prot · GD0991 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi behöver ett brett folkligt engagemang förEuropafrågorna. Till skillnad från en del meddebatlörer lycker jag attdebatten om i framliden och roll i inte skall begränsastill frågor om medlemskap. Jag tror atl vi har större möjligheter all som ettneutralt land påverka utvecklingen i än om vi låser oss inne i enorganisation som EG. efterkommande skall läsa historieböckernapå 2000-talel, tror jag alt det är viktigare alt de får läsa om den roll somSverige har bidragil med för att skapa ett alleuropeiskl samarbete än atl läsaom all kvar med förlegade tankar om del framtida stod medenbarl ambitionen atl bli medlem i EG. AnL 19ROLF L (vpk) rephk: Jag har aldrig hävdat att de som agerar förett nära samarbete eller, som det lät på i hans senasteinlägg, för medlemskap i driver någon apart linje. Närmandet har en stabilmajoritet i riksdag. Givetvis vet jag alt andra länders regeringaroch politiker strävar efter ett närmande lill EG. Jag vill också understrykaalt vpk har varit för ell närmande av folken i hela . Vi kankonstatera atl ser förutsättningarna för ett alleuropeiskl samarbetemyckel bättre ul än vad de gjorde för bara elt halvår sedan. Jag kan instämma i rätt mycket av vad . Vi tror mer på ett samarbete mellan fria självständiga staterUtvecklingen i får inte leda lill atl alla sväljs avett "super-EG". Snarare måste EG:s roll i tonas ner ochsamarbetet bli på en mera jämställd basis. EG-fixeringen är faktiskt verklighet. Del är något som mandrabbas av själv när man hamnar i sådana debatter. Intresset för atl diskuterade svåra problem som , pä kontinenterna och slårinför, är mycket litet. Ansträngningarna för atl lösa deras problem engagerarinte tillnärmelsevis pä samma säll som diskussionen om detaljer i det europeiskanärmandel. Vi måsle lyfta blicken från navel och se över hela världen. 1989/90:91 22 mars1990 20 ()replik; talade om transportarbetarna och löste deras problemenkelt. Man skall alltså följa svenska regler när man arbetar i . Detlåter i och för sig bra. Jag förmodar alt de gläder sig över del. Men samtidigthar transporlarbeiarna tagit upp problemen, så jag tror inte det är fullt såenkelt som försöker framställa det. Dessutom tror jag inteatt man över huvud taget skall föreställa sig atl en integrering alllid måsteleda till att alla skall uppnå svensk nivå, vare sig man tittar på ellerman tittar på världen. Om vi skall ha ett ökat samarbete med andra länder kandet vara anledning atl länka på att föreställningen om ökad tillväxt när detgäller materiell förbrukning kanske inte är särskilt realistisk. Jagfrågade hur del är med del kvinnliga perspektivet i det härarbetet. Jag fick inget svar på den frågan. har också fått flerafrågor om och handelsrepresentation där anser som bekantatt borde erkänna som en fri och självständig stat i dag.Rättare sagl borde ha gjort det . Ett sätt altge de baltiska staterna, särskilt , ett erkännande kan vara all snabbianordna en handelsrepresentalion där HädarCars bekymrade sig över vad jag sade om och , förstoduppenbarligen inte vad jag sade. Om det berodde på att jag uttalade migotydligt eller om del berodde på alt inte lyssnade vet jag inte. Menjag försvarade givetvis icke del sovjetiska systemet. Jagsade atl i en stor förbundsstat som visar del sig alt när frihetensläpps loss kräver de nationella särarterna sin självständighet, Förbundsslatenriskerar dä - som många tror att den är på väg att göra - att falla sönder Fråndenna utgångspunkt sade jag att jag tror alt det kommer all bli väldigt svårtalt förverkliga Romtraktatens bestämmelse om en europeisk förbundsstal,som de fyra friheterna - såvitt jag förstår - egentligen kräver enförbundsstal. AnL 21 (); har i den handelspolitiska deklarationen tydligt visatregeringens prioriteringar Först gäller det att maximalt utnyttja de s,k,komparativa fördelarna och öka handeln så mycket som möjligt, I nästaGATT-runda skall vi sedan kanske ta hänsyn till