prot · GD09138 · 1989-12-31 00:00:00 — Förhållandenai glesbygden kan alltså nu synas besvärliga, men man kan där räkna med godaförbättringar. Det är tvärtom i våra tätorter. Miljön försämras drastiskt iutsatta regioner i'i takt med den ekonomiska expansionen. Förnärvarande hotas exempelvis av en okritisk satsning på industrielloch trafikmässig expansion. Viborde ta lärdom från den ekonomiska utvecklingen i . Den har undersenare år intensifierats med allvarliga miljöproblem till följd. Liknadetendenser kan redan avläsas i . Ännu har intesödra drabbats i samma grad, men en genomförd miljöinventeringi visar att situationen är mycket allvarlig. Försurningen har nunått så långt att det genomsnittliga pH-värdet i skogsmarken ligger under 3,0,en nivå där tungmetaller börjat urlakas och växtrötter förgiftas. Detfinns flera anledningar till den här försurningen, men störst bland dem är enbilism som är stadd i ökning och som den socialdemokratiska ochmoderata majoriteten gärna hejar på med byggande av en ochtillhörande motorvägsnät. Detfinns ändå några positiva inslag i dagens kritiska situation. Det är t.ex. avenormt värde att människor i allmänhet har börjat inse allvaret i situationenoch behovet av lösningar Låt oss bara hoppas att politikerna inte blir långtefter. Detfinns också mycket kunskap om hur den pågående försämringen av situationen itätorterna skulle kunna hejdas och levande städer behållas. Viktigti den utveckling som vi kan hoppas på är att kommunikationerna profileras fillförmån för järnväg. T.ex. måste byggas ut till dubbelspår ienlighet med regionalpolifiska kommitténs förslag. Även flera andrajärnvägslinjer behöver rustas upp. Detbehövs en permanentning av hasfighetsgränsen på motorvägar ochförbifarter runt städer. Det fina med sådana åtgärder är att de inte kostarpengar utan bara ger vinster i fråga om miljö och människoliv. Vidaremåste utbyggnaden av storstäderna begränsas till förmån för mindre utbyggnaderav mindre orter Projektsom , som bara syftar fill ökad bilism, måste skrinläggas . Slutligenvill jag säga några ord om vikten av att den offenfliga verksamhetenorganiseras så att den blir småskaligare, regionalt bättre anpassad ochmänskligare. Detär viktigt att informell ekonomi och offentlig ekonomi samverkar, t.ex. på det viset att byalag, grannskapskollektiv och kooperativ tar över an- 139 1989/90:138 11juni 1990 svaret för vissasamhällsuppgifter, t.ex. barnverksamhet, omsorg och lättare vårduppgifter samtrenhållning. Man bör pröva olika former för detta i glesbygd. Forskning börsatsas på vilka effekter en sådan ny syn skulle få för människors hälsa,trivsel och trygghet och därmed i sin tur på samhällsekonomin. Detbehövs alltså forskning om möjligheter att förbättra den regionala fördelningenmed informell ekonomi. Det behövs andra och bättre mätetal än de traditionelltekonomiska för att beskriva en bygds hälsa och dess människors trivsel. 99 (): En av dagens tidigare talare uttryckte en förhoppning att debatten omregionalpolitiken skulle präglas mer av allmän överblick än av bypolitik. Såskedde väl också under de inledande rundorna, och därför bör det nu vara helttillåtet att ägna sig åt de lokala frågor som givit den här debattenbeteckningen "hembygdens dag" i . Regionalpolitikensutformning är ju en återkommande beslutsfråga. är den av störrebetydelse än tidigare, eftersom i bakgrunden finns en stor och genomarbetadutredning, REK 87. Propositionenföljde dock ej utredningen, och det är något som vi från län särskiltfått känna av. Förhoppningarna var stora efter det mycket positiva intresse somutredningen visade sydöstra . Men besvikelsen var stor när regeringeninte tog upp något av detta sedan den gett ett paket istorleksordningen 300 milj.kr Vii missunnar inte detta liksom inte heller de utlokaliseringarav och som vårt södra grannlän fått. Men man ser ocksåvad detta betyder i stimulans på olika områden och önskar oss detsamma. Arbetsmarknadeni södra län har i stort sett varit bra - vi skall integnälla i