prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — En viktig utgångspunkt förförändringsarbelet måste vara atl skatteunderlaget breddas somskattesatserna sänks. Del är egentligen ett arbete som redan har inletts. Sedanregeringsskiftet har fattat flera beslut i den riktningen. Vihar sålunda begränsat lagernedskrivningarna och slopat invesleringsav-dragenoch forskningsavdraget. har bolagsskattesalsen sänkts från 58 %till . Dettavar vikliga och nödvändiga åtgärder, men de var inte tillräckliga. Därförtillsatte regeringen en utredning med uppgift alt se över i stortsett hela företagsbeskattningen. Det var Utredningen om reformeradföretagsbeskattning, för enkelhets skull kallad URF. I denna utredning dellogde politiska partierna med liv och lust i arbetet på atl utforma ett nytt skattesystempräglat av enkelhet, neutralitet, effektivitet och rättvisa. Jag tror också atldel fanns en ärlig vilja till atl uppnå en så bred politisk enighet sommöjligt, något som sannolikt är nödvändigt för all vi skall få ett varaktigtoch robust skattesystem . Utredningen är, som alla vet, färdig medsitt arbete och har tillsammans med övriga skatleulredningar varit föremål fören omfattande remissbehandling. Just nu pågår proposilionsarbetel för fullt ifinansdepartementet. Vad händer då under liden på den politiska arenan, dvs.här i riksdag? Ja, man skulle väl egentligen, med tanke på detomfattande arbete som pågått och pågår, ha rätt alt förvänta sig en viss avvaktandehållning från de politiska aktörerna, dvs. partier och enskilda ledamöter, meningalunda. Här kommer man dragande med samma gamla molionskrav som man i vissafall framfört under det senaste årtiondet och som dessutom i väldigt många fallskulle innebära motsatsen till basbreddning, enkelhet, neutralitet och effektivitet,varom stor enighet råder inom utredningen. Det är väl ingen överdrift alt påstå att motionerna och dereservationer som bygger på dessa i stora stycken är överspelade av utredningsförslag,re-missutlålanden och den senaste tidens konstruktiva politiska arbete med århundradetsskattereform. Detta tillsammans med det faktum atl de flesta av reservationernahar behandlats i gör alt jag inte behöver la upp kammarenstid med all kommentera varje enskild reservation. Jag nöjer mig med alt kortoch gott yrka bifall till hemställan i föreliggande utskottsbetänkande ochavslag på samtliga reservationer. Avslutningsvis skall jag dock kortfattat kommentera dets.k. initiativ som skatteutskottet tar i detta sammanhang. Utskottet haruppmärksammat den svåra ekonomiska situation som pälsdjursuppfödarejust nu befinner sig i. Utskottet anser att näringens problem är så allvarligaall åtgärder måste vidtagas och föreslår därför att pälsdjursuppfödarna skallfå använda till allmän investeringsreserv avsatta medel. Den här åtgärden skallendast gälla vid taxering. Det blir alltså fråga om tillfällig hjälp ien svår situation. Utskottsmajoriteten är här, liksom i övrigt, angelägen omalt inte föregripa en skaltereform genom atl införa permanenta särregler förvissa branscher. LARSBÄCKSTRÖM (vpk); undrade vem jag tror betalarföretagsskatterna. Ja, jag tror all förelagsskatt först och främst betalas avföretagen själva och sedan av ägarna av företagen. Hur ser man då i på detta? Jag har försökt att ta redapå hur det förhåller sig, eftersom man där har tagit sig före att beskattaföretagen hårdare när man sänkte inkomstskatten. Jag har därför skaffat en bokfrån Congress of the , Congressional Budget Office. Jag får be omursäkt för min något knaggliga engelska. Jag vill dock citera vad som står ikongressens rapport under rubriken and the Long Run: "In theshort run, economic theory holds ihat an increase in the corporate tax is paid by theCorporation,-- As owners of the Corporation, the stockholders bear thefull tax-- ." Som jaghar tolkat detta menar man att kortsiktigt säger den ekonomiska 1989/90:21 8november 1989 teorin att företagenbetalar - del är alltså vad jag trodde - och ägarna, aktieägarna, bär