prot · GD0952 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är storindustrin som har det störstabekymret i pengar räknat. Närman talar om miljardrullning är det viktigt att tänka på vilka beslut somfattades. Det beslut som fattades 1982 var att det skulle kosta kring 25,6eller 25,8 miljarder i det penningvärde man räknade på vid det tillfället. Menkom ihåg att ingen räknade med något annat än att det penningvärdet skulleförsämras! Dessutom sade man att om det skulle utvecklas ny teknik under resansgång skulle man självfallet förse flygplanssystemet med den. Om man då räknarpå den procentuella ökning som projektet har genomgått och jämför med nästanvilket byggnadsprojekt som helst i , så finner man att projektet ändåligger ganska bra till. Se på , vars kostnad nästanfördubblades. Kom ihåg att detta projekt skall räknas i löpande priser! Närdet gäller frågan om handlingar tror jag faktiskt att offerten omfattadehandlingar som rymdes i två Folk vagnsbussan Det är klart att det då kan finnashandlingar som inte alla har läst. Detär också viktigt att notera när det gäller redovisningen att det står iriksdagsbeslutet att redovisningen skall ske till militärledningens rådgivandenämnd, och så har skett. Den redovisningsskyldighet som regeringen har haft harockså fullgjorts. 1989/90:52 17januari 1990 Det avgörande för den svenska säkerhetspolitiken är att den ligger fastoch är långsiktig. Historienhar lärt oss att tider av avspänning kan förbytas mot tider präglade avspänning och tvärtom. Det är inte på det sättet att en historiskt sett kortperiod kan tas till intäkt för att ompröva den svenska säkerhetspoliti- 1989/90:52 17januari 1990 Det är så, herrtalman, att alla försvarskommittéer har som en av sina första uppgifter attgranska och pröva om vi behöver förändra säkerhetspolitiken och ge den enannan inriktning. Detta är alltså en av de första uppgifterna. Så kommer ocksåatt ske . Omnågra veckor kommer ett delbetänkande från försvarskommittén att presenterasmig. Då får vi se vad parlamentarikerna har kommit fram till, alltså om detfinns anledning att göra några justeringar i detta avseende. Mendet går inte till på det sättet, , att en kort historisk periodtas till intäkt för att dra slutsatser som man kommer med tillriksdagen. Det är ett noggrant, målmedvetet och planmässigt arbete som måsteutföras. Jagtror att det är litet för tunt, herr talman, att med utgångspunkt i att ettantal kommunistiska partier i har fått lämna ifrån sig makten göraden tolkningen att man då kan komma till i och säga att vi nukan avveckla . Jagvill bara tala om att flygstridskrafterna inom och NATO har likalång räckvidd nu som de hade 1987. Det skall bli intressant att se vilkenbedömning försvarskommittén gör i detta fall. Jagtycker heller inte att det finns den ringaste grund för att pånågot sätt försöka ge sken av att vi har undanhållit dem som skall ta del avJAS-projektet någon information om detta projekt. Jag behöver bara hänvisa tillGunnar Björks inlägg tidigare i debatten. Dessadagar då vi iakttar en förändring i och ser vad som har varit och vadsom kommit fram borde nalkas denna fråga med litet störreödmjukhet. Det torde vara klädsamt i den här frågan också. Iövrigt vet jag att naturligtvis inte tycker om det svar honfått, men det kan inte jag göra någonting åt. Arbete har bedrivits för att påbästa möjliga sätt besvara interpellation. Det finns ingentingatt tillägga på den punkten. Jag kan förstå om känner sig somombudsman för försvarsindustrin och känner sig ha en speciell kallelse attförsöka få ur försvarsministern hur stora belopp som skulle krävas för ettavbrytande av kontrakten. Jag kommer emellertid icke att medverka till attGudrun får uppgifter ur min mun som gör att hon kan klara av att vara ombudsmanför försvarsindustrin. TillPaul Ciszuk kan jag säga att den största möjligheten att påverka dessa frågor,ta del i arbetet och granskningen hade han haft om han velat fortsätta sittarbete i försvarskommittén. Tyvärr har skrivit till mig ochmeddelat att han inte vill fortsätta sitt uppdrag i försvarskommittén. Men, , försvarskommittén hade varit ett utmärkt forum attfortlöpande diskutera dessa frågor i. Finns det möjligheter, , såförsök ompröva detta ställningstagande, så ökar i motsvarande grad möjlighetenatt delta i diskussionen. 