prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — Den frågan diskuteras också i betänkandet. Det förvånarmig att inte är mer oroad över kostnaderna i nyproduktionen. Medden nu föreslagna nybyggnadslåneräntan kommer faktiskt hyrorna i nyproduktionenatt uppgå till . för en normalstor lägenhet. Kostnaden blir900 kr. per kvadratmeter enligt SABOs beräkningar. Hur, , skallde unga barnfamiljerna klara en sådan hyra? Det är ju de som är hänvisade tillnyproduktionen. Av den anledningen föreslår vi en annan upptrappning. Avden anledningen föreslår vi också en lägre nybyggnadslåneränta. För det fjärde: Jag tror att vi måste ha en vissdragspelsfilosofi i bostadspolitiken, säger . Det är just den vii har försökt varna för. Det är kastningarna mellan nybyggnad ochombyggnad som driver upp kostnaderna för byggare och andra. Därför föreslår vii reservation 13 att ombyggnadslåneräntan skall sänkas för att kunna fasa inombyggnader när nybyggnationen börjar vika ute i landet. Jag tycker det är dagsatt vidta en sådan åtgärd. Funderar inte socialdemokraterna på att jämna utsysselsättningen nu när nyproduktionen börjar vika? Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. AnL 66MAGNUS () replik: Jag sade att moderaternasskattesänkningsförslag var helt orealistiska enligt de allra flesta bedömare.Självfallet kommer enskilt ägande av bostäder inte att vara omöjligt iframtiden. Det kommer att finnas bostadsrätter, hyresrätter, egnahem och annateget ägande. Dessa upplåtelseformer kommer att finnas som stående inslag iboendet. Rättvisa enligt modell är däremot oförenlig med vårbostadspolitik. uppmanade mig att fundera i hängmattan och gååt rätt håll i fråga om skatteförslaget. Ja, jag får väl göra det. Så till frågan om byggmoms eller investeringsbidrag. Denfrågan aviseras i det kommande förslaget, och det får vi avvakta. I fråga om räntebidragen tillstår jag att kostnadsbildenär oroande. Jag tror det var som i denföregående debatten sade att det var önskvärt att en proposition lades fram såfort som möjligt. Det är naturligtvis ett korrekt konstaterande. Ju snabbare enproposition kan presenteras för alla parter, desto bättre. En proposition kannaturligtvis också komma , men också i ett senare skede. Oddset föratt bostadsministern skall lägga fram en proposition är nog inteså gynnsamt. Förhandlingar pågår mellan de olika partierna. Vi får sevad som sker om förhandlingsutrymmet är minimalt och alla partier säger nej. Dåfår vi väl ändra oss på några punkter. Jag ingår inte själv i någonförhandlingsdelegation och har inte någon inside information. Som gammalförhandlare vet jag Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. dock måste ge och ta samt kompromissa. Jag förutsätter att man i den kommandepropositionen tar hänsyn till en del av den kritik som har framförts här . Det är i stort sett vad som kan sägas omdenna debatt. återstår att avvakta förslaget. Jag konstaterar emellertid attdet byggs som aldrig förr i landet. Vi börjar få en viss mättnad, och detbörjar bli en bättre tingens ordning. Att byggandet ökar i landet beror på enkonsekvent och målmedvetet förd politik. Därvidlag har vi alltså lyckats, menkostnadsbilden är och förblir oroande; det medger jag. 67 (): Det är anmärkningsvärt att bostadsministerninte har tillfälle att närvara under den bostadspolitiska debatten. Jag har gått tillbaka till vad som skedde närbestämmelserna om ersättare för statsråd infördes. Det framlades ettsocialdemokratiskt förslag härom i en proposition . I denpropositionen sägs så här: "Beträffande statsråden är det tydligt att deras tidoch arbetskraft i första hand måste ägnas åt regerings- och departementsarbetetoch de politiska huvudfrågorna i . Detta talar för att ersättare merapermanent bör finnas också för statsråden. Även om statsråden får ersättare kanman utgå från att kontakten mellan regeringens ledamöter och riksdagenupprätthålls i all den utsträckning som behövs." Vi diskuterar bostadsfinansieringen, debostadssociala målen, skat-terefomens inverkan på boendekostnaderna,räntebidragen, bostadsbidragen m.fl. frågor som tas upp i betänkande 21. Jagtycker nog att alla dessa frågor måste betraktas som politiska huvudfrågor inombostadsdepartementets område. 