prot · GD09117 · 1989-12-31 00:00:00 — och har frågat mig på vilkel sätt regeringen- mol bakgrund av den nya livsmedelspolitiken - avser att stödja småskalighetoch alternativ i glesbygd samt decentraliserad produktion. De har båda angivitproduktion och försäljning av mjölk som exempel. AndersNordin, och har frågat 28 mig om regeringens inställning till försäljnirig avopastöriserad mjölk. ders frågar vad jagavser atl göra för atl få borl sådan försäljning, medan ochMargitta frågar om jag avser atl vidta ålgärder för all möjliggöra vissförsäljning av opastöriserad mjölk. fråga avserförsäljning till dem som inte tål paslöriserad och homogeniserad mejerimjölk. KjellDahlström har frågat mig vilka ändrade direktiv jag avser att ge tilllivsmedelsverket för atl underlätta alternativa och fria försäljriirigsformerav lantbruksprodukter Även denna fråga avser opastöriserad mjölk. Både MargittaEdgren och ulgår i sina frågor från en lantbrukare i somsäljer opastöriserad mjölk. Jag besvarar frågorna ielt sammanhang. Ettav målen i del förslag till ny livsmedelspolitik som regeringen presenteradeför är atl konsumenternas val skall styra produktionen. I dagutgör jordbruksprisregleringen ett hinder i della avseende. Konsumeu-ter Ochproducenter har avskärmals från varandra, och därför har de beslut somproducenterna fallat inte alllid grundals på vad konsumenterna efterfrågarutan snarare på signaler från det mycket komplicerade regleringssystemet. Dettaär en beklaglig konsekvens av den nuvarande livsmedelspolitiken. All de internamarknadsregleringarna avvecklas kommer alltså att vara positivt frånkonsumentsynpunkt. Jag vill dock poänglera all livsmedelspolitiken bara är endel i en vidare konsumentpolitik. De positiva effekterna av en ny livsmedelspolitiksom kan komma konsumenterna till godo kommer fortfa rande alt behövakompletteras av andra konsumentinriktade insatser Föratl ytterligare gynna ulvecklingen av alternativ och småskalighet i glesbygdföreslår regeringen också atl en utökning skall ske med 100 milj. kr avde regionalpolitiska medel som är avsedda för glesbygdsstöd och regionalprojektverksamhet. Det är naturligt att denna utökning av medlen går till s.k.kombinationsförelag, där jordbruket ingår som en del. Härigenom skapas ävenmöjligheter för elt utökat stöd till t.ex. småskalig livsmedelsförädling. Pådella säll kan även vikliga delar i del s.k. åtgärds-programmet för norraSverige fortsätta. Vidarearbetar den s.k. ALA-gruppen (Arbetsgruppen Lantbruk och Samhälle) vid Sverigeslantbruksuniversitet i samarbete med bl.a. styrelsen för teknisk ulveckling(STU) med elt flertal projekl som syftar lill atl stimulera småskaliglivsmedelsförädling, däribland småskalig mjölk-, chark- och sylltillverkning. Jaganser atl det inom livsmedelsproduktionen liksom inom andra sektorer ärviktigt att främja konkurrensen och ge utrymme för alternativa produktionsmöjligheterDet är naturligtvis viktigt alt lagstiftningen inte motverkar elablering avsmåskalig verksamhet. Lokalproduktion och förädling är enligt min mening något positivt, som jag trorligger i många konsumenters intresse. För atl småskalighet och lokal produktionskall kunna utvecklas är del dock en grundläggande nödvändighet attkonsumenternas säkerhet kan garanteras. Vi får inte ge avkall på säkerhetskravenför denna produktion. kommer inom korl alt redovisa ettuppdrag all utreda och lämna förslag om hur den småskaliga 1989/90:117 8 maj1990 1989/90:117 slakleriverksamhelens intressen skall tillvaratas utan att de grundläggande kraven på hygien m.m. åsidosätts. I När del gäller den specifika frågan om försäljningav opastöriserad mjölk var pa Jragor jjjj påminna om varför vi över huvud taget pastöriserar mjölk. Paslöriseringär en värmebehandling som genomförs för atl man skall kunna konsumera mjölkutan atl riskera att insjukna i infektionssjukdomar. Åvenom mjölken hos en frisk ko primärt är steril måste man alllid räkna med att denkan bli kontaminerad med mikroorganismer, främst från kons