prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Vaddet gäller är att vi måste subventionera en del av vår industri för att denskall kunna klara konkurrensen med omvärlden. Det är vi med på. Det ärnäringsutskottets jobb att säga vilka delar som bör subventioneras, men det ärvårt jobb att säga hur Skall det ske genom skattelättnad på energi eller påannat sätt? Vi menar att skattesubventionen inte är lämphg, därför att denuppmanar till energislöseri. Vivill inte slå ut någon industri. Vi föreslår hur man skall kunna klaraproblemet. Men om man slösar med energi går det åt mera energi, så enkelt ärdet. LARSHEDFORS (s) replik; När tar upp de dynamiska effekterna bUr jag litet rädd. Dettyder på att under hela den resa skatteutskottet gjorde till USAinte var riktigt med på noterna. Varenda expert, varenda politiker vi talademed i betonade entydigt att de dynamiska effekterna av deras reform varmycket små. De fanns där, men var små och kom i ett ganska sent skede. Härslår moderata samlingspartiet till med dynamiska effekter på 5,8 miljarderkronor direkt. Det är ungefär lika mycket som RINK beräknade att det skulle kunnabli av hela dess förslag. Det tar moderata samlingspartiet ut under förstaåret. Tala om optimism! Dessutomlever vi i en högkonjunktur i . Det går bra för just . I ensådan situation är det svårt att få ut några dynamiska effekter Bo Lundgrensäger att två tredjedelar av svenska folkets frihet minskar genom skatterna.Det är möjligt att friheten minskar för de stora skattebetalarna. Men detfinns en annan sida av saken också, . De som ha' nytta av den godabarnomsorgen, av den goda utbildningen, av de fina ko nmunikationerna som vihar, deras frihet ökar i motsvarande grad. Det är i . sämst ställda isamhället som får den största friheten genom en bra offt- .lig sektor Skattebördan ökar förlåginkomsttagarna, säger . Tillåtmig då peka på att vi också vidtar åtgärder som får betalas av höginkomsttagarna.Vi skärper beskattningen när det gäller pensionsförsäkringspremier Vi skärperbeskattningen av aktier och skattefria löneförmåner. 3 protokoll 1989/90:47 1989/90:47 15december 1989 Denna skärpning kommer att i motsvarande grad gynnalåginkomsttagarna. Framförallt; förslaget från slår hårt mot industrin och kommer att ledatill en ökad arbetslöshet i , om det går igenom. Jagvill erinra om vad chefen för ett stort företag i sade omenergibeskattningen. Alltför tunga bördor för det området gör att industrinkommer att lämna . 1 den situationen är förslag ansvarslöst. LarsBäckström efterlyser en fördelningspolitisk analys. De fördelningspolitiskaanalyserna har gjorts av RINK och av LO, och de visar klart och entydigt attlåginkomsttagarna inte kommer att betala höginkomsttagarnas skattesänkningar. BO () replik: LO;s beräkningar visar att en och en halv miljon låginkomsttagare,kanske upp emot 2 miljoner, får betala skattesänkningarna genom höjd skatt. Såär det bara! Det har justerats ned något men det är fortfarande drygt en miljon.Det går inte att resonera bort, . Jagställer frågan en gång till: År det rimligt och önskvärt att nästan tvåtredjedelar av en normalinkomsttagares - och låginkomsttagares - totala arbetsinkomstgår bort i olika former av skatt? LarsHedfors tycker tydligen det. Han säger att detta gör man för att finansieraden goda barnomsorgen. TyckerLars att det är bra att ett antal människor inte kan väljabarnomsorgsform, och att ett antal familjer inte alls får barnomsorg? Detta händerju därför att man monopoliserar ett skattesubventionerat system som genompolitisk styrning blir ineffektivt. Hantalar om den goda utbildningen, efter den debatt vi har haft iutbildningsfrågorna. Det verkar som om med sin lärarbak-grundlever helt i ett vacuum utan att inse vad som händer i samhället omkring. Hantalar om goda kommunikationer Blir de kanske bättre genom bensinskattehöjningenmed och ytterligare avgiftshöjningar som försämrar möjligheterna iglesbygd och annat? DetLars säger är nästan ett hån mot de människor som