prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag yrkarbifall till reservationerna 1, 3, 5 och 7. Jag anser det vara min plikt att i första hand deklarera miljöpartietsståndpunkt i den här frågan - med hänsyn till mina väljare och tillkamratskapet. Att förkorta debatten är därför något som får anstå till ettsenare tillfälle. Jag vill ta uppregeringens förslag ur tre synpunkter: Frågan om alternativ produktion Närregeringen föreslår att staten skall lämna ett anslag på 1200 milj. kr till ettprivat företag, måste vi miljöpartister fråga oss; Finns det några miljömässigaaspekter på detta anslag från skattebetalarna till ? Och det finns det. som här skall konstrueras och säljas med statens medverkan kommer imycket stor utsträckning att konkurrera med tågtrafik både i och iutlandet. Det betyder att man satsar på ett ineffektivt transportmedel somförbrukar nära tio gånger mer energi per passagerarkilome-ter än tåget, och denenergi som förslösas ger upphov till stora utsläpp av koldioxid och kväveoxiderDetta är ett tillräckligt skäl för oss att säga, så skall skattebetalarnaspengar inte användas. Pengar kan bara användas en gång. Vi har pekat på att omstaten vill satsa 1 200 milj. kr på utveckling av transportmedel, så bör mansatsa på miljövänlig teknik. är det ju så att det inom finns kompetens på fordonsområdet. Vi ser gärna att staten satsar 1 200 milj. krpå att utveckla motorvagnståg, spårvagnar, trådbussar etc. genom Saab-Scaniasförsorg. Beträffandeden affärsmässiga aspekten vill vi framhålla att anslaget, som ibland även häri kammaren felaktigt har kallats villkorslån, inte har med lån 1989/90:47 15december 1989 att göra, det är en gåvafrån skattebetalarna till på vissa viUkor. Villkoren för gåvan är attstaten skall få royalty på försålda flygplan. Eftersom vi av mUjöskäl inte villatt flyget skall expandera och eftersom vi hoppas att världens länder skaU insedetta, finns det risk att 2000 inte bUr den succé som regeringen hoppaspå. Utöver detta lovar sysselsättning på vissa platser. Vi vetalla hur osäker Saab-Scanias framtid just nu ter sig. Erfarenheten frånbilfabriken i har redan visat att inte kan leva upp till tidigareutfästelser. Och om jag vore karlskronabo, så skulle jag inte känna någon stortillförsikt tiU att kommer att sysselsätta 500 personer i en nybyggdfabrik för personbilsmotorer som man skall öka sysselsättningen iSödertälje. Närdet gäller alternativ produktion så gläder vi oss åt varje förslag att öka dencivila produktionen i företag som bygger krigsmateriel, men i detta fall måstevi tyvärr säga nej. Men som jag redan sagt kan vi se ett verkligt positivtalternativ, nämligen en satsning på eldrivna fordon på räls. Det skulle som jagredan pekat på kunna vara ett intressant alternativ för och skullege säkrare sysselsättning än 2000. Jag yrkar avslag på propositionen och bifall till reservationerna 1,3, 5 och 7. Idetta anförande instämde och (båda mp). BOFINNKVIST (s): Jag yrkar bifall till näringsutskottets hemstäUan i betänkandet 18 ochavslag på samtliga reservationer Samtidigtkanske jag kan passa på att önska talmännen, ledamöter och anställda i husetgod jul och gott nytt år - eftersom jag är den siste talaren. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Företogs till avgörande skatteutskottets betänkande1989/90:SkU16 samt näringsutskottets betänkanden /90:NU15 och NU18. Mom.1 (beskattningen av utländskt bolag och utländsk juridisk person) Utskottetshemställan - som stäUdes mot reservationen av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom. 2-5 Utskottets hemställan bifölls. Näringsutskottetsbetänkande NU15 Prot. Mom. 1 (reduceratkapitalkrav för placeringar med säkerhet i jordbruksfas- 15 december 1989tighet) Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 55 för hemställan i reservation 1 avLars m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetsmotivering godkändes med 174 röster mot 107 för den i reservation 2 av HädarCars m.fl. anförda motiveringen. 31 ledamöter avstod från att rösta.. Mom.3 (vissa övergångsbestämmelser) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 3 av m.fl.- bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 4 av m.fl. anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.4 (anpassning till internationell utveckling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.5 (strukturförändringar på kreditmarknaden)' Utskottetshemställan - som stäUdes mot reservation 6 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.6 (överavskrivningar på leasingobjekt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av -bifölls medacklamation. Mom.7 (kapitalkrav för fordringar mot försäkringsbolag) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med det tillägg till motiveringen som föreslagits ireservation 8 av m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (avtal medSaab-Scania AB) UtskottetshemstäUan bifölls med 277 röster mot 34 för reservation 1 av ochLars . 