miljön. försökte man verkligen satsa på storskalighet vid bomullsodling, meden ekologisk katastrof som följd. Det finns även andra förfärande exempel iEuropa på vart storskalighet leder om den får gå ut över miljön, AnitaGradin nämnde inte alls något om självtillii, och atl del är önskvärt atl varjeland och varje region i nära samarbete försöker ta vara på gemensamma resurseroch lösa gemensamma problem. Inte heller nämnde något om hur manskall dämpa slöseriet, dvs. förslösandet av sådana naturresurser som intenybildas. Viinlecknar framtiden i allt snabbare takt på bekostnad av kommande generationersmöjligheter lill elt rimligt liv. strävade människor för atl kunna lämnanågot efter sig till sina barn. Med den utveckling som går alltsnabbare lämnar vi i stället alll större skulder efler oss i form av miljöförstöringoch skövlade naturtillgångar Om vi hade riksräkenskaper och internationellaräkenskaper som redovisade hur slora naturtillgångarna är, deras skick ochvilka förändringar som sker frän år , skulle det ännu tydligare visasig atl vi i västvärlden lever långt över våra tillgångar och atl vi tär pådet gemensamma kapitalet. Detta är osolidariskt. Vi frän kommer all driva frågan om sådanagröna räkenskaper både här och i , I bl,a. ochHolland liksom även i arbetar man redan med denna fråga. Vi anser också alt del behövs inlernationellaråvaruskatter för atl skydda mot fortsatt rovdrift och för att gynnaåtervinning och återbruk, I sitt anförande beskrev hur det svenskasamhället kan komma alt se ut om den nuvarande utvecklingen fortsätier och blirännu mer extrem, om harmoniseringen med den kommande inre marknaden inom EGsker ulan hänsyn lill miljö och hälsa. Jag vill påminna om den gröna vision som de grönapartierna i hela har gemensam. Det är en grön vision om en kontinent meddemokratiska stater och regioner från Allanlen till utan murar inom ochrunt om mot en omvärld som i många fall har det sämre än vad vi har del.Det är en vision om en kontinent med hög självtillit och självförsörjning baseradpå uthålligt samspel med naturen och med ett inbördes och internationelltsamarbete i solidaritet med människor i alla länder och med kommandegenerationer Del är alltså fråga om samspel mellan regioner, och är ensådan region med gemensamma ekologiska, kulturella, etniska och ekonomiskaintressen. Under Nordiska rådels session i talade ocksåCarl Bildt om som en viktig faktor i det framtida Europasamarbetet, Detskall bli spännande att se hur han följer upp detta. Vi gröna vill verka för en livsstil och ensamhällsutveckling som bygger på bälire hushållning och effektivare användningav råvaror och energi, på ökade småskaliga aktiviteter och på decentraliseringsamt regional självtillii. Det innebär atl man ökar sitt inflytande över dengemensamma framtiden och minskar t,ex, de multinationella förelagens makt ochinflytande. Man ökar också möjligheterna för en verkligt fri handel som helabefolkningen kan ha nytta och glädje av. fortsätter alt kräva att den fria handelnmåste ske inom naturens ramar, i solidaritet med människor i andra länder ochmed framliden. Vi har i en motion krävt alt den begärGATT-förhandlingar om all varje land skall ha räll att skydda sin natur, sinmiljö och invånarnas hälsa samt ha rätt atl vägra handla med miljö- ochhälsovårdliga produkter och produkter som framställs under omständigheter somstrider mot de mänskliga rättigheterna eller innebär ekologisk dumpning. Varjeland skall också ha rätt att ta ut miljöavgifter för att förelag som tillverkarprodukter och utför tjänster på miljövänligt sätt inte skall kunna konkurrerasut genom atl mindre nogräknade förelag har lägre kostnader för mindre miljövänligverksamhet av samma slag. Vidare skall ett land kunna vägra att im- porteraprodukter som framställs på elt sätt som av miljö- eller hälsoskäl inte ärtillåtet i landet. Det räcker emellertid inte att man skall ha rätt att värnaom sin miljö. Vi måste också ha handelsregler som hindrar export avmiljöförstöring. Som