prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Hon talar mycket om behovet av lagstiftning och behovet avatt från samhällets sida kunna kontrollera och i viss mån styra den biolekniskaulvecklingen. Å andra sidan är samma fullkomligt nöjd medläget precis som det är och tycker från regeringens sida har skött delhela väldigt bra. Del är ju mycket märkligt. Vi skulle inte befinna oss iden situalionen all vi har ett akut behov av omfattande ålgärder på del här områdelom det inte var så att regeringen hade låtit bli all ta tillräckligt ansvar itid. Vi hade kunnat ha en hell annan ulveckling. I ell av våra grannländer,, har man redan en lagstiflning på det här områdel. Men vi slår utan. Jag kan infe förslå annat än alt nogegentligen är benägeri alt hålla med delar av oppositioricri som uuder fleraår har ställl myckel slora krav på del här området. Men socialdemokrat som honär gitter hon nalurliglvis inte erkänna atl det kan vara på del sättet. Vilackar ändå för och tar emot den här underförstådda samsynen. 5 protokoU 1989/90:118 Bioteknik, tn.m. AnL 52KARL () replik: återvänder till exemplen.Jag tycker i och för sig att den debatten är ganska intressant: kärnkraften,miljöfrågorna, bilismen. Hon säger att vi har agerat ansvarsfullt. Det finnsnaturligtvis olika grader av ansvarsfullhet. Om man nu tycker att det är felatt ha kärnkraft, vet jag inte om det var särskilt ansvarsfullt att först setill atl bygga ut den rejält för att därefter avskaffa den - omdet nu ens blir av. Samma sak gäller de slora miljöfrågor som vi har anledning altdiskutera i många andra sariimanhang. Vi löper uppenbarligen en myckel storrisk att först vara tvungna att göra de stora misstagen också på biotekriikensområde och därefter ta slällning emot dem. Det är inte bara det atl vi gör felsom kan skapa ekologiska problem. Det är också det problemet att om vi gör destora misslagen kan vi stoppa en ulveckling som har så många posiliva sidor ochsom vi då kanske inte kan driva vidare som vi hade tänkt. I mill anförande frågade jag om hon kunderedogöra för siri uppfallriing om de här sakerna, som vi borde kunna laställning till riu, t.ex. utsläpp av manipulerade organismer i naturen,genterapi på djur för livsmedelsproduktionen. Det är ingen konst all laställning till del om man vill. Varför skall vi löpa risken ylleriigare ettanlal år? Vi vet att forsknirig och utvecklirig går framåt. Varför skall vilöpa risken aft def händer olyckor, när vi genom elt beslut i nuskulle kunna ta ell ansvar och se lill atl det inte sker? Vi skall väl inte diskutera frågan om laggruppen alltförmycket. Det är ju bra om jag hade fel och atl man sorterar underkommitléförordningen. Då kunde del ju ha varit en offentlig ulredning. Jag kan medge all del är en detalj i sammanhanget. Jag avslutar delta med atl säga atl jag vill understrykaall jag i mill inledningsanförande uttryckte en glädje över all vi är eniga påmånga punkler Samlidigl vill jag emellertid säga atl jag inte skäms ett duggöver de krav som jag och milt parti har framställt på det här områdel. Jag ärtvärtom stolt över alt kunna företräda ett parti som framsläller kraven tidigtpå delta område, precis som vi har gjort när det gäller andra miljöfrågor ochkärnkraflen. 53ANDERS CASTBERGER (fp) replik; Man förundrar sig över alt det är en sådanpassivitet från socialdemokraternas sida. Varför lar interegeringen initiativet? Det är ju så att oppositionspartier olika och flerastycken, har motionerat, medan regeringen har förhållit sigtyst. Det har t.ex. föreslagils en parlamentarisk utredning, ochmitt under utskottsbehandlingen - som dessutom var osedvanligt utdragen itiden - dimper det ned ell pressmeddelande om alt regeringen segat sig framlill en parlamentarisk beredning. Vi hade t.o.m bordlagt frågan flera gångerVarför tar inte regeringen initiativet, ? sägerdå all del finns åtskilligt mer all göra. Det är så sant. Men varför gör interegeringen del då? Varför säger regeringen nej lill de förslag som läggs.t.ex. om