prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — Del tyckervi är inkonsekvenl, när man kan göra det med källskalt och arbetsgivaravgift.Delta kan dessutom ge dem fördelar ur ränlesynpunkl, eftersom inbetalningarnadå kan göras på förfallodagen direkt från bankkonto i stället för minst dagenföre, vilket nu krävs när man måste överföra från ett checkkonio eller någonannan typ av konto till postgirot. Vi anser också alt återbetalning av skatt skall kunna gådirekt till ett bankkonto liksom återbetalning av moms och punktskatter. Menden största betydelsen skulle förändringen få vid återbäring av inkomstskattsom kommer alt ske . Då utskickas belalningsavier föröverskjutande skatt som kan lösas in på både bankkontor och postkontor.Men enligt vår uppfattning är utsändning via postgiro en onödig omgång, somleder till extra kostnader för statsverket och ränteförluster för dem som taremot den överskjutande skatten. Större delen av de medel som skatteväsendet betalar till postverket för denna hantering kunde då sparas in genom atlman övergick till en konlorutin som innebär atl medlen skickas direkt över tillmollagarens bankkonto. Ett annat skäl som är viktigt i detta sammanhang ärsäkerhetsskäl. Det har understrukits av brottsförebyggande rådet att detta voreen effektiv väg alt lösa en del av säkerhetsproblemen i samband med utbetalningav överskjutande skatt. vill jag säga all jag tycker alt vihar mött en viss förståelse i utskottet för våra synpunkter,' Vi noterar ocksåatt utvecklingen onekligen går åt rätt håll, dvs, åt det håll som vi önskar. Nuväntar vi bara på att de kvarvarande oregelbundheler som vi har påtalat när detgäller den fria konkurrensen mellan olika betalningssystem skall bliundanröjda. Först därefter kommer vi reservanter all känna oss nöjda. Vi hoppasalt detta skall ske , så att skall slippa föraen sådan här debatt en gång till. LISBETCALNER (s): Det statliga betalningssystemet hardiskuterats . Har man då bara pratat, eller har del häntnågonting? Jo visst, det har hänt en hel del. Men när jag läser de tre motionersom har föranlett finansutskottets belänkande nr 5, verkar del inte som om manhar hängt med i svängarna. I den enamoderatmotionen talar man om statens otidsenliga rutiner och atl postverket bevararorationella betalningsrutiner. Sedan hänvisar man till en utredning -"otidsenligt" var ordet. andra moderatmolionen begär motionärerna atl inbetalning av skatter ochavgifter skall kunna ske på bankkontor och postanslaller eller genom gireringav medel innestående på bank eller postgiro. Menkära hjärtanes, hur tror motionärerna alt det går till månntro? I folkpartimotionenpåstår motionärerna alt medborgarna måste göra sina inbetalningar på posten endag i förväg för atl beloppet skall anlända inom föreskriven tid. Men kärahjärtanes, man kan fråga sig om motionärerna aldrig har besökt ett postkontor- ja, del heter "postkontor", inte "poslanslalt" som är enotidsenlig benämning - den sista vardagen som ofta är sistaförfallodagen för många räkningar. Då är det väldigt mycket folk på posten ochdessa människor betalar sina räkningar i räll lid. Att påstå någonting annatvore inte korrekt. Utskottetanser alt ett grundläggande krav är att betalningar till och från staten skallske på ett för allmänheten och näringslivet rationellt sätt, alt betalningssystemetskall vara koslnadseffeklivt, passa statens redovisningssystem och tillgodosestatens informationsbehov samt alt betalningssystemet frånkassahållningssynpunkt skall minimera behovet alt upplåning. Där är vi överens,. Påriksrevisionsverkel arbetar man fortlöpande med dessa frågor. Jag får kanskeerinra om atl det i ändamålsparagrafen i den nya riksbankslagenslår alt skall främja betalningssystemens funktion -således ännu engranskning för atl del hela skall fungera bra. Detsystem som riksrevisionsverkel och postgirot tillsammans har arbetat fram heterCassa Nova, vilket kan översältas med "nya kassan", som