tidigare talade om måste det skapasGATT-regler som motverkar ekologisk dumpning. Vi kräver också GATT-regler om förbud mol att exporteraprodukter som inte får säljas i det egna landet, eftersom de är skadliga förmiljö eller hälsa. Del finns t.ex, företag som när ett läkemedel blir förbjudeti ett land skyndar sig atl sälja lill länder där förbud ännu inte har införts. För allas bästa är det bråttom all införasådana regler i alla GATT-länder och det underlättar om man gör det samlidigl.Då slipper varje lands politiker höra från företagen att ingen vill börja,eftersom man då hamnar i ett sämre konkurrensläge. Den handelspolitiska debatten var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1989/90:121 om behandlingen av samerättsutredningensförslag Anf, 22Justitieminister ; har frågat mig när enproposition med förslag lill sameting kommer atl föreläggas och omsamerättsutredningens olika förslag kommer att läggas fram i en proposition. har lämnat två betänkanden.Huvudbetänkandet "Samerätl och sameting", som bl,a, innehållerförslag om alt inrätta ett sameting, lämnades . Förslagenhar varit föremål för en omfattande remissbehandling. Remissvaren harsammanställts i en departementspromemoria som blev klar strax . De förslag som samerättsutredningen har lagt fram är utantvivel av stor betydelse för alt bevara och utveckla samernas egenart ochsamhällsliv. Del slår klart inte minst om man försöker se dem mot bakgrund avhur samerna uppfattar sig själva som ett folk i fyra länder I våra grannländerFinland och finns samiska folkvalda organ. Del är en statlig uppgift alt trygga samernas möjligheteratt bevara och utveckla sin egenart i . Frågorna om renskötselns rättsligaställning och samernas villkor i övrigt är från denna synpunkl viktiga. Remissbehandlingen av samerältsulredhingens förslag haremellertid visat att del i flera frågor finns anledning att pröva om det ärmöjligt att finna andra lösningar än dem som utredningen har föreslagit. Detgäller bl.a, vilken offentligrättslig ställning ett sameting skulle kunna få. Kommitténs förslag innebär att skulle bli enstatlig myndighet. skulle alltså formellt inordnas under regeringenoch fillhöra dess myndighetsorganisation. Det är kanske inte förvånande alt en del remissinstanserhar satt frågetecken för om detta förslag går ihop med tanken på sametingetsom en samisk folkrepresentalion. För egen del har jag dragit slutsatsen attden här fråganinte bör avgöras utan atl alla länkbara alternativ har blivit grundligtprövade. Frågan om ett sametings formella ställning kan bli avbelydelse för hur en bestämmelse om samerna i grundlagen skulle kunna utformas.Det av utredningen framlagda förslaget har kritiserats från flera håll. Defrågor som hänger samman med renskötselrätlen har också visat sig krävaingående överväganden. Det gäller bl,a, hur rätten för samerna atl utövarenskötsel skall komma lill uttryck i lag, en fråga som är av nog så storbetydelse för många av samerna. Det gäller också förslaget om särskilda reglerlill skydd för rennäringen gentemot skogsbruket. Det går givelvis inte atl bortse från andra intressen änrenskötselns och samernas. Skogsindustrin och markägarna inom renskölselområdelhar också berättigade anspråk på att kunna driva och utveckla sina näringar.Det har med full tydlighet kommit fram bl,a, under remissbehandlingen avsame-rätlsulredningens betänkanden. Inte minst de mindre markägarna i Norrlandsinland är en grupp vars behov vi måste ta hänsyn till när vi nu överväger hurregeringens förslag skall utformas, Samerätlsulredningens förslag övervägs nu ingående iregeringskansliet. Som jag redan har antytt är det många synpunkter som harförts fram under remissbehandlingen och del har visat sig atl flera frågormåsle övervägas ytterligare. Vårt arbete riktas in på att se om man kan komma tillrätta med de svårigheter som har visat sig vara förenade medsamerättsutredningens förslag, I pågår överväganden vad avsersamerätlsutred-ningen, lantbruksslyrelsens