upplever problemen ivård- och omsorgssektorn. Frågangällde: Anser att det är rimligt med ett så högt skattetryck förde enskilda? Det är det grundläggande problemet. Utskottetsresa till - ja, fan läser på ett visst sätt, ursäkta uttrycket. Det är samma sak med LarsHedfors. Detfinns olika uppfattning om storleken av de dynamiska effekterna. För vår delligger vi under vad socialdemokraten anser rimligt när det gällerdynamiska effekter. Jagvill vidare säga till att det inte är som han säger - och där kanhan fråga vilken ekonom som helst. En högkonjunktur leder inte till att man fårlägre arbetsutbudseffekt. Tvärtom, i ett läge med stor efterfrågan påarbetskraft kan man få ett snabbare genomslag av ett ökat arbetsutbud. sugs den arbetskraftenupp. DetLars sade var alltså helt fel. Grundar man sin skattepolitik på hans uppfattning,förstår jag att det blir så snett. LarsHedfors frågade varför vi hade gått emot ett tjugofemtal åtgärder påskatteplaneringsområdet. Svaretges av antalet. Ingen av dessa åtgärder har löst problemet. Varje sådan åtgärdhar lett till att man gjort på något annat sätt för att komma undan den alltförhöga skatten. Det enda vi kan göra för att få effekt är att sänkamarginalskatten och sänka skattetrycket. Då undanröjer vi orsaken tillden avancerade skatteplanering vi kan se. Detär också mot den bakgrunden och framför allt därför att vi inte vill minskaavdraget för pensionspremierna som vi säger nej till skatteutskottetsbetänkande nr 20. Det är logik i att vilja ha samma yrkanden som för1989 i sammanhanget. Slutligen:Lars talar om ökenvandring. I öknen finns inte så många människorAlldeles uppenbart är de politiker, som slår vakt om det höga skattetrycket, påen ökenvandring, för ingen människa i inser något annat än måste sänka skattetrycket. 1989/90:47 15december 1989 () rephk; talar inte om de prishöjningar på som blir 1990 ochsom troligtvis kommer att ligga kvar. Det har genom den konstruktion som finnsi förslaget en påtaglig negativ fördelningspolitisk effekt. Som mervärdeskattenär utformad slår den hårdast mot dem som har lägst inkomster och lägstkonsumtionsutrymme. Centerpartiethar en trovärdig finansiering. Däremot kan man ifrågasätta finansieringen i detnu föreliggande förslaget från socialdemokraterna och . Vi somoppositionsparti, som alltså måste motionera, kan bara utgå ifrån denproposition som föreligger och de förslag till finansiering som finns där Detär inte trovärdigt att hävda att finansieringen skall täckas med t.ex. det somman får in genom begränsningar av avdragen för resor i tjänst. Man lägger överkostnader på kommuner, i princip på alla offentiiga arbetsgivare. Vad får ensådan finansiering för effekt i slutändan? Kommunalskatterna kommer säkerligenatt pressas upp. Målet marginalskatt för de fiesta kommer mycket få attkunna dra nytta av efter denna skattereform och med den utveckling som skersamt med de kostnadsökningar som vi redan har Vihar de begränsningsregler i vårt förslag om energibeskattning som regeringenhävdar att vi inte skulle ha. Dessa regler finns . Det är väl ingetsom hindrar att man har kvar samma system, även om man använder sig avpunktskatter Regeringen använder sig av samma opinionsbildning som när detgäller kärnkraften. Det är egentligen inte någon trovärdig opinionsbildning,men den genomförs med emfas av dem som tror på andra värden än centerpartiethar Vårtförslag visar också - om man anknyter till det exempel som jag tog upp i mittinledningsanförande - att effekten blir helt annorlunda för den kvinna som jagberättade om. Den totala skattebelastningen minskar genom att vi har enskattereduktion på , ett höjt avdrag för resor till och från 1989/90:47 arbetet,höjt avdrag för resor i tjänsten, ett lägre bensinpris per mil, och ge- nom att företagen inteavlastas - som skulle bli följden med förslaget om moms på energi - blir detmindre pålagor på hushållen. Vi hävdar bestämt att vårt förslag har enfördelningspolitisk profil och att vi har föreslagit en precis lika