är ettuttryck för statens nya system för de statliga betalningarna. Riksrevisionsverketsprojektledare säger t.o.m. i en tidningsinlervju all postgirot har gjort ettstrongt jobb - så det är inte bara kritik från del hållet. ledamöter härförleden gjorde ett studiebesök på posten fickvi en inblick i och information om för staten, eller statenslikviditelshantering, om man föredrar att uttrycka det så. Incitament tillbättre kassahållning har byggts in i systemet, vilket också ger staten bättregrepp om ekonomin, större kontroll över penningflödet och bättre möjlighetertill att göra betalningsprognoser. Har inte hört talas om CassaNova? Syftet är atl del skall bli en effektivare, säkrare och mer ekonomiskpenninghantering. Dettalas ofta om postgirots gynnade ställning, men postgirot är ju statensbetalningsinstilut. Då är det inte så konstigt atl vi använder oss avpostgirots tjänster, särskilt med tanke på atl del ingår i ett störresammanhang - precis som också var inne på. Jag tänker främst på atten väsentlig del av postens rörelseintäkler kommer just frånbetalningsförmedlingen, som helt enkelt är en förutsättning för att postverketskall kunna upprätthålla nuvarande servicenivå. Omvissa lönsamma delar av postens betalningssystem skulle tas om hand av någonannan, måste detta helt naturiigt få vissa effekter på den övriga verksamheten.Jag tänker då främst på de små postkontoren ute i våra bygder, pålanlbrevbärarna och deras möjligheter att ge service på olika sätt. 1989/90:21 8november 1989 1989/90:218 november 1989 Vidläsning av protokoll från tidigare behandling av denna fråga har det uttrycktsförvåning över åsikter. Jag sällar mig till den förvånadeskaran. All staten använder sig av postgirot är ju även förenatmed vissa villkor, som vid en förändring av betalningsrutinerna också måsteändras. Reservanterna , och bryr sig inte omservicen på landsbygden. De säger bara att den får på annat sätt. De harinte några förslag till lösningar all komma med. Men är det ändå så vistordnat alt det finns en utredning, post- och teleutredningen, som har tilluppgift att se över poslens och televerkels roll i regionalpolitiskt hänseende,I pågår också en översyn av mål och styrinstrument förpostens verksamhet. Av den anledningen uttalar utskottets majoritet att denförutsätter atl synpunkter på förändringar, förbättringaroch konsekvenser av dessa belyses i detta sammanhang. Sedan vill jag kommentera det som sade omskatter och skat-legiro. Jag har här bankernas broschyr om skattegiro och underrubriken slår att läsa att det finns ett tjugotal olika indirektaskatter och avgifter, som bankerna kan stå till tjänst med att förmedla om manbara skickar in inbetalningskortet i förväg. Vidare står del atl -lyssna , - betalningen utförs på förfallodagen och belastasbankkontot. Det är vad bankerna själva säger. säger någonting annat. När del gäller återbetalningskorten har vi iutskotlsmajoriteten tidigare skrivit alt vi mycket väl kan tänka oss altmedlen sätts in på kon-lon - det kan vara rationellt och bra - men alt det ,när det ändå pågår ett arbete, inte finns någon anledning att bryta ut endetalj. I avvaktan på resultatet anser utskottets majoritet atl man inte skalländra på nuvarande verksamhet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationen. Jag ber än en gång att få yrka bifall tillreservationen. Jag tycker all den är bra. Jag skall ge rätt i att det onekligen harhänt en hel del på detta område, men inte tillräckligt mycket, enligt våruppfattning. som - om man får använda det uttrycket - själv är ibranschen tänker sig atl utvecklingen har gått ännu snabbare än vad den iverkligheten har gjort. Det är riktigt att utredningen påtalade en långrad problem, men de problemen är inte till fullo lösta. Del är därför vipåtalar dem än en gång. Vi reservanter vill uppnå en fullständigkonkurrensneutralitet mellan olika betalningsförmedlare till och från staten,och dit har vi ännu inte nått. I