rapport om samebyarnas organisationoch om fjällnära skog. Enligt vad jag fått vela av jordbruksministernär tanken atl förslagen i den delen skall läggas fram i en proposition undervåren, I fråga om de övriga delarna av samerätlsulredningensförslag arbetar vi nu i med inriktning på att se vilkenlösning som kan komma i fråga främst om , Bl.a. behöverkostnadsfrågan övervägas ytterligare. Del är en självklar sak att förslaget omelt sameting inte kan ses isolerat utan även detta förslag måste sättas in iett större sammanhang. Del är alltså vår strävan atl kunna nä fram lill hållbaralösningar på de frågor som aktualiseras av samerättsutredningen, men det är avflera skäl ännu för tidigt atl säga om och när elt förslag kan läggas fram förriksdagen. Anf,23BERITH (vpk); Jag vill tacka justitieministern för svaret. Jag var på SSR;s landsmöte . huvud-betänkandet från samerätlsutredningen i den del som handlar om sametinget.Utredningens ordförande , utredningssekreteraren m.fl. drevbeslutsfrågan mycket aktivt med motivering atl en proposifion måste läggasfram . Eftersom jag har kunnat konstatera atl någon proposition intekommer ställde jag frågan. Min första reaktion på svaret är varför det inte nämnsnågol om den som ligger på regeringens bord för ratificering.Kommer även den att skjutas på framliden? Samefrågan måste ses i elt större sammanhang. Den måstesättas in i ett inlernationelll och nationellt historiskt perspektiv om denskall kunna tas ur det dödläge som den har befunnit sig i så . När detgäller det internationella perspektivet sä måste internationella lagar ochkonventioner i vad gäller urbefolkningarnas rätt beaktas. Alt se de olikaproblemen och förutsättningarna i ett historiskt perspektiv är helt nödvändigtdels för att förstå, dels för att åtgärda de problem som finns när det gällerde olika lagarna - från lappkodicillet 1751 och fram till den hårt regleraderennäringslag som vi har - har påverkat det samiska folketslevnadsförulsättningar Justitieministern nämnde en del saker när det gällersametingets formella ställning. Jag vill därför erinra om som är och kommer att bli av stort intresse i detsammanhanget. Jag vill även att justitieministern i denna debatt preciserarvilka frågor från samerätlsulredningens förslag som måste få andra lösningar -hållbara lösningar, som justitieministern uttrycker del. Kommer verkligen den proposition som aviseras under vårenalt omfatta delar ur samerätlsutredningen, rapporten om samebyarnasorganisation och rapporten om fjällnära skogar? Justitieministern avslutar med atl framhålla att man nuinte kan säga om och när elt förslag lill en samlad samepolilik eller ettsameting kan läggas fram. Så sent som i årets budgetproposition sade emellertidregeringen att en proposition skulle komma . Regeringen har alltsåbackat från den ståndpunkten. Man frågar sig om regeringen verkligen tänkerutsätta sig för nesan att inte inrätta ett sameting. Det finns redan ettsameting i och ell sameparlament i . 24MARTIN (); utfärdade regeringenFälldin direktiv för samerätlsutredningen. Eftersom valel ledde till regeringsskiftehann den regeringen inte tillsätta utredningen. Den tillsattes i ställel av densocialdemokratiska regeringen, vilkel skedde först . Den regeringenutfärdade även tilläggsdirektiv. innebar att utredningen -mot bakgrund av samernas ställning som en urbefolkning som har blivit minoriteti sitt område - skulle göra en genomgång av vilka särskilda behov som kanhärledas ur della speciella förhållande. Utifrån folkrättens synpunkt får manäven lilla pä vilka skyldigheter det svenska samhället har mot samerna. Mol bakgrund av dessa förhållanden hade utredningen tilluppgift att pröva tre för samerna viktiga frågor För det första skullemöjligheterna att stärka samernas rättsliga ställning i frågor som rör rennäringenutredas. För det andra skulle behovet av ett folkvalt samiskt organ övervägas.För det tredje skulle insatser för att bevara och stärka det samiska språketföreslås. I