prot · GD0949 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är därför jag, i likhet med så många andra, kräversnabba åtgärder Trots att har unika möjligheter att påverkaoch pressa en sådan regim som den hon har träffat i Sarawak vill hon i utbytemot svensk hjälp-det handlar t.o.m om utbildningsstöd-tvinga fram attskövligenupphön Men miljöministern kan inte här ge mig ett enda bevis på att så harskett. Det är det som jag har efterlyst. För att avsluta med ytterligare ett par exempel på vilkenförskräcklig person miljöministerns kollega i Sarawak är vill jag tala om atthan fällt påståenden som "Det regnar alldeles för mycket på . Dethindrar mig från att spela golf. Det bästa sättet att förbättra sin golf är atthugga ner regnskogen." Jag tror inte att han fällt sådana yttrandendirekt till , men han har fällt liknande yttranden i ,och därför förstår vi att han stoltserar med sin råhet. Jag begriper inte hurSveriges regering och kan både stödja och medverka till atthjälpa regimer som fördärvar och skövlar på det sätt som man gör i Sarawak.Förresten hyllar som man använder vid skogsskövUngen.Det är också svensk teknik, ! 37Miljö- och energiminister ; Jag vill med en viss skärpa säga till ViolaClaesson att det är en alldeles stollig inställning, att det skulle vara felatt ha kontakter och föra samtal med dem som behöver förändras. 1992 årskonferens skall inte vara en konferens där detta skall diskuteras, utan dåskall det förhandlingsarbete i vilket spelar en ledande roll och somredan har satts i gång vara så långt framskridet att det senast då skall finnasglobala, bindande konventioner färdiga att underteckna. Redan nu arbetar emellertid i en rad länder medprojekt för att motverka miljöförstörelsen och med skogsprojekt. Vi föråtskilliga ganska skarpa samtal med olika länders regeringan Dessa diskussioneroch förhandlingar präglas inte av någon idyll, och det var det inte heller närjag var i Sarawak. Det var heller inte någon idyll när jag var i Kuala Lumpuroch tog upp mänskliga rättighetsfrågor på grund av att man där hade fängslatbl.a. partivänner till mig. Dessa mycket hårda diskussioner ledde till attåtskilliga av dessa därefter frigavs. För att kunna bedriva ett effektivt arbete måste jag sökaupp och, om det behövs, gräla med och göra allt för att påverka dem, varspolitik vi anser utgör en fara, vare sig det handlar om mänskliga rättighetereller om miljöförstörelse. Dessutom råkar det vara så, att ärordförande i den s.k. 77-gruppen, med vilken vi har bedrivit ett mycketingående förhandlingsarbete i samband med förarbetet års konferens,t.ex. höstas närgeneralförsamlingen behandlade det förslag som har väckt ominriktningen av denna konferens och där just insatser mot skövlingen avregnskogen är en av huvudpunkterna. 38 (vpk); Jag vill också med skärpa inpränta alt jag aldrig harkritiserat, och aldrig tänker kritisera, att det förekommer miljökonferenseroch överläggningar mellan olika parter och olika länders representanter. Det ärfullständigt självklart. behöver inte använda föratt polemisera i den frågan. Jag talar i stället om att man skall använda dessatillfällen på ett sådant sätt att det verkligen händer någonting i praktiken.Att jag tycker att det här besöket och händelseutvecklingen i samband med ochefter besöket är så anmärkningsvärda, beror på att det mera har liknat enaffärsresa än en miljöresa, . Återigen ställer jag frågorna; Vad har hänt som harförbättrat läget när det gäller ursprungsbefolkningen, penanerna, och deskogsområden som de lever i? Vad har hänt efter besöket, efter de avtal som harslutits och efter de fullgångna projekt mellan svenska intressenter och Sarawakoch , som bevisar att regnskogsskövlingen minskar? Jag vill upprepa ytterligare en fråga; Tänker BirgittaDahl medverka till att vi kan stoppa importen av ädelträ från ? Det ärden näst största exportören till av sågat ädelvirke. Det är en uppgiftsom jag har fått genom . har faktisktinte ens försökt dementera den. vill jag ta upp en sak som deltagarna i detsvenska