och för sig förstår jag att gärna vill skall använda inte postanslaller men väl postkontor. Det räcker inte meddet, tycker vi reservanter. Man skall ha samma möjligheter med inte barabankkontor utan jämväl bankkonton och de olika gireringssätlen, både postgirooch bankgiro. Och delta skall man kunna göra på förfallodagen. Så kan man integöra Som riktigt läste ur så kommer det atl dras påförfallodagen om man skickar in betalningsuppdraget innan - men manmåste agera i förväg. Del är klart att vissa kanske har denframförhållningen, men alla har inte del. Jagkan förstå alt , när hon talar om att vi skall sköta dessa rutinerpå ett speciellt sätt, sitter kvar i det gamla tänkandet, alt man går tillpostkontoret och sköter sina affärer. Jag tycker atl vi skall tala om det somkommer att ske . Då vill man göra del som är mest praktiskt ocheffektivt, nämligen att låta olika gireringsruliner klara av det hela. Postgirotär förvisso statens betalningsförmedlare. Vad vi vill är alt staten inte enbartskall ha postgirot som betalningsförmedlare ulan också andra. Del har man intei tillräcklig omfattning . Vi vill att man upphandlar vem som skall varabetalningsförmedlare för de olika tjänsterna. Först då får vi ju en riktigtkonkurrens och en möjlighet att se vem som billigast, bäst och effektivast förbåde kunderna och staten sköter om dessa rutiner. 1989/90:21 8november 1989 Detta var i stort sett en upprepning av det anförande som har hållit, så jag tänker bara göra en kort replik. skickar in inbetalningskorten i förväg för atl banken skall hamöjlighet alt jobba effektivt är en sak, men det intressanta är ändå när enskonto kredileras, och det är på förfallodagen. Det är skillnad på att vändapapper och atl dra pengar från konton! RUNERYDÉN (m); Låt mig då ställa denna sista fråga: Tycker att det ärrimligt att t.ex, moms och punktskatter skall undantas från detta rationellasystem, som man kan använda när det gäller andra skatter och andrabetalningsrutiner? Deninkongruens som fortfarande finns i den statliga betalningsförmedlingen tyckerjag är inkonsekvenl, LISBETCALNER (s); Jag skall bara be att få överlämna bankens broschyr till , såkan han läsa innantill vad jag redan har svarat om punktskatter. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut fattades under 9 §,) Prot, 1989/90:21 9§ Beslut Företogstill avgörande jordbruksutskottets betänkande 1989/90:JoU3 samtfinansutskoltels betänkanden I989/90;FiUl, FiU2, FiU3, FiU4 och FiU5, Mom. 1 (förhandsgranskningav nya kemiska ämnen) Utskottetshemställan bifölls med 249 röster mot 56 för reservation 1 av ,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (förbud mot försäljning av vissa kemiska produkter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och -bifölls med acklamation. Mom.3 (karlläggning av verksamheter med giftiga utsläpp av bl.a, bipro dukter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och -bifölls med acklamation. Mom.4 (produklregistrel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och -bifölls med acklamation. Mom.5 (innehållsdeklaration av kemiska produkter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och -bifölls med acklamation. Mom.6 (skärpning av kemikaliekontrollen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och -bifölls med acklamation. Mom.9 (lag om bekämpningsmedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och -bifölls med acklamation. Mom.II (den s.k. omvända bevisbördan) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 34 för reservation 8 av . Mom.12 (s.k. livscykelspecifikation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och -bifölls med acklamation. Mom.13 (s.k. materialbalanser för tillverkning av kemiska produkter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 15 (behovsprövning avkemiska produkter) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 288 röster mot 17 för hemställan i reser-vallon 11 avAnnika . GunhildBolander (c) meddelande att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstatnej. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 12 av anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.16 (behovsprövning som villkor för djurförsök) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av -bifölls medacklamation. Motn.17 (importförbud för produkter innehållande benzedin) Uiskotielshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m,fl, -bifölls med acklamation. Mom.18 (gränsvärden för formaldehyd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.19 (gränsvärde för kadmium i handelsgödsel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av -bifölls medacklamation. Mom.20 (förbud mot PCB) Utskottetshemställan bifölls med 197 röster mot 107 för reservation 17 av . 2 ledamöter avstod från all rösta. Mom.21 (förbud mot PVC-plast i förpackningar m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 71 för reservation 18 av LennartBrunander m.fl. Mom.22 (förbud mot vissa tillsatser i bränslen och drivmedel) Uiskotielshemställan - som ställdes mot reservation 19 av och med acklamation. Mom.23 (förbud mot vissa kemiska produkter) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 20 av och med acklamation. Mom.24 (förbud mot melallic-lacker) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av -bifölls medacklamation. 1989/90:21 Mom. 27(internationellt samarbete om dioxin, PCB m.m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.28 (internationellt samarbete om kemikaliekontrollen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.29 (internationella förhandlingar om användningen av toxafen) Utskottetshemställan bifölls med 227 röster mot 76 för reservation 24 av . Mom.32 (förslag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av - bifölls medacklamation. Mom.33 (dioxiner och dibensofuraner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av och med acklamation. Mom.34 (kommunernas befogenheter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (översyn av upphandlingsförordningenoch lagreglering av upphandling) Utskottetshemställan bifölls med 207 röster mot 95 för reservation 1 av m,fl. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (enhetlig redovisning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.4 (regional- och arbetsmarknadspolitiska motiv för offentlig upphandling) Förstbiträddes reservation 3 av och med 40 röster mot 35för reservation 4 av och . 229 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 234 röster mot 71 för reservation 3 avGunnar och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5(miljöpolitiska hänsyn vid upphandling) Prot. Först biträddes reservation 5 av och med 38 röster mot 34 för resrvation 6 av Lars-OveHagberg och . 234 leda-möter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottels hemställan med 235 röster mot71 för reservation 5 av och . Mom. I(budgetunderskott) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avLars-Ove Hagberg- bifölls med acklamation. Mom. 2 (införandel av en neutral världsvalula) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förreservation 2 av , 2 ledamöter avstod från alt rösta. Mom. 3 (Världsbanksgruppens verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 34 förreservation 3 av och , 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 1 (Aktiebolaget nuvarande stöd tillidrotten) Uiskotiels hemställan - som ställdes mot dels reservation1 av m,fl,, dels reservation 2 av och -bifölls med acklamation. Mom. 2 (behovet av stöd till idrotten förvadhållningsverksamhelens bedrivande) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 34 förreservation 3 av och . 1 ledamot avstod från atlrösta. () meddelade all hon avsett atl rösta jamen markerats ha avstått från alt rösta. Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (regler för spelreklam) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 34 förreservation 4 av och . 