lagstiflning angående utsläpp av de gentekriiskt modifieradeorganismerna? Del har ännu inte svarat på. Varför sägerregeringen nej lill alt Det har forffa- Prot.1989/90:118 rande inte svarat på, trots att hori haft chansen fre gånger i rad. Arif.54 () replik: Jag får ta fasta på attityd här, att det fakfisktirite har varit bra, all regeririgeri irite har skött defta tillräckligt bra,att mari har varit senfärdig, all hori irite är riöjd med situafiorien vare signär del gäller lagstiftning eller i övrigt och att det nu är dags att sätta igång och handla. Det är också intressant att höra atl beredningen även kan gåin på lagstiftningen. Omvåra reservationer är alt slå in öppria dörrar, återstår väl att se. Jag äririte övertygad. När jag tittar på def som gjorts fråri regeririgens sida detsenaste året, firirier jag väldigt måriga oklarheter, exempelvis vilka gruudersom skall tillämpas när mari ger tillstårid till utsläpp av genteknisktmanipulerade organismer i naturen. Det är väldigt svävande saker, och jag haren känsla av att vi får återkomma till den debatteri. Tyvärrmåste jag konstatera att def irite har gjorts som borde ha gjorts under defsenaste året. Men jag vill gärria ge en äridå, fördet har trots allt skett en atfitydförändring hos socialdemokratema, och detbör man applådera. AriL55 () replik: Först måste jag säga att jag blir förvånad över sättatt prata. Hon lägger ord i min mun som jag aldrig har sagt. Jag har aldrigsagt att jag är nöjd med utvecklingen. Jag har aldrig sagt att jag ärfullkomligt nöjd. Jag har aldrig sagt att regeringen skött det hela väldigtbra. Tvärtomtycker jag att jag har varit ganska självkritisk, mot vårt parti och för övrigtmot i dess helhet, för vi får nog ta på oss litet ansvar var och en ideri här frågari, om vi nu har uppfattningen att def borde ha gått fortare ochatt vi ligger på efterkälken. AnnikaÅhnberg sade också atl oppositionen har ställt krav. Hur länge,, har vpk diskuterat den här frågan i och ställt krav?Tyvärr har taletid kvar och kan inte svara, men jagskall svara i stället: Jag tror att det möjligen är Man skall irite talaom hela 80-talel som ett förlorat årtionde, när man inte själv har bidragittill aff hålla debatten levande! KarlErik ber mig redogöra för min uppfattnirig om utsläpp av manipuleradeväxter och djur i naturen, osv. Jag svarar som så att jag inte kan vara likatrosviss som och andra är här . Därför kan jag inte sägaatf jag tycker si och jag tycker så. För mig och mitt parti liksom för deflesta här i kammaren, tror jag, är detta ett svårt och känsligt område. Detbehövs då en samlad bedömriirig, irinan vi kan säga vad som är sant och vad somär falskt. Varförtar inte regeringen initiativ? säger , och han talar helatiden om att det inte har skett någontirig . Jag har ju förklaratatt det har det gjort, och har regeringen tagit initiativ i form av atftillsätta en beredning. Jag tycker inte att skall stå här ochhela tiden hävda att del inte görs någoritirig oeh att inget inifiativ tas. Varför säger vi nej till en utvärdering? Den som läserbelänkandet ser alt många olika instanser nu håller på med utvärdering, men delär också en sak som beredningen skall syssla med. Låt mig till slut säga atl man på den inlernationellakonferensen i var överens om att man visste för litet, och man uppmanadede olika länderna atl gå försiktigt fram. Vi lever på jorden , ochdet är vår plikt att överlämna jorden i eft skick som gör att den är beboeligockså för våra barn och barnbarn. Därför bör den fortsatta debatten ombioteknik präglas mindre av konfrontation och mer av ödmjukhet och ansvar vice talmannen anmälde attAnnika anhållit atl till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. AnL 56BENGT (); Biotekniken är ju ett synnerligen omfattandeämnesområde. Frågorna och frågetecknen är många, men många svar saknas tyvärrÅsikternas motstridighet är legio. Debatten om biotekniken har blivit alltmer intensiv, ochdet är något alt verkligen vara lacksam för Det är ett