helabördan. Långsiktigt säger man isamma rapport: "The long-run effects . milestone in the theory ofcorporate lax was the model developed by ,suggesling that all owners of capilal bear virtually all of the lax in the longrun." Alltså: Långsiktigt betalar alla kapitalägare bolagsskatt. I en not säger man: " ownersof capilal may bear slightly more or less ihan 100 percenl of thetax, while workers may experience a slighl increase or decrease in theirwages." Kapitalägarnabetalar således litet mer eller , och de anställda får litetmer eller mindre i lön. Men det är väldigt marginellt som dessa påverkas. Detär den ståndpunkt som man har i ;s kongress. Jag håller med i det avseendet.Det är något märkligt atl en vpk-are i och experterna i kongresshar samma uppfattning. Uppenbarligen har en annan uppfattning. Menjag kan i varje fall säga atl jag har hygglig expertis på min sida. Jag äralltså inte alldeles ensam. Sedantill en annan sak, . Vi i vpk instämmer också i den borgerligakritiken mot att socialdemokraterna har beskattat småföretagen alltför hårt iförhållande till de stora bolagen. Vi är inte så svala som någon trodde. Ivarje fall håller vi på att bli varmare när det gäller småföretagen. Detframgår också av vår reservation angående företagsbeskattningen. Jagglömde tidigare atl yrka bifall till reservation 19 - mom. 18 - angåendeskalbolagen, vilket jag alltså härmed gör. Tillsist: Del är riktigt alt vi inte kan la ut hur myckel som helst, som LarsHedfors sade. Men i Riksdag & Departement, och det är inte en av de vanligastevänstertidningarna, lanserade och beskrev man utredningen under rubriken. Del är vad vi kommer atl få efterURF. Som sagt; Del är inte i Dag, utan del är i Riksdag &Departement som den rubriken återfinns. Först några ord med anledning av inlägg här om vem delär som egentligen betalar förelagsskatten och hur det förhåller sig meduppdelningen på kort resp. lång sikt. Påkort sikt är det klart att företagen betalar en större del. Men hur mycket depå lång sikt kommer att betala beror på flera faktorer. Det beror på marknadssituationen- i vilken utsträckning företagen kan övervältra företagsbeskattningen påkonsumenterna. Vissa förelag kan faktiskt betrakta skatten som en kostnad,medan företag som befinner sig i väldigt effektiv konkurrens inte har denmöjligheten. Då får aktieägarna betala på kort sikt, LarsBäckström sade att på lång sikt skulle alla kapitalägare vara med och betalaskatten. Ekonomer blir ju citerade här. Då kommer jag atl tänka på en av demest berömda ekonomerna, och del är då ingen mindre än . Hanhävdar ju atl vi alla på lång sikt är döda, så då kan man inte gärna vara medoch betala skallen. att pånågot sätt vara överdrivet känslosam måste jag säga altjag blev djupt rörd när jag lyssnade till , som talade sig varm fören företagsbeskaitningsreform. Han talade om "århundradetsskaltereform". Det är naturligtvis alt la i. Även var innepå samma beskrivning. Men vi får väl se hur myckel som återstår av reformenföre det här århundradets slut. En fråga skulle jag vilja ställa till ; Hurkommer det sig att del log nästan ett århundrade innan ni insåg all delbehövdes en reform -först måste ni ju själva använda beteckningen pervers ochrutten? Det kunde inte ske , eller hur? Men varför har det tagit såförtvivlat för er att komma till insikt om att systemet måste reformeras? KJELLJOHANSSON (fp): replik gällde inte mig. Jagborde därför inte heller replikera på . Men eftersom han fälldeorden atl jag skulle ha använt epitetet århundradets reform, eller någotliknande, i mitt anförande, vill jag gärna ha sagt all något sådant uttryckinte kommer atl återfinnas i protokollet även om läser dettaaldrig så . frågade om det är del inveckladeskattesystemet jag tänker på när jag säger att småföretag är diskriminerade. Omdet var så, var han beredd all hålla med mig. Ja, till en viss del är det så.Krångel leder ju alltid till alt småföretag missgynnas. Men del här är bara enmyckel liten bil av det hela. Sådana evenemang i