6 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 128 förreservationen av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 1989/90:21 8november 1989 10 § Meddelande omsammanträdet Medändring av gällande sammanlrädesplan har tidpunkten förbordlägg-ningssammanlrädel bestämts till . 11§ Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, skatteutskottets betänkanden SkU4 och SkU7, beslöt kammarenpå förslag av tredje vice talmannen medge atl de fick företas till avgörande iett sammanhang sedan debatten i båda dessa ärenden avslutats. Jag får meddela atl anslag nu har satts upp om atldelta sammanträde skall fortsätta . Föredrogs skatleulskollets betänkande l989/90;SkU4Företagsbeskattning. HUGOHEGELAND (m): Först vill jag hälsa välkommen till den förnämliga förstaraden i , en befordran som han har gjort sig väl förtjänt av. Sedanhar vi ett ärende om företagsbeskattning. Det är ett stort ämne som kommer atlbehandlas även i fortsättningen. I moderata samlingspartiet har vi länge hävdatalt det behövs en reformering av företagsbeskattningen. är en sådan i gång,och därför behöver man inte detaljerat gå in på varje ärende. Vid sidan av vårtkrav på alt del behövs en företagsbeskattning som främjar enlreprenörskap ochäven nyförelagande vänder vi oss mot den fortsalla dubbla vinslbeskatlningen. ReservationI bygger på vår partimolion. Härmed yrkar jag, herr talman, bifall tillreservationen, Jag vill särskilt understryka alt man beträffande dubbelbeskattningenbör observera atl flertalet länder har beslutat att avskaffa denna. bördärför med hänsyn till den ökade internationaliseringen välja samma väg. Sedankommer en del smärre reservationer. Jag yrkar bifall till reservation 4, somgäller särregeln om minst 400 timmars arbetsinsats för äkta makar när detgäller medhjälpande make i familjeföretag. Här kvarstår sambeskattningen,vilket vi tycker är inkonsekvenl från rättvise- och jämlikhelssyn-punkt. Detborde vara lätt för alla jämlikhetsivrare och rättviseivrare i attbiträda reservationen. Närdet gäller reservation 5 anser vi att man bör ta bort gränserna beträffandeminderårig och låta lön till barn i familjeföretag utgå fr,o.m. ,varvid barnet självt fär skatta för lönen. Jag yrkar bifall även till dennareservation. Närdel gäller fåmansförelag har vi vissa reservationer. Vi vänder oss mot desärregler som drabbar småföretag. Jag yrkar bifall till dessa reservationer,dvs. reservationerna 6 och 7. har vi också fått med oss våra borgerligakolleger. Sedanhar vi en litet mindre fråga som sedd ur evighetens synvinkel, sub specieaeternitalis, kan synas för liten alt tas upp. Det gällerfåmansföretags-ledares bilförmån. Här finns det nämligen särskilda reglerbeträffande bilar av en årsmodell som är eller äldre. Vi tyckeratt den föreliggande diskrimineringen bör avskaffas och begär därför förslagom detta. Jag yrkar bifall till reservation 8. Ireservation 9 tas det upp ett litet mindre problem, nämligen atl det bör lasstörre hänsyn till den privata körningens faktiska omfattning och all schablonbeloppetför lätta lastbilar bör sänkas med möjlighet till ytterligare jämkning förtunga lastbitar. Del bör alltså ge regeringen till känna. Jag yrkarbifall även till denna reservation liksom till reservation 10, som återspeglaren av de många inkonsekvenser som näringslivet drabbas av, nämligen detta inte får använda investeringsfonder för den inre miljön men väl för denyttre miljön. Denna inkonsekvens bör ju elimineras. Såhar vi frågan om tidpunkten för inbetalning på allmänt investerings-konto. Härsärbehandlas ju handelsbolag, som måste göra inbetalning av skatten senast den31 mars taxeringsåret. Även detta bör ändras till företagens fördel. Vidarehar vi reservation 12 om egenföretagares pensionering. Även här finns del endel underligheler. Från rättvise- och likformighetssynpunkt, kan man också idetta fall begära en ändring. Därför har vi begärt atl hos regeringenskall be om förslag i denna fråga, så