10 (); Först några ord till . Naturligtvis vet jag att det fannsofferter 1982. Men frågan gäller ju dagens läge. Finns det några färskaofferter som markerar att vi är osäkra och måste ha alternativ? Försvarsministernville inte svara på min fråga här i kammaren. Han tycker tydligen att jag kundesitta kvar i försvarskommittén och få reda på hur det förhåller sig. Men jaghar nog inställningen att man skall kunna få svar på frågor i riksdagenskammare också. Att jag fann det omöjligt att sitta kvar i försvarskommitténberodde ju till stor del på att jag upplevde den som ett transportkompani förbeslut som redan var fattade på annat håll, som en demokratisk garnering, därdet i stort sett var omöjligt att påverka. framställs det ändå här som om detfinns en osäkerhet om . Skall man inte, utan att sitta iförsvarskommittén, kunna få svar på frågan om det finns några alternativ? Detvar en intressant vändning av den svenska demokratin! 1989/90:52 17 januari1990 11 GUDRUNSCHYMAN (vpk): Jag kangarantera försvarsministern att jag på inget sätt är ombudsman förförsvarsindustrin. Jag tror inte den behöver ha några ombudsmän. Det brukarvara de svaga grupperna i samhället som behöver ombudsmän, och jag tror inteatt försvarsindustrin kan räknas dit. Vad jag däremot känner mig som ombudsmanför är en ganska samlad och stor och stark, väl påläst fredsrörelse här ilandet. Jag känner mig också som ombudsman - eller ombudskvinna - för degrupper i samhället som anser att vi skall använda våra skattepengar på ett merkonstruktivt sätt än genom att kasta in dem i ett havererat flygplansprojekt.Vi behöver en del andra saker i vårt samhället för att vi skall tycka att vibör vara nöjda, att vi har fått den välfärd som vi vill ha. Jag behöver interäkna upp vilka kriser och vilka branscher det är fråga om; jag tror attförsvarsministern är medveten om det. Närdet gäller det säkerhetspolitiska läget och försvarspolitiken vet jag attlinjen är att försvarspolitiken skall ligga fast, att den skall vara långsiktigoch att den inte skall ändras. Men den linjen kan ju inte ligga så till denmilda grad fast att man inte ser och förmår ta hänsyn till vad som har häntunder - att det faktiskt pågår en internationellnedrustningsprocess. Försvarsministernsäger att det är litet svagt, framför allt av mig, att komma här och säga attbara för att ett antal kommunistiska partier i öst har fallit, kan vi ta bortJAS. Man kan ju litet polemiskt säga att det väl var just dem som ni var sårädda för, så det kanske finns anledning att tänka om när det gäller denutvecklingen. Mennu är det också så, försvarsministern, att det pågår en nedrustningsprocess påbägge sidor om muren - eller f.d. muren. Det är faktiskt många som i dagkonstaterar att det är slut, och det måste väl rimligen också hakonsekvenser för den svenska försvarspolitiken. Detfinns dessutom en stor medvetenhet om att de civila hoten står oss betydligtnärmare, rakt utanför vår tröskel, inte minst när det gäller . Vi harett ansvar för att driva på en internationell nedrustningsprocess för att fåloss pengar och tekniskt kunnande, för att möta de reella hoten, de storaekologiska, globala överlevnadshoten, inte minst i vårt närområde i Östeuropa- men också i väst. Industriländerna har bidragit till den här utvecklingen påett mycket kvalificerat sätt. Det är ju därför vi måste göra dennaomorientering i säkerhetspolitiken, och det måste få stora konse- Då är det faktiskt rimligt att man börjar med ett såjättelikt misslyckat projekt som just JAS. Till vill jag bara hastigt säga att han låtersom om han vore försvarsminister. Jag vet inte om han varit det , mendet verkar i alla fall som om han skulle vilja