samband med ett jubileum som en talarenämnde här är det helt otänkbart att ett litet förelag skulle få göra avdragför. Dessutom tror jag atl del är helt otänkbart även i stora förelag. Men detär en annan historia. Ett litet företag är alltid utsatt för en helt annangranskning än ett stort förelag. säger alt vi kommer dragande med samma gamlamotionskrav. Ja, men del är ju just här som orättvisorna finns. De gamlamolionskrav som vi kominer dragande med avser ju medhjälpande maka i småföretag,i fåmansförelag, för vilka del finns en speciell lagstifining som missgynnardessa företag. Det är klart alt man måste ha rätt atl lyfta fram detta i ettmotionskrav. Del gäller då lön till barn i familjeförelag. Del gällerfåmanshandelsbolag, för vilka vi har en lagstiftning som är dels oberättigad,dels onödig. Dessutom är den här lagstiftningen grovt orättvis ochdiskriminerande gentemot företagen i fråga. Det gäller hyresersällningen ifåmansförelag. Del gäller fåmansföretagsledares bilförmåner. Del gälleregenföretagarnas pensionering. Del gäller arbelsrättsligl skadestånd. Detgäller representationskostnader och föräldrapenning. Dessutom gäller deldebileringen av preliminär B-skall. Del här ärbara några av de motionskrav som är omnämnda. Del är bara att konstatera att småföretagare som driverrörelsen i form av enskild firma eller handelsbolag är missgynnade på alladessa områden jämfört med dem som driver de stora företagen. Jag ställde en enda fråga till , som hanskulle kunna besvara: Varför kan inte en småföretagare, oavsett förelagsform,få teckna pensions- 1989/90:21 försäkringpå samma villkor som andra företagare och för den delen också Företagsbeskattning HEGELAND (m) replik: Jag är naturligtvis ledsen om jag missuppfattade att orden "århundradets skattereform". Däremot har ett stortantal folkpartister gjort det, och tidningsrubrikerna hade detta budskap.På ett sätt är det helt felaktigt, därför atl vi vet ännu inte om det blir enreform. Det är fråga om en omläggning, som skall betalas, och vi får se vad detkostar när notan kommer. presenteras bara fördelarna, ungefär som när manbjuder på en representationsmiddag som man ännu inte har betalat räkningen för. KJELLJOHANSSON (fp) replik: För att inte bringa total oreda i replikordning skall jagavstå från att la upp den här debatten. ROLFKENNERYD (c); hade förväntat sig en mer avvaktande hållning medhänvisning till pågående utredningsarbete och efterföljande beredning. Jag kanförsäkra alt vi i har intagit en sådan avvaktandehållning i väntan på utredningsresultat och beredning. Det hade varit en heltannan flora om situationen inte hade varit den som hänvisade till. LarsHedfors följde upp detta med alt säga att vi har återkommit med samma gamlamotionskrav, som till stor del är överspelade i utredningsarbetet. Då vill jagfråga: Hur kan man påstå att exempelvis våra förslag om slopande av400-limmarsregeln och förändring av åldersgränsen för lön till barn ifåmansförelag skulle vara överspelade i utredningsarbetet, närföretags-skattekommitlén i allt väsentligt har bifallit dem? Vadgäller utskollsinitiativet inskränker sig till all peka på att vihar uppmärksammat problemen och försökt medverka till en lösning, visserligentemporär, men ändock. Varför har då denna skillnad mellan egenföretag ochaktiebolag uppstått i majoritelsförslaget, , när förutsättningarnaär så olika i de båda branscher som åtnjuter den möjhghel som jag pekade påi mitt inledningsanförande? GÖSTALYNGÅ (mp): motiverar med en generell och stor gest avslagsyrkandetpå samtliga motioner med att skattesystemet skall vara enklare. Det håller vi ioch för sig med om, men systemet blir väl inte krångligare om ofoget medavdragsrätt för representationskostnader avskaffas, som vi föreslår i vårreservation. Det är snarare precis tvärtom. LARSHEDFORS (s): Den diskussionsom och jag för om företags beskattningen och vem som i realiteten betalar företagsskatterna är myckel 88 intressant. Under vår resa i , som LarsBäckström har talat om, ställde