sill första betänkande, Samernas folkrätlsligaställning, hävdade utredningen sammanfattningsvis "atl påfolkrättslig grund har vissa förpliktelser gentemot samerna på olika områden.Sverige måste avstå från sådana ingrepp i naturen alt de naturiigaförutsättningarna för rennäringens fortbestånd äventyras. måste vidaresörja för att nödvändiga resurser tryggas för den samiska kulturens fortlevnadoch ulveckling." Mot denna bakgrund arbetade utredningen vidare, och denframlade sill huvudbetänkande. Däri föreslogs ändringar irennäringslagen för att förbättra förutsättningarna för rennäringsulövarna atthävda sina intressen gentemot motstående intressen, bl.a. slorskogsbruket. Ibetänkandet föreslogs även dels alt regeringsformen skulle kompletteras med enskyddsregel för samerna, dels atl det skulle stiftas en samelag med bl.a.regler om införande av ett folkvall samiskt organ, . Jag har begärt ordet i denna debatt eftersomjag är ledamot av samerätlsutredningen och eftersom jag ser del som viktigt atlutredningens förslag leder lill lagstiftning. Jag hade själv för avsikt altinterpellera juslitieministern om när regeringen avser att lägga fram förslagom . hann före mig. Ändringarna i rennäringslagen fillhörjordbruksministerns ansvarsområde, varför det kanske fordras en särskilddebatt om den frågan. Bakgrunden lill utredningens förslag om införande av eltsameting är självfallel direktiven, men också att vi - både icke-samer ochsamer - blev överens om viklen av ett folkvall organ som kan företräda samernagentemot del svenska samhället i övrigt. Det skulle fylla en stor uppgift, representativt folkvalt samiskt organ skulle innebäraell erkännande av samernas status och bidra till en ökad identitetskänsla ochen känsla av gemenskap hos samerna. Vi fann även att samerna behöver eltgemensamt organ för all behandla samefrågor och utforma samepolitiken.Sametinget skulle bl.a. kunna bevaka samiska rättigheter när det gäller markoch vatten och della i den övergripande samhällsplaneringen. ligger efler och i denna fråga. IFinland finns en typ av sameparlamenl. I infördes eltsameting som höll sitt första sammanträde och varsförsta sammanträde öppnades av den norske kungen, vilkel visar den status manvill ge sitt sameting. I samerättsutredningen arbetade vi med en tidsplan somskulle medge att val lill det första skulle kunna ske hösten 1991samma dag som kyrkofullmäkligevalel. För atl denna tidsplan skall kunna hållasborde regeringen ha lagt fram förslag så alt hade kunnat fattabeslut nu i vår Det fordras nämligen en lång förberedelsetid för delta val, sominnebär någol helt nytt i vårt land. Valets administration måste förberedasunder . De samiska organisationerna måste få tillräckligt långtid atl arbeta för all skapa tillräckligt intresse bland samerna för valet. Delfordras lid för kandidalnominering. Till skillnad från andra val i vårt land skall röstlängd,enligt utredningens förslag, upprättas efter anmälan från varje röstberättigad.Vi föreslog nämligen atl alla som enligt vissa kriterier kan betraktas somsamer skall ha rösträtt, men atl de måste registrera sig för alt kunna utövarösträtten. Anmälan skulle ske valåret. Dessa speciellaförhållanden visar vikten av att ett riksdagsbeslut om inrättande av ettsameting sker långt innan det första valel lill . En annan fråga som kräver lång förberedelsetid gäller lokalisering,lokaler och rekrytering av intresserad, kunnig och lämplig personal försametinget. I sitt svar lalar justitieministern mer om problem än omdet som är positivt. Det finns elt brett stöd i remissyttrandena för införandeav ell sameting. Alt justitieministern hänvisar till kostnadsaspekten närdel gäller ett sameting är anmärkningsvärt, Samefinget är elt led i ökadfolkstyrelse, i det här fallet för att ge ursprungsbefolkningen i norr ettfolkvalt representativt organ. Demokrati kan inte fä avgöras avkostnadsaspekten. Pengar får inte förhindra att man genomför denna reform, likalitet som vid andra reformer för att