sundhetstecken atl dentystnad som för egentligen bara var symptomatisk för den härdebatten nu har brutits, och den livfulla debatten märks också i . Jagtänker inte avverka en total bioteknisk debatl här, ulan jag skall begränsa miglill den del som gäller de immaterialrättsliga frågorna, som det heter, sombehandlas i lagutskottets betänkande 31 och handlar om palenlrällsliga frågor Biotekniken drivs vidare genom kontinuerligabioleknologiska uppfinningar, det ärett faktum. Immalerialrälten, som kanskeärett något konstigt ord för vanliga människor, omfattar främst patenträtt ochväxtförädlarrätl. Den ulgör på gott och på ont någol av en grundbult, alltså enpunkt som allting snurrar kring, för forskning, och utveckling pä det bioleknologiskaområdet, särskilt då inom gentekniken. Det finns elt uttalat behov av skydd för dessauppfinningar, som för alla andra uppfinningar givetvis. En lagligt skyddadförädlarrätl är klart motiverad, i någon lämplig form. En sådan skyddsformmåste balansera alla motstående intressen. Främst handlar del å ena sidan omförädlarens, uppfinnarens, rättsskydd och å andra sidan samhällets etikkrav. Dagens rättsläge år oklart. Lagstiftningensbegreppsbildning är inte anpassad till biotekniken - av naturliga skäl.eftersom biotekniken har utvecklats ined närmast blixtens hastighet på desenare åren. Här visar lagstiftningen särskilda problem som är olösta. Delgäller de s.k. självproducerande organismerna. Del handlar om de etiskakollisioner som vi mer och mer nu diskuterar. Därför är det självklart atl del finns elt starkt behov avmodernisering av den immateriella lagstiftningen. Del är omvittnat av allaexperter pä området, vill jag påslå, och del påpekades faktiskt, vilkel jaglitet stolt kan säga. All del måste finnas en internatioriell harmonisering,alltså överensstämmelse mellan reglerna i olika länder, är närmasl ensjälvklarhet. Men del är också nödvändigt. Det går alltså inte heller i dettaavseende att betrakta Sve- rige somen isolerad ö. Vi kan inte åstadkomma nationella särlösningar på det immaterialrättsliga områdel. Det vore en synnerligen äventyrlig och in effektiv väg atl gå. ' Regeringen har , närmare bestämt den29 mars , äntligen fattat elt viktigt beslul när det gäller biotekniken.Del har annars närmast varit fråga om en långbänk vars begrepp man känner igenfrån andra sammanhang. Det är en långbänk där besluten har diskuterats ochmöjligen också strategin har debatterats, men i så fall i slutna rum. Men nuhar regeringen beslutat - milt urider äveri lagutskottets handläggning avärendet - alt tillsätta ett beredningsorgan med parlamentarisk sammansättningsom skall greppa över hela det bioteknologiska problemområdet. Del här organet är någol av en nyskapelse - hybrid skullenågra kalla det. Såvitt jag vet har del existerat ett organ medsamma uppbyggnad och samma funktion. Del här organet skall nämligen ha dubblafunktioner, "del skall ha både en utredande funktion och en rådgivandefunktion." Jag tycker atl konstruktionen, även om den är ny, faktisktär godtagbar. Om vi lycker alt del är positivt med Utveckling på delbioleknologiska områdel, så kan vi väl också tycka all del kan vara bra riiedutvecklirig även när det gäller utredningsformer i parlamentariska sammanhang. Det här beredningsorganels organisation och utformning äralltså godtagbara - under ell par förutsättningar! Den ena förutsättningen äratl del har en självständig slällning. Vi har här hört att del skall få ensjälvständig status. Detta stämmer också med uppgifler till lagutskottet avhöga representanter från justiliedepartemenlet. Jag hoppas att den förutsättningenär självklar och alt man inte länker svika den. Den andra förutsättningen är atl organet kommer all arbelaUnder öppenhet. Det skulle, enligt , varaen självklarhet. Jaghoppas att det är så för alla. Jag hoppas att det inte bara stannar vid ordutan alt detta blir verklighet. Här behövs en öppenhet, inte bara inåt i detta organ, intebara mellan de politiska partierna ulan också