avföring ochnärmiljö, men också från de kor som har juverinflammation. Vid en sådaninflammation börjar smittämnet utsöndras innari kori visar någrasjukdomssymptom. Inte alla inflammationer uppvisar heller symptom. Det viktigaste skälet för alt införa elt tvång varde talrika fall av nötkreatursluberkulos som drabbade människor Bekämpningenledde lill alt tuberkulos nu i stort sett är utrotad i landet. Delfinns även andra allvarliga sjukdomar som kan spridas med mjölk. Exempel påbakterier som kan förekomma i mjölk och som kan orsaka sjukdomar ärsalmonella, listeria och campylobacler. Salmoriella är internationellt ökändför sin förmåga att kunna spridas med opastöriserad mjölk. Paslöriseringav mjölk är en effekiiv åtgärd för att hindra smittspridning med mjölk ochmjölkprodukter Vi måste därför mycket noga överväga i vad mån undanlag frånpastöriseringskravel kan medges. Huvudregelnär atl mjölk som saluhålls som livsmedel skall vara paslöriserad. Enmjölkproducenl får naturligtvis själv förbruka den opastöriserade mjölken isill hushåll, eflersom livsmedelslagen inte omfattar enskilt hushåll. Deltainkluderar givetvis också gäster på fråga är all jag intehar några avsikter alt föreslå någon förändring av gällande regler i detavseendet. MarianneSamuelssons fråga handlar om all vissa människor inte lål paslöriserad ochhomogeniserad mjölk. Inga belagda forskningsresultat tyder dock på alt allergimot just paslöriserad mjölk förekommer Homogeniseringav mjölk är till skillnad från paslörisering inget hygienkrav utan elt svar påkonsumenternas krav. Utan homogenisering - dvs. sön-derdelning av fettkulorna imjölken - bildas en gräddpropp överst i förpackningen. Den återstående mjölkenblir tunn. Efter homogeniseringen får fett-kulorna en storlek som är ungefär entiondel av den ursprungliga. säger i sin fråga atlhomogenisering lycks leda till all kroppens vävnader lar upp för myckel fettfrån mjölken. Efter en rad studier kan dock konstateras atl det inte går atlvisa alt feltmolekylerria tränger in i blodet eller skadar kärlsystemel.Livsmedelsverket följer rialurligtvis uppmärksamt deri fortsatta forskriirigeripå områdel. MargittaEdgreri berör ett överklagaride till regeririgeri av elt beslul fattal av livsmedelsverket., beslul, som har fastställts av rege ririgen, gäller innehållet i kungörelsen med föreskrifter om mjölk m.m. Dessa regler tillsammans med 11 § första stycket i livsmedelsförordningen, föreskriver att en enskild som vill ha dispens från kravet att mjölk skall vara 30 paslöriserad för alt få säljas skall vända sig meden ansökan lill livsmedels- verket.Verkets beslut kan överklagas till kammarrätten. Ett anlal sådanadispensansökningar har kommit in till livsmedelsverket och är under behandling.Jag kan naturligtvis inte uttala mig om dessa enskilda ärenden. Då , somframställt fråga 552, anmält atl hon var förhindrad alt närvara vidsammanträdel, medgav andre vice talmannen att i slället fickdelta i överläggningen. AnL 73 (); Jag tackar jordbruksminisiern för svaret. Vi har tidigare haft anledning atl diskutera dennamjölkproduktion utanför mejerimonopolel, dvs. en annan lyp av produktion.Svaret är inte påfallande annorlunda än det var förra gången. Det ärbara så att vi nu är flera som frågar Det har hell lagts fram en livsmedelspolitiskproposition om ett avregleral jordbruk, och den är närmast bakgrunden tilldessa frågor skall alltså ord bli handling hos regeringen, och då undrar manhur detta ser ul. Vilka signaler sänder regeringen till sina statliga organ föralt förverkliga den påstådda politiken? som vi hörde, t.ex. en dispensansökan idella fall hos livsmedelsverket, och del kan sägas vara elt pilotfall. Fråganär alltså: Kommer nu t.ex. Dörrödsmjölken atl släppas fram som elt kontrolleratoch tidsbegränsat försöksobjekt, som vi diskuterade här senast? Regeringenmåste ju, efter den framlagda propositionen, medverka till alt alternativverkligen kommer fram, i detta fall alternativ till mjölkmonopolet. Hur skallregeringen