förstärka, bredda och fördjupafolkstyrelsen, I slutel av svaret anger justitieministern all det avflera skäl ännu är för tidigt alt säga om och när ett förslag kan läggas framför . Det är oroande, och jag vill därför fråga justitieministern:Avser regeringen verkligen alt lägga fram förslag om ett folkvalt sameting?När kommer förslaget att framläggas? ligger, som jag sade, efler och närdel gäller sameting. Skall vi följa dessa länders exempel, eller skall samernai bli de enda - förutom samerna i - som skall sakna ettfolkvalt organ? AnL 25HANS (); Jag beslutade mig för att vara med i dennadebatt när jag läste justilieniinisterns svar lill , Jag skullevilja ställa två frågor lill justitieministern. Både och har i viss mån berört dem. Justitieministern säger i svaret att en proposition skallframläggas om samerätlsutredningen, lantbruksslyrelsens rapport,samebyarnas organisation och om fjällnära skogar verkligen vara rätt, alt man tänker bunta ihop alla dessa frågor i enproposition? Det förefaller mig förvånande. Del skulle vara intressant att höraom det är en felskrivning, eller om det verkligen är justitiedepartementetsmening att del skall vara så. Den andra fråga som väckts då man läser svaret är myckelallvarligare. Det gäller den sista meningen i svaret. Justitieministern säger"om och när ett förslag kan läggas fram för ". Del slårfaktiskt om ett förslag kan läggas fram för . Är del också någontingsom övervägs inom departementet? Det skulle vara intressant att få ett svar påden frågan, har skickat ett brev tillstatsministern, där man ger sin syn på hur viktigt man lycker delta är Därskriver man; "Nuvarande lagstiftning och andra förhållanden som ärbestämmande för den samiska minoriteten är inte fillräckliga garantier för detfall vill leva upp lill lämnade förpliktelser till samerna," Detsom sägs i brevet har stärkts av diskrimineringsombudsmannens yttranden underden senaste liden, som är ganska drastiska. Även om de kanske är någotöverdrivna, stärker de samernas uppfattning på denna punkt. Dessutom kan man fråga sig var rennäringskommitlénsförslag finns. Det är ganska mänga år sedan del lades fram, och del har intekommit ul så mycket av del. Är det meningen atl samma sak skall hända medsamerättsutredningen? En annanmening i svaret som man hajar lill inför är denna; "Inte minst de mindre markägarna iNorrlands inland är en grupp vars behov vimåste ta hänsyn till när vi nuöverväger hur regeringens förslag skall utformas," Jag har inte förståttav samerättsutredningen atl del främst handlar orri de mindre markägarna. Jaghar snarare uppfattal del som att det är de större markägarna - sådana som harmer än produktiv skogsmark -som berörs av samerältsutredningensförslag. Jag får nästan en känsla av att man vill ställa grupper mol varandra,när jag läser svaret, Def är det vi rriinsl av allt är betjänta av i Norrlandoch inland: Avslutningsvis skulle jag vilja få klara besked orri huruvida della svar avspeglar vad man har tänkt - om del möjligen inte skall bli någon proposition utifrån samerättsutredningens huviidbetänkandé. Vi fråri riiöde- rata samlingspartiet har i en motion under den allfnänna motionstiden krävt en samlad proposition. Detta är frågor som är väldigt vikfiga för denna hlla folkgrupp. Del behövs en samlad proposition som utgår från samerätlsulred ningens huvudbetänkande, med de ändringar som måste vidtas rned hänsyn till remissinstansernas synpunkter ' 1989/90:91 22 mars1990 AnL26 JusfifieminislerLAILA ; , i En konvention om urbefolkningars rätfigheter antogs av Vid dess möte förrå året. Konventionen ersätter 1957års konvenfion om skydd för och intergrafion avinfödda folkgrupper isjälvstyrande länder Men det är en konvention sorn har vunnit mycket litenanslutning. Den har inte heller ratificerats av : Fråganom ratificering av den nya konventionen kommer att beredas av den svenskaILO-kommittén . Först därefter vidtar regeringens fortsatta behandling avärendet. Beredningen kommer alt ske genorir ,