utåt i förhållande tillallmänheten. Del här är nämligen en fråga som berör allmänheten; Man skall laladet språk som allmänheten begriper och inte bara ägna sig åt fikonspråk. är direktiven för detta organ utfärdade. De täcker deflesta biotekniska frågorna. Direktiven är grupperade på fyra huvudområden,varav elt - söm det är min uppgift atl analysera här - är immalerialräliensområde: Direktiven i just denna immaterialrättsliga del säger allberedningsorganet skall utreda "övergripande immaterialrättsligafrågor". Delta är som alla förstår och inser, inte någon klargörandeformuleririg. deri borde, om mari skall lolka deri efler orderi åtminstoneomfatta en översyn av lämplig skyddsform; skall vi ha patenlformen,växtförädlarskyddel eller någon tredje form av skydd? Det är också det somefterlyses i motion, nämligen den fria bedömningen av lämpligskyddsforrit. Detta efterlyses också av många experter även i EFTAs expertgruppvid resonemangen med . I övrigtnödgas jag konstatera all denna formulering är oklar Något vi i folkparliel efterlyser, vilket vi har sagt ivår reservation; är en precisering av direktiven. Vi anser alt detta är hellnödvändigt. Prot.1989/90:118 , Ensak som jag har försökt beskriva är aft del rättsliga skyddet - vilkenskyddsform man riu äu väljer - för bioteknologiska uppfiuriirigar är avsyri-nerligen stor betydelse. En immaterialrättslig utredning kan inte skummapå ytan och bara tycka fill. Det måste göras ett mycket mera ingåeride arbete. Jaghar redari sagt att lagstiftriirigen måste moderniseras på många vikfigapunkter Den allra viktigaste punkten är kanske frågan om mikroorganismerna.Det händer ju saker och ting inom forskarvärlden. Vi kan följa denna utvecklinggenom att läsa tidningarna. Här gäller det nu atf se till att lagstiftriirigenockså häriger med i denria utvecklirig. Dessutommåste lagstiftningen innehålla vad vi kallar för en elikspärr Denna skallfinnas i särskild lagstiftning. Denna etikspärr är lill för alt hindrautnyttjandet av oetiska bioteknologiska uppfinningar Detta har vi särskiltanfört både i reservationen och i motionen. Ensådan här utredning som jag nu skissar skulle dessutom, förutom att lösa dessafrågor, bli ett värdefullt underlag vid de iriternafioriella korilakler ochförharidlirigar som sker i en lång rad internalionella organ och som är akutirilressarita vid diskussionerria om det som vi vill ha och somförhoppriirigsvis kommer att vara eri realitet i börjari av 1991. Def var någotom den utredande funktionen. Jagvill också säga något om beredningsorganets rådgivande uppgift; det var ju denandra uppgiften. Folkpartiethar länge önskat atf man skall ularbeta en parlamcritariskt grundad policy pådet biotekriiska området, särskilt inom immalerialrälten. Del beiyder på vanligsvenska att def infe kari vara rimligt alt sveriska tjäris-temäri frånexempelvis sitter på olika håll i eller på andrahåll i världen och förhandlar och diskuterar kring dessa viktiga frågor iinternationella organ och i realiteten binder för viktiga ståndpunktersom inte är parlamentariskt grundade. Del kan del bara bli på ett enda ställe,nämligen här i det svenska parlamentet. Detta är fel teknik att arbela. Det ärinte rätt mot tjänstemännen, och del är ett hån mot svenska folket som har valtsina representanter för alt vi här skall fatta beslut om vilka riktlinjer viskall följa i alla frågor, särskilt i dem som är av stor och avgörandebetydelse för framtiden. Bioteknologin fillhör dessa frågor Detär att hoppas ändå att det här aktuella beredningsorganet skall kunna fylla denhär rådgivande funktionen. Det är en grannlaga uppgift, det är en svår uppgift,men icke desto mindre är den vikfig och riödvändig. Dessutom - som jag harantytt - är den rådgivaride furikfionen just uu akut. Def pågår faktiskt i enlång rad organ där har stol och representation, kontakter mellan olikaländer Jag kan räkna upp några som kan vara de viktigaste. Vi har - somharidhar iriternalioriella patentfrågor - och vi har UPOV -som