jag själv ofta till deexperter som vi träffade frågan vem som egentligen betalar den skärptaföretagsbeskattningen. Jag kan försäkra kammaren att experterna där ingalundavar lika tvärsäkra som är, utan de var tvärtom mycket osäkra.Många av dem sade just att den höjda företagsbeskattningen betalas ytterst -det är det som det är fråga om, - av konsumenterna i form avhöjda priser eller av de anställda i form av sämre löneförmåner. Del hjälperalltså inte atl läser högt ur kongressrapporten, därför att mandär inte går så långt in i problematiken att man undersöker vem som ytterst fårbetala. Man är rätt naiv om man tror att kapitalet tar på sig sådana härkostnader. Ifråga om småföretagarnas villkor i dagens samhälle är både ochKjell ganska svepande i sin argumentation. De säger allsmåförelagarna har sämre villkor än bolagen. På vilket sätt har de sämrevillkor? Vi ser ju och stundligen hur småföretagen växer upp somsvampar ur jorden i , och del lyder inte på alt de har särskilt dåligavillkor. Jagtalar gärna om århundradets skallereform, men jag förstår all så gärna gör det. Han befinner sig i den för honom myckel tristasituationen atl han slår vid sidan om och tittar på när vi genomför århundradetsskattereform. och är inte med när vi genomför enexceptionellt kraftig marginalskattesänkning, när vi genomför en radikalförenkling av skattesystemet, när vi skapar mycket förbättrade villkor förarbete och sparande, när vi tar upp kampen mot miljöförstörande teknik osv. Ochnär vi eliminerar orsakerna till skattefusk och skatteplanering är inte HugoHegeland och moderata samlingspartiet med. Jag förstår alt de då ägnar sig åten typ av rönnbärsfilosofi, som gör här. säger atl de har rätt att motionera. Ja, ni skall självfalletmotionera om ni vill göra det. Del jag har försökt peka på är att vi har genomförtett omfattande utredningsarbete, där landels samlade expertis på skatteområdethar funnits med. Här har man lagt fram förslag, som har prövats i enomfattande remissbehandling. Del vore därför felaktigt, och ett slöseri medresurser, att gå in och göra ändringar . Ändringarna skall göras när del helakan ses i ett större sammanhang, RolfKenneryd aktualiserar återigen 16-årsregeln och 400-limmarsregeln, Som han vetär det någonting som diskuteras och bereds ifinansdepartementet, och det vore lämpligt alt avvakta den beredningen innanman ullalar sig alltför tvärsäkert på den punkten. Bestämmelserna har jutillkommit för att någon inte skall kunna tillskansa sig ekonomiska fördelarsom inte kan förklaras av den verksamhet som bedrivs i företagel i fråga. Slutligenvill jag ta upp det säger om representationskostnaderna. Detkanske kan vara bestickande med sådana exempel som läste upp isitt inledningsanförande, men då skall man ha klart för sig att de kostnadersom förelagen har - i exempel - i mycket stor utsträckninghänför sig till de anställda. Del är inte fråga om någon representation, utandet är något som går till de anställda i form av festligheter och liknande. Fårjag också påminna om att det inte var så länge sedan vi ändrademöjligheterna att göra avdrag för representationskostnader. 1989/90:21 8november 1989 1989/90:21 8november 1989 skärpte bestämmelsernahögst avsevärt. Del innebar bl.a. alt man inte skulle få lov atl göra avdragför den del av representationen som bestod av alkoholhaltiga drycker. LARSBÄCKSTRÖM (vpk): Om tror all jag menar att förelagen skulle betala helasänkningen av inkomstskatterna förstår jag hans inställning. I sådant fallskulle jag hålla med . Men vad jag menar är atl man i andra länder,vilket RINK påpekar, har låtit företagssektorn vara med och betala. Jag kanförslå logiken i det. Man menar ju att sänkt inkomstskatt inte leder till såstora krav på löneökningar som annars. Man får lägre nominella löneökningar,eftersom mer pengar blir kvar efter skatt. Då får man lugnare löneutveckling.Såvitt jag förstår är en lugnare löneutveckling även ett argument i Sverigeför den som står bakom reformen. Alltså gynnas förelagen till