onödan. Men i delar av inlandet, norra länsdelen och på uddarborde situationen vara bättre. För underleverantörssidan finns också viss oro.Många företagare i länet - och till dem räknar jag jordbrukarna - kan därförbehöva förändra eller komplettera sin verksamhet . Detär då vikfigt att tillsammans med utvecklingsfond och banker kange det stöd som behövs för nya satsningar Länsanslaget i län är förnärvarande 9,5 milj.kr Om vi skulle få en procentandel i förhållande tillbefolkningen av de genom folkparfiets medverkan utökade ramarna, skulle Kalmarlän få ca 30 milj.kr kommande budgetår Eftersom fördelningen sker efter andraprinciper vet jag att detta är ett orealistiskt belopp, men en fördubbling avnuvarande anslag borde vara lämpligt. Ävenför , som jag motionerat om högre anslag för, borde en kraftig höjningfrån nuvarande 11,5 miljoner ske. Detta är särskilt viktigt om inteblir stödområde i fortsättningen, en förändring som motsätter sig. Länsanslagenkan också bidra till att skapa nya arbetstillfällen för de flyktingar som nuväntar på att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Många är företagare somvill starta på nytt och som behöver rådgivning och en viss kapitalinsats. Regionalpolitikär mycket mer än nya satsningar och anslag. Det kan också handla omkonstruktiva förändringar och utvidgning av redan befintlig verksamhet. i motioner föreslagit att om fler fängelseplatser behövs - och det tordeju det göra framöver - skall man använda sig av redan väl fungerandeorganisation i . Det borde kunna gå utmärktatt utvidga där. Därigenomfår vi fler statliga arbetsfillfällen till norra länet. En utlokalisering avdel av ett statligt verk, t.ex. en avdelning på ca 50 personer, borde ocksåkunna ske dit. Medförbättrade data- och telekommunikationer kan arbete förläggas till även mindrecentrala delar av vårt land och vårt län. I samband med post-ochteleutredningens behandling av dessa frågor utlovade en satsning på1 miljard kronor utöver ordinarie investeringsprogram just påglesbygdens telekommunikationer Ett pilotprojekt var Öljehult på gränsen mellanBlekinge och . Jag förväntar mig att det blir en snabb fortsättning avsådana förbättringar av dåliga nät. CharlotteBranting har tidigare tagit upp kravet att högskolorna inom prioriteradeområden och sydöstra , som t.ex. , borde få mer av det högreutbildningsanslaget. är under uppbyggnad och expansion. Denarbetar för att bli en aktiv part i ett triangeluniversitet i sydöstraSverige. Högskolan behöver också skaffa sig fler egna nischer. En sådan voreatt satsa på vidareutbildning av egna företagare och anstäUda inom den tekniskaindustrin. Kompetensen och den tekniska nivån behöver höjas i vårt län. Jaghar inte kunnat följa alla debattinlägg , men turismen har säkerligentagits upp av många talare. Det kan aldrig nog framhållas hur vikfig dennanäringsgren är för områden som län med och Gofland. Utan sommarensturister skulle bygdens affär kanske upphöra , byggnadsarbeten intekomma i gång och kommunikationerna försämras. Jag tycker ibland attbehandlingen av turistfrågor i och andra organ är njugg- man serdet inte som en näringsgren, utan mer som en fritidssyssla. Det är inte alltidmer pengar som behövs, utan ett annat synsätt. Många andra angelägna saker kan tas fram om de regionalpolitiskafrågorna i län och på . Jag vill dock bara framhållahur viktiga våra atfityder är Vi måste se med respekt och saklighet på varandrai storstad, landsort och glesbygd. Storstädernas varierade arbetsfillfällen,högre utbildning och rikare kulturliv är en tillgång för hela landet. De mindreoch medelstora städerna ger god livsmiljö och stora möjligheter till arbete,bra boende och kulturkonsumfion. Landsbygden med skogen är vår främstaexportör, vår matförsörjare och vår fritidsoas. Vi behöver alla varandra.Genom en konstruktiv, liberalt inriktad regionalpolitik kan hela landetutvecklas och människor ges större möjlighet att arbeta och bo där de självahelst vill. 100 (): När den regionalpolifiska kommittén presenterade