1 den del av bostadsutskottets betänkande som vi nu skalldebattera finns ca 40 reservationer, som i väldigt mycket berörbostadsbidragen. Jag tänker inte här i mitt anförande beröra allareservationer. I stället tänkte jag framföra några mera allmänna synpunkter påi första hand bostadsbidragen. Jag har försökt gå tillbaka och se hur bostadsbidragen harvuxit fram. Vi har haft olika former av bostadsbidrag sedan mitten av1930-talet. har det gjorts många ändringar i bestämmelserna, oftaefter att tillkallade utredningar lagt fram sina förslag. Jag vill stanna vid en av dessa utredningar,bostadskommittén, som avslutade sitt arbete . Kommittén hade somuppgift att överväga bostadspolitiken under resten av 1980-talet, men ävengöra en samlad bedömning av förutsättningarna för bostadsförsörjningen på1990-talet. Den socialdemokratiska regeringen lade fram enomfattande bostadspolitisk proposition. Underlaget var i huvudsak bostadskommitténsförslag. Det var alltså . Underrubriken ekonomisk situation stod bl.a. följande: "En grundläggande utgångspunkt för bostadskommitténsarbete var en fortsatt hög inflation i kombination med ett högt ränteläge. Denekonomiska situationen är " - det var alltså -"emellertid en annan än när bostadskommittén fick sitt uppdrag. Utsikternaför framtiden är också betydligtmer positiva än vad man kunde förvänta sig . Framför allt lägre inflationstakten och det sjunkande ränteläget skapat nyaförutsättningar för bostadspolitiken." Detta sade socialdemokraterna för tre och ett halvt årsedan. har vi svaret. Hög inflation, högt ränteläge, byggnadskostnaderna harkraftigt rusat i höjden, boendekostnaderna har ökat mycket kraftigt. Det finnsväldigt höga siffror från bostadsorganisationerna. t.ex. säger att man fårräkna med en 40-procentig höjning av hyreskostnaderna på ett par Alltfler hushåll blir beroende av bostadsbidrag. Allt detta tyder mycket klart påatt socialdemokraterna har misslyckats med sin ekonomiska politik. Om jag går in på några detaljer beträffandebostadsbidragen är det så att antalet hushåll som erhållitbostadsbidrag har varit ganska , ca 250 000 . I den propositionsom ligger bakom betänkandet sägs att antalet sådana hushåll kommer att öka medca . Förmodligen är den uppskattningen alldeles för låg. Antaletbidragsberoende kommer att öka betydligt mer, enligt min uppfattning. Det äringen bra utveckling när fler och fler blir beroende av bostadsbidrag för attha råd att bo i en god bostad i en bra miljö. I detta sammanhang vill jag också beröra kostnadsfördelningenmellan stat och kommun. Bostadsbidragen betalas ut av kommunerna. Kommunernafår statsbidrag av sina kostnader Statsbidraget betalas ut i efterskottför ett kalenderår i sänder. Enligt propositionen kommer kostnaderna för fördet reformerade bostadsbidragssystem som vi nu diskuterar att uppgå tillsammanlagt 4,4 miljarder. Det innebär en kostnadsökning med ca 1,5 miljarderkronor Den årliga kostnadsökningen för kommunerna blir alltså 750 miljoner Tilldetta kommer räntekostnader för kommunerna på ca 100 milj.kr. Jag har tagit med mig några rader från remissyttrande över boendekostnadsutredningen. : "En grundläggande princip bör vara att skatte- ochbostadspolitiken utformas så att bostadsbidrag inte behövs. Under allaomständigheter bör bidragen utgöra endast ett mindre komplement till insatserav annat slag." Litet längre ned i sitt remissvar säger : "Det föreslagna systemet kommer vidare att leda till att antalethushåll som kommer att behöva bostadsbidrag ökar mer än vad utredningen kommitfram fill." Som vi alla känner till är den kommunala ekonomin mycketansträngd. Under det socialdemokratiska regeringsinnehavet harsocialdemokraterna minskat statsbidragen till kommunerna, eller harkommunerna ålagts arbetsuppgifter som tidigare åvilat staten. Enligt tillgängligauppgifter