten, dvs. rätlen att fritt ansluta sig till och tillhöraen förening, finns inskriven i grundlagen och i MBL. Därför borde det enligtvår mening vara en självklarhet alt se till att med rätten all tillhöra enförening följer rätlen att inte behöva tillhöra en förening. Sä har ocksåföreningsrätten tolkats i ett uttalande av Europakoniissionen, Vi anser alt rätten till arbete, liksom den enskildeslagstadgade rättigheter pä arbetsplatsen, aldrig får göras beroende av huruvidaden enskilde arbetstagaren är medlem i en facklig organisation eller ej.Medlemskapet är den enskildes angelägenhet. För alt garantera den enskildesfrihet alt själv välja eller avstå från medlemskap i en facklig organisationbör den negativa föreningsrätten garanteras i lag som även innefattar förbudmot organisationsklausuler. Med den negativa föreningsrätten följer också rimligtvisall rätten för arbetsgivare att göra avdrag på lönen för fackföreningsavgifterknyts till en fullmakt från den enskilde arbetstagaren. Återkallas dennafullmakt - det är då arbetstagaren som avgör om och när en fullmakt skallupphöra - har arbetsgivaren inte rätt att göra sådana avdrag. Del här bör varaen enkel procedur, alltså utan del krångel som föreligger. Till en allmän översyn av de arbetsrätlsliga lagarna finnsockså självfallet kopplat översynen av hur gränsdragningen mellan den politiskademokratin och personalinflytandei skall ske. Här hänvisar utskotlsmajoritetentill att det är en fråga där parterna får förhandla sig fram till en lämpligavvägning. Det är en uppfattning som vi moderater sedan mycket lång tid tillbakaicke kan dela. Den politiska demokratin är icke en fråga som man förhandlar om.Med all respekt för de anställdas legitima intressen av all ha synpunkter påhur arbetslivet skall vara organiserat är den politiska demokratin icke någontingsom den parten förhandlar om och förfogar över. Det är de förtroendevaldaensamma som förfogar över den materien. Det är de förtroendevalda, oaktat omdel är på nationell nivå, läns- eller kommunnivå, som sätter de gränserna efterpolitiska beslut. Det är en rimlig princip, som alla borde kunna sluta uppbakom. Vi tycker alltså att del är utomordentligt angeläget att man lar itu medden frågan. I en väl fungerande ekonomi, som harutvecklats alltmer och troligtvis kominer att utvecklas under1990-lalet, spelar entreprenörer och underleverantörer en allt viktigare roll idet ekonomiska systemet. Det är därför med stor oro-ibland l,o,m, stor oro-somvi ser alt det i den arbetsrättsliga lagstiftningen finns sådana inslag somvetorättsregler, som tolkas och tillämpas på del sättet att sunda, duktiga ochansvarsmedvetna entreprenörer får allt svårare att agera. Inte minstenmansföretagen drabbas. Jag skall inte la upp tiden med delta, men del finnsfrån de gångna åren många exempel på att seriösa entreprenörer och derasverksamhet har förhindrats eller försvårats genom en utomordentligt dåligtillämpning av Medbestämmande i arbetslivet, m.m. Medbestämmande i arbetslivet, m.m. reglerna.Det är ytterligare ett skäl till att det borde göras en översyn av denarbetsrätlsliga lagstiftningen. En annan fråga - som har debatterats nästan till leda idenna kammare -är200-kronorsregeln. Jag är mycket väl medveten om att den harett symbolvärde, som sträcker sig långt utöver dess sakliga innehåll, men mankan ställa sig frågan varför det skall vara så svårt att ge det arbetsrätlsligaskadeståndet den mer flexibla innebörd som det hade ,då domstolen hade möjlighet att se mera flexibelt på bakgrunden till ochförutsättningarna för de olovliga konflikterna. Erfarenheterna är att det dåinte var någon generellt hög nivå på de skadestånd som utdömdes. Del fannsundantag, men med den lagstiftning som då gällde gavs del större möjligheteratt se till helheten och bakgrunden till konflikterna och väga in detta idomen. 200-kronorsregeln upplevdes på 1930-talel av arbetstagarnasom om de kläddes av in pä bara skinnet, och jag har svårt att förslå varfördel skall göras en mindre allvarlig bedömning och utdömas så myckel lägreskadestånd. Vi har i reservation 17 tagit upp frågan om stridsåtgärdersom blockad av enmansföretag. Jag avstår även här från att peka på exempel frånverkligheten, men de exempel som finns från de gångna åren framstår i detallmänna rättsmedvetandet som något märkliga, för att uttrycka det milt. Det ärinte rimligt att ha en lagstiftning som så totalt kan slå ut enskildaföretagares möjligheter all överleva. Lagstiftningen om blockad motenmansföretag är sådan. Vi vill att förslag om en lagändring snabbt läggs frampå denna punkt. De arbetsrättsliga skadestånden utdöms ibland på grund avrena bagateller, inte minst på den offentliga sidan, där arbetsgivare fårbetala för till synes försumbara förseelser mot MBL, Ävenpå detta område måste man se över om lagstiftarens intentioner har omsatts iverkligheten. Allt detta tillsammans, fru talman, både enskildheter ochhelheten, leder fram till det som jag sade inledningsvis och som framgår av dengemensamma icke-socialistiska reservationen, all det finns ett myckel klartbehov av en förutsättningslös genomgång av hur nuvarande lagstiftning har fungerat,vad som har varit bra och mindre bra och vad som ganska skyndsamt börförändras. Jag måste rikta en fråga till utskottels talesman : Är det inte skäl all även på delta område börja all göra den måhändanågot plågsamma omvärderingen av ståndpunkter? Denna omvärdering sker juöverallt. I den stad som kommer från, , las det friska tagpå andra områden. Där säljer man ut kommunens egendom och hyr sedan. Detta varinte aktuellt för fem eller , då del av och hans partiskulle ha uppfattats som det mest reaktionärt nattsvarta, framstår detsom otroligt progressivt och framsynt, med sikte , Jag vet inte omSten delar den uppfattningen - socialdemokraterna kanske är splittradeäven på den punkten, Pä område efter område sker denna omprövning, när manställs inför verklighetens krav. Min enkla fråga är: Är beredd all göra någonform av översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen? Om svaret är ja, är detönskvärt att det deklareras här, och det är i så fall en avvikelse frånulskottsmajorilelens uppfattning i betänkandet. Är beredd attvidhålla en ganska rigidinställning och att säga nej till en översyn? Innebär ett sådant svar att socialdemokratin tycker alt allt är bra på arbetsrättens område och kommeratt förbli bra under 1990-lalet? Det är den logiska slutsatsen. I belänkande 4 behandlas frågor omstyrelserepresenlation, facklig representativitet, val avarbetslagarrepresenlanler, skadeslåndsbe-stämmelser, olika typer avberedningsorgan samt verksamhetens mål och inriktning. Dessa frågor tas ocksåupp i ett antal reservationer, och jag ber att få yrka bifall till dereservationer som har medverkat till. Medbestänimande i arbetslivet, m.m. ELVERJONSSON (fp): De fyra betänkanden som vi nu skall debatterahar det gemensamt att de alla rör de arbetsrättsliga villkoren. Medbestämmandei arbetslivet, anställningsskydd, styrelserepresenlation ochföriroendemannalag är områden där positivt har medverkat ireformarbetet. På flera viktiga punkter har vi också varit initiativtagare ochpådrivare. Det hindrar inte, fru talman, att del , ett dussintal åreflerMBL:stillkomst, i denna och den övriga lagstiftningen finns delar som behöver bådejusteras och reformeras. Av naturliga skäl skall jag inte gå in i detalj pådessa fyra och viktiga områden, och därför kommer milt inlägg mera attdomineras av en principiell hållning. Då våra synpunkter i mycket ärdeklarationer som är angelägna att markera, kommer det att göras en och annanupprepning i denna debatt. Låt mig redan nu beträffande samtliga betänkanden yrkabifall till de reservationer där har medverkat och i övrigt tillutskottets hemställan. har karakteriserats som arbetsrättensreformdecennium. Införandel av medbestämmandelagen ochstyrelserepresentalionslagarna innebar alt arbetslagarna gavs ökat inflytandeöver sin situation. Men med ökat inflytande följde också ett större ansvar överden egna arbetsplatsen. Vi kan , efter alt dessa reformerbeslutades, konstatera att bl.a. MBL i kombination med efterföljande avtal istort har fungerat väl. Ändå finns del anledning att göra justeringar ochförändringar på flera punkter. har på nytt ställt sig bakom del gemensammakravet från den borgerliga oppositionen om en översyn av MBL och övrigarbetsrättslig lagstiftning. Vi har utförligt presenterat yrkandet ireservation nr 1 i betänkande nr 6. Jag vill la upp några saker som frånliberala utgångspunkter är särskilt angelägna. Den första gäller arbetsrättensamt individuell frihet och integritet. Anställda bör ha rätt till inflytande,oavsett facklig tillhörighet eller avsaknad av sådan över huvud taget. Därförbör ett minoritetsskydd finnas i den arbetsrätlsliga lagstiftningen, ett skyddvars syfte skall vara att ta till vara intressen även hos små organisationer,enskilda medlemmar i facklig organisation samt icke fackligt anslutnaarbetstagare. Här finns en rad brister. I är rätten att slå utanför en förening ingensjälvklarhet. Bristfällig lagstiftning gör all del är möjligt attvägra medlem i facklig organisation utträde. Del är oacceptabelt. Delsmöjliggör den bristfälliga lagstiftningen inskränkningar i den enskildesintegritet, dels anser vi all rätten till arbete, liksom den enskildespersonliga rättigheter i förhållande till arbetsgivaren, aldrig får görasberoende av huruvida den enskilde arbetslagaren är Medbestämmande i arbetslivet, m.m. medlem ifacklig organisation eller ej. Medlemskapet är den enskildes angelägenhet. Avsamma skäl anser vi all införandet av organisalionsklausuler i kollektivavtalkan betraktas som en form av yrkesförbud, och innebär även det ett otillbörligtingrepp. Vidare anser vi att så många arbetstagargrupper som möjligt bör fåinflytande genom att vara representerade i ett förelags styrelse. Lagen omstyrelserepresenlation för de privatanställda kan dock leda till att mångamindre organisationer kommer alt slå utan representation. Vi menar att det ärolyckligt, då sådana organisationer i många fall företräder ett betydandeantal arbetstagare inom företagel. Även dessa organisationer skall imöjligaste mån ges tillfälle att påverka genom platser i styrelsen. En annan angelägen sak som vi drivit ärförhållandet mellan arbetsrätten och den politiska demokratin. Del flnns enligtvår mening ett oavvisligt behov av alt klarlägga gränsdragningen mellanmänniskors möjligheter att påverka i sin egenskap av anställd och i sinegenskap av väljare genom den politiska beslutsprocessen. Alt exakt klarläggavar denna gräns går överlåts till de avialsslutande parterna. Vi hävdaralldeles bestämt att detta är en ohållbar hållning. Gränsdragningsproblem avett sådant här slag kan inte hänskjulas till förhandlingslösningar hos deberörda parterna. Det är angeläget att snabbt se över hur man skall kunna lösadenna fråga. Regeringens passivitet har förmodligen med den socialdemokratiskasplittringen alt göra - också i denna fråga, höll jag på att tillägga. Men detär ingen ursäkt för att en otillfredsställande situation får fortsätta. En tredje sak som jag något skall beröra ärskadeståndsreglerna i arbetsrätten. Den arbetsrättsliga lagstiftningen är numeraett omfattande regelverk med ett dussintal lagar. Därtill kommer den regleringsom sker genom kollektivavtalen. Det är svårt att överblicka ett så omfattanderegelsystem och efterleva det i alla dess detaljer. Det gäller inte minst demindre företagen, som av naturliga skäl inte kan ha tillgäng till egenarbetsrättslig expertis. Skadestånd utkrävs emellertid även för bagatellarladeförseelser. Exempel pä denna vittgående skadeslåndsskyldighet finns i lagen omstyrelserepresenlation för privatanställda, Lagens sanktionsregler rönte vidremissbehandlingen kritik, bl.a. från juridiska instanser, då även små misstagkan leda till ansenliga skadestånd. Den omfattande skadeståndsskyldighelen påarbetsgivarsidan-ofta småföretagare-skall sältas i relation till den s.k.200-kronorsregeln som gäller för arbetstagare. Olovliga stridsålgärder, ävenmycket allvarliga, kostar den strejkande inte mer än högst . Detta beloppbestämdes, som vi hörde, för , då man införde dessaregler. var del en månadslön. är del ett försumbart beloppför ett avtalsbrott som kan vara mycket allvarligt. Jag tror, fru talman, atten sådan här utveckling bör ses över i sin helhet. Översynen bör ta sikte påkonsekvenserna och behövliga förändringar i lagstiftningen. I samband härmedär del lämpligt att även de s.k. informella skadestånden uppmärksammas. De entreprenadregler vi har i MBL har diskuteratsalltsedan lagens tillkomst. Reglerna föreskriver skyldighet för arbetsgivarenatt förhandla om entreprenader och alt ge facket möjlighet att lägga in vetomot åtgärden. Eftersom velorällsreglerna i MBL ibland används för all försökastoppa ävenseriösa entreprenörers verksamhet bör de ses över. Bruket av vetot drabbarsärskilt enmansföretagen. Dessa förelag bör ges bättre förutsättningar för sinnäringsutövning på enlreprenadområdel genom ändringar i MBL, så att de påtalademissförhållandena kan undanröjas. I anslutning härtill vill jag ta upp frågan om uthyrningav arbetskraft. Frågan blev på nytt aktuell genom attarbetsmarknadsdepartementet presenterade en promemoria omarbetsförmedlingslagen. All en översyn har pågått inom departementet av dennagamla lag har länge varit känt. Regeringen har länge energiskt hävdatall det endast skulle gälla en lagteknisk översyn. Därför var det litetöverraskande all även departementet kom fram till att det inte räckte meddenna tekniska översyn. I promemorian lade man fram förslag till särregleringav uthyrning av arbetskraft, vilket är förbjudet om den bedrivs ivinstsyfte. I departementets promemoria avsåg man att uthyrningsverksamhetskulle kunna bedrivas med tidsbegränsade tillstånd som meddelats av AMS. kom arbetsmarknadsverket med sill yttrandeöver förslaget. I ordalag som näst intill är uppseendeväckande lar man avståndfrån promemorians huvudtanke. AMS anser alt förslaget inte löser de nuvarandeproblemen och inte heller passar den framlida arbetsmarknaden. Det finns riskför att entreprenörer och konsulter som är tillåtna i fortsättningen blirförbjudna. Departementets förslag är inte anpassat till en annan arbetsrättsliglagstiftning, och det kommer alt medföra en stor och onödig byråkrati förhanteringen av lillståndsärendena. Regeringens senfärdighet och beslutskramp idenna för socialdemokraterna så känsliga fråga har gjort att tiden helt harrunnit ifrån skrivarna av departementspromemorian. AMS anser att man nu bör la ett helt nytt grepp i ställetför alt permanenta nuvarande olägenheter. Det bör ske genom alt uthyrning avarbetskraft avkriminaliseras och förs in i det arbetsrättsliga regelsystemet.AMS menar att det bör vara parterna pä arbetsmarknaden som genom avtal kommeröverens om hur förelagens personalförsörjning skall ske, antingen genomanställning, inhyrning, konsulter eller genom entreprenader. När del gäller ulhyrning-inhyrning pekar AMS pä att del iMBL redan finns ett system för förhandlingar mellan parter genom lagens entreprenadreglersom man kan bygga vidare på. Från sida har vi länge drivit kravetpå en legalisering av seriös uthyrningsverksamhet. Del finns även denna höst päutskottets bord motioner med den inriktningen. Därför skulle det vara ytterstintressant alt få regeringens och möjligen socialdemokraternas i utskottet synpå hur man ser på de helt skilda slutsatser som departement och ansvarigtämbetsverk håller sig med. Att regeringen så länge förhalat denna fråga om enotidsenlig lag är näst intill otillständigt. Det har ä ena sidan inte varit möjligt alt iett kort inlägg kommentera de nära 40-talel beslutspunkter som vi nu skall taställning till. Å andra sidan har de arbetsrätlsliga frågorna återkommit likten höslserenad . I allt väsentligt har det ju varit alt iaktta ochfölja upp 1970-lalels i något fall alltför hastigt tillkomnalagstiftningsarbete. Det faktum att yrkar på en rad förändringarpå del arbetsrätlsliga området ändrar för vår del inte utgångspunkten när delgäller MBL m.fl. lagar, som i allt väsentligt haft och har en mycket viktigroll både för arbetstagare och för Medbestämmande i arbetslivet, m.m. / Medbestämmande i arbetslivet i m.m. arbetsgivare.Jag har tidigare, fru talman, i denna kammare sagt att rätt hanterade och medde justeringar i lagstiftningen som föreslås från bl,a, kan lagarpå arbetsrättens område också spela en positiv roll i hela detsvenska arbetslivet, Stora delar av arbelsmarknadslagsliflningenhar nu på nacken.