sitt betänkandeväckte det stora förväntningar i län. Prot.1989/90:138 11 juni1990 man, hade ansträngningarnaatt beskriva problemsituafionen uppmärksammats även av centrala instanser. Denregionalpolifiska utredningens förslag var ett bevis på att den regionalaproblembilden var besvärande för länets utveckling och likartad de särskildaproblemområden som finns i norra inland och i Bergslagen. Det var ettbevis på att särskilda regionalpolitiska åtgärder behövde vidtagas även iKalmar län. Konkreta förslag till lösningar för län presenterades ocksåav utredningen. Bl.a. föreslog utredningen att de mest utsatta kommunerna iKalmar län skulle inplaceras i stödområde C. Om detta förslag rådde relativtbred enighet i utredningen. Närsedan regeringens proposition kom blev besvikelsen i länet stor. förslag för län fanns inget med. Tvärtom beskrevs utvecklingeni propositionen som nära nog problemfri. Kommentaren från industriministern fillförslaget om inplacering i stödområde var att vi inte kan placera in helaSverige i stödområden. Dethär uppfattades av många som ett hån. Det stod klart för oss i länet att densocialdemokratiska regionalpolitiken återigen återgått till det koncentrationstänkandesom vi i län lidit av i mer än tre decennier Detbetänkande som vi nu behandlar och som skall bli beslut följer istort den regionalpolitiska propositionens syn vad gäller län. Det ärdjupt beklagligt. Vadsom är särskilt anmärkningsvärt är att endast har följt upputredningens förslag beträffande län. 1 länet uttalade sig samtligapartier för att länet skulle införas i stödområde C. Inget annat parfi än centernställer längre upp på den tanken. Det är beklagligt att inte övriga partiersrepresentanter från länet längre är beredda att stå upp för länet och hävdadess intressen lika entydigt som vi kunde göra t.ex. när vi i länsstyrelsenställde oss bakom stödområdesindelningen för län. Förslagatt ta ställning till har inte saknats. Dels finns förslaget om tillhörighetför länet i stödområde C i partimotion, dels finns förslaget iden av och mig väckta motionen som berör utvecklingen iKalmar län. - I den motionen tar viupp en rad förslag utöver stödområdesindelningen. I mofionen föreslår vi bl.a.en lokalisering till länet av ett kollektivforskningsinstitut inom sektorernaträ, turism och vattenbruk. Viföreslår att mer glesbygdsmedel skall tillföras länet, bl.a. att 50 miljoneranvänds till vuxenutbildningsinsatser i län. Viföreslår särskilda resurser för att i länet bygga upp mottagnings- ochutvecklingsenheter för att stödja och utveckla kvinnligt företagande i länet. Viföreslår att ett femårigt investeringsprogram om 1,2 miljarder för statligainvesteringar i länet tas fram. Vikräver rättvisare resursfördelning i landet för ökade och kraftfullaresatsningar på kommunikationsområdet i länet. Allaförslag avvisas emellerfid inte. Det finns ljuspunkter i utskottets betänkande: - Det gäller förstärkningen av medlen förglesbygdsinsatser och länets ökade frihet att få använda dem. - Det gäller vad utskottet antyder omregionalpoUtiska hänsynstagande vid fördelningen.avstatliga investeringsmedel, vilket kan betyda mer inve- Prot.1989/90:138 steringar i länet. Detvore en stor framgång om detta blir verklighet. - Det gäller resursfördelningen tillhögskoleutbildningen i länet. - Det gäller uttalandet om prioritering av länvid statliga utlokali- 8K>na po ili för 90-talel sermgar. ' Meni huvudfrågan om stödområdestillhörigheten och fill övriga förslag säger utskottetsmajoritet nej. Utskottetssätt att beskriva sysselsättningsutvecklingen i län som mycket god,visar på att vi kanske behöver ett nytt regionalpolifiskt stödsystem. Detgamla tycks vara förlegat. Länets höga sysselsättningsgrad beror på att länetsnart bara har pensionärer kvar eftersom alla de andra, främst ungdomarna somskall bära upp den framtida sysselsättningen, har flyttat från länet. Ettmer individinriktat stödsystem, med t.ex. lägre skatt för dem som bor i , skulle vara ett sätt att få till stånd en utjämning av