prot · GD09124 · 1989-12-31 00:00:00 — Denriya uuga gerieratiorien vänjer sig nämligen mycket kvickt vid den nyamediesituationen och kan som vuxna i 20-, 30- eller 40-årsåldern ha kommit fråuvanan atl utnyttja ett bra eller en bra iallmänhetens tjänst. Sedanvill jag säga några ord om det som sade om yttrau-defriheferioch vår syri på deriria. I vårt larid firins del faktiskt, tack och lov,möjlighet, vilket är riödväridigt, aff värria yttrandefriheten genom lagstiflriirig. 1989/90:124 17 maj1990 AnL 14 ()replik: Jag tycker atf det i högsta grad är avgörande för reklamen om denkommer in eller ej. Deu är i priricip frisläppt i . säger atf deu unga generationen kvickt vänjer sig vid satellitkanalerna. Pågrund av det olycksdigra beslutet från kabelnämnden har möjligheterna attingripa mot satellifkanaler som vidaresänder förbjudna våldsskildringar ochpornografi i svenska kabelnät upphävts. Det blundar man för En konsekvens avbeslutet är atf def är helt lagligt att i satellit-TV, som vidaredistri-buerasi kabelnät, sända sådant som censureras för visning på landets biografer ellersom infe får spridas på grund av förbud enligt videovåldslagen. Miljöpartiethar i anslutning till ärendet om godkännande av FNs kommission ombarnens rättigheter yrkat aft kabellagens koncessionssystem skall omfatta allasafellitfyper I kommissionens artikel 17 behandlas mediernas roll.Barnmiljörådef har i sitt remissyttrande betonat bl.a. barnens rätt lill skyddmot skadlig information. Rådet framhåller att barn borde ha ett bälire skydd änför närvarande är fallet i förhållande till våldsförhärligande videofilmer ochTV-program som sänds via satelliter Det håller vi i princip med om. Meu sakenär alltså den, som jag tidigare redovisat, att det inte finns någol skyddalls, vilkel alltså har sin grund i kabelnämndens beslut. Detär alltså mycket angeläget att återupprättar koncessionssystemelför satellitsändningar Motiven för systemet kvarstår med oförminskad styrka. Anf.15 (vpk) replik: Fru lalman! Jag tycker atl def ärnödvändigt atf klargöra vad enigheten bland de fyra partierna som är emotreklam inom består av. Det är sant att fyra partier i dag,bl.a. kommunisterna tillsammans med , alltså villäven i fortsättningen ha som elt publicservice-förelag utan reklamfinansiering. Men skälen härtill är olika. Vi i vpkvill inte ha reklam över huvud taget i inom medieområdet. Skälen tillatf inte vill ha reklam i TV är inte i första hand attvärna om yttrandefriheten och public service-inriktningen, utau för alt inteförstärka /TV med annars så välsignad reklamfinansiering, som manarbetar för atf införa vid sidan om 1989/90:124 17 maj1990 Detta gäller enigheten om reklamfinausiering inom de fyra partierna. Detstår uttryckligen i den gemensamma reservafionen från ochmoderaterna atl skälet lill all man inte vill ha reklam inom SverigesTelevision är atl man vill se till atl bolaget inte får behålla sinmonopol-slållniug inom etermedieområdet i fortsättningen. Däremot anvisar maninga medel på vilket sätt resurser annars skall förstärkas. AnL 16 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om atl repliken gäller . 17 (vpk) replik: Frutalman! den här enigheten mellan dessa fyra partier Jag måsle upplysa horiom omvad del gäller konstaterade myckel riktigt att det finnstvå vikliga punkter som man måste slå fast. För det första måsle vi slå vaktom den publice-ringsiuriktning som har För del andra måsle vislå fast all behöver ökade resurser för all kunna klara sinauppgifter Men det är ingenting nytt, . skriversocialdemokratin i budgetpropositionen all nödvändiga förstärkningar avSveriges Radios verksamhet skall anstå ytterligare en lid, tills man hardiskuterat hela frågau. Sjålvklarl är det så alt del tidigare kongressbeslut somhar fattats om ickereklamfinansieriug av inte förverkligas. Denuppenbara avsikten från er sida är alt införa reklam i . Deltycker jag ui kan säga öppet. AnL 18 () replik; Jag är inte hell övertygad om all ÅkeGustavssons jämförelse mellan