handharinternationella växtskyddsfrågor. Vi har -som generellt handharhandelsfrågor - och osv. Som jag har antytt är det särskilt akut iEG-sammanhanget, där def nu haridlar om aft mellan EG och EFTA försöka skapaett som mycket väl kan innehålla något om detta. Del vore ju skandalom elt sådanl avtal skulle komma till och skulle innehålla något om bioteknikoch särskilt patent utan alt har sagt sitt i den frågan. Nåväl, låt oss hoppas ändåatt beredningsorgariet besirinar sitt ansvar både när del gäller denutredande funktionen och när del gäller den rådgivande funktionen. Icke deslomindre tror jag alt del är synnerligen angeläget att parlamentet noggrantkontinuerligt följer hur denna funktion handhas. Del borde rimligeri vara enkontinuerlig skyldighet för det organet atl rapportera till vad somhänder så atl man kan falla beslut medan det fortfarande finns handlingsfrihetoch inte så alt vi endast kommer efteråt och konfirmerar någol som redan ärbestämt. Med dessa ord yrkar jag bifall till reservation 1. AnL 57 (); Min uppgift är också alt kommentera lagutskottets betänkande 31. Det är den fråga som vi nu ställer oss efter att vi har väntat påen behandling av detta stora område, dvs. frågorna kring biotekniken. I daghar vi atl behandla alla motioner som har legat och väntat. Det är samtidigtsom regeringsrätten skall avgöra ett patentärende som har överklagats. Del ärden första patenlansökan på en organism som har prövats hela vägen. Ärendethar överklagats, och del kommer all bli mycket avgörande vilkel svar somregeringsrätten kommer alt ge . År det här tillfälligheter ellerinte? Patentär den mest långtgående typen av rättighet. Det ger uppfiuriaren ensamrätt atlunder en bestämd lid yrkesmässigt utnyttja en uppfinning. Varför är del såangeläget med elt patent? Jo, naturligtvis vill man ha ett bevis på att man haruppnått en kunskap, ett mål. Just patentet är den skyddsform som är def absoluthögsta. Naturligtvis har det också med ekonomiska intressen att göra. Bl.a.vill man gardera sig för atl få tillbaka de riskpengar som man har varit bereddatt satsa. Man vill nalurliglvis se olika vinstmöjligheter i den kommandeulvecklingen. Många hävdar att större delen av forskningen ochkunskapsinhämtandel hell och hållet är beroende av om man kan nå fram till ettpatent eller inte. Om inte palentmöjligheleri fuu-nits hade inte strävan attskaffa ytterligare kunskap varit lika intressant. Jag delar inte denuppfattningen. Jag påstår all vi i grundforskningen har en angelägen ochviktig del, som naturligtvis inte alls är lika avhängig möjligheten lill atl fåpatent. Vadär det som gäller för atl man skall få ett patent beviljat? Del skall vara enuppfinning som är helt ny. Den skall ha nya egenskaper som man irite har känttill tidigare. är en enormt summarisk beskrivning på vad patentkravet ärför något. Men den berättigar frågan som vi skall behandla . Skall mankunna ta patent på liv? År liv något nytt? Vem har rätt att säga att jag harskapat ell liv och alt del är min tillgång? Utvecklingeninom bioteknikområdel går myckel snabbt. Det som riu alltmer framstår som detstora frågetecknet med utgångspunkt i den patentlag vi har, 1967års patentlag, är inte de allmäriria palentering-arna utan just hur vi hanterarden nya biotekniken, dvs. de gentekniska ma-nipulaliorierna och förändringarnasom kan göras på människor djur, växter och mikroorganismer Flera statsråd har i olikasvar och artiklar hävdat atl patentlag är tillräckligså här långt. Den läcker in frågeställningarna när den säger ifrån rätlen att palenteraväxter och djur AnserInger Hestvik alt lag är tillräcklig? Stridens kärna handlar om en tolkning av en bisals lilllageri: "patent må dock meddelas på mikrobiologiskt förfarande och alsterav sådant förfarande." Tolkningen av denna bisats har ändrats i . förklarade patentverket i ett svar tillinternationella patentorganisalionen, , atl mikroorganismer betraktas somlevande materia, dvs. del som inryms under begreppet växter och djurPalentverket har