gå till väga? Dörrödsmjölken är alltså inte längre ett enskilt fall,som handlar om en ny och annorlunda livsmedelsprodukt, utan del gäller enintressant principfråga, en tillämpningsfråga, dvs. vilka livsmedelspolitiskaambitioner regeringen har och vilka riktlinjer den tänker dra upp ochfullfölja. I propositionen står det t.ex. alt prisregleringen intehar stimulerat utveckling av nya produkter och alt nysatsningar hämmas.Statsrådet säger själv all han förutser att fler primärproducenter kommer attsöka nya och mer direkta vägar till konsumenterna. Vad händer då ommyndigheterna sätter krokben för denna nyproduktion och detta nytänkande? Detfinns alltså föregångare på området som motarbetas. Vad tänkerjordbruksministern göra för att förhindra detta och för att se till attgenomföra proklamerad ny livsmedelspolitik i del avseendet? AnL 74 (); Jag tackar jordbruksministern för hans mycketmärkliga svar. Han sägeratt "konsumenternas val skall styra produktionen". Det är bra. "För atl ytterligare gynna utvecklingen av alternativoch småskalighet i glesbygd" föreslår regeringen massor med pengar Det ärockså bra. Jordbruksministern talar vidare om "elt flertalprojekt som syftar lill att stimulera småskalig livsmedelsförädling, däriblandsmåskalig mjölk-, chark-och sylltillverkning" samt om alt "ge utrymmeför alternativa produktionsmöjligheter". Det är bra. "Det ärnaturligtvis viktigt atl lagstiftningen inte motverkar elablering av småskaligverksamhet." Detta är kanonbra. 1989/90:117 Sedankommer det som är mer märkligt, när jordbruksminisiern talarom Han talar med en sällsynt okunnighet när han sä- I I ger atl mikroorganismer, främst frän kons avföring och närmiljö, kankonia- var pa jragor mineramjölken. Det är otrolig brist på kunskap. Medden teknik som finns tvättas juvren av. Spenen har en slutmuskel. Sedansätts spenkoppen på, och mjölken rinner ner i steril miljö direkt i kyl-tanken.Man kan alltså helt bortse från möjligheterna lill kontaminering. Detinträffar naturligtvis också atl kor får juverinflammationer, men det kan manse både vid de mätningar som mejerierna gör och vid de cellhalts-mälningar sombönderna själva gör De kor som har juverinflammationer kan mycket lätt gallrasut, och de lämpar sig bäst att göra korv av. Det är struntprat att säga attdelta är en risk. Vidaresäger jordbruksministern atl salmonella är "internatioriellt ökänd för sinförmåga atl kunna spridas med opastöriserad mjölk". Men kära jordbruksminister!Vi bor i , och vi har en teknik som är vida överlägsen allt del somfinns utanför detta land på mjölkområdel. AnL75 (); Tack, jordbruksministern, för svaret, men det besvarar inte den ställdafrågan. Miljöpartietde gröna är för småskalighet och mot stora monopoliserande organisationer. Detär otroligt atl det i dagens skall vara omöjligt att få köpaopastöriserad mjölk. Mejerierna säljer den inte. Det kan väl inte vara enallvarligt menad förklaring när man säger all risken för att den mjölkenskulle ge tuberkulos är anledningen till förbudet mot alt köpa mjölk direktfrån bonden. Ligger inte här en hund begraven i stället? Är det inte av omsorgom mejerinäringen som man inte vill släppa loss privat försäljning avopastöriserad mjölk? Annars måsle man lycka att del vore behjärtansvärl altlåta de barn som inte kan dricka paslöriserad mjölk få tillgång lillvanlig obehandlad mjölk. Färsk,oprocessad mjölk innehåller levande proleinkulturer, förutom ochvitaminer Levande proleinkulturer gör del lättare för människan att bryta nedoch tillgodogöra sig näringen. Det är bl.a. därför som mjölkallergiker tålobehandlad mjölk. I t.ex. åker föräldrar till barn som ärmjölkallergiker ut till bönderna och köper färsk mjölk. Jagtänker särskilt på elt fall i , den s.k. Dörrödsbonden. Miljö- ochhälsoskyddsförvaltningen i säger i en skrivelse; De gångna årens försäljningav opastöriserad mjölk har skötts på ett föredömligt sätt. Samtliga prover harvisat på mycket goda resultat . Inom parentes sagt skulle vi ha varitglada om t.ex. mjukglass generellt hade visat lika låga bakterietal. Det sägeralltså miljö- och hälsoskyddsförvallningeri i . Vidare sägs i sammaskrivelse: Inspektioner av mjölkrum och kostall har visat på mycket god hygien,inte minsl har vi imponerats av makarna attityd till kvalitet iproduktionen. Det är sällan de ser detta, sägs det i skrivelsen. Ändåfår inte denna mjölk försäljas. Varför får inte sjuka baru köpa sådan mjölk? 