1 ledamot avstod från att rösta. 1989/90:47 Mom. 2 (statens rätt tiU royalty) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 57 för hemställan i reservation 2 av PerWesterberg m.fl. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 3 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.3 (vissa regionala aspekter) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 38 för hemställan i reservation 4 avPer-Ola och . Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 5 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.4 (statens engagemang i näringslivet) Hemställan Utskottetshemställan - stom ställdes mot hemställan i reservation 6 av m.fl. -bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering godkändes med 256 röster mot 35 för den i reservation 7 av och anförda motiveringen. 15 ledamöter avstod från attrösta. 1989/90:60 Minimiålder förtillträde till arbete 1989/90:62 Insatser för aktiv rehabilitering ocharbetslivsfondens verksamhet, m.m. 11§ Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1989/90:102av (vpk) till miljö- och energiministern om åtgärder motmUjöfarUga utsläpp vid råjärnsframställning; I samband med råjärnsframställning med kol och kokssom reduktionsme- 146 del sker omfattande utsläpp av olikamiljöstörande stoft och gaser. Tusentalston svaveldioxid från våra koksverk och masugnar bidrar till för- Prot.1989/90:47 surningen. Också avsevärda mängder kväveoxider och en radaromatiska kolväten släpps ut från processerna vidkoksverk och järnframställning. De samlade koldioxidutsläppen frånråjärnsframställningen, som bidrar till växthuseffekten, torde kunna räknas iflera miljoner ton . Dessa koldioxidutsläpp torde motsvara utsläpp frånhundratusentals motorfordon. Dessa förhållanden är ilängden ohållbara. Samtidigtutgör järn- och stålindustrin fortfarande en hörnpelare för svensk industri.Krafttag måste sättas in för att åstadkomma att råjärns-framställningen urmiljösynpunkt sker med bästa möjliga och uthålliga teknik. I annat fall kanjärn- och stålindustrin i vårt land råka i stora svårigheter närinternationella uppgörelser om koldioxidutsläppen skall uppfyllas. Problemenmed utsläpp av svaveldioxid och koldioxid kommer inte att lösas om koksenersätts av kolpulver Omreduktion av järnmalm sker med t.ex. förgasad olja finns sannolikt möjligheteratt övergå till processer som halverar koldioxidutsläppen och kraftigtreducerar andra utsläpp. öppnar sig nya möjligheter tillenergiproduktion i samband med de industriella processerna. Jag vill fråga miljö- ochenergiministern: Vilka initiativ tänker regeringen ta för att i vårtland åstadkomma en miljöriktig råjärnsframställning? 12§ Meddelande om justering av kammarens protokoll, m.m. ProtokoUenfrån kammarens sammanträden den 8, 11, 12, 13, 14 och kommer attjusteras . Tillkammarens ledamöter har utdelats statistik rörande riksdagsarbetet ochinformation om allmänna motionstiden . När vi nu strax skall avsluta höstens riksdagsarbete innebärdet inte bara avslutningen av årets sista arbetsdag här i kammaren utan ocksåavslutningen på ett helt decennium. När vi återupptar arbetet har vipåbörjat ett nytt årtionde. Det känns som en stor utmaning. Jagär medveten om att riksdagsarbetet ställer stora och motstridiga krav på ledamöterna. Riksdagsledamöter förväntas ofta vara överallt och helst på samma gång. Det är svårt och ibland rent av omöjligt, men det måste vara en gemensam strävan att göra arbete mer intressant och givande, både för oss själva och för folk, som har valt oss. Om uppfattas som ett intressant och betydelsefullt centrum för samhällsdebatten blir både och ledamöternas ställning star kare. 1989/90:47 Vi hari höst prövat några nya former för arbetet här i kammaren. har slagit väl ut, medan annatkanske inte har varit helt lyckat. Vi får pröva oss fram och finna nya vägar.Jag är öppen och tacksam för era idéer och förslag. Påtröskeln till ett nytt årtionde känner vi förväntningar på utvecklingen i vårteget land men också på utvecklingen för andra länder och folk. Det har varit endramatisk höst i . Många murar har raserats. Vi ser det som händer medstor glädje - medvetna om att ökad demokrati och öppenhet möjliggör samarbeteoch avspänning. Vi gläder oss över att folkets röst tillåts göra sig hörd ochatt för oss självklara demokratiska fri- och rättigheter gör sitt intåg därdetta bara varit drömmar och förhoppningar. Detär allas vår förhoppning att den glädjande utveckling mot frihet och demokratisom genomgått under denna höst skall komma