motsvarar det ca . Från sida har vi vid upprepade tillfällenframhållit hur viktigt det är att decentralisera beslutsfattandet. Det ställervi upp på. Kommunerna måste ges större möjligheter att ta egna initiativ ochutnyttja sina egna specifika förutsättningar för att åstadkommaeffektiviseringar i sin verksamhet. Men vi kan inte ställa upp på att de ökadekostnaderna inte kompenseras av staten. Enligt vår uppfattning är det rimligtatt kräva att i det trängda ekonomiska läge som kommunerna befinner sig i inganya utgifter åläggs kommu- Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. Prot.1989/90:137 nerna utan att medel anvisas. Dessa synpunkter är särskiltviktiga att fram- 9 juni1990 hålla i ett läge närsocialdemokrater, folkpartister och moderater kommer att inästa vecka genomdriva ett tvåårigt kommunalt skattestopp. * munala skattestoppet kommer atttill en början omfatta . ""' * Förslaget är, som jag ser det, ett ingrepp i den kommunalabeskattningsrät- för år1991, m.tn. , som lade fram sittbetänkande, vill stärka den kommunala självstyrelsen. Socialdemokrater,folkpartister och moderater vill nu göra inskränkningar i den kommunalabeskattningsrätten. gällande bestämmelser för bostadsbidragen är ett uradministrativ synpunkt krångligt system. De bostadsbidrag som lämnas under1991 kommer att grundas pä inkomster. I reservation 36 för vi fram tankegångar, som igrunden skulle förändra bostadsbidragssystemet. Vi vill pröva vilka möjligheterdet finns att ersätta dagens bostadsbidrag med ett jämkningsförfarande inomskattesystemets ram. Detta skulle leda till förenklingar, både för den enskildeoch för den administrativa apparaten. Man skulle få administrativabesparingar; man skulle få större överensstämmelse mellan bidragsgrundandeinkomst och verklig inkomst. Möjligheter att fuska med bidragen skulleförsvinna. Den tidskrävande efterkontroll som många kommuner nu ägnar sig åtskulle kunna upphöra. Tyvärr har inte övriga partier varit beredda att prövacenterns tankegångar. Det är förvånande, eftersom flera partier säger sigstödja förenklingar, besparingar och effektiviseringar i den offentligasektorn. Men återkommer och hoppas då på ett bredare parlamentarisktstöd. Jag tänker inte nu i mitt anförande berörafler av reservationer. Det är ett stort antal ytterligare betänkandensom skall debatteras . Jag ställer mig bakom samtliga reservationersom finns med på i detta betänkande, men för att underlätta voteringennöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 53. AnL 68 (): Jag skall försöka vara kortfattad i dettainlägg med tanke på kvällens debattörer i övrigt. Jag vill först understryka det som sadetidigare i debatten, nämligen hur viktigt det är att vi håller fast vid debostadssociala målen. Vi måste också sträva efter att försökaförbättra möjligheterna att nå dessa mål i fråga om alla människor. Genomselektiva och generella subventioner till bostadssektorn har vi gjort detmöjligt för de allra flesta i vårt land att efterfråga en bra bostad. Ett avmedlen för att ge även de inkomstsvaga hushållen möjlighet att efterfråga enbra bostad är bostadsbidragen. Bostadskostnaderna skulle bli orimligt höga förde inkomstsvaga hushållen om vi inte på olika sätt via den gemensamma kassan,dvs. via skattsedeln, betalade vissa kostnader. KnutBilling gav i sitt inlägg sin version av hur svensk bostadsmarknad ser Det ären bild som jag inte tror att så många känner igen. 120 beskriva bostadssituationen påföljande sätt, vilket jag tror att fler skulle Vi har knappast några omoderna bostäder i . Vi har knappast någratrångbodda hushåll. Och de allra flesta barn har ett eget sovrum. Detta kan vise som ett resultat av vår bostadspolitik. Detta har kunnat ske bl.a. genom en mycket målmedvetenfördelningspolitik. Plånboken skall inte få styra våra möjligheter attuppfylla grundläggande behov. Det är alltså nödvändigt att vi behåller ochförstärker bostadsbidragen och att vi genomför de förändringar som erfordraspå grund av kostnadsutvecklingen. Det förslag