inkomstförhållandenai landet och höja länets låga nivå och därmed göra det mer attraktivt attbosätta sig i länet. Ettmer individinriktat stöd skulle bli både mera verkningsfullt och offensivt.Det skulle t.ex. stimulera till att människor i större utsträckning försökerfinna alternativ sysselsättning och utbildning i den region där de bor istället för att som förstahandsåtgärd ta till flyttning. Detta har vi ocksåföreslagit i vår motion, och jag tror att det är dags att närmare överväga detankegångarna. Med det anförda ber jag att få instämma i de yrkanden som inledandetalare från har avgett i debatten. Anf.101 (): debatt om den framtida regionalpolitiken bygger påREK87 och regeringens proposition 1989/90:76 samt en mängd motioner som väcktshär i . REK87 var positiv för sydöstra . Många hade engageratsig för att arbeta fram idéer och förslag. Jag vill här gärna också nämna någotom det arbete som LO- och TCO-distrikten lade ned för att bidra till kunskap omden situation som sydöstra befinner sig i, såväl det negativa som detpositiva som kan utvecklas i regionen. Framtidi Sydost är namnet på det projekt som genomfördes i ett mycket brett samarbetemellan LO- och TCO-distrikten. Man arbetade i projektet med kommunikationer ochmarkanvändning. Bruket av marken är mycket viktigt i den del av sydöstraSverige där försörjningen är starkt jordbruksba-serad. Vi betonade kraftfulltatt utbildningen måste lokaliseras ut i regionen för att ge förutsättning försåväl högre utbildning som yrkesutbildning. Dennya tekniken är viktig i ett industriellt område. Den behövs också föromställning av jordbruket. Vi framhöll därför också de nya tekniska förutsättningarna. Turismenvar det femte och avgörande området som projektet tog upp. Utvecklingen avturismen är viktig för dem som bor i sydöstra och för det som regionenkan erbjuda i boende turister men också utländsk turism. Detta var några av deområden som vi ansåg var positiva och kunde ut- 143 1989/90:138 11 juni1990 vecklas i Sydost. Jag villockså här redovisa några av dé mofioner som vi socialdemokratiska ledamöterfört fram för att utveckla regionen och som berör sydöstra och Kalmarlän. Detär viktigt med goda kommunikationer för en framtid i Sydost. Vi har därför lagtfram förslag om ökade väganslag. Det är också viktigt att få ett gottvägunderhåll. Länsjärnvägarna är en annan del av kommunikationsnätet, varförvi också har begärt extra anslag för en upprustning av dessa. Jordbruks-,livmedels- och konsumentpolitik är en viktig del, även när det gäller jordbrukoch livsmedel som sådant. Vi diskuterade detta här iriksdagen. Vi har i vårt område en stor del av den produktionen,sockerbetsodling, förädling och flera andra verksamheter. Detär också viktigt att slå fast betydelsen av en konsumentpolifik i vilkenkonsumenternas roll stärks. Vi har därför också väckt en motion i vilken vi tarupp prisrelationen i ledet producent, mellanled och konsument. Vi ser medspänning fram mot på vilket sätt vi kan arbeta vidare med utgångspunkt från denmotionen. Enökad verksamhet och ett stöd till högskolan i för exempelvisinigenjörsutbildning är också något som vi kraftfullt har pekat på. Vikan konstatera att tele- och datakommunikation är viktig i ett område medrelativt långa avstånd, även om det inte är i . Vi har därför ocksåmotionerat om en utveckling via teleskolan i av tele och data, vilketockså omnämns i det betänkande vi nu behandlar Desocialdemokratiska ledamöterna från de tre länen , länoch län har gemensamt väckt motionen A50.1 den förs en diskussion kringinfrastrukturen, lokaliseringsstödet och möjligheter till tillfäUig inplaceringi stödområde. Vi gör detta mot bakgrund av följande läge för sydöstra , vilketjag här, herr talman, något kort skall redovisa. Befolkningssammansättningenän ogynnsam så till vida att andelen unga är Uten och andelen äldre är storStrukturomvandlingen kommer liksom tidigare att vara snabb inomsådana delar av näringslivet som är överrepresenterade i sydöstra på strukturomvandlingar inom