filmteamet och en del andra som har fått kännedom om det undrar övenBirgitta tycks ha uträttat ganska mycket när det gäller svenska projektunder sitt besök på 24 timman Om ärende verkligen var attpåverka i miljöhänseende för att spara energi åt ett land långt borta, varförvar då sekretessen så hård kring det här som inte kallades för en delegation,dvs. de tio affärsmännen från SwedPower och andra i sällskap med BirgittaDahl? En journalist som fanns där med det svenska filmteamet ficknämligen inte ta bilder , som jag har talat med, säger att BirgittaDahl sade till henne efter en klapp på huvudet; "Det här är alldeles förkänsligt, lilla vän." Eftersom mera har beskrivit de projektsom har genomförts än i praktiken genomförda miljöprojekt, börjar jag förståatt det har varit känsligt. 39 Miljö- och energiminister ; Den beskrivning som nu ger -och som liknar en artikel i - är faktiskt helt felaktignär det gäller vad som hände. Något sådant yttrande har jag aldrig fällt. Vi kom fram , och av en händelseträffade vi på teamet. Då sade jag att det var för sent för den intervju som deville göra, men jag erbjöd mig att träffa dem vid frukosten tidigt nästamorgon. De infann sig inte. De hadeväntat på att få en intervju med . Svar på interpellationer och fråga 1989/90:49 11januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga deras vägnar krävde jagatt de skulle få göra en sådan. Jag sade att den anser attjournalister bör få tillfälle att ställa de frågor de vill ställa till honom.De fick göra det, tack vare att jag intervenerade till deras förmån. Allamöjliga andra uppgifter som har figurerat är icke korrekta. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar påinterpellation 1989/90:99 om de framtida elkostnaderna Anf.40 Miljö- och energiminister : har frågat finansministern om regeringen avser att läggaförslag om att el bör prissättas med utgångspunkt från den långsiktigamarginalkostnaden. har vidare frågat om vilka åtgärder regeringeni så fall avser att vidta för att neutralisera de negativa effektema på bl.a.industrins konkurrenskraft och elvärmeabonnenternas boendekostnader som enövergång till ett elpris baserat på långsiktig marginalkostnad innebär är så fördelat att det är jag som skall svara på interpellationen. Behovetav ny elproduktionskapacitet kommer att medföra höjda kostnader ielproduktionen. Detta kommer att påverka prisnivån, vilket också är önskvärt.Höjda elpriser innebär bl.a. en ökad ekonomisk stimulans till att hushålla medelenergi. Detär viktigt att vi kan utnyttja elsystemets sammanlagda produktions-ochdistributionsresurser på ett effektivt sätt. I ett internationellt perspektivanses den svenska elmarknaden fungera väl i detta avseende. En viktig orsaktill detta är att staten har undvikit att gå in och reglera eller styraelprissättningen. Det finns enligt min mening inga skäl att ändra på dettaförhållande. Vikan dock - som jag nämnde - förutse prishöjningar på el under 1990-talet.Orsaken till dessa är inte enbart behovet av ny elproduktionskapacitet. Under1980-talet har prishöjningar hållits tillbaka av bl.a. överskottssituationenpå elmarknaden, som också berör i interpellationen. Dehöjda elpriserna kommer att medföra höga vinster i delar av den existerandekraftproduktionen. Regeringen har tiUkallat en särskildutredare för att utreda frågan om kraftföretagens vinster Utredaren skall bl.a.bedöma storleken av de vinster som kan uppkomma i kraftindustrin som helheteller inom vissa typer av kraftföretag. Om utredaren finner att dessa vinsterblir betydande skall denne redovisa lämpliga åtgärder för att vinsterna i ökadutsträckning skall kunna komma hela samhället till del. Dekommande prishöjningarna på el kan komma att innebära påfrestningar för bl.a.den elintensiva industrin. Detta gäller särskilt om elprishöjningarna bliravsevärt större i än i våra konkurrentländer Regeringen har därförtillkallat en särskild utredare för att undersöka hur konkurrensförhållandenaför den elintensiva industrin påverkas under kärnkraftsavvecklingen. Utredarenskall bl.a. redovisa förslag till åtgärder som leder till rimligakonkurrensvillkor och värnar långsiktiga överlevnadsmöjligheter för denelintensiva industrin. De förslag som utredaren lägger fram skall syfta tillatt underlätta en anpassning till de elprishöjningar som mot bakgrund av högrekostnader i elproduktionen är nödvändiga och önskvärda av samhällsekonomiskaskäl. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete i ån Närdet gäller boendekostnaderna i elvärmda hus har regeringen uppdragit åt plan-och bostadsverket och statens energiverk att bedöma den realakostnadsutvecklingen för uppvärmning av eluppvärmda bostäder Införden energipolitiska propositionen som planeras utreder vidarestatens energiverk på regeringens uppdrag möjligheterna att ersätta elvärmen ibostäderna. Regeringenavser att återkomma till dessa frågor i den energipolitiska propositionenhösten 1990. 1989/90:49 11januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga 41 (): Jag tackar miljö- och energiministern för svaret. Det är ett intressantsvar, men det undviker att beröra problemets kärna. Jagdelar statsrådes uppfattning att vi skall undvika en statlig reglering avelpriset. Det är tvärtom angeläget att vi förbättrar energimarknadens funktion,reducerar den monopolliknande situation som råder och skapar en ökadkonkurrens på energimarknaden. Detprispressande överskott på el som har funnits har inteskapats av fristående aktörer, utan av huvudaktörerna på elmarknaden. Derastotala grepp om marknaden har gjort det möjligt att hantera kärnkraftensmiljardförluster, genom att utnyttja befintlig vattenkrafts stora vinster Detdagsaktuella problemet är att det i debatter och i utredningar sker en närmastohederlig sammanblandning av kostnad och nya prissättningssystem, vilket geren helt felaktig bild av beslutsunderlaget för hur vi kan och bör förnya vårtelproduktionssystem. Etttydligt exempel på detta är utredningen om ett miljöanpassat energisystem somstatens energiverk och svarar fön Utredningen visar klart attdet finns goda möjligheter att åstadkomma ett miljöanpassat energisystem somklarar kärnkraftsavvecklingen och lämnar de fyra stora Norrlandsälvarna orördautan att vi behöver öka koldioxidutsläppen. Mendet är inte budskapet om de goda möjligheterna att åstadkomma ett miljöanpassatenergisystem som dominerat i pressen, utan man har där talat om de högaelpriser som anses bli följden om vi genomför detta system. "Elpris överen krona, om vi väljer ett miljöanpassat energisystem" har varit en vanligtidningsrubrik. Detta ger en falsk bild av verkligheten. Iett av miljöalternativen räknar statens energiverk med en elanvändning på 103TWh, dvs. miljarder kilowattimmar, Av dessa utgörs ca avbefintlig billig vattenkraft och redan utbyggd kraftvärme och mot-tryckskraft.Den genomsnittliga kostnaden för denna elström överstiger inte perkilowattimme. Avåterstoden beräknas produceras med vindkraft och med nykraftvärme och mottryckskraft. Genomsnittskostnaden för denna produktionbehöver inte överstiga . Svar på inierpella-Uorier och fråga Till detta kommer att ett par TWh el måste produceras medkondenskraft baserad på olja för att klara belastningstoppar och som reserv viddriftstörningar. Det kommer att kosta ca . Om vi summerar detta får vi en genomsnittskostnad på ca 19öre , dvs. ganska obetydligt över dagens genomsnittspris somligger på . Det man talar om i utredningen är inte verkliga kostnaderutan ett antagande om priset baserat på vad elströmmen kostar att producera idet senast byggda och dyraste kraftverket och ett antagande om att priserna påbiobränslen kommer att fördubblas på grund av höga koldioxidavgifter på koloch olja. Det föreslagna prissättningssystemet skapar nästanotroliga övervinster, dvs. intäkter som inte motsvaras av några som helstkostnaden Detta utgör en fri resurs som i och för sig kan återföras tillnäringsliv och konsumenten Om vi utgår från ett elpris till konsumenterna på ca 1krona och antar att distributionskostnader, skatter