76 (); Prot. Tack försvaret, skall jag säga först. Här har jag deri mjölk somAriita Steriberg talade om tidigare, fråri . ] Den är flygburen frånInga och SveriPetterssorisframställriing av opastörise- PJ 8 Det är, somAnita Steriberg också sade, mycket koritrollerad och reri mjölk. Irigen hartagit skada av den. Självär jag en stadsmiljöpartist, men delvis uppväxt på komjölk från sommarladugårdenuppe vid , i andra änden av än deri jag riu bor i, somgraurie lill derine Dörrödsbonde. Om jag har tagit skada på det viset atl jaghar blivit för lång, skulle jag tro att det snarare beror på mina föräldrar Jaglycker irite att jag har fått svar på miri fråga om vilka iriitiativ man kanlänka sig all jordbruksministern kan la för all stimulera en gårdsförsäljnirig,irite bara av den här typen av mjölk, utan även av måriga aridra produkter Jagtycker alt fråugick frågan i just det avseendet. Gårdsförsäljriirigär ett oerhört populärt irislag i dageriS . Från turistråd kanmari irihämla att det firiris eri märigd gårdsbutiker bara i Skårie. Dörrödsbondens mjölk, men det finns allt möjligt annat också, t.ex,fårostproduktion och försäljning av biodynamiskt odlade produkter av allamöjliga slag. Sådant älskar alla de mäririiskor som dväljs istadskulturen att få direktkontakt med. Skallman med olika regler stoppa den typn av gårdsförsäljning som Dörrödsmjölken ärett exempel på, är del en skam som går rakt emot det har talatom här AriL77 (): Härharidlar det på riågot vis om den lilla människan som har egna idéer och hariseller heriries kamp mol det stora samhället som har bestämt sig för hur världenskall se ul. Faktum är, och det säger själv i sitt svar, attalla de tiotusentals människor i böndernas hushåll saml deras gäster somdricker opastöriserad mjölk aldrig har blivit sjuka. Alltså faller alla deargumenten för all man nu inte skall kunna ge dispens. Faktumär atl hanteringen är myckel noggrann och hygienisk. Ärendet är mycket välberett. Det har stötts och blötts i Lunds miljö- och hälsoskyddsnämnd, framoch tillbaka. Nämnderi har besökt verksamheteri. Distriktsveterinären haraldrig sett bättre ladugårdshygien uuder sina Detsamma sägerlärisveterinären. Båda landshövdingarria, i läri och i Kristianstadslän, gör alll för alt få livsmedelsverket atl ta resori och bevilja fortsattdisperis. Korisumeritverkel och näringsfrihetsombudsmanneri stöder verksamheleri. Dåvill jag fråga Mals : Vem bestämmer i eri sådan här äkta intressekonflikt,som detta tydligen har blivit? Är det de lokala organen, med slor kunskap omell ärende, eller är del alltid livsmedelsverket i ? Iregeringens proposition sägs del å ena sidan alt konsumenterna skall få välja mellan livsmedel av olika slag. Skillnaderna kan vara smak, ursprung eller produklionssän. Å aridra sidan lägger de statliga verken sin hand på dem. Vem satsar på i det här pilotfallet? 3Riksdagens protokoU 1989/90:117 1989/90:117 strömsin egen proposition eller anser han atl verket även i fortsättningen skall gå emot tanken på en dispens för den härsorlens produktion? Svarpåfrågor g (); När det är så här många frågande blir det inte så mycket kvar lill densiste, även om han kanske var den som lämnade in sin fråga först. Av tekniskaskäl uppslår den här ordningen. Jagbörjar med atl tacka jordbruksminisiern för svaret. Men del var några saker ifrågesvaret som jag skulle vilja la upp. Omman försöker läsa svaret positivt - del är svårt, men jag har försökt -finnsdet tvä meningar som man kan hänga upp sig på: "Vi måste därför mycketnoga överväga i vad mån undantag från pastöriseringskravel kan medges. "Den