vara det. Jag vet att det härbeslutet fattades , jag tror 1982. Men 1987 sade man ändåatt förutsättningarna för projektet fanns kvar, och beslutademan att fortsätta med en delserie. Det var ju ett beslut som man byggde på enverklighet som gäller nu - och ett beslut som jag alltså anser vara felaktigt.Kritiken står kvar, och vi har dessutom framfört den från vpk. 12GUNNAR (); När det gäller är det intressantatt vi har fått in ett nytt parti i . Det är ett utslag av att folketvill det. har partiet getts möjlighet att delta i den utredning sompraktiskt taget griper genom hela samhällsekonomin och som kanske av alla vårautredningar innebär den bästa skolan. Sedan kan man ha olika åsikter om vadutredningen slutligen kommer fram till. Men det är alltså en genomgång avpraktiskt taget hela samhällsekonomin och av hur fungerar både i fredoch i krig. har valt att inte sitta kvar i denutredningen. Det är möjligt att har någon orsak till att han intevill sitta kvan Men har avstått från att delta i en av deviktigaste kommittéer som avgör säkerhetspolitiken. Och säger man att man ärett transportkompani, har man inkompetensförklarat medlemmarna i den kommittén.De skall väl ha någonting att säga till om. Hyser man sådan misstro i fråga omsin egen förmåga, att man inte ens skall kunna påverka sin omgivning, så ärdet ju bekymmersamt. har här, tycker jag, tagit på sig ett mycketstort ansvar och i praktiken ställt sig utanför säkerhets- ochförsvarspolitiken . Till vill jag säga att om man inte har etteget flygplansprojekt får man, om man nu vill ha flygplan-jag återkommer tilldet-köpa av någon annan. Då kan man köpa av någon som tillhör en av pakterna,eller också köpa från någon alliansfri stat. Kan ge mig exempelpå någon alliansfri stat som lämpligen skulle kunna sälja flygplan åt oss? Ärdet , som själv har lagt ner ett projekt, eller , som inte hellerlängre har egen utveckling - eller vilket annat land? Eller vill sig i knät på presidenten i eller på ? Jag ifrågasätter omhon egentligen står för en alliansfri politik. Sedan är det ganska intressant att , när kommunismen iÖsteuropa faller, anser vpk att det finns större skäl än tidigare att lägganer det här projektet. Tror att riksdag har fattat dethär beslutet för att på något sätt bekämpa kommunismen när det gäller flygplani ? Det tycker jag är någonting som vpk skall fundera på. Man bör dåoch då titta i backspegeln. sade ju att hon var påläst, och honåberopade beslutet . Vad har då vpk stått för? Vpk har under ett tiotal årtidigare-jag kan inte svara förde , då jag inte följt med frågan -stått för att man inte skulle lägga ner ett enda arméregemente. Vi skulle i dagha haft en oerhörd kostnad för armén om man hade gått på vpk;s Däremot skulle manlägga ner alla flygförband. Men kom ihåg att vpk krävt en enormutbyggnad av Sk 60-systemet! öch var skall ni göra denna utbyggnad om inte påSaab eller någon annan flygplansfabrik i ? Eller har ni nu lämnat eråsikt, så att ni inte ens vill ha Sk 60? Jag tror faktiskt att vpk skall tittaett tag i sina hävden vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Jag får ta tillfället i akt igen och försöka få fram ett motiv till attGudrun inte vill att vi skall ha ett starkt luftförsvar som skydd förvårt territorium och som skydd för vår neutralitet. Vad kan det finnas förintressen hos som säger att vi inte skall ha ett luftförsvar somaktivt kan medverka till vår territoriella integritet? Det skulle vara intressantatt få veta det - nu eller . Varjesvenskt flygplansprojekt har vpk motsatt sig, såvitt jag kan erinra mig - bådenär de kommunistiska partierna i hade ett stort inflytande och ,när de inte har något stort inflytande. Det skulle alltså vara intressant attfå veta varför vill äventyra den svenska säkerhetspolitiken ochförsvarspolitiken. Honsäger att JAS är ett havererat projekt och att det innebär alla möjligamisslyckanden. Det har, som alla vet, inträffat enmycket olycklig händelse. Men arbetet med projektet går alltså