m.m. utgör , återstår60 öre som ersättning för elen från kraftverket. Genomsnittskostnaden förbefintlig vattenkraft, kraftvärme och mottryck är ca . Vinsten är då 50öre , vilket motsvarar 37,5 miljarder kronon Till detta skallläggas en vinst på ca från tillkommande vindkraftoch kraftvärme, vilket späder på detta belopp med ytterligare 4-5 miljarder kronor.Vi får med detta nya system ett belopp om som intemotsvaras av några direkta kostnader Detta motsvarar hälften av momsintäktenför . Det är mycket angeläget att vårt handlande inte styrs av tron attdetta utgör verkliga kostnader. Det har ägnats spaltkilometer åt att beskriva hur svenskenergiintensiv industri kommer att slås ut av orimligt höga elprisen Det ärfråga om elpriser som inte är motiverade av verkliga kostnader och som skaparen orimlig vinst och en gigantisk kapitalöverföring från industri ochkonsumenter till ett fåtal kraftföretag. Min följdfråga till miljö- ochenergiministern är: På vilket sätt avser regeringen, utöver vissa utredningar,att aktivt medverka till att klarlägga hur stor den verkliga kostnaden för ettvalt energisystem är och hur olika prissättningssystem påverkar priset påenergi? Jag tror att ett sådant klarläggande är mycket viktigt föratt få ett korrekt beslutsunderlag och framför allt för att inte felaktiga ochfelstyrande opinioner skall bildas som försvårar för oss alla att fatta deriktiga och optimala besluten. Det är mycket angeläget med en konkret, helhjärtadoch massiv insats på detta område så att det svenska folket får en korrekt bildav vad olika energisystem kostar 42Miljö- och energiminister : Herr talman! har rätt iatt det i onödan blir en stor förvirring i debatten när man blandar ihopfrågorna om långsiktiga marginalkostnads-beräkningar med det pris som verkligentas ut och som i ett system som vårt beror på hur marknaden fungerar och hurden påverkas av olika faktorer Jag kan försäkra att sakfrågan mycketingående har diskuterats i det arbete som pågår både i den grupp som bestårav fyra personer, och som skulle kunna döpas till fyrklövern om inte centernoch har någotemot det, och inom regeringen inför den kommande propositionen. den lämpliga avvägningen mellan olika faktorer samt den effekt de fårframöver på priset, energiomställningen och för hushållens och industrinssituation. Det är alldeles riktigt att det pris som tas ut intemotsvaras av den långsiktiga marginalkostnaden. Det är riktigt att vi harkunnat hålla en låg kostnad tack vare att den billiga vattenkraften har kunnatväga emot de högre produktionskostnader som vi har i kärnkraftverken. Dettagäller särskilt för de senast byggda kärnkraftverken. Detta förhållande harhuvudsakligen varit till stor nytta, eftersom detta är skälet till att vi iSverige har så låga elprisen Detta har i sin tur gynnat industrin och gjort detmöjligt att utnyttja el för att ersätta olja, dock endast under enövergångstid. Det är också korrekt att det är ett problem att vi i dagegentligen har ett för lågt pris på el på grund av överkapaciteten. Dettaskapar många problem inom energipolitiken och för framtidsplaneringen. Var vikommer att hamna beror på vilken produktionskapacitet vi kommer att få iförhållande till behovet. Det finns två sätt att långsiktigt garantera rimligaelpriser i . Det ena är att fortsätta att bygga ut för en överkapacitetsom tvingar kraftföretagen att realisera elen. Detta är en frånsamhällsekonomisk synpunkt och från miljösynpunkt mycket olämplig lösning. Detandra sättet är att se till att effektivisera elanvändningen så att den gamlabilliga vattenkraften kan klara uppgiften att balansera priset så att det hållspå en rimlig nivå. Jag vill därför med stor kraft understryka att eneffektivisering av elanvändningen är det bästa sättet att motverka många av deproblem som har tagit upp i sin interpellation och i sitt inlägg. Jag vill påpeka att regeringen så sent som i den budgetsom presenterades i går har med dels skärpta regler när det gäller elvärmdabostäder, dels en ytteriigare ökning av anslaget