trovärdigfinansiering som föreslås i propositionen. (vpk)replik: Jag viU tackaLars för svaret. Eftersomjag är lärare, måste jag tyvärr säga att det var fel svar Utredningarna finnsvisserligen, men de visade att detta var fel i fördelningspolitiskt avseende.Det säger bil. 17, bil. 8, SCB och LO. Till yttermera visso har man sedanändrat grundförutsättningarna. RINK föreslog beskattning av kollektivapensionsfonder och individuella pensionsförsäkringar, medan ni socialdemokratervill minska dessa skatter. Vi vet ju att det finns ett samband med defördelningspolitiska effekterna. sade att om vi slipper den högaskatten på kollektiva pensionsfonder, kan han tänka sig marginalskatt istället för . Detta visar att TCO såg detta samband. Enligt LO innebärRINK:s förslag att alla individuella pensionsförsäkringar belastas med drygt2000 kr för dem som tjänar , och för dem som tjänar100000-125000 kr Närman nu sänker skattetaket för alla individuella pensionsförsäkringar, blirfördelningen sned, och effekten slår alltså ännu sämre än vad den gjordetidigare. Detär visserligen sant att skattereduktionen - det ökade grundavdraget -kom till,och effekterna tar i bästa fall ut varandra. Det blir troligtvis en ännu merasned fördelningseffekt än det ursprungligen var Därtill kommer att man harslopat taket för ränteavdrag och ändringar i kapital- och förmögenhetsbeskattningenmed försämringar till följd, enligt vänsterpolitisk mening. DanielTarschys sade en gång att han skulle jaga minister med blåslampa tilldess han fick rätt svar är jag en mycket mer fridsam människa, men jagtänker gång på gång återkomma med frågan; Vilka fakta ligger till grund förståndpunkten att höginkomsttagarna betalar sin egna skatter? GÖSTALYNGÅ (mp) replik: Mitt problem är snarare det motsatta. Jag kan inte tacka svaret, eftersom jag inte fick något. LarsHedfors talade om för mig att vårt förslag till punktskatter kommer att slå utden eUntensiva industrin. Så kommer inte att ske, eftersom vi också har förslagom sänkningar av arbetsgivaravgifter som väl motsvarar detta skatteuttag. Jagvill faktiskt ha en kommentar till det här av , för vårt förslag ärverkligen ansvarsfullt. Närdet gäller energibeskattningen är vi väldigt besvikna att ni gått på linjenatt förorda moms, i stället för någon annan typ som är snarlik den som föreslåsav . Detta förslag har kanske kommit för sent för att kunna bli ordentligtgenomtänkt, men vi måste absolut få någonting sådant . Det hade varitbra att inte redan nu gå över till ett annat system och sedan kanske behövaändra tillbaka igen. Det måste vara en sundare princip att tillämpa MIA:s idé i detfallet. LARSHEDFORS (s) rephk; Jag börjar medatt besvara fråga. Detär helt riktigt att ni i har föreslagit att arbetsgivaravgifternaskall sänkas. Men detta förslag begränsar sig geografiskt tiU . GöstaLyngå, det finns faktiskt i mycket stor utsträckning elintensiv industri ocksåi . Den kommer att få stora svårigheter med politik. BoLundgren hävdade med stor emfas att barnomsorgen, utbildningen ochkommunikationerna i är dåliga. Men ni moderater vill ju göra dem ännusämre, genom att undandra inkomster från staten och samhället-inkomster somskulle kunna användas för att förbättra bl.a. barnomsorgen, utbildningen ochkommunikationsväsendet. TillGörel Thurdin vill jag säga att jag fortfarande hävdar att centerpartietsförslag till finansiering av denna reform är dåligt, mycket dåligt. GörelThurdin svarar ju inte på min fråga om de tre miljarder som ni redan har dragitin för att använda för åtstramning. Hur kan det komma sig att ni nu plötsligtkastar in dessa 3 miljarder igen för att blåsa under inflationsbrasan? Det hadevarit klädsamt om hade svarat på den frågan. GörelThurdin sade att ett resultat av regeringens politik kommer att bliprisökningar på . Det är riktigt. Men prisökningarna hade blivit precishka stora om förslag om höjda punktskatter hade gått igenom. Dethade blivit precis lika stora prisökningar om dimmiga finansieringsförslaghade gått