som vi nu skall ta ställning till har ocksåanpassats till det reformerade skattesystem som kommer att fattabeslut om . För att man skall kunna åstadkomma ettfördelningspolitiskt acceptabelt resultat måste man vidta selektiva åtgärderför dem som har låga inkomster. Då är bostadsbidragen ett bra verktyg. Därförföreslås nu rejäla höjningar av bostadsbidragen. Vi är naturligtvis inte enigai utskottet när det gäller denna fråga, vilket har framgått av debatten. I reservationerna 16 och 20 återkommer medsitt gamla krav på att bostadsbidragen skall ersättas med skattesänkningar. Dethär är ju en fråga som vi har debatterat tidigare. Och vi har frånutskottsmajoritetens sida inte ändrat åsikt. Vi anser inte att de nödvändigafördelningspolitiska effekterna kan uppnås med förslag. Jag tycker även att det är värt att notera att moderatasamlingspartiet är det enda parti som kräver att bostadsbidragen skallavskaffas. I centerreservationen 18 behandlas de bostadssocialamålen. När det gäller målsättningen är viju överens. Det som skiljer oss åt idetta sammanhang är hur vi bedömer effekterna av skattereformen. Visocialdemokrater hyser inte samma farhågor som . Vi menar att enhel del problem elimineras i och med de förändringar som sker avbostadsbidragen. De höjningar av bostadskostnaderna som blir följden avskattereformen skall ju kompenseras genom sänkta skatter. Enligt reservation 19 vill ändrabostadsbidraget till ett bastillägg. Utskottsmajoriteten menar att det är justgenom den konstruktion som bostadsbidraget har , med en knytning tillboendekostnaderna, som gör att bidraget fär den bostadssociala effekt someftersträvas. När det gäller ungdomsbostadsbidragen tillstyrkerutskottsmajoriteten regeringens förslag, som innebär en höjning för att manskall anpassa bidraget till kostnadsläget. Det är ju viktigt för ungdomar, somi större utsträckning än andra är hänvisade till nyproducerade bostäder, att defår stöd för att klara bostadskostnaderna. Det är med glädje som jag kan konstatera att vi nuföreslår att bostadsbidrag till hushåll utan barn skall kunna utgå utanåldersbegränsning. Det här är en fråga som vi har haft uppe i utskottettidigare och som vi har bedömt vara angelägen. Även på dessa båda områden stårmoderaterna ensamma med sitt avslagsyrkande. anser, med hänvisning till sittskatteförslag, att man kan nöja sig med en mindre höjning av dessa bidrag. Mencenterpartisterna kommer, om deras skatteförslag fälls i , attacceptera att bidragen får den utformning som regeringen har föreslagit ipropositionen. Vänsterpartietanför i två reservationer att staten skall stå för den kost- Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. 1989/90:137 9 juni1990 Räntebidragoch bostadsbidrag för , m.m. nadsfördyring som uppstår1991 och att staten skall stå för hela kostnaden för bostadsbidragen.Jag kan förstå att känner oro för kommunernas ekonomi. ÄvenBirger tog upp detta i sitt anförande. Kommunerna befinner sigförvisso i ett kärvt läge. Men avsikten är ju att kommunerna inte vare sigskall vinna eller förlora på skattereformen. Dessutom har en kommitté tillsattssom skall se över kostnadsfördelningen emellan staten och kommunerna.Utskottsmajoriteten anser att denna utredning skall inväntas innan någraförändringar görs. socialdemokratiska motionen Bo228 tar man upp frågan om när en omprövningav bostadsbidragen skall få ske. Omprövningen görs inte då inkomstminskningenberor på tillfällig förvärvsinkomst. Motionen bygger på ett verkligt faU.Utskottsmajoriteten har avstyrkt motionen, eftersom man ansåg att det var frågaom ett mycket udda fall. Men sedan utskottet har behandlat denna motion har jagfått information om att det hos finns ett tiotal liknande fall.Problemet har blivit större på grund av den frys-ning som tidigare skedde avbostadsbidragen. Bidragen grundar sig ju på inkomster . Det kanalltså finnas skäl för att man ser över detta närmare. Jag förutsätter att vikan ta upp denna fråga med regeringen för att försöka finna en lösning. Ibetänkandet föreslås att