att fördjupas och förstärkasunder 90-talet. Samma förhoppning har vi om demokratiseringssträvandena påandra håll i världen, t.ex. i . Idetta perspektiv är det särskilt viktigt att betona vikten av att vi självavårdar och värnar demokratin i vårt eget land. Demokratikräver organisation - kanaler mellan väljare och beslutsfattare. Detdemokratiska grovjobbet i vårt land sköts av hundratusentals människor, som äraktiva i de politiska partierna. Det är ett föga glamoröst arbete. Detnödvändiga vardagsslitet inom partierna möts sällan av ovationer. Men ickedesto mindre - utan detta fungerar inte demokratin. I ljuset av vad som händeri finns det anledning att särskilt påminna om det. Politiskdemokrati kan bara leva så länge det finns engagerade och intresserademänniskor. Vi måste finna vägar för att intressera fler att delta i detpolitiska livet. Vi måste i ökad utsträckning engagera ungdomen. Utan ungdomenhar det politiska livet ingen framtid. Det politiska arbetet måste därför helatiden förnyas och bättre ta hänsyn till nya förhållanden, nya livsmönster ochnya tänkesätt. Vi riksdagsledamöter har ett stort ansvar för att hållademokratin levande. Detta blir, tror jag, en av våra stora uppgifter på90-talet. Vi öppnar igen med en debatt då budgetpropositionenöverlämnas tiU . Jagvet att det . Jagtackar er alla för ett mycket gott arbete . Jag vill särskilt tacka detre vice talmännen och kammarsekreteraren, som varit ett stort stöd för mig.Jag vill från oss alla rikta ett varmt tack till personal för ettgediget arbete, för all hjälp och aU vänlighet. Vi önskar dem alla en god juloch ett gott nytt år. Åradekammarledamöter, kolleger! Jag önskar er nu alla en god och skön helg och ettgott nytt år. Med dessa ord förklararjag kammarens sammanträde avslutat. 14 § Kammaren åtskildeskl. 15december 1989 In fidem Prot.1989/90:47 Innehållsförteckning 1 § Anmälan omkompletteringsval till socialutskottet och trafikut- skottet ........................................................................................................... ..... 1 Val av ensuppleant i socialutskottet Val av en suppleant i trafikutskottet 2 § Justering av protokoll................................................................................ 1 3 § Hänvisning av ärende till utskott............................................................... 1 4 § Inkomstskatten för , m.m.............................................................. 1 Skatteutskottetsbetänkanden SkUlO och SkU20 Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden SfU7 och SfUS BoLundgren (m) GörelThurdin (c) LarsBäckström (vpk) GöstaLyngå (mp) LarsHedfors (s) BengtWesterberg (fp) LarsWerner (vpk) ClaesRoxbergh (mp) vicetalmannen (om debattreglerna) Tredje vice talmannen (omsammanträdets fortsättning ) AnneWibble (fp) GunnarBjörk (c) Lars-OveHagberg (vpk) Tredjevice talmannen (om otillåtna meningsyttringar) Anna-GretaLeijon (s) Tredje vice talmannen (omåterstoden av dagens sammanträde) RuneBacklund (c) RagnhildPohanka (mp) () Prot. DorisHåvik (s) KnutBUling (m) JanStrömdahl (vpk) ErlingBager (fp) WiggoKomstedt (m) Skatteutskottetsbetänkande SkUlO............................... 135 Skatteutskottetsbetänkande SkU20............................... 139 Finansutskottetsbetänkande FiU 10............................... 140 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande SfU7................. 140 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande SfUS................. 140 Bostadsutskottetsbetänkande BoUS.............................. 140 5 § Beslut om samlad votering.......................................... 141 6 § Vissa internationellaskattefrågor............................... 141 HugoHegeland (m) KarlHagström (s) Beslut fattades under 9§ 1 § Kapitalkravet i banker och andra kreditinstitut.......... 142 NicGrönvall (m) GudrunNorberg (fp) LarsNorberg (mp) Beslut fattades under 9 § 8 § Civilt flygplansprojekt vid .................. 142 PerWesterberg (m) LarsNorberg (mp) BoFinnkvist (s) Beslut fattades under 9§ 9§ Beslut.......................................................................... 144 Skatteutskottetsbetänkande SkU16............................... 144 Näringsutskottetsbetänkande NU15............................... 145 151 1989/90:47 Näringsutskottetsbetänkande NUlS................. 145 15december 1989 10§Bordläggning............................................ 146 -------------- 11 §Meddelande om interpellation 1989/90:102 av (vpk) om åtgärder motmiljöfar liga utsläpp vid råjärnsframställning............................................. 146 12 §Meddelande om justering av kammarens protokoll, m.m 147 13 §Avslutningsord.............................................. 147 152 gotab 99625, 1990