prot · GD09110 · 1989-12-31 00:00:00 — Avslutriirigsvisvill jag upprepa ungefär vad jag sade i förra årets debatt, nämligen altkulturmiljön och museerna är två av de mest spännande delarna på kulturområdet.Det finns så mycket utveckling på gång på en rad områden, och del finns såmånga ännu oprövade möjligheter Det finns ett stort engagemarig både blandorganisationer och hos enskilda som bör tas till vara och uppmuntras. Föralt återvärida till beskrivning av oss socialdemokrater som någrasom ägnar sig åf kulfur för underprivilegierade grupper kan jag lycka att detinte är riågon dålig ambition, eftersom del på kulturens område alltför längehar varit fråga om atl la från alla och ge till några få utvalda. Jag tror allbåde kulturmiljövården och museerna har mycket atl bidra med uär del gällersåväl atl riå riya grupper som alt utveckla koutakterria med barn och ungdomar AnL 65 (): Detta betänkande präglas myckel av förtroende. Socialdemokraterna hartydligen ett obegränsat förtroende för Arbetets museum, som under en rad år harfått så stora driftsbidrag från staten att museet inte ens har kunnat göra avmed pengarna utan byggt upp ett eget litet kapital, medan stiftarna inte allshar bidragit. I vad mån fastighelsförvärvet kommer all innebära att man defacto bidrar, får vi se . Det kan även komma atl utbetalas eri hyrasom stateri förmodligeri i så fall får firiansiera, och på del sättet blir inteheller def egentligen fråga om något bidrag. Dettakan ställas i relation till den brist på förtroende som det innebär att inteens våra centrala museer, inte ens våra ansvarsmuseer själva skall få en slantall disponera för utvecklingsarbete, ulan de skall gå till statens kulturrådför all redovisa projekt, diskutera och hemställa, och naturligtvis i ett stortantal fall rimligen få avslag på sina idéer Det här tycker jag innebär attregeringen och socialdemokraterna utfärdar ett underbetyg till centralmuseerria,och detta är helt oacceptabelt. Närdel gäller den regiooala verksamheleri har man med en arinan metod, men påmotsvarande sätt, velat föra över inflytandet från ledningarna i de olikamuseerria till . Åven detta innebär en brist på förtroendesom vi från moderat sida anser är oacceptabel. Jag hoppas atl detta inte är ettullryck för en ny politisk strategi från regeringens sida då det gällermuseiväsendet. 1989/90:110 26 april1990 Anslaglid kulturmiljö saml lid museer och utställningar AriL66 (): När del gäller Arkitekturmuseetförstår jag inte varför reagerar som hon gör Delta museum ärlitet i sinnevärlden, och del behöver faktiskt hjälp. Alt jag framhöll dettaberodde naturligtvis på att jag anser att insatser skall göras. Det finns ju enbudget på litet som kraftfullt skulle hjälpa verksamheten.Museet är mycket beroende av dessa pengar Del har också utarbetats en myckelomfattande plan för framtiden när det gäller den vidare utbyggnaden. Den planenlycker jag att regeringen skall ta lag i ordentligt. Jag begär inte mer Jagtycker därför inte atl jag har framhävt all del bara skulle vara jag som haruppläckt dessa saker AnL 67 (): , vi litar på Arbetets museum, och vi litar på stiftarna,eftersom vi känner till deras ambitioner Vi har även förtroende för de centralamuseerna. Del tror jag framgår om man läser hur vi har uttryckt oss när delgäller dessa utvecklingsresurser Dessutom har vi förtroende för . Redanför fick 5 milj. kr i utvecklingsresurser i sambandmed alt museiproposilionen behandlades. Beträffande dessa 5 miljoner harkulturrådet samarbetat med ansvarsmuseerna när det gäller flera stora myckelfina projekt. Och delta samarbete har gått alldeles utmärkt. Jag är alldelesövertygad om atl det kommer atl gå bra med de här utvecklingsresurserna.Dessutom vill jag bara tillägga alt det när det gäller utvecklingsmedel är braom man inte låser dem, ulan all man kan använda dem 1989/90:110 26 april1990 Planeringoch anslag för totalförsvaret, m. m. Eftersomdet här skall bli en årlig resurs, som det står i budgetpropositionen, är detbra om man kan hitta lyckade former AriL68 (); talade om de underprivilegierade som man enligthennes önskan borde gynna. Vi moderater delar helt den uppfattningen,förutsatt alt man når de i egentlig mening underprivilegierade. Däremotreagerar vi när del gäller Arbetets museum. Här blir del underprivilegieradeLO med sina miljardtillgångar och det underprivilegierade med sin miljardomsättning i praktiken gynnad part. Anf.69 (); Jag lycker all skall lära sig att skilja på det välbärgadeLO och LO-medlemmarna, för del är ju för deras räkning som vi vill ge stöd åtArbetets museum. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fallas .) 11§ Föredrogs finansutskottets betänkande 1989/90;FiU15 Anslag lill revisorer ochderas karisli (prop. 1989/90:100 delvis). Tredjevice talmannen konstaterade atl ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattasden .) 12§ Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. Förhandlingarna återupptogs under ledningav andre vice talmanrien. 14 § Planering ochanslag för totalförsvaret, m.m. betänkaride 1989/90;FöU7 Plarieririg och anslag för totalförsvaret, m.m. (prop. 1989/90:100 delvis). AnL 70ARNE i (): Det betänkande som föreligger fränförsvarsutskottet har lämuats i ariledning av proposition 100 och kommernaturligt nog alt hamna i skuggan av det kommittéarbete som pågår om försvaretoch som avser försvarels långsiktiga inriktning. Vi moderater har gjort en sådan ärendeuppdelning alt IvarVirgin om kommer atl redogöra för syn på de frågor sommera konkret behandlas i ulskottsbelänkandet, medan jag själv avser att om möjligtnågot mera övergripande föra fram moderata synpunkter som undan-förts frånbetänkandet just av det skälet all de kommer att vara föremål för kommitténsöverväganden. Likväl finns del i gränsområdet mellan vad som behandlasoch ej behandlas i betänkandet några frågor som har gett anledning lillreservationer men som ändå kommer atl återfinnas på kommitténs ärendelista.Följaktligen kanske min gjorda principiella uppdelning inte blir såstrikt. Jag vill föra till torgs i första hand några frågor somfinns i denna gränszon, och det gäller det principiella ställningslagande somriksdagen gjorde beträffande arméorgariisationen . Det var vårtyrkande, som vi har upprepat , atl del i behövs enarméorganisation som rymmer 21 brigader och att dessa med allra största fördelkan utbildas vid vad vi kallar enbrigadsförband. Det betyder i praktiken alldecemberbeslulet att lägga ned förbanden i , och rent avskall rivas upp i avvaktan på försvarskommitléns slutliga ställningstagande. Vi anser atl den likaledes beslutade nedgångeni brigadanlal från 29 lill 21 i sig är utomordentligt kraftig och atl enytterligare reducering, som då och då kan skönjas i debatten, inte kan skeannat än till priset av en starkt försvagad försvarskraft. Mot denna bakgrundskall vårt principiella ställningstagande till förmån för 21 brigader ses.Härtill skall läggas atl vi anser del helt orimligt atl i början av ettkommittéarbete gripa in i fredsorganisationen och därefter ta sig ansäkerhetspolitik och krigsorganisation. Den omstrukturering av arméns grundorganisation somriksdagsbeslutet innebar utgjorde - oberoende av vad jag sagtom de tre bri-gadproducerande regementena - en ylleriigare stark påfrestning påarméns ekonomi. Detta har enligt vårt förmenande inte beaktats i regeringensproposition. Om inte medel tillförs för delta, kommer under en femårsperiodomorganisationen att ytterligare urholka de redan underförsörjda anslagen för iförsta hand repetiiionsulbildning och sådana angelägenheter sommaterielanskaffning för i storleksordningen Försvarskommitléns delbetänkande om säkerhetspolitiken,betecknande betitlat Svensk säkerhetspolitik i en föränderlig värld, belyserväl de förväntningar som en hel värld ställer på avspänningspolitiken iEuropa. Lika väl framkommer svårigheterna med all än så länge kunna dralångsiktiga och säkra slutsatser av det inträffade. Härav följer atl Sverigeunder lång lid framöver måste ha elt starkt försvar, inte minsl för alt geinnehåll åt den svenska neutralitetspolitiken och