tjänstenäringarna, såväl de privata som deoffentliga, kommer sannolikt också att öka, vilket betyder att möjligheten attersätta industriarbeten med tjänstebefattningar kan komma att begränsas. SydöstraSverige har redan nu en liten tjänstesektor Det gäller såväl privata somoffentliga tjänster Jag anser därför att det är mycket viktigt att ställa kravpå utlokalisering av privata tjänster Speciellt försäkringsbolag och banker börta sitt ansvar och utnyttja den teknik som finns för att utlokalisera sinverksamhet. Därmed kan de också fill viss del göra den billigare, mindrekostnadskrävande, och också få den bättre regionaUserad. SydöstraSverige tillhör de delar av landet som också har ett lågt löneläge. Det ärsjälvfallet inte tillfredsställande från de anställdas synpunkt. Men vi fårdärmed också ett mindre antal skattekronor, vilket gör att vi i det kommunal-och landstingspolitiska arbetet tvingas ta ut en större andel av lönerna föratt finansiera den samhälleliga servicen och verksamheten. SydöstraSverige erhåller låga resursöverföringar per invånare över statsbudgeten,särskilt på kommunikafions- och utbildningsområdet. vi speciellt pekat på ilänsstyrelsens arbete men också i olika motioner, och vi gör det speciellt imotion A50. Industriministerngör i proposition 1989/90:76 följande bedömning och säger: "I sydöstraSverige bedömer jag inte problemen vara av sådan karaktär och svårighetsgradatt det är motiverat med några regionalpolitiska insatser av den typ som ärmotiverade för norra inland, delar av Bergslagen och delar avnordvästra ." Videlar den bedömningen och konstaterar att oss veterligen ingen - inte hellerREK87 - hävdat att problemen i sydöstra och inland ärjämförbara. I ett system där alltmer av beslutanderätten inom regionalpolitikenförs ut till länsstyrelserna är givetvis det avgörande de reella möjligheternatill insatser som länsstyrelserna har Det är därför viktigt att länsstyrelsernaockså får dessa resurser. Ävenom tyngdpunkten i en strategi för sydöstra ligger på att förbättrainfrastrukturen finns också ett stort behov av insatser som syftar tillföretagsutveckling. IKalmar län finns ett starkt beroende av många små företag som arbetar somunderleverantörer till stora svenska företag. Råvambaserade och arbetskraftsintensivaindustrier är rikt företrädda, och i domineras näringslivet alltjämtav stora produktionsenheter tillhörande internationellt verksamma koncerner Vikänner stark oro för konsekvenserna av strukturomvandlingen under 90-talet.Regionen är t.ex. extremt beroende av verkstadsindustrin. Förändringarna inomlivsmedelssektorn kommer att slå hårt mot sysselsättningen, och många företagär verksamma inom s.k. mogna branscher och fillverkar mogna produkter IKalmar län väntas en fortsatt minskning av antalet anställda inom jord-ochskogsbruket och inom tillverkningsindustrin. De norra delarna av länet beräknasbli fortsatt hårdast drabbade med en betydande minskning av sysselsättningen. Riksdagenhar tidigare uttalat att delar av sydöstra skall behandlas generöst vidansökningar från enskilda företag om lokaliseringsstöd. Regeringen har vid sinprövning också fillämpat denna rekommendation, något som varit utomordentligtvärdefullt för regionen. Motbakgrund av de förändringar inom näringslivet som redan nu kan förutses är detav avgörande betydelse att står fast vid sitt tidigare uttalande. Detär också angeläget att regeringen mycket noga följer utvecklingen i sydöstraSverige och vid behov utnyttjar den möjlighet som anges i propositionen atttillfälligt inplacera kommuner eller delar av kommuner i stödområde. Med hänsyn till arbete, och till att vi fått visst gehör förvåra motioner och till att vi återkommer med fler förslag, viU jag endaststarkt understryka innehållet och förslagen i motionerna A50, A406 och A455utan att därför föreslå bifall till motionerna. 