radionämnden och närradiouämuden är korrekt.Visserligen betalar licensbetalarna radionämudens verksamhet, men radionämndenhar atl granska huruvida public serviccrdelen upprätthålls inom ,all del är objektivitet osv., enligt avtalet. Radionämuden kan i det falletbetraktas som ett konsumentskydd. När del gäller närradiosäudningar finns iute detta krav.Del finns inte deu här formen av avtal. Del finns inte heller krav påopartiskhet osv. I det fallet kan man se närradiouämuden som en ren myndighetsom har atl bevaka all statens intressen tas till vara. För min del tycker jag alt det inte är alldeles självklartall kostnaderna för denna myndighetsutövning skall falla på den sändandeförenirigens kassa eller mig som medlem i denna förening. Naturligtvis kan manhävda atl många föreningar får verksamhetsbidrag. I varje fall känner jag intetill någon förening som inte har egen insats genom medlemmarnas försorg.Frågan är då om det är jag som medlem som skall betala exklusivt uär stateugenom närradioriärnnden bevakar vad jag har för typ av sändningar. 19 () replik; Jag är glad över det konstaterande som IngridSundberg gör, atl del inte råder någon meningsskiljaktighet om publicserivice-fuuktionen. Det är bra. Problemet är hur verksamheten skall bedrivaspå bäsla sätt - det Det får vi anledning att återkomma lill i samband med enparlamentarisk beredning. Jag håller med på den audra punkten också,nämligen när del gäller problemet med alt den unga generationen snabbi vänjersig vid en ny mediesituation. Det är olika profil på de olika åldersgrupperna.Där är hårdast utsatt bland de yngsta grupperna. Där finns nalurliglvisinte minst ur programpolitisk synpunkl för anledning attnoggrant följa frågan. Det gör man också. Sedau till ; Jag tror atl man skallvara mycket försiktig med all driva sådana konspiraliousteorier som AlexanderChrisopoulos faktiskt gör här Han säger atl socialdemokraterna vill urgröpaSveriges Radios ekonomi med alt inte ge del ökade resurser, därför all vi vill bäddaför atl kunna föra in reklam i eller utanför del eller på någolannat sätt - jag fick inte riktigt klarl för mig hur Del kanske lala om för mig. Men utöver priskompensaliouen får ellpåslag på 41,6 miljoner, och del är en ganska aktningsvärd summa. får manpriskompensaliou plus påslaget. Dessutom har utskollet sagl alt vi lägger påytterligare 13 miljoner som en följd av justeringen av de månatligairibetalriingarna. Jag kan alltså inte hålla med er verklighetsbeskrivning,ännu mindre kau jag hålla med om all del är något slags konspiration bakomdetta. I vårt parti sysslar vi inte med sådanl. Till vill jag säga all jag kan förslå - jaghar t.o.m. respekt för -om man anser all det i högsta grad är avgörande om mauhar reklam i TV ur konsumentsynpunkt när det gäller skydd av barn och de eliskareglerna. Självfallel är det en oerhört viktig fråga. Vi har i utskottet,som mycket väl vet, diskuterat Europarådsöverenskommelsen om gränsöverskridandereklam vid satellitsändningar Så mau arbetar alltså med detta, och länderna haranslutit sig lill överenskommelsen. Del innebär att man har bättreförutsättningar än tidigare att hantera frågau. Sannolikt kommer man framöveratt få ännu bättre förutsätluingar atf klara def. Oavsett vad vi lycker om detså har vi alltså - om del är bra eller inte lar jag inte ställning lill uu -reklam i våra vardagsrum hos åtskilliga svenskar, och den ökar drastisktframöver. 20ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik; Del har framförts eu konspiralionsleori. är väl inte mycket lill konspiration när varenda människa i landet harbegripit all socialdemokratin har förändrat sin ståndpunkt i fråga om reklam.Mau förbereder sig för all ändra tidigare kongressbeslut och införareklamfinausiering av . Man måsle ha mycket livlig fantasi föratl uppfatta ett sådant konstaterande som något slags konspiration. De förstärkningar som har fått de senastetvå åren är i stort sett en priskompensaliou. konstaterar ni självaatt nödvändiga förstärkningar bör anslå ylleriigare en lid. Del är självklarti avvaktan på ett förändrat kongressbeslut, genom vilket reklamfinansieringskall accepteras. För atl förstå det behöver man inte vara specielltkonspiratorisk. Men del är lika bra all ta den debatten. Jag föredrar atlacceptera de argument som lidi- 1989/90:124 17 maj1990 gare socialdemokratiskapartikongresser har haft, nämligen aft säga nej till reklam i SverigesTelevision. I det avseendet är vi eniga. Naturligtviskan man diskutera reklamen. Men det skulle vara intressant aft höra vad ÅkeGustavsson har för uppfattning om reklamfinansieririg som renfinansieringsform. Finansierar man med reklam blir denfinansieringsformen ur konsumenternas synpuukt utan tvivel fem sex gångerdyrare än en annan finansieringsform, som kan vara skatlefiriarisie-ririg elleravgiftsfiriarisieririg. momshöjning på varan gör aft reklamkostnadernaautomatiskt blir dyrare. På vilket sätt skulle en reklamfinausiering avSveriges Radio vara att föredra, inte bara ur kulturell synpunkt, utau också urren finansieringssynpunkt, framför alterriativ firian-sieririg, som riikonsekverit vägrar att diskutera? Arif.21 () replik: Jag vill kommeritera irilägg eri smula. Hau hänvisarnu till , som alltså kommer att bli avgörande för hurSverige nationellt kommer att reglera satellitkanaler och vad man kari fa emot.Meri de koriventionsreglerna är ju minimiregler De uppfyller infe de krav somvi har i . Det intressanta vid föredragningen var aft man har bekymmermed den reklam som gäller alkohol. Det finns ett kontinentalt önskemål om attgöra reklam för alkohol. Det kommer att kunna drabba också . Reklaminförandetstrider mot de kullurpolitiska målen. Jag tycker att nogsamtskall tänka på della. Skall de målen vara levande tror jag knappt det finnsplats för reklam, varken i public service-kanalerna eller utanför. 22 () replik: Jag vänder mig först till . Han säger atf vipåstår att nödvändiga förstärkningar bör anstå. Det har vi infe gjort. Vi harvidtagit åtgärder för att göra förstärkningar Jag redovisade de förstärkningarnai mitt förra inlägg. Det är det ena. Detandra som konstateras i utskottsbetänkandel är hänvisningen lill de sexutredningsprojekt som pågår inom . Hur myckel dekan betyda för att resurser skall bli över för en ökad och förbättradprogramprodukfiori vet jag inte. Men jag nämnde i mift inledningsanförande lalar om 100 milj.kr, dvs, motsvarande deu summa som det första reformåretinnefattar i . Jag tycker inte all del är en korrekt bild att sägaatt vi vill att allting skall anstå. Tvärtom vidtas åtgärder i olika avseenden. AlexanderChrisopoulus frågade mig vilken uppfattning jag personligen har om TV-reklam.Jag tycker inte atf det är rätt sammanhang att redogöra för den här, när jag ärtalesman för utskottsmajoriteten. I övrigt tror jag aft de flesta i den härkammaren vet vilken personlig uppfattning jag har i de här frågorna. Ur densynpunkten har jag ingen anledning att fa en större diskussion om det. Sedanvill jag vända mig till . Han säger atf det är ett problem affEuroparådskonventionen bara innehåller miniregler Men sanningen är atf def ärett oerhört framsteg atl en konvention har tillkommit. Det som man annars intehade kunnat ha någon kontroll över huvud tagel över, nämligensatellitsändningar, får man nu viss reglering av. Sedan kau jag, liksom , vilja skärpabestämmelserna i olika avseenden. Man vill kanske t.o.m, stoppa vissa typer avreklam. Meu då får man driva den frågan vidare opinionsmässigt och klara uppden med de distribuerande TV-bolagen. I och för sig är def bra att det ärminiregler Men det hindrar inte att vi i , inom det nationella nätet, omdel blir reklam via markbundna sändningar, kan ställa upp mer skärpta regler idessa avseenden. Vi har i elt avseende hypotetiskt diskuterat detta. Vi harsagl alt om vi skall ha en kommersiell, markbunden television i , skallman titta på vilka public service-krav det finns anledning all slälla på den. vill jag irite bemöta med riågon omfattandereplik. Han säger att