andra meningen lyder: "Del är naturligtvis viktigt attlagslift-riirigeri irite motverkar elablering av småskalig verksamhet. "Får man tolka jordbruksminister på del viset, alt om han självhade kunriat bestämma skulle han inte ha något emot den här typen av produktion? Omdel finns ladugårdar av hög standard, utrustade med mjölkrum som uppfyllerbestämmelserna för hantering av livsmedel, bör väl även opastöriserad mjölk fåsäljas, om det finris en marknad för den? Tycker inte jordbruksministern det?Del stämmer enligt min uppfattning mycket väl med de intentioner som finns iden jordbrukspoliliska propositionen. Del är inte slöd och arbetsgrupper sombehövs, utan del är en förståelse för den småskaliga produktionen och förinnovationer Den samhälleliga trögheten i den förändringsprocess som vi nu sertjänar egentligen bara den etablerade storskaligheten och posilionsbevarandelsintressen. Först medverkar de själva i bromsprocessen. Får de sedan en chans,plagierar de småskalighetens nyheter om denna varit så bra all de haft enchans atl överleva som idéer Vanligtvis upplevs allt nytt som ett hot, somlill varje pris skall motarbetas med alla till buds slående medel. Jag är säkerpå alt del är så man har upplevt Dör-rödsfallel. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammaren förhandlingar Anf.79 Jordbruksminister : Herr lalman! Jag skall göra någradistinktioner i frågor som togs upp av , och , på den långa listan av debattörer Det leder helt fel all görapaslörisering, värmebehandling, lill kriterium för huruvida man uppmuutrareller motverkar småskalighet. Det finns i andra länder utmärkta minimejeriersom har möjlighel all paslörisera mjölk och som är fullt lönsamma. Man kandiskutera varför del inte finns sådana i och huruvida det finns kraftersom motverkar konkurreus från sådant håll. Regeringen främjarsmåskalighet, och anvisar pengar för all vi skall främja småskalighetockså på mjölkproduktionsområdet, vilkel jag har berättat om när jag nämndedel arbete som t.ex. STU och ALA-gruppen 34 Paslörisering är inte bara en teknisk fråga, mennär man lyssnar på fråge- stallarnafår man intrycket atl del skulle gälla något slags leknikalilet. Också i moderntid och vid användning av modern teknologi har det visat sig att paslöriseringär viktig. Jag stöder mig i det avseendet givetvis inte bara pålekmannauppgifler, utan paslörisering är enligt medicinsk-hygienisk expertisviktig för all vi skall kunna undvika några av de allvarligaste sjukdomar somhar präglat våra samhällen, som tuberkulos och salmonella. Salmonella är en allvarlig sjukdom, som sprids inte minst genom opastöriserad mjölk.Delta leder till att det måste göras myckel grannlaga bedömningar innan endispens ges. Vad slutligen gäller alla de frågor som avser ett enskiltfall vill jag säga atl del förvisso icke vore atl bruka talarstolrätt, om vi här skulle göra en bedömning av dispensärenden som berörbetingelserna vid tre ladugårdar Ärendena skall avgöras av den myndighet somhar ansvaret för sådana frågor och får bedömas i ljuset av de beslut somfattas. Jag vill bestämt understryka som min mening, herr talman, atl det inteär vi här i som skall bedöma hur det förhåller sig i elt enskiltärende. AnL 80 (); Jag vill bara till jordbruksministern sägaatt del är bra om pastöriseringsfrågan inte görs till en huvudfråga - då kan viföra bort den. Då borde del vara enkelt alt bevilja en speciell dispens i dettafall. Vad sedan gäller småmejerier är detrikligt att del finns sådana nere på kontinenten. Men jordbruksminisiern nämndeinte alt del på kontinenten i stor utsträckning säljs opastöriserad mjölk, utanatt detta är förenat med några som helst problem. Varför kan vi inte få göradet här i , om inte annat så i begränsad skala? AnL 81ANDERS (); Skillnaden mellan paslöriserad mjölk ochopastöriserad mjölk är atl den opastöriserade mjölken är levande, medan denpastörise-rade är död. När den opastöriserade mjölken blir gammal blir den sur- den blir till ett slags fil - medan den