igenom. De höjda punktskatterna slår hårt mot industrin, och detinnebär en stor fara för och ekonomi. Slutligenvill jag till säga att det finns utredningar som visar defördelningspolitiska effekterna. I de överenskommelser som har träffats medfolkpartiet har vi, genom att föra frånhöginkomsttagare till låginkomsttagare, tagit hänsyn till de brister som finnsi dessa undersökningar och beräkningar Kom ihåg, , att de riktigtstora orättvisorna har vi ju genom att vissa välavlönade, välbärgade människorkommer undan helt och hållet att betala skatt med dagens skattesystem. Det kanvi socialdemokrater aldrig acceptera. Därför måste skattesystemet ändrasradikalt. Förstevice talmannen anmälde att , , och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker De pohtiska förändringarna sker i en rasande takt. IÖsteuropa faller de gamla kommunistiska regimerna i en liberaliseringsvåg somknappast någon kunnat förutsäga. Härhemma blåser det också en föränderlighetens vind. Självfallet kan inte denpolitiska situationen här jämföras med den glädjande utvecklingen i öst, men enoch annan ljuspunkt kan vi förvisso notera. Dagens debatt är en sådanljuspunkt. När julfriden framåt kvällningen 1989/90:47 15december 1989 Inkomstskattenför är 1990, m.m. lägrar sig över dennaplenisal, kommer vi att ha fattat beslut om första etappen i en genomgripandereformering av det svenska skattesystemet. Fortsättning följer i vår ochfro.m. kan vi i äntiigen börja tillämpa ettskattesystem där de värsta bristerna i dagens system är eliminerade. Detär självklart att vi inom har anledning att känna oss nöjda. Iårtionden har vi ständigt upprepat kravet på en marginalskattereform. "Detmåste löna sig att arbeta" har det stått att läsa på våra affischer ivalrörelse efter valrörelse. Genom dagens beslut tar vi ett rejält steg idenna riktning, och fortsättning följer ökar vi steglängden till detdubbla. Det arbetet är redan grundlagt. När det hela är klart kommer skatten påen löneökning inte att vara högre än att det för människor i alla inkomstlägenlönar sig bra att arbeta. Vårt nuvarande skattesystem har kallats perverst och ruttet. Vad manvill kalla det kan möjligen vara en fråga om smak och sinnesstämning. Helt klartär att detta skattesystem förorsakat oss som enskilda medborgare och somnation högst betydande välfärdsförluster Viär nu på väg att inta jumboplatsen bland industriländerna då det gällertillväxtligan. Flera faktorer samverkar, men det råder inget tvivel om attskattesystemet är den dominerande orsaken till den låga tillväxten i densvenska ekonomin. Underutredningsarbets gång har många försök till fördelningspolitiska analysergjorts. Tabeller har flimrat förbi i en strid ström i TV och tidningar Stordramatik har förorsakats av några hundralappar hit eller dit. Den ena ekonomenefter den andra har räknat, ritat och berättat hur det skulle bli för herrSvensson och om det ena eller det andra förslaget genomfördes. Detsom har förvånat mig storligen är att knappast något försök har gjorts attbeskriva effekterna av det som varit reformens huvudsyfte - att öka effektiviteteni ekonomin och därmed tillväxten. Nutalar jag inte om en medaljplats i tillväxtligan. Jag vill vara betydligt blygsammare.Men visst är det intressant att konstatera vad det skulle betyda om vi kundekravla oss upp till mitten på tabellerna, till genomsnitt. Ettsådant avancemang skulle för en tvåbarnsfamilj betyda inemot per år-att lägga ihop med det statiska utfallet av skattereformen, beräknat som ettgenomsnitt för aUa medborgare i vårt land. Det är pengar som skulle kunna hamnai plånboken, att användas till att sänka skatten eller till att förbättrasamhällsservicen. Skatteutskottetfor ju runt i i en ivrig jakt på dynamiska effekter Erfarenheternaav denna övning visar att dynamiska effekter förvisso uppstår men att det tarett eller annat år innan de uppträder. Kanske blir de inte heller så betydandesom vi har tänkt oss. Detta perversa och ruttna skattesystem har också slitit hårt