vidare. Vpk harröstat emot och har haft rikliga tillfällen att här i kammaren ge sin meningtill känna. Menvi skall också komma ihåg, - och det har litet grand medödmjukhet att göra - att det är fyra partier som har ställt sig bakomJAS-projektet. Jag har skäl att endast notera och respektera i denna fråga. Men jag förväntar mig också att man kan visa respektför att det finns en annan uppfattning i denna kammare, och bakom dennauppfattning står en mycket stor majoritet. Jagbörjar nu förstå varför skrev att han ville avgå ur försvarskommittén.Dagarna före detta lämnade jag en orientering till samtliga partier som ingicki försvarskommittén om att skulle behandlas vidare i kommittén.Efter dagens inlägg av förstår jag varför han lämnade kommittén. Hanville inte stanna där och delta i den fortsatta behandlingen av bl.a. detsvenska luftförsvaret. Det är en mycket intressant upplysning. Anf.14 (vpk); Det är svårt att på så debattera med två personer samtidigt.Men eftersom jag ställt interpellationen till försvarsministern skall jagförsöka koncentrera mig till de frågor som berör honom. Varförvill inte vpk ha ett starkt försvar, undrade försvarsministern. Men det ärprecis det vi vill. Vi i vpk menar att det försvar som har intesvarar mot de reella säkerhetspolitiska hot som finns i vårt närområde. Vimenar att de ekologiska frågorna, de globala överievnadsfrågorna, 1989/90:52 17januari 1990 1989/90:52 17januari 1990 är av sådan vikt att vimåste koncentrera oss på dem. Vi menar också att det står klart för allt fiermänniskor att det, med de moderna vapnens utveckling, är omöjligt att föramilitära krig på territorier Den mark som vi skall försvara kommer attödeläggas. Om vi skulle använda oss av de vapenarsenaler som finns,skulle det vara omöjligt att över huvud taget föra ett mänskligt liv där underöverskådlig tid. Det är vår absoluta insikt, och utifrån denna anser vi att detenda som vi i kan göra, både för att skydda vårt eget territorium ochför att medverka till en avspännings- och nedrustningsprocess internationellt,är att så fort som möjligt få bort de rent militära hoten. Och det gör vi bästgenom att satsa på en aktiv nedrustningspolitik som även innebär ennedrustning av det militära försvaret. Detta görs ju i alla andra länder iEuropa. Till och med talar om minskningar av sina militärbudgetar. Dettamåste ske även i . Vi i skulle, just i kraft av vårneutralitetspolitik, kunna vara föregångare i detta avseende. Därför menar jagatt det som sägs om att jag inte anser att vi skall ha ett skydd för vår neutralitetär helt fel. Vi skall ha ett skydd för vår neutralitet, men den kan vi inteskydda med militära medel. Vi har ett beroende inom alla andra samhällssektoreri vår industri, och där JAS-exemplet dessutom, , är ett mycket braexempel på en icke-svensk produkt. Detta har jag fört en debatt om medförsvarsministern tidigare. Då framgick det att det är mycket få delar av dettas.k. svenska flygplan som faktiskt är svenska. Jag tycker inte att vi skalläventyra någon utveckling, försvarsministern, och absolut inte den utvecklingav demokrati och avspänning som pågån Det är just därför som vi i måsteomvärdera vår syn på säkerhetspolitiken. Det görs i alla andra länder, och detmåste även vi i göra. Även om fyra partier står bakom denna vansinnigasatsning, tar jag mig friheten att kräva att vi, utifrån det förändradeinternationella politiska läget med nedrustning och avspänning, får en öppenoch ärlig redovisning av vad det är som gäller . På vilka grunder kan vi hävda att det är rimligt att ösa ut miljarder på detta faktiskt havereradeprojekt? Det är dessutom anmärkningsvärt att få höra att det har varit vissamisslyckanden när det gäller projektet när det handlar om att vi redan harkastat ut 10 miljarder på ett flygplan som inte ens har flugit. Då kan manverkligen tala om att köpa grisen i säcken. Detta tycker jag skulle mana tillviss eftertänksamhet. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Låt mig avsluta med några faktaupplysningar till ledamoten . JAS-flygplanethar faktiskt flugit , och det trodde jag att de allraflesta var förtrogna med. Vid en av dessa flygningar gick det mycket illa. MenGudrun skall inte stå här i kammaren och påstå att detta flygplan intehar varit i luften, det är fel. Denandra faktaupplysningen är att vpk har krävt isolerad svensk nedrustning.Detta har denna kammare icke ställt sig bakom, och jag hoppas att så inteheller kommer att bli fallet. är det alltså en majoritet i denna kammare som står bakom projektet och den svenskasäkerhetspoliti- Prot. 1989/90:52 ken. Vpk står vid sidan om. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 1989/90:100 omkassavaförgiftning har frågat jordbruksministernvad regeringen tänker göra för att främja forskning och kunskapsuppbyggnad rörandekassava i de länder där det föreligger ett stort behov av detta. Interpellationenhar överlämnats till mig för besvarande. är en rotfrukt som i huvudsak växer i de lågläntatropikerna. 1 ökade kassavaodlingen , bl.a. föratt den är mycket motståndskraftig. stöder forskning kring genom styrelsen föru-landsforsk-ning (SAREC). SAREC i sin tur kanaliserar de svenska bidragen tilli första hand några forskningsinstitut under den konsultativa gruppen förinternationell jordbruksforskning (CGIAR). Det är främst det tropiskt jordbruk (IITA) i , detinternationella centret för forskning om tropiskt jordbruk (Cl AT) i Colombiaoch den internationella genbanken (IBPGR) i som ägnar sig åt forskning omkassava. Det sammanlagda stödet från SAREC till dessa tre institut uppgår underår 1990 till 6,7 milj. kn Stöd till svensk forskning kring sambanden mellankassavadiet och cyanidförgiftning har utgått till läkaren underåren 1983-1985 och därefter . Stödet avser ett projekt i somsyftar till att kartlägga matvanor hos personer som drabbas avkassavaförgiftning. SAREC;s bidrag uppgår nu till sammanlagt . Av min redovisning framgår det att vi inom det svenskabiståndet har uppmärksammat som en viktig livsmedelsgröda liksomfrågor om hur risker för förgiftning skall kunna undvikas. Liksom AnnikaÅhnberg beskrev i interpellationen är ett av jordens viktigastebaslivsmedel för många fattiga befolkningsgrupper i , ochSydamerika. Detta gör att det är angeläget att komma till rätta med de problemsom förtäring av i vissa fall kan medföra. Jag vill avslutningsvis peka på att med en riktighantering kan cyaniden i minskas till en för förtäring ofarlig nivå.Metoder för detta är oftast kända på lokal nivå. Förgiftningsproblemen är ihuvudsak en fråga av social och kulturell karaktär som rör beredning avråvaran. Det är därför av grundläggande betydelse att kunskap och informationkring beredningstekniken förankras lokalt i de fall man inte behärskarhanteringen. Uppbyggnad av egen kapacitet för forskning är pådetta, liksom på många andra områden, av central betydelse. Det är också skälettill att SAREC har som sin huvuduppgift att stärka kapacitet förforskning. 1989/90:52 17januari 1990 17 ANNIKAÅHNBERG (vpk); Jag ber att fåtacka för svaret på min interpellation. Det kan ju tyckas att frågor ochforskning kring är en något udda sak att diskutera i den svenskariksdagen. Men jag tror att den synpunkten i så fall möjligen kan bero på drabbas av en viss perspektivförskjutning när det gäller världens problemoch ibland inte tänker på att sådant som inte berör oss i faktiskt kanvara oerhört viktigt för en mycket stor del av världens befolkning. Kassavaär alltså ett baslivsmedel i stora delar av världen. Det kommer ursprungligenfrån men finns nu i både och i många ochutgör en mycket viktig del av basfödan där Den är kaloririk, härdig och mankan odla den på områden som t.ex. har drabbats av torka och kanbära så inånga andra grödor Den ger stora skördan Tyvärr är kassavan giftig,den innehåller cyanid. Det är så att olika sorter innehåller olika mycketcyanid. Tyvärr är de sorter av som ger de största skördarna de som ärmest giftiga. Det är en av anledningarna till de växande