den fasthet som vi ansernödvändig. Jag vet att det finns många människor i vårt land somredan nu fullt ut har intecknal nedrustnings- och avspänningspoliliken, som omslora konkreta Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. framsteghade nåtts, och dä naturligt nog menar att också måste krympaförsvarskostymen. Det finns två väsentliga faktorer som då inte är beaktade.För del första är ytterst få konkreta beslut fattade i de egentliganedruslningsförhandlingarna som på ett avgörande sätt förändrar Sverigessäkerhetspolitiska situation. Sannolikheten för ett storkrig har säkerligenminskal, medan osäkerheten beträffande konflikter och störningar av olika slagalltjämt är stor eller kanske rent av har ökat. För det andra kan man inte bortse från den minskning avförsvarsanslagens andel av BNP som ägt rum . harskell i vårt land då lärider omkririg oss såväl kvaritilalivt somkvalitativt har ökat siri försvarskrafl. Om nedskärningar nu kommer till ståndi andra länder - vilket är troligt - sker detta från den väsentligt höjda nivåsom de har uppnått i fast penningvärde har låtitförsvarskostnaderna reduceras med , allt i förhållande till BNP. Detta måste vägas in då man diskuterar möjlighelerna förvårt land atl minska eller låta försvarsanslagen ligga oförändrade. Moderatasamlingspartiet anser atl försvarsanslagen måste förstärkas vid nästaförsvarsbeslut. Jag vill nämna en fråga som kanske är av mindreprincipiell än praktisk betydelse. Det är den fråga som under den senasleförsvarskrisens uppseg-lirig för två spelade slor roll i debatten,nämligen frågan om kompensationssystemets utformning. Den svenska ekonominföreter fortfarande iriga som helst leckeri på stabilitet, varför frågari omjusl kompensationssystemet alltjämt har hög aktualitet. delar denna uppfallning och har gett enarbetsgrupp i uppdrag alt göra fördjupade studier kring della. Enligt minmening finns det delar av försvarets kostnader som är så olika andra all deinte med fördel bör ingå i samma priskompensationssyslem. Jag tänkernaturligtvis på utvecklingskostnader för nya vapensystem. All erfarenhet visaratl kostnader för ganska normal varu- och tjänsteproduktion med rimlig säkerhetlåter sig beräknas och åsättas ett index. Långt större osäkerhet vidlåder beräknade kostnader påutvecklingssidan. Kostnader för ulveckling av nya system borde rimligen åsättasett eget index, kallat ulvecklingskoslnadsindex eller insalskoslnadsindex.Ulveckling som förtjänar namnet kan knappast vara så okompliceradalt dess ekonomiska vidd redan i förberedande skede hell kan förutses. Dettabör beaktas i det fortsatta kommittéarbetet. Oberoende av vilken ekonomisk nivå som förordas avförsvarskommitlén kommer ekonomin under alla omständigheter att vara så snävatl kravet på ett ekonomiskt priskompensationssyslem även i fortsällningeri blirulomorderitligl stort. vill jag, herr talmari, riämria ytterligare erilileri detalj, som dock har stor betydelse för berörda förband ochvärnpliktiga. Det gäller vissa värnpliktigas resekostnader Dessa omfattasnaturligt nog också, som bekant, av det lokala kostnadsansvaret. Genom atlvissa Norrlandsförband i myckel stor utsträckning rekryteras bland värnpliktigafrån och kommer dessa förbands resekostnader i enstakafall att slå i helt orimlig proportion lill förbandets andra kostnader Dennakostnadsorimlig- het medföratl relativt sträng återhållsamhet med resekoslnadsmedel är nödvändig fränförbandschefernas sida, vilkel i sin lur medför all t.ex. återkommandeflygtransporter inte alltid kan komma i fråga. Enligt min mening skulle denna resekostnadsobalans mellanolika förband kunna korrigeras någorlunda enkelt genom en central pott för attutjämna resekostnaderna mellan förband med högre resp. lägre resekostnader Jaganser att de värnpliktiga med viss rätt kan kräva atl deras utbildningsorl sålångt det sig göra låter görs neutral vad avser den tid som resor mellan hemmetoch utbildningsorten kräver. Detta är en enkel åtgärd, det är en intressantvärnpliklsfråga, och jag lycker all man med någorlunda