den delen. Sedanfår man en allmän dynamisk effekt som antagligen leder till ökade vinster. Inteett öre lar socialdemokraterna i sitt alternativ från företagssektorn. Vi harett skatteuttag på stora börsbolag som, enligt Familjeföretagensskatleberedning , ligger på på de storabörsbolagen och dubbelt så mycket för de små familjeföretagen. Min poäng ärinte atl familjeföretagen i och för sig har det oerhört svårt. Min poäng är altde stora börsbolagen har det väldigt myckel bättre än de mindre familjeföretagen.Min poäng är så atl säga alt likställigheten skall ske när man förbättrar detrelativa läget för småförelagen, framför allt genom att skärpa skatleutiaget påvinstgivande storkoncerner, mycket stora vinstgivande koncerner med miljarderi vinst. Vi har dock sådana företag i . LarsHedfors, företagen etablerar sig inte bara där skatten råkar vara lägst. I så fallskulle merparten av svenska företag finnas i tredje världen. Förelag placerarsig marknadsoptimall för atl få in intäkter. Företagen ser inte bara på all fåbort så myckel skatt som möjligt. Den svenska företagsskatten representerarinte av lönekostnaderna, inte mer än så. Där finns ett myeket gottutrymme för alt skallebelägga företagen. har en låg effektivbolagsbeskattning, och vi kommer all få en ännu lägre effektivbolagsbeskallning. 2,8 miljarder sade skalleulredarna alt man skulle ta in frånföretagssektorn, 1,8 miljarder av dessa var engångseffekier av avskaffningen avfonder. Så sänker man arbetsgivaravgifterna med 2,8 miljarder. Man lar alltsåinte in ett enda öre, ulan får minus. IUSA, t.o.m. i del republikanska Reaganska , vågade man sig på big business.Det är detta som är felet med den svenska modellen vad gällerföretagsbeskattningen, alt man inte vågar sig på de stora. Vi har så godamarknadsförutsättningar med arbetskraft, med infrastrukturer alt vi ändå har engod marknad för svensk företagsamhet. Under rekordåren följde vi inte en vägsom bara byggde på vinstmaximering. Vi hade en utveckling som byggde på nyaprodukter, ny teknologi, know how. Det är den utvecklingen som tryggar enlångsiktig framgång. En vinstmaximerad framgång blir en temporär framgång, ickelångsiktig. Det är min poäng. Vimenar alliså atl det borde ha varit möjligt att genom företagsskatternala in i vart fall drygt 20 miljarder, icke mer. Det borde ha varit möjligt atl få utett effektivt skalteutlag på i alla fall 5 miljarder mer. Då hade man kunnatfinansiera t.ex. den skattereduktion som skall utgå till låginkomsttagarna medökad företagsbeskattning. säger alt den kongressrapport som jag har imin hand inte går så djupt. Detta är en kongressrapport på många hundra sidorfrån ;s kongress, som har myckel god ekonomisk expertis till sittförfogande. Jag tror inte atl det finns någon motsvarande studie inom RINKeller URF som har belyst vem som har betalat företagsskatterna. Den kanske integår nog djupt, men det finns ingen utredning som kan hänvisa tillsom går djupare i denna fråga. Därför tycker jag alt den står sig gott. Det ärtill yttermera visso i slutänden en fråga om facklig styrka. Men i del fallethar vi bättre facklig styrka än man har i , med deras mycket svagafackföreningar. Trots det kommer man i fram till all del är kapitalägareoch företagare som huvudsakligen betalar bolagsskatten. HUGOHEGELAND (m); slår återigen påkänslorslrängarna. Han tycktes hysa ett visst medlidande med oss moderater, somslår utanför skatteomläggningen. Framför allt tryckte han på alt man nuföreslår exceptionella margi-nalskallesänkningar. Nej, det är vi inte allsledsna för. Jag är tvärtom glad all vi slår utanför denna uppgörelse, för dessaexceptionella marginalskalte-sänkningar beror på att vi har haft exceptionellamarginalskattehöjningar. Det hela visar atl del är det höga skattetrycket som ärdet avgörande problemet. Därför har det nu kommit fram atl del skattesystemsom vi har haft inte fungerar. Systemet har accepterats. Ingenhar reagerat, i varje fall inte på vänstersidan. Men ju högre skattetrycket harblivit, desto