problemen medkassavaförgiftningan Kassavaförgiftningen ger upphov tiU förlamning. Längetrodde man i en del att det rörde sig om polioepidemier ellerliknande. insåg man, bl.a. tack vare den svenska forskning sombiståndsministern här hänvisar till, att det fanns ett samband mellankassavaintag och förlamningssjukdom. Problemetär alltså att man i de områden som har drabbats av torka har gått över till attodla , som ger stora skördar, även om man saknar sådan odlingstraditionsom gör att man vet hur man skall hantera kassavan. Biståndsministern säger attdet ofta finns en lokal kunskap om hur man skall odla . Det är ensanning med modifikation. Man saknar traditionen i de områden där man har gåttöver från en traditionell sorts till en ny sort. Det kan också vara såatt man har det omvända problemet, t.ex. i . Där odlar man i ,och där har indianerna den traditionella kunskapen. Men här har man inteflyttat grödor, utan man har flyttat människon satsades det hårtpå att exploatera . Fattiga människor från andra delar av Brasilienfick en liten jordlott där och började odlade . Men de saknartraditionen och kunskapen om hur man skall hantera kassavan. Så har de fåttproblem med cyanidförgiftning. Nuredovisar biståndsministern flera olika projekt, både pågående och avslutade,där har bidragit med insatsen Det framgår tyvärr inte riktigt av svaretvilken typ av forskning det rör sig om. Det framgår inte heller egentligen hurstora satsningarna är - åtminstone fick inte jag klart mig om hela det beloppsom biståndsministern säger, 6,7 miljoner till olika institutioner, avserforskning kring eller om det är de totala resurser som vi ger tillolika institutionen 1 så fall är det förmodlingen så att just projekt omkassava är en mycket begränsad del. Där skulle jag gärna vilja ha ettförtydligande. Denforskning som är avslutad och som biståndsministern nämnde handlar alltså omatt kartlägga att det finns ett samband mellan och förlamning. Mensedan behövs också en fortsättning. Man behöver arbeta vidare med att bygga upplokal kunskap om olika beredningsmetoden Man behöverockså forskning om beredningsmetoderna. Det handlar alltså i stort om att manlåter kassavan torka innan man äter den, eller rostar den. Fråganär om man kan utveckla metoderna och anpassa kassavan till situationer därmänniskorna inte har råd att vänta på att kassavan har torkatfärdigt, då bristen på livsmedel är stor och kassavan är det enda de har och demåste använda den . Det handlar också om växtförädling. Där ärSverige ganska avancerat. Vi skulle kunna arbeta på att ta fram kassavasortersom ger stora skördan är härdiga men inte har den höga cyanidhalten.Naturligtvis handlar det också om forskning och arbete om varför jordarnaförsämras och varför det blir katastrofer. Det bästa vore om man kunde undvikadessa problem. Biståndsministern säger vidare i sitt svar att det handlarom att bygga upp egen kompetens på området och att pengarna gårjust till det. Det ligger naturligtvis mycket i det. Det är den gamla kändapedagogiken att vi skall lära dem hur de skall göra. Men jag tror inte att detbara handlar om sådant. Ytterst handlar det också om att sätta vetenskapen imänsklighetens tjänst, och då inte bara den lilla skärv som går via vårtbistånd utan över huvud taget, för solidaritet, som är ett utnött ord vid dethär laget, betyder faktiskt gemensamt ansvan Då måste det också betyda att vikan använda en del av våra förhållandevis stora forskningsresurser i övrigtutanför bistånd till att forska och arbeta med sådana produkter som är viktigaför jordens gemensamma överlevnad. Medan fattiga bönder och jordbrukare itredje världens länden som ju står för större delen av jordbruksproduktionen, efterfrågarden här typen av forskning om grödor som är resistenta mot skadedjur och somger stora skördar, satsar vi i den rika världen våra forskningsresurser närdet gäller livsmedel på att slå ut deras jordbruk, att ersätta t.ex. naturligvaniljproduktion med genmanipulerad sådan i laboratorier.