enkla medel skulle kunnalösa del problemet. Som jag inledningsvis aviserade har jag nufört till torgs några synpunkter som inte är direkt kopplade till utskottetsbetänkande. Def kommer senare all belysas av . Prot.1989/90:110 , Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. AnL 71 (): Allmänhetens intresse för försvarsfrågornahar varierat under är som gått. Omfattningen av de beslut som fallas här iriksdagen och omfattningen av de förslag som framläggs av regeringen varieraräven de, vad gäller den senare dock med ett större mått av periodicilet än vadgäller den förra. Omfattningen av besluten beror givetvis på när i tiden vibefinner oss i förhållande till försvarsbesluten. Eflersom vi kommer all fallaell nytt försvarsbeslut och utredningsarbetet därför nu äromfattande, är vårens betänkande från försvarsutskottet föga upphetsande. Intresset för försvarsfrågorna i allmänhet - för affåtergå till den frågan -är faktiskt nu ganska stort. Dock kan man skönja atlintresset i viss mån nu mer finns bland dem som ser en chans att tillgodoräknasig besparingar om de kan avföra utgifterna för försvaret från vår budget änbland de traditionellt försvarsintresserade. Förklaringen lill detta ärgivetvis den förändring i vår omvärld som vi bevittnat det senaste ärel, enförändring som välkomnas av alla och som givelvis finns med i de diskussionersom förs bland oss försvarspolitiker Mol denna bakgrund är det viktigt atl en debatt förs ochatt man då framhåller viklen av atl inte för slora inteckningar görs i enframlida önskad verklighet. Vi har från i årets säkerhetspolitiska motionframhållit all vi genom vårt utrikespolitiska agerande kontinuerligt måslebygga upp ett långsiktigt förtroende hos omvärlden för vär vilja och förmågaall slå vakt om neutralitetspolitiken. Vi måste därför också ha ett starkt försvar.Vi framhåller atl försvarsbeslut syftade lill förstärkningar på fleravikliga områden inom totalförsvaret och alt denna inriktning bör ligga fasttrots de ekonomiska problem som drabbat försvaret. Vi har ju också från folkpartietså sent som föreslagit all försvaret skulle tillföras resurser isyfte att fullfölja intentionerria i försvarsbeslutet. Vi anser alltså att det är av yttersta vikt all vi har elltotalförsvar i balans och med sådan styrka och sammansättning all det kan värnavår territoriella integritet, skydda vår befolkning och våra intressen och medkrafl avvisa an- 6 protokoll 1989/90:110 1989/90:110 26 april1990 Planeringoch anslag för totalförsvaret, m. m. grepp mol vårt larid.Detta gäller alltså fortfarande, trots de förändringar som sketl och väntasske. Detär givetvis viktigt att man i försvarskommiltéarbetet noga överväger vilkaslutsatser som skall dras av förändringarna i vår omvärld. Jag finner det dockinte troligt alt det års försvarsbeslut går alt dra sådanaslutsatser som skulle kunna utgöra underlag för riågra omfattande förändringarav vårt nuvarande försvar Det kan ofta vara av värde atl bedriva försöksverksamhet,men försvaret är definitivt inte ett område där man kan tilllåta sigexperimentverksamhet. Vadsom däremot är viktigt är att de brister i vårt försvar som framkom införföregående försvarsbeslut åtgärdas. Det är också av stor betydelse att den aktuellabalansen mellan kvantitet och kvalitet i oUka försvarsfunktioner och förbandprövas. Vidare är del viktigt alt man med omvärldsförändringarna som grundprövar medelsbehoven och balansen mellan driftkostnader och långsiktigainvesteringar En något lugnare militärteknisk ulveckling i vår omvärld kaneventuellt ge oss ökade möjligheter att vid sidan av den nödvändiga förnyelsensuccessivt modernisera äldre vapensystem. Medvetskap om hur nödvändig en effektivisering är och för att ge möjlighet lill bättrebalans mellan kvalitet och kvantitet i vår försvarsmakt var vårens beslut omarméns omorganisatiori givetvis nödvändigt. Vi ansåg dock från attden brist på åtgärder som förslaget kännetecknades av var beklaglig. Dettagjorde att vi inte kunde biträda ett förslag vars resultat inte ledde fram tillfredsställande