102 (): Det finns långsiktiga strukturproblem i östra , som vi ocksåutförligt har beskrivit i olika motioner till årets riksdag och som be- 1989/90:138 11 juni1990 handlas iarbetsmarknadsutskottets betänkande RegionalpoHfiken inför 90-talet. Skåneintar en särställning inom jordbmks- och trädgårdssektorn samtlivsmedelsindustrin. Den nya inriktningen på livsmedelspolitiken kommer därmedatt få en betydande inverkan på produktion och sysselsättning i det skånskalandskapet. IKristianstads län, som är det mest utsatta länet i , är situationen denatt expansiva näringar som kan ge ersättningsjobb är svagt representerade,vilket gör omställningen svårare. Vi menar därför att de regionalpolitiskainsatserna till följd av den förändrade politiken borde ha belysts mer ingåendefrån statsmakternas sida. Lantbruksnämndeni län har gjort beräkningar som visar att sysselsättningenminskar med såväl inom jordbrukets primärled som inom vam- ochförädlingsindustrin. Det finns alltså mot bakgrund av det här en allvarlig oroför en negafiv utveckling vad gäller sysselsättningssituationen i östra . Allttalar för att Karpalunds Sockerbruk läggs ned . I denna situationfinns det naturligtvis behov av särskilda insatser, vilket också statsrådetuttalade sig för i det livsmedelspolitiska förslaget. Vidareär det inskrivet i propositionen, vilket jag ser som mycket viktigt, attSockerbolaget, som har en monopolställning på marknaden, tar sin del avansvaret för att skapa alternativa sysselsättningsmöjligheter och därmed bidratill en socialt acceptabel strukturomvandling. Frånlänet kräver vi naturligtvis att statliga organ samt Sockerbolaget följer uppdessa uttalanden och ser tiU så att det kommer ersättningsindustri fillplatsen. Naturligtvis har en central roll när det gäller att överbryggaden situation som uppstår till följd av förestående förändringar inomjordbruks- och livsmedelsindustrin. Vihar också i den regionalpolifiska mofionen påpekat att Krisfianstads län harett lågt länsanslag för regionala utveckUngsinsatser. Anslaget uppgår underinnevarande budgetår till 3,5 milj. kr. Det är naturligtvis befogat att Kristianstadfår en större del av de samlade länsanslagen. Utskotteterinrar om att dessa medel ökar och att får större möjligheteratt prioritera mellan olika områden. Jag hoppas därmed att länet till följd avsin speciella näringsstruktur får en ökad andel av totalbeloppet. Ianledning av vårt krav på att det bör utarbetas en konsekvens- och behovsanalystill följd av strukturförändringen i länet säger utskottet att länsstyrelsenär oförhindrad att göra en sådan konsekvensanalys. Jag förväntar mig attlänsstyrelsen nu tar sig an den här uppgiften. Det är helt klart att en sådananalys mycket tydligt måste peka på de strukturproblem som vi står inför samthur satsningar i fortsättningen skall ske. Detmåste stå helt klart för alla att östra är i stort behov av en näringspolitiskförnyelse, där man främst bör utgå från regionens egna förutsättningar och medutgångspunkt i dessa sfimulera en utveckling. Hela länet måste målmedvetetsamlas för att främja sysselsättningen och näringslivets förnyelse, och ökadvikt bör läggas vid åtgärder som allmänt förbättrar nä- ringslivsmiljön vad gällerutbildning, kommunikationer och teknisk kompetens. anger i betänkandet har östra med tanke på utvecklingen iEuropa goda utvecklingsförutsättningar Vårt län ligger speciellt bra till förkontakter med , där en stor marknad nu öppnar sig. En bro avkontakter, handel, kulturaktiviteter och mycket annat bör byggas överÖstersjön. De båda länen vid , och län, börsamla sig för att ange förutsättningar för att vår region skall bli förbindelselänkenmed . Dehär aspekterna bör tas med i det gemensamma arbete som måste komma igångfrån länets sida för att lyfta östra näringspolitiskt och därmed skapaden tryggare arbetsmarknad som länets invånare kräver. 1989/90:138 11 juni1990 - - 103 (): Rubriken för dagens debatt är regionalpolitik för 90-talet. När man gårigenom talarlistan finner man att de flesta talarna kommer från län medutvecklingsproblem. Jag tror att det är en viktig del i riksdagsarbetet att förafram regionala problem som behöver uppmärksammas på riksnivå.