påsolidariteten i vårt land och frätt på ärligheten. De stora bruttolöneskillnaderna,som inte haft någon motsvarighet i konsumtionsförmåga, har gett upphov tillslitningar Skatteflykt och allehanda fiffigheter har växt fram. Hur var detGunnar uttryckte det? Jo; Svenskarna har blivit ett folk av fifflare. "Nublir det ju inget roligt att deklarera" sade en skämtare till mig häromdagen.Det kanske kan ligga någonting i det, men vi får väl försöka trösta oss genomatt ta en titt på lönebeskedet. hade jag nöjet att tillhöra en arbetsgrupp inomfolkpartiet som arbetade fram ett förslag till en marginalskattereform liknandeden som vi nu är i färd med att genomföra. Arbetsgruppens förslag omfattade -liksom det nu aktuella förslaget - inkomstskatten, företagsbeskattningen ochkapitalbeskattningen. Förslaget byggde också på en enhetlig skattesats. Tankenbakom detta var att förhindra omvandling av inkomster till mera lågbeskattadesådana, något som varit en lönande verksamhet i det nuvarande systemet. Som enröd tråd genom förslaget löpte tanken att den som genom fiffiga manipulationerförsökte nedbringa sin skatt, i slutändan ändå skulle upptäcka att skattentrots all tankemöda blev densamma. Jagkonstaterar nu att praktiskt tagit alla de bärande grundtankarna i dettaförslag återfinns i den överenskommelse som träffats mellan ochsocialdemokraterna. Detta tycker vi folkpartister givetvis är bra. Däremottycker vi det är synd att socialdemokraterna inte följde vårt förslag i vårasatt då genomföra en delreform som genomförs. Hade så skett, skulle vi hasluppit den besvärande tidsnöd som i hög grad försvårat arbetet. Följdenhar nu blivit att vi ställts inför valet att genomföra denna del inom enalltför kort tidsram eller att helt avstå. Efternoggranna överväganden inom partiet och efter samtal som vi haft medutomstående har vi gjort bedömningen att fördelarna av ett tidigare genomförandeändå klart överväger nackdelarna. De uppvaktningar som förekommit införutskottet har också bekräftat denna uppfattning. Detta gäller specielltföretagsbeskattningen. När nu går till storms mot företagsbeskattningenbefinner de sig på rak kollisionskurs mot den helt domi-nernade delen av svenskföretagsamhet. För den som från insidan har någon erfarenhet av företagandets villkorär det inte heller svårt att förstå intresset för att möjligt göra sigkvitt nuvarande företagsbeskattning. Speciellt företagsbeskattningen harnämligen varit oerhört snedvridande och förorsakat stora effektivitetsförluster Jagtalade inledningsvis om julstämning. Inom svensk företagsamhet har man i dessadagar inte tid att tänka på julstämning. Där befinner man sig nu mitt inne iden lätt hysteriska process som speciellt med goda preliminärbokslututbryter inom företagen. Det är nu som pannan läggs i djupa veck - om man intehar hunnit med det tidigare - under intensivt funderande över sk.resultatreglerande åtgärder Hur mycket är det möjligt att sätta av till fonderoch reserver? Hur gör vi? Skall vi bygga upp lagret? Vad kan vi finna som germöjlighet till direktavskrivning? Detär som maskinförsäljarnas orderböcker fylls med ur företagsekonomiskasynpunkter ogenomtänkta och ofta tvivelaktiga beställningar. Vem vill välskatta bort vinsten? Det är som det arbetas för högtryck för attleverans skall hinna ske , så att man får göra avskrivningar Detär som många kommande konflikter med skattemyndigheternagrundläggs. Del är klart att svenskföretagsamhet inte vill arbeta på detta sätt. 1989/90:47 15december 1989 klart att man vill skrotadetta snurriga och ineffektiva system, och det är klart att svenskt näringslivförtjänar ett bättre skattesystem. Den proposition som ligger till grund för första steget i skattereformenär resultatet av en förhandling. Liksom i alla förhandlingar har det varitfråga om att ge och ta. Vi har från sida anledning att kännatillfredsställelse med utfallet av dessa förhandlingar På viktiga punkter harvi nått resultat. Jag nämner några av de krav i förhandhngarna som vi