de förvärvslån som infördes på försök 1987 skall fåfinnas kvar har gjort en utvärdering och har funnit att detta är enlåneform som fungerar bra och att den har gett barnfamiljer med låga inkomstermöjligheter att skaffa större bostäder, vilket också var avsikten med dennareform. Ireservation 37 anför och att de vill avskaffa dettaförvärvslån, och de hänvisar till de möjligheter som finns på den öppnakreditmarknaden. Men eftersom dessa förvärvslån fyller en viktig funktion anservi att de skall finnas kvar. Ireservation 39 från vänstern och miljöparfiet vill man införa förvärvslån ävenför bostadsrätter. Vi anser från utskottsmajoriteten att skälen till förvärvslåninte gör sig gällande på samma sätt när det gäller bostadsrätter. Föratt försöka minska jag tar i anspråk tänker jag inte kommenteraflera av reservationerna. Det är ställningstaganden som har gjorts många gångertidigare. De är väl kända från tidigare debatter. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan i dess helhet och avslag på samtligareservationer AnL 69 (): Jag hade inte räknat med att behöva bemöta , men jag ärtvungen. Hon säger att som enda parti vill avskaffabostadsbidragen. Det är fel, . Vi har inte föreslagit avskaffandeav bostadsbidragen. Var står det att finna? Vi accepterar dem, för de är nödvändigaför tillfället. Vad vi säger är att vi bör utarbeta en plan för hurbostadsbidragen för merparten av bidragstagare skall kunna ersättas med andraåtgärder, så att barnfamiljer som betalar skatter normalt inte skall behövauppbära inkomstprövade bostadsbidrag. Det är vad vi har sagt, ingenting annat.Det framgår av mitt inledningsanförande, vilket kan konstateravid en genomläsning av protokollet . Sedan vill jag mot bakgrund av den debatt som har förtsyrka bifall fill reservationerna 10 och 54. Eftersom jag har riktat någravänliga ord till utskottets ordförande, vill jag avslutningsvis göra detsammanär det gäller socialdemokraternas företrädare . Han sade såhär: Ju snabbare en proposition lämnas, desto bättre. Den vackert inlindadekritik som detta innebär av bostadsministern kan jag helt instämma i. Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. 70 (): tillbakavisar vårt förslag tillbastillägg. Det är tänkt att bastillägget skall kunna utgå oavsett vilkenbostad man har. Vi föreslår en ganska hög summa, nämligen , som enfast del av detta bastillägg och som skall utgå till alla bidragsberättigadeoavsett vilka bostadskostnader man har. Det har positiva effekter. Jag uppfattar det som så att är öppen för dettamot bakgrund av den skattereform som hon och socialdemokraterna ställt sigbakom. Förutom de till t.ex. enbarnshushållföreslår vi inte lägre bostadsbidrag än socialdemokraterna. Totalt sett innebärvårt förslag till s.k. bastillägg en kostnad för staten på en halv miljardutöver regeringsförslaget. Där kan man konstatera att vi alltså har en markeradlåglöneprofil i vårt förslag. Jag ville förklara detta, eftersom vårt bas-fillägg. Förvärvslån för bostadsrätter tycker vi är ganskaintressant. Sådana finns alltså när det gäller egnahem. Vi föreslår att sådanalån utvecklas även för bostadsrätter. Bostadsrätter betingar ofta högre pris änegnahem långt ute i ytterområden. Vi harfått bostadsrättsgetton istorstadsområden, exempelvis i . Vi tror att det skulle motarbetasegregation om även vanliga hushåll skulle kunna köpa bostadsrätter inne idessa medelklassgetton. Det tror vi skulle vara mycket fördelaktigt förbostadsmiljön i stort. 