till statens energiverk förinsatser för att främja en effektivare elanvändning och för att ersätta el föruppvärmning. Svar pä interpellationer och fråga Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 43IVAR (); Med tanke på den inriktning som här måste jag önska "fyrklövern" lycka till och får barainnerligt hoppas att den behåller en grön färg. Då finns det utomordentligamöjligheter till en viss bredd i kommande energibeslut. Det är mycket glädjande att det finns en så godsamstämmighet mellan miljö- och energiministerns synpunkter och mina, och jaghoppas att en sådan överensstämmelse också skall komma att föreligga mellanhennes efterträdare och mig. Jag villytterligare kommentera två saker, och även ställa en följdfråga. Låt mig först ta upp frågan om kostnaden föröverkapaciteten. Man kan se den frågan som ett exempel på hur debatten kanvilseleda. I debatten har den samhällsekonomiskt olönsamma överkapacitet somBirgitta nu talar om framställts som något för svenska konsumenter mycketvälsignelse- 1989/90:49 11januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga Jag nämner imin interpellation att vi har en överkapacitet inom elproduktionen av sådanstorlek att om t.ex. O 3 eller skulle ha fungerat på en fullt utkonkurrensutsatt marknad, skulle dessa reaktorer ha gått med en förlust på ca 1000 milj. kn , som kunde ha fångats upp av den billiga vattenkraften. Detkrävs en pedagogiskt storartad insats för att i detta skede få svenska folketatt genomskåda kraftbolagens visserligen företagsekonomiskt delvis riktiga meni övrigt missvisande information om betydelsen av att vi bygger nyakondenskraftverk. 1 den proposition som lades fram i går talas det också om ettinvesteringsprogram där får stora belopp för utbyggnad avvärmekraft, som till icke oväsentliga delar är kondenskraft. Om jag minns rättomfattar detta investeringsprogram ca 5-6 miljarder . Detär viktigt att föra fram en effektivare energianvändning som den miljömässigtoch ekonomiskt riktiga lösningen, men, , varför är satsningarna såblygsamma i just det avseendet? Varför har alla stöd tagits bort, varför harkommunala energirådgivare avskaffats osv? säger att detta är enviktig fråga, och det är vi överens om. Men varför har det då sedan 1985förekommit en konsekvent nedrustning på detta område? Tänk så mycket mer viskulle ha hunnit med och hur mycket bättre situationen skulle ha varit ,om den satsning som påbörjades av Fälldinrege-ringen fått fortsätta och intehade avbrutits så beklagligt av ! 44 Miljö- ochenergiminister : Det är inte så att vi inte satsar Tvärtom beslöt vi sedani samband med energiproposition om en betydande satsning påeffektivare el- och energianvändning. Då anslogs 150 milj. kn, och det sadesatt det var en del i en större satsning på 400 milj. kn som skulle göras ochatt nästa steg skulle tas sedan vi hade kunnat utvärdera hur den förstasatsningen hade fallit ut. har det gått så bra att vi utan att avvaktautvärderingen har anslagit 50 milj. kr. i årets budget. Det är ett uttryck föratt vi prioriterar detta område. Också i de pågående energiforskningsprogrammenär detta ett prioriterat område. Idet investeringsprogram som redovisas i budgeten ingår förslag om ett antalanläggningan Jag vill påminna om att vi dels mycket klart uttalaratt vi skall ge företräde åt kraftvärmeproduktion och om att vi inte har tagitställning till de enskilda anläggningarna utan att dessa skall prövas. Jag kaninte utesluta att det blir någon kondensanläggning. Det kan finnas skäl sommotiverar en sådan men som jag inte skall gå närmare in på hän Regeringensprioriteringsordning är dock alldeles klar Jag vill avslutningsvissäga två saker till . Medanledning av fyrklöverdiskussionen vill jag peka på att en gångpå socialdemokraternas vägnar sade så här i just denna fråga; Vår gröna dröm ärröd. Jag vill understryka för att det här nog är en rödklöver Jaghoppas dock att vi också från den utgångspunkten skall finna vägar till bredalösningar i energifrågan. Allrasist vill jag tacka för många intressanta debatter i energifrågan.Jag är alldeles säker på att vi återkommer i miljöfrågan. 