avslagit patentansöknirigar med motiveringen:"Levande organismer söm produkt från mikrobiologiskt förfarande kan ejpatentskyddas." Men vad har hänt under 80-talel? Jo, man har ändratuppfallning och tolkning av bisatsen i patentlagen. Jag undrar naturligtvisvarför Som svar på frågan hävdas att del går att hänvisa tillBudapeslkonventionen, som öppnar möjligheterna att tala om vad som ärreproducerbart av mikroorganismer Men oavsett hur reproducerbar enmikroorganism än är kvarstår grundfrågan om den är en levande materia ellerinte. Hör den enligt lagens menirig lill grupperna växisorter och djurrasereller är den alster av mikrobiologiskt förfarande? Detta är en oerhört stor etisk fråga. Den får intehänvisas till alt smygvägen bedömas av experter för alt på så sätt harmoniseratolkningen av patentlagen så att den skall passa in i de nya frågeställningarsom vi ständigt ställs inför. Vi vet alt förslag innehållerganska långt gångna tolkningar om vad som skall kunna patenteras eller inte. Vivet också alt vi inför GATT-förhandlingarna med har svårt atf hävda våruppfattning. Men låt oss i klara ut vad vi vill. Hur vill vihantera patent på liv? Låt oss ta bort den oro som finns hos många människorLål oss för alt undanröja alla tolkningsproblem omformulera 1967 ärs lag såatt ingen oklarhet uppstår I reservation 2 tar och vpk upp dessafrågeställningar, dvs. att det behövs en förändring av lagstiftningen. Vi anseratl det måste tillsättas en bred utredning, som ingående tar upp alla defrågeställningar som jag har räknat upp. Vi anser atl även måsle agerainternationellt för alt det skall bli ett förbud mot patent på växter djur ochmikroorganismer Jag yrkar därför bifall till reservation 2. Vi har haft en sluten utfrågning. Jag sade sluten, fast vihar hört tillräckligt många kommentarer vid behandlingen i bådejordbruksutskottet och lagulskottel. Jag kan inte se logiken i alt hävda altvi måste starta en så bred debatl och bred information som möjligl i de härfrågorna som vi stänger in oss i slutna rum och debatterar på detsättet. Vid utfrågningen berättade olika sakkunniga klart och tydligt att detinte görs någon riskvärdering i samband med alt man prövar patentansöknirigarPateritverket har ej ansvaret alt bedöma vilka effekter ett patent får vidtillämpningen. Varken forskare eller de som ansöker om patent behöver lämnagarantier på att användandet av den nya sorlen eller produkten inte medförnågra risker Varför tar inte ett initiativoch klart uttalar atf vi måste sätta upp de här gränserna, all vi somdel beviljas patent också måsle veta ochförstå att de eventuella risker som det här kan föra med sig har blivitundersökta? Vii har i olika motioner klart lagt fram dessa synpunkter De finns ocksåmed i vår reservation 4, Vi tycker all del måste finnas ett ansvar både vidforskningen och vid tillämpningen. En riskvärdering måste vara utgångspunktenför forskningens ansvarslagande. system med skärpt produktansvar ochobligatorisk försäkring måsle prövas. Detta borde medföra att risken minskarför atl produkter kommer ut på marknaden, innan man helt behärskar deras totalaeffekter Jag yrkar alltså bifall till reservation 4 i det här betänkandet. Jag villsluta med alt citera . Sedu skall vela, att allt levande djupt inne är av sammaslag. Som träd och örter kan detväxa trevande - dras uppåt av sin egenlag. Låt oss visa respekt för livet och låt oss i dethär läget vara beredda aft sätta gränser Anf.58 (vpk): Jag kommer i mill anförande att uteslutande behandla frågan om patentpå liv och inte gå in på genteknik eller bioleknik i allmänhet, ju tidigare på ett förtjänstfullt sätt redogjort för vpk:sställningstagande när del gäller detta. Förstvill jag betona att vi i vpk inte är motståndare till patenträtten i sig.Självfallel har vi ingen avsikt att försöka få bort rätten att söka patent påexempelvis uppfinningar i traditionell bemärkelse. Däremot anser vi att den ärklart olämplig när del gäller biotekniska uppfinningar Dennuvarande patentlagen är .