han inte är helt övertygad om alt jag gjorde eu korrektjämförelse med riärradiori. jag kariske kari övertyga vidett seriare lillfälle. AriL 23 (): I debalteris slutskede skall jag göra någrakommentarer till de fyra sista reservationerna från i utskottet ochen liten kommentar lill ett särskilt yttrande. Debatten har handlat mycket om TV, men vi har ocksåradiomedia. Jag skall koncentrera mig på radiomedia och på del som i radiomediaofta kallas för , nämligen lokalradion, samt på de regler sombegränsar och styr lokalradion, alltså tappningsrätlen. I belänkandet framgårdet varför utskottet kommer till det ställningstagande som jag och moderaternatycker är orimligt. Man hänvisar till radioproposilionen , lillSveriges Radios regelbeslul fråu 1987, lill beslutet att förlängatappuingsreglerna och fill pågående överläggningar Mau hänvisar också fill enutvärdering som har gjorts. Den här redovisningen är iute alldeles lättall förslå. Det är inte heller alldeles lätt att förslå denna argumentation.Alldeles uppenbart finns myckel delade meningar inom koncernen om hurtappningsrätlen skall användas. Del orimliga är egentligen allutskotlsmajoriteten tar ställning på del här sättet. Jag vill vända mig tillÅke , som representant för utskottsmajorileten, och be honomkommentera varför mau inte i konsekvens av redovisade erfarenheter är bereddatf justera reglerna för tapp-ningsrälten. Som vi har sett del är det självklartatt tappningsräffeu bör vara fri. Jag vill också göra några kommentarer omnärradion, som håller på aft utredas, inte minsl dess etiska förutsättningarDär har branschen smutsats ned litet, bl. a. av . Men en mycketvital verksamhet pågår Vi moderater i utskottet har ägnat betydande tid åtuärradions förutsättningar En möjlighet är att försöka öka de ekonomiskaförutsättningarna genom atl sänka avgiften till närradionämnderi och äveri attfa borl deri, som vi tycker, styrande administrativa överbyggnad somnärradionämn-deu ulgör Det innebär alt vi i yrkanden har framfört förslag omfrysning av bidragen till närradiouämuden. , moderat, har i motion framfört, vilketockså har antytts i några andra riksdagsmotioner, att man borde accepterareklam även i lokalradion, som ett säll all bidra till arbets- och sändningsmöjligheterVi instämmer i den bedömningen och yrkar bifall till den motioneri. Avslutningsvis vill jag, fru lalman, filosofera litet överdel förslag som har framfört här i om dem somser på TV, men inte ser på sändningar utau koncentrerar sig påsatellitsändningar och trots detta måste betala avgift lill . Debetalar alltså till utan aft alls se sändningarVi moderater har i utskottet gjort en markering av, som vi framför i eltsärskilt yttrande, alt det måsle vara tekniskt möjligl alt lösa della med någonform av plomberiug. Vi har då sagt alt del är önskvärt atl en sådan ålgärd kankomma till stånd. Med detta,fru talman, yrkar jag bifall till de moderata reservationerna. AnL 24 () replik; Eflersom som jag fick eu direkt fråga omtappningsrätlen skall jag svara på den. Ulskotlel hänvisar lill all kommer alt haöverläggningar inom koncernen om tappningssyslemel, och därför får vi avvakta.I och för sig kan diskuteras hur myckel skall "lägga sig i"sådana saker som kan anses vara interna för koncernen, meu vi har uu stannatför delta. Självfallel behöver det nuvarande förhållandel inte nödvändigtvisvara statiskt, utan del finns eu rad audra modeller och möjligheter Tillsvidare nöjer sig utskottsmajoriteten ändå med att hänvisa till det pågåendearbetet inom . AnL 25 () replik; Del sista beskedet frän varmycket glädjande. Vi har tyckt alt erfarenheten och den, som vibedömer del, entydiga kritiken mol systemet borde leda till atl del nuvarandesystemet ändras. Om här i kammaren säger att han tycker att delnuvarande systemet kauske inte skall gälla, utau all man skall undersöka hurlappuingsrätlen skall förändras, har frågau fallit i rätt riktning. AnL 26 (); Jag har fogat ell särskilt yttrande till mitt egetsutskotts betänkande, och jag