71 (): Bara kort till som kommenteradevåra motioner, där vi påpekar att kommunerna inte skall behöva bära så mycketav de ökade kostnaderna för bostadssubventionerna. sade att maneftersträvade neutralitet i skatteomläggningen. Men alla de indirekta skattersom fördyrar boendet och ökar behovet av bostadsbidrag ger inkomster tillstaten. De minskade räntebidragen, de minskade generella subventionerna,minskar kostnaderna för staten. De ökade kostnaderna för bostadsbidragen - viär överens om att det blir ökade kostnader - drabbar lika mycket kommunen somstaten. I detta system ligger att det inte blir neutralitet i alla fall påbostadsområdet. I så fall måste kommunerna kompenseras rejält på andra områdenför denna omfördelning mellan stat och kommun. Jag nöjer mig med detta och yrkarbifall till reservation 45, som jag glömde att yrka bifall till i mitthuvudanförande. AnL 72BIRGER (): Det är riktigt, , att vi intevill höja bostadsbidragen lika kraftigt som socialdemokraterna. Det beror påatt vi har en helt Prot.1989/90:137 annan uppläggning avskattereformen. Vi harsagt att eftersom det har varit 9 juni1990 en kraftig inflation och andrafördyringar - boendekostnaderna och bygg- ' nadskostnaderna har ökat mycketkraftigt - är vi böjda att höja bostadsbi- rag oc 1 dragen. Vi har nämnt siffran 35%.Rent allmänt kan jagsäga till '"° din att vi är överens med . Jag skall läsa upp för år1991, m.m. . . r- ji- j u-. i i , j -' några rader: En grundläggandeprmcip bor vara att skatte- och bostadspoliti- kenutformas så, att bostadsbidrag inte behövs. Under alla omständigheter börbidragen utgöra endast ett mindre komplement eller insats av annat slag. Vitycker alltså att familjerna skall ha sådana inkomster att de kan bo i enhygglig bostad i god miljö utan att behöva bidrag. Jag skulle vilja fråga när jag ändå harordet, om hon delar min uppfattning att boendet får betala alltför stor andelav skattereformen. Det är många med mig som anser det. Vi kan gå till de olikaorganisationerna på bostadsmarknaden. Där är alla helt överens med omatt boendet blir alltför hårt belastat till följd av skattereformen. Sedan skulle jag vilja ställa ett par frågor: Är BrittaSundin verkligen nöjd med den ekonomiska politik som socialdemokraterna harfört ? Jag refererar till vad som har hänt. Ytterligareen fråga: Hur är det med de bostadssociala målen, är socialdemokraterna på vägatt lämna dem? 73 (): Jag skall börja bakifrån och svara på BirgerAnderssons frågor allra först. Jag kan försäkra om att debostadssociala målen ligger fast. Vi vill verkligen värna om dem. När det gäller skattereformen och boendekostnaderna tyckerjag att vi över huvud taget när vi diskuterar skattereformen skall vara litetmera ödmjuka, för vi vet inte riktigt vad den ger för resultat. Det ärnödvändigt att vi noga följer utvecklingen och ser vad resultatet blir och ärvilliga att göra förändringar om det visar sig att det skulle behövas på någotområde. Oavsett hur de olika kostnaderna tas ut är det viktiga islutändan att människorna totalt sett genom skattereformen får mer pengar attröra sig med. Till vill jag säga att det är glädjande om viär överens om att bostadsbidragen skall vara kvar. Men det framgår ju av dethär betänkandet från bostadsutskottet att yrkar avslag exempelvisnär det gäller bostadsbidrag till hushåll utan barn. Jag är, som sagt, gladöver att vi är överens om att det skall finnas möjligheter att fåbostadsbidrag även i fortsättningen. Naturligtvis - för där skiljer vi oss väl inte - önskar vialla att de flesta människor skall kunna klara sig på sin lön och slippa varaberoende av bostadsbidrag. Människor skall alltså ha så pass mycket i lön attde klarar sig utan bidrag. Tyvärr kan vi i inte påverka i detavseendet. Lönepolitiken ligger ju utanför vårt område. talar om fördelningen mellan staten ochkommunerna. Jag hänvisar då till den utredning som har att se till att det blirrättvisa i det sammanhanget. 74BIRGER (): Det skulle glädja mig om allasocialdemokrater vore lika ödmjuka i skattedebatten som härar.Hon säger mer eller mindre direkt att det säkert finns en hel del brister ifråga om skattereformen och att hon är beredd att verka för ändringar. Vi icentern har uppfattningen, och det har jag tidigare redovisat, att det ärnödvändigt att en opartisk utredning eller utvärdering sä fort som möjligt görsnär det gäller skattereformen. På det sättet kan man studera hur denna reform,som delvis har trätt i kraft och som successivt förverkligats, slår mot olikagrupper av människor. Tyvärr har vi inte fått gehör för våra synpunkter.