fåtttillgodosedda; Vi har lyckats slå vakt omprincipen "Hälften kvar". Vifår inte bara en inflationsuppräkning av brytpunkten utan även en realuppräkning. Vifår en förbättrad pensionärsbeskattning jämfört med vad utredningen föreslagit. Vifår i förhållande till utredningsförslaget en sänkt avkastningsbeskattning påpensionsförsäkringar Vi får ha avdragen förresor till och från arbetet kvar. Självfalletär vi inte lika belåtna med alla inslagen i förhandlingsresultatet. Det finnsinslag som vi velat utforma på ett annat sätt. Det finns till och med inslagsom vi hade kunnat vara utan. När nu delresultatet föreligger tar vi givetvisvårt ansvar för detta. Det handlar dock som jag sade om ett förhandlingsresultat,och det måste därför ses som en helhet. Vadvi givetvis inte tar ansvar för är de två förslag som hamnade i dennaproposition utan vårt förvållande. Jag tänker på förslaget om förlängning avden s.k. generalklausulen och på ändringarna i tvångssparandet. Båda dessaförslag vill vi självfallet skicka till de sälla jaktmarkerna - båda förslagenbör försvinna. Eftersom jag så ofta redogjort för våra skäl för dennauppfattning, skall jag nu inte uppta kammarens hårt ansträngda tid med densaken. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 50 och 51.1 övrigt yrkar jagbifall till skatteutskottets hemställan i betänkandena nr 10 och 20. Skattetrycket måste sänkas i . Detta är klara ochentydiga besked. Enligt vår mening bör en viss sänkning kunna ske redan vidgenomförandet av skattereformens andra steg. Det bör också därefter varamöjligt att gå vidare. I själva verket är ett av syftena med reformen just attden skall möjliggöra ett sänkt skattetryck. Frågeställningenför oss i är inte och har inte någonsin varit om skattetrycketskall sänkas utan när detta lämpligen kan och bör ske. På denna punkt är detbara att konstatera att isolerat sig fuUständigt. Skulle vi frånfolkpartiets sida intagit samma ståndpunkt som , hade det aldrigblivit någon överenskommelse, i vart fall inte med det innehåll som den har nuoch som mottagits på det hela taget mycket positivt. Åvenutifrån rent sakhga utgångspunkter kan ställningstagandeifrågasättas. År det verkligen klokt att i rådande läge släppa loss enbetydande köpkraft i form av en skattesänkning? År det vidare klokt att iinledningsskedet lägga på kommunerna ytterUgare besparingar just det år då detär som svårast för kommunerna? linjeäventyrar inte reformen. Vår linje möjliggör den. Andra partier har accepterat våra krav, sade isitt inledningsanförande. Redan tidigt under utredningsarbetet i KIS -kommittén för indirekta skatter - stod det klart att tänkte ställasig utanför reformen. Denna taktik har man också omsorgsfuUt fuUföljt genomatt ställa krav som inget annat parti kunnat acceptera. För att de krav påskattesänkningar som skisserade skulle ha kunnat antas skulle andrapartier ha fått ändra sig. Detta säger, tycker jag, en del om moderaternasvilja att komma till resultat. talar om att de har blivit utkastade frånförhandlingarna, men det var i själva verket så att man hade så brått att kommautanför dörren att inte ens den flinkaste utkastare skulle haft en chans atthänga med. har nog en avhysning krävt mindre våld. Den som skulle kastasut hade så brått att utkastaren aldrig hann fram. Sina krafter har satsat på att kritisera reformen.Man har ägnat sig åt att kritisera de partier som sett till att det har blivitresultat. Man har, tycker jag, inte dragit sig för rena skamgrepp. försökte Bo Lundgrenatt misstänkliggöra i pressen genom att göra sensation av att vifrån sida avstyrkte några motionskrav som kommer att tas upp tillbehandling i skattereformens andra steg. Men vad är det för märkvärdigt i det?Så har skatteutskottet alltid gjort. Motionskrav som är under utredning ellernär förslag väntas brukar utskottet regelmässigt avstyrka. Varförskulle vi handla annorlunda nu när vi själva har möjlighet att se till attförslagen bereds och diskuteras mera ingående än vad som någonsin tidigareskett?