45 (); Det är nivån och bredden på satsningarna för en effektivareenergianvändning som jag riktar kritik emot. Vi har olika ståndpunkter i detavseendet. Vi menar från sida att sådana är så angelägna att helasvenska folket måste delta. Det räcker inte att kraftbolag och ytterligare utvaldafår pengar och i och för sig på ett bra sätt för utvecklingen vidare. Den bredasatsningen, som ger resultat, är de mångas insatser, och medvetenheten omdetta har på ett beklagligt sätt minskat , som vi ser somförlorade ån Grundpelarnai uppbyggnaden av ett nytt energisystem är effektivare energianvändning och enövergång till förnybar energi, för att klara våra mål på områden som miljö,ekonomi, sysselsättning, regional balans och kanske också i viss måndemokratifrågorna, för det storskaliga monopolistiska energisystemet är enfara också för demokratin. Vadgäller biobränslen vill jag peka på att de förädlade biobränslena tyvärr istort sett slagits ut med låga oljeprisen Det finns kvaren pelletsfabrik och ett par tre brikettfabriken är en viktig resurs närvi nu skall öka användningen av bioenergi. Jag skulle vilja lägga miljö-ochenergiministern verkligt varmt om hjärtat att vi här måste få en utvecklingsmöjlighet.Vi har här ett bränsle som är nästan lika koncentrerat som olja och varsanvändning därmed inte är så begränsad till växtplatsen. Något som det också ärutomordentligt viktigt att vi får satsa på och utveckla är förgasningstekniken. Jagvill poängtera att förnyelsen av vårt energisystem är en fråga för hela svenskafolket. Jag tror att vi har ett gemensamt ansvar för att försöka ge en sådansakligt bred information som skapar opinion och förutsättningar för att vi fårhela svenska folket att medverka. Meddetta vill jag också verkligen tacka energiministern för många intres-santaibland något hårda debatter, som jag tycker ändå har skapat en betydandeförståelse oss emellan, även om - vilket jag måste beklaga - besluten iregeringen inte alltid blivit de som jag har hoppats på. 1989/90:49 11januari 1990 Svarpä interpellationer och fråga Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar påinterpellation 1989/90:101 om produktionen av klorblekt massa 46 Miljö- ochenergiminister : Hans Leghammar har frågat mig om regeringen kan acceptera attproduktionen av klorblekt massa ökar och vilka åtgärder regeringen är bereddatt vidta för att minska användandet av klorblekt massa. Låtmig först slå fast att ett viktigt mål för miljöarbetet är att ämnen ochprodukter som är skadliga för människors hälsa eller för miljön så långt sommöjligt ersätts med sådana som är mindre skadliga och helst ofarliga. Utsläppfrån bl.a. industrin måste minskas till oskadliga nivåer. Massaindustrinsvarar för de största utsläppen i av klorerade organiska föreningarFramställning av klorblekt massa innebär en allvarlig mil- 4 protokoll 1989/90:49 Svar på interpellationer och fråga jöbelastningsom industrin, bl.a. till följd av samhällets krav, arbetar intensivt med attreducera. Likaså kan hanteringen av klorblekta produkter medföra miljöproblemnär de blir avfall. Genom miljöpolitiska riksdagsbeslut skärpteskraven för utsläpp av organiska klorföreningar från tillverkning av klorblektmassa. Bl.a. skall åtgärder ha påbörjats i massabruken för attminska klorutsläp-pen till klor per ton massa. Utsläppen beräknas minskamed , räknat års nivå. Industrin liggernu väl framme i förhållande till denna tidsplan. har vidare fått regeringens uppdrag attsenast redovisa en avvecklingsplan för utsläpp av kloreradeorganiska ämnen från skogsindustrin. Jag kan också nämna att (miljöministrarna) kommer att redovisa en gemensam nordisk plan förbegränsning av utsläppen från massafabriker. Planen skall behandlas i . arbetar också aktivt tillsammans med övriganordiska länder för att få till stånd motsvarande överenskommelser med samtligaÖstersjöstater och Nordsjöstater. Arbetet drivs inom Helsingforskonventionen,och den tredje .