paslöriserade ruttnar när den blirgammal. Den paslöriserade mjölken blir alltså skadlig. Del är belydligl störrefara förenad med all dricka gammal sådan mjölk än med att dricka gammal opastöriseradmjölk, som är välnärande. Såvitt jag förstält av vad jordbruksminisiern sagt tyckerhan alt det är bra atl 150 000 eller kanske upp lill 200 000 människor dagligentestar den mjölk som säljs vidare. Det är elt fåtal av mjölkbönderna som intedricker sin egen mjölk. Del är den bäsla test som vi kan få. Eftersomjordbruksminisiern tycker att det är bra att bönderna dricker sin egen mjölk,vill jag fråga om han är beredd att ge direktiv lill livsmedelsverket alttillåla försäljning av opastöriserad kvalilelsmjölk i små kvantiteter tillspeciella grupper AnL 82 (); Jordbruksministern sade själv altkonsumenterna skall kunna välja avseende smak, ursprung, produktionssätt ochförädlingsgrad, och del slår också i propositionen. Lål mig hänvisa tillgästkrönikören i tidskriften , , som skriver såhär; Prot.1989/90:117 "Vårt mål är att åstadkomma enomställning av jordbruket som ger alla människor tillgång lill livsmedelsom är så nära användarna all de fortfa- rande är färska när de nårmatbordet." Jag vill påslå alt så är fallet med Dör- "Vi måsle med andra ord arbela på bred front för attfå ell jordbruk som är bra för människor och miljö. Och del är del somkännetecknar regeringens jordbrukspolitik." Jag vill säga: Visa del! Från regeringens sida las alltså de sleg som krävs för allvi skall åstadkomma en nödvändig omställning av del svenska jordbruket. Jagundrar, jordbruksminisiern: Kommer dessa sleg all tas, från proposition tilllegal produktion? AnL 83 (): Del är inte bara positivt med homogeniseradmjölk. Permea-biliteten i vävnaderna gör att de mycket små fettkulorna i denpaslöriserade mjölken har lättare att tränga igenom än den opastöriserademjölkens fett-kulor som är mycket större. Därför är den mjölken egentligenbättre. Vad gäller tuberkulosen kan det väl ändå inte vara möjliglall jordbruksministern ser den som ett hot vid användning av opastöriseradmjölk. 84 (); Jag funderar över varför jag lackade försvaret, för egentligen fick jag ingel svar på frågan hur jordbruksminisiernskulle vilja kreativt medverka lill att försäljning av typen gårdsförsäljning utvecklas,nu när vi skall avreglera jordbrukei. Denna dag är för övrigt sista inlämningsdag för motionermed anledning av den livsmedelspolitiska proposition som regeringen framladehärförleden och som syftar till en avreglering av jordbruket. sade atl han inte kan gå in på enskildaärenden, och det skall han ju inte göra, eflersom vi har ell livsmedelsverk somhar att ta slällning i dessa frågor Men han och regeringen i övrigt hade ipropositionen ett utmärkl lillfälle all politiskt uttala en vilja alt bejakaoch utveckla försäljning av typen gårdsförsäljning av opastöriserad mjölk. Delskulle ha blivit en politisk signal i den livsmedelspolitiska propositionen,som i sin lur hade givit livsmedelsverket en anvisnirig om hur del skulle agerai euskilda fall . AnL 85 (): Vem är expert? tvekade enariirig när han talade om medicinska experter är experter i denna fråga om inte läns veterinärer och distriktsveterinärer? Dessa, statens förlängda arm ute i lä nen, rekommenderar all opastöriserad mjölk får säljas på delta sätt. Vem kan vara större expert på detta? Knappast livsmedelsverket, som inte ens haft någon representant på platsen. Verket har gjort teoretiska bedömningar avseende bakterier som möjligen kan länkas finnas i mjölk under vissa sär skilt olyckliga omständigheter och för resonemang om kampen mot tbc på 30-, 40- och 50-ialen. 36 Situationen är ju en helt annan . Hygienen i ladugårdarna är eu hell annan ochkunskaperna hos dem som sköler mjölkningen är radikalt förban- Prot. rade.Också distributionen är helt annorlunda. Min fråga kvarstår därför; Vem menar skall bestämma i den här konflikten -den som [ sitteri eller den som kan frågan lokall? v rp j gr Överläggningen var härmed avslutad.