förändririg. Attdäremot, som yrkas från och moderalerna, ändra besluten omnedläggning av vissa regementen vore myckel olyckligt. Jag framhöll viddebatten atl ju längre vi dröjer med en omstrukturering, destosvagare blir vår armé. Medinsikt i de förslag och önskningar som framförts av vår överbefälhavare finnervi del också helt naturligt alt ge möjlighel till utökad försöksverksamhet medfemmånadersulbildning. Del är givelvis beklagligt atl - genom det motstånd somfunnits och alltjämt finns till försöksverksamhet med korl-tidsutbildning -penningmedel låses som kunde ha kommit till nytta för alt höja kvaliteten ochsom t.ex. kunde ha medgivit snabbare anskaffning av personligt skydd för vårasoldater Dennaovilja atl förutsänningslösl ompröva värnpliktssystemet präglar ocksåutskottets majoritet när man behandlar frågor som syftar till effektiviseringoch utvidgning av värnpliktstjänstgöringen. och jag har i ettsärskilt yttrande fört fram tankar på en totalförsvars-plikt, därman ulgår från de totala persorialtillgårigarria och de totala beho-veri iriomtotalförsvaret. Vihar fråri i vår motion uttryckt vår glädje över altdirektrekrytering av värnpliktiga till civilförsvaret nu ser ul alt bli genomförd.Vi, liksom försvarskommittén, följer givetvis denna fråga, och vi framhåller ivår motion att utbildningen i första hand bör ske vid räddningsskolorna iRevinge, , och . Om man sedan ger möjlighet tillfortsall utbildning i den kommunala fredsräddningstjänsten, kommer devärnpliktiga all både bli väl utbildade och kunria utgöra en förstärkning i delfredslida samhället när räddnirigsirisatser behöver göras. Två frågor har under elt antal år behandlats iförsvarsutskottet med anledning av folkpartiyrkanden. Den ena ärsamlevnadsundervisning i den militära befälsulbildningen, vilkel vi yrkat på ien partimotion. Den andra är frågan om de värnpliktigas försäkringsskydd,vilket tas upp i en enskild motion av . Det faktum atlmolionskraven avslås behöver inte betyda alt de är mindre angelägna. När det gäller frågan om samlevnadsundervisning härivisarutskottet till alt försvarsministern i propositionen framhållit de initiativsom tagits vid och ullalat alt han anser aft flera förbandbör följa detta exempel. Man tycker tyvärr inte atl delta ger ytterligare stödför våra yrkanden utan avstyrker i slället vår motion. Det är märkligt! Ikonsekvens med sitt stöd för försvarsministerns uttalande borde man sevälvilligt på vårt yrkande. När det gäller de värnpliktigas försäkringsskydd harutskottet under avstyrkt motiorieri med hänvisnirig till atlarbete pågått i departementet. hänvisar man till all vissa ändringar skettoch i övrigt till att skyddet för efterlevande föräldrar visserligen inte ärfullgott men att detta är likställt med vad som gäller för alla som omfattasav statens grupplivförsäkring. Vi folkpartister anser dock alt särskild hänsynskall tas till att de värnpliktiga lyder under en plikllag; om en olycka dåinträffar skall, anser vi, föräldrarna ges ell bättre försäkringsskydd. , herr talman, några ord om försäljning avförsvarets mark och byggnader Frågan har väckts i samband med att försvaretlämnar ett antal byggnader och markområden i . Bl.a. skerdetta på grund av atl regeringen beslutat att etablissemanget i skallanväridas effektivt, vilket vi välkomriar /påtalade vi i en motionde negativa effekterna av att försvaret infe kunde tillgodoräkna sig devinster som uppstod vid försäljning av byggnader och mark utan bara hade attleverera in pengarna till statsverket. När ÖB nu i sitt förslag till avyttringav byggnader och mark i säger sig vilja tillgodoräkna sigmedel som blir frigjorda är det naturligt för oss alt stödja denna lanke.Ulskoltels behandling av frågan ligger hell i linje med de yrkanden vi harställt, och vi hoppas den framtida behandlingen av dessa frågor skall ge eltför försvaret tillfredsställande resultat. Jag yrkar bifall lill de reservationer därfolkpartister finns med bland reservanterna. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. 72ARNE i () replik: 1 högre