att inkonsekvensen elimineras. Jag yrkarbifall till reservationen. Närdet gäller kompanjonsförsäkringar, reservation 13, anser vi att en utredningbör göras beträffande frågan om införande av en avdragsrätt. Jag yrkar bifalltill reservationen. Reservation14 gäller tjänstepension. Enligt reservationen bör man vidta åtgärder, så attalternativregeln bättre överensstämmer med kostnaderna för pensionsförmånerenligt allmän pensionsplan. Denna reservation är ensamma om,varför jag alldeles särskilt yrkar bifall till den reservationen. Reservation18 gäller föräldrapenningen. Här vill vi ha en justering beträffande detförhållandet, att om den sammanlagda inkomsten överstiger den s,k, brytpunkten,inträder en begränsning av underskottels skaltemässiga värde. Vi önskar ettförslag som går ut på en positiv ändring. Jag yrkar bifall till reservationen. Reservation20 gäller förlust genom borgensförbindelse. Borgensförbindelser som har direktanknytning till det egna företaget borde ju vara avdragsgilla för ägaren. Jagyrkar bifall till reservationen, som är ensamma om. 1989/90:21 8november 1989 Prot, 1989/90:21 8november 1989 Reservation21, som gäller kapitalförlust vid konkurs, är också ensamma om. Vianser atl frågan åtminstone bör utredas, och vi önskar också förslag om rätttill avdrag vid kapitalförlust. Debiteringenav preliminär B-skatt är ju litet underlig. debiteras ju allasom drabbas av B-skall av alldeles för höga belopp. Därför anser vi detmotiverat atl den preliminära B-skatten motsvarar den slutUga skatten enligtföregående års taxering. Det kan ju vara lätt att ändra på detta, I annat fallkan en företagare alltid gå in och begära jämkning . Dennamöjlighet finns ju. Jag yrkar bifall till reservationen. Ävenrennäringen utsätts ju för beskattning, och här behövs också en övergripandeförändring, så alt reglerna blir bättre anpassade till rennäringens speciellaförutsättningar. Jag yrkar bifall till reservation 24. Ävensamebyarna har kommit med. Dessa är oinskränkt skattskyldiga och saknar därförmöjlighet till skattefria reserveringar. Detta bör naturligtvis ändras, så altsamebyarna jämställs med ekonomiska föreningar De påminner ju i olikaavseenden om dessa. Jag yrkar bifall till reservation 25. Vianser att odlare av päron och äpplen bör ha möjlighet atl utnyttja investeringsreservi inkomstuljämnande syfte. Yrkesfiskare har nämligen denna rätt. Med hänsyntill de friare regler som gäller är det så mycket viktigare alt en sådan härmöjlighet ges yrkesfruktodlare när del gäller dessa två frukter. Jag yrkarbifall till reservation 26, Sedanhar vi ett särskilt yttrande, och det är rätt intressant. Här vill jag fästa kammarens uppmärksamhet på att det iblandlönar sig för olika intresseorganisationer att komma in med särskildaskrivelser till och dess utskott. Vi fick en skrivelse från pälsdjursföreningen,och tack vare mycket skicklig argumentering från sida logutskottet initiativet atl begära att pälsdjursuppfödare som har vall allbedriva rörelsen som enskild firma eller som handelsbolag skulle kunna fåutnyttja avsättningar som gjorts till allmän investeringsfond. Vi har fåttutskottet att gå med på delta, vilket är mycket positivt. Vi ville att manskulle gå längre och även inbegripa pälsdjursuppfödare som bedriver verksamheteni bolagsform. Men det gick inte, vilket är litet dystert, eftersom flertalethar vall denna företagsform. Vi är emellertid lacksamma för den ändring somkommer till stånd och för atl pälsdjursnäringen i varje fall - närdel gäller enskild firma eller handelsbolag - kommer att kunna utnyttja medelsom avsatts till investeringsfond. Del är inte bara därför att det är fråga ompälsdjur som vi i delta fall har strukit denna organisation medhårs, utan detkan man göra även i andra fall. Jag yrkar bifall till alla motioner och reservationer jag har nämnt ochäven till dem jag har glömt. Underdelta anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. KJELLJOHANSSON (fp);