mer uppenbart har det blivit att detta system inte går all ha.Vad säger då socialdemokraterna? Jo, vi får ha ett annat skattesystem som vikan la ut lika höga skaller med. Det, säger vi, är helt uppåt väggarna. Om viverkligen skall få en reform som gynnar arbete och sparande måste vi sänka dettotala skatlelrycket. Del sägs atl villkoren för arbete förbättras genom dennaomläggning. Del är inte alls säkert. Om jag räknar villkoren för arbete i formav den ersättning jag får när jag arbetar och använder den ersättningen för altbetala bostad och konsumtion, kommer marginalskaltesänkningen att tas tillbakagenom ökade bostadskostnader, ökade konsumtionsutgifter, dyrare el och annanservice, Genomsniltsinkomsltagare kommer atl till sista öret få betala dennaomläggning. Därför förbättras inte villkoren för arbete på något sätt genomdetta. Villkoren förbättras bara om vi sänker det totala skattetrycket. Del sägs även alt sparandel gynnas. Inte gynnas del nu närpensionssparandel plötsligt skall beskattas med 15 resp. . Det går inte ini milt huvud i varje fall. Det är den fortsatta ökade beskattningen som är del avgörandeproblemet. Del är därför vi måste ha ned den. Sedan kan man utformaskattesystemet på alla möjliga sätt, med hänsyn till den skaltenivå man villlägga sig på. Del primära är all man vill ha en så hög skallenivå och all mandärför lägger om skattesystemet, så alt man fortfarande kan la ut dessaorimliga skatter. Det tycker jag är en myckel viktig punkt att komma ihåg. klaringentill alt vi moderater inte kan gå med på denna omläggning. Vi anser all deltaär den primära orsaken till de problem vi har, inte själva den tekniska sidan, Hela milt första anförande och hela min förstareplik ägnade jag ål alt sakligt beskriva ett antal punkter där mindre förelag,huvudsakligen sådana som bedrivs i form av enskild firma och handelsbolag, ärmissgynnade i skattehänseende. Då säger alt jag uttrycker migganska svepande - när jag har en konkret exemplifiering beträffande de punkterdär man är missgynnad. Sedan drar till med att vi ju serhur småförelag växer upp som svampar ur jorden i , Var finns denstatistiken? Den är nog ensam om; jag har i alla fall inte settden. Jag har sett en statistik, som säger atl konkurserna slår rekord iSverige, trots all vi har en utpräglad högkonjunktur. Men del vill jag inteåberopa, för del är inte betecknade för läget inom småföretagen . Det ären konstighel som inte ens jag begriper mig pä. är det slöseri med resurser, säger , atträtta till de här orättvisorna som jag har pekat pä. När hela samladeskatteexperlis har suttit och utrett de här sakerna, då är det slöseri allrätta till det nu! Men saken är ju den, alt i utredningarna har hela Sverigessamlade skatteexpertis kommit fram till alt del är alldeles otillständigt attdel skall vara på det här sättet när det gäller skatten, och man föreslårförändringar. Jag ställde en enda fråga. Envis skall man vara - del harandra också sagt -och jag ställer frågan på nytt: Varför skall inte en litenföretagare i få teckna en pensionsförsäkring på samma villkor somgäller för alla andra företagare och löntagare i ? Om villha en upplysning, så kan jag tala om atl även på den punkten har Sverigessamlade skatteexperlis, som uttrycker det, sagt atl del är heltotillständigt alt del skall vara på det här sättet, och man föreslår att viskall ändra på det. Varför skulle inte vi ha kunnat göra del i skatteutskottet,, när del gäller en så enkel åtgärd som alt medge avdrag pårörelsebilagan i stället för på huvudblankellen? Varför har del år efter årvarit omöjligt alt göra en så otroligt enkel ändring i det svenskaskattesystemet? LARSHEDFORS (s): Beträffande egenföretagarnas pensionering ärdet ju så - och det känner säkert till - atl vi har diskuteratden frågan vid ett flertal tillfällen i skatteutskottet. Och skatteutskottethar enhälHgt sagt att det är någonting som inte är riktigt bra på den punkten,att vi måste se över delta - och man har l,o,m, uppmanat regeringen att göradet.