medger aft del tillhör ovanlighelerna all ensocialdemokrat gör det. Men jag anser, liksom som många andra, att frågan omspridning av TVs sändningar lill alt omfatta även delar av Sverigeutanför är lillräckligl utredd, tekniskt och på allt sätt. 1 del finsk-svenska samarbetet har faktisktansträngt sig för att TVs sändningar skall nå svenskspråkiga i södraFinland och för den delen även finskspråkiga. Man har t.o.m. höjt licensengenerellt i för alt möjliggöra della. Jag anser att frågan skall avgöras utan dröjsmål här hososs för att de finska invandrarna, även de svenskspråkiga - eu del program ärju på svenskaspråket - i andra delar av skall få ta del av de finskaTV-sänduingarna. AnL 27 (): Får jag skissera en ansvarsfulloch framlidsinriklad liberal mediepolitik? Nyckelorden är, som alltid, frihet,mångfald oeh kvalitet. För det första bör vi slå vakt om som etipublic serviceförelag. Det beiyder atl del skall vara licensfinansieraf ochreklamfrilt. Licensfinansieringen är den säkraste formen av finansiering,därför att mau har garantier i förväg för precis hur myckel pengar man har tillsill förfogande. I gengäld skall man svara mol de krav som staten ställer uppi avtalet, och man skall tillgodose minoriteter och göra en rad smala program. Det är värdefullt atl uu harinlett ett arbete där man förbereder elt nytt avtal, som skall komma lill ståndsenast . Jag beklagar all regering och riksdag inte har kunnatta ställning lill och redan tillfört ylleriigareresurser - de hade väl behövts. För det andra bör eu koncession gestill ett från fristående bolag, som gör markbundnaTV-sändniugar som då kan reklamfinansieras. För det tredje bör vi öppna möjlighelerna för lokalaTV-stationer Det finns utrymme för dem , och det finns intresse påmånga håll, inte bara i . För del fjärde bör vi slå vakt om uärradion i dessnuvarande utformning, men avreglera verksamheten, medge starkare sändningar ochse fill aff föreningarna infe belastas med avgifter som blir orimligt stora. För det femte bör vi släppa fram lokala radiostationer avden typ som Radio Nova kan bli och som då får finansieras med reklam. När manhar släppt fram reklam i nationell markbunden TV finns det iuga rimliga skälför alt lokala ljudradiosändningar inte får finansieras med reklam. För det sjätte bör en parlamentarisk beredriing så snartsom möjligt tillsättas. Det är viktigt att inte bara Radio-koncernenförbereder sig för ett nytt avtal, utan att också och partierna påmotsvarande sätt förbereder sig för hur ett uytt avtal skall se ul. stundar nu ställningstagandeninom det socialdemokratiska partiet. När jag har lyssnat på anförandena i daghar jag korislalerat att det firiris ett arital olika optiooer försocialdemokrafiri. När jag har skisserat dessa kortfattade punkter är det efterbjudande till socialdemokraterna atl med oss förena sig om en ansvarsfulloch framlidsinriklad mediepolitik, lill gagri för såväl som erividgad elermediefri-hel. Med delta, fru talmau, har jag också yrkat bifall lill dereservatiorier som har avgivit i utskottet. AnL 28 Utbildningsminister : Fru talman!Låt mig lill det utskottsbetänkande som diskuteras göra några noteringar 1989/90:124 17 maj1990 Somalllid när vi diskuterar anslagen till avgiften för TV-licensen las reklamfråganupp. Del är beklagligt atl frågau om reklam i TV alltid diskuteras som om deluteslutande vore eu fråga om finansieringsformer för ochSveriges Television eller för andra företag. Reklamfrågauär betydligt vidare än så, och i debatten konstaterar jag medtillfredsställelse att noterar det genom alt med betydligtstörre allvar än beakta de komplikafioner och destyr-riirigseffekfer som eri reklamfinarisiering kau ge. Defhandlar framför allt om mediestrukturen. Vilken TV-värld vill vi ha i vårtland? Vill vi se till aff vi kan hålla en icke-kommersiell sektor påTV-området? Vill vi garantera en TV-verksamhet som kan styras blott och bart avsina måriga tittares iritressen och som irite bara styrs av största möjligafitlarskaror , dvs. indirekt styrs av dem som i varjeögonblick kan maximera tiltaridet? Jaghar försökt föra eri riyariserad debatt om detta, och det har jag gjort därföratt jag iriser att det kan finnas ögonblick då det maximala tittar-intressetkari vara godtagbart - det är därför som jag iblaod har ariväril den term sommånga har missuppfattat, dvs. Vid de slora sportevenemaugen,där det är ganska naturligt att en hel nation sitter fixerad vid TV-apparatensamtidigt, kan man naturligtvis säga alt del finns eu möjlighet alt utnyttjadet maximala, samtidiga tillarinlressel. Menom man vill upprätthålla en mediestruktur där man skall kunna tillgodose ocksåde smala fiffargrupperna, kan man irite välja den helt dominerandefinansieririgsform som reklamfinansieringeu är Det är därför viktigt att dennadebatt förs i andra perspektiv än bara med tanke på hur skallkunria komma åt eri guldgruva uågoustaris. Denna guldgruva innehåller i ensplittrad mediesituation kanske inte heller så mycket guld utan i ställetganska mycket bly, som ju är giftigt och dessutom tungt att släpa på. Mankan konstalera att den franska allmäutelevisionen befinrier sig i en svårkris. Två kanaler förlorar publik fill deu privata TFl. Men vad gör det? Ja, det är de kanalerna som skall svara för allmäntelevisionen ochdess intressen, och de är reklamfinansierade. Vadgör då min franske kollega? Hau har försökt aff komma fram till en uppläggningsom skulle befria allmäutelevisionen från tvånget atl reklam-finansiera sig,geuom en form av tvångsbeskallriing av andra kanaler Filmaren harengagerat sig mycket starkt och sagt att del är viktigt att man lyfter bortreklamfiriansieringstvångef fråri allmänfelevisiorien. 1 Cous-teaus appell vidden stora i för en lid sedan, som har stötts av ett stortanlal kulturpersonligheter, krävs alt allmäntelevisiorien inte längre skallvara "underkastad publikuudersöknirigarrias diktatur". vill haul reklameu fråri TV och skapa aridra finarisieririgssyslem för att kuririatillgodose behoveri. Viför eri diskussion som är myckel realistisk i så måtto att man i deriirite låtsas som om det irite skulle kuuna finnas ett stort antal TV-kanaleroch TV-kanaler som finansieras med reklam. Del är dock viktigt atl se till attvi skapar en mediestruktur där de icke-kommersiella TV-sändningarna kanfurigera utan att behöva spela på de villkor som anges av de kommersiellakrafterna. Detta ser jag som ulomorderitligl ceritralt i defta sammanhang. Mauskall också vara medveten om, vilket framgår av denria debatt, aft vi med enökad diskussion om reklamfinansiering av television pä köpet får kraven påreklamfinansieriug av lokalradio och närradio. Jag har sagt tidigare fråndenna talarstol och vill gärna upprepa det, att de som föreställer sig att manskulle kunna ha ett nationellt lokalradioföretag som skulle fördelaannonsintäkter rättvist över landet har ganska litet begrepp om hur kommersiellaverksamheter fungerar Helavår regionalpolitik bygger faktiskt på andra metoder än atl butiksägarnafördelar sina vinster från de slora butikerna i ut lill glesbygden.Det är inte som bedriver regionalpolitik genom att underhålla den lillabutiken i glesbygden, om nu trodde del. Tappningsfråganhar kommit upp. Jag vill bara påminna om att tappnings-rätten, rätten förlokalradion att återsända andra kanalers radioprogram, har både kulturpolitiskaoch upphovsrältsliga perspektiv. Del handlar inte om något slags kulturellallemansrätt att få tillgång till och återsända vad som helst. sammanhanget vill jag la upp eu för mig mycket central punkt, som handlarom upphovsrätterna. fick jag elt upprop mig tillsäntfrån en sammanslutning av nordiska filmregissörer fäster de nordiska kulturministrarnasuppmärksamhet på all man enligt deras mening vid distributionen av film itelevision allt oftare kränker de s.k. droil moral-reglerna, alltså denmoraliska upphovsrätt som gäller enligt Bernkonveulionen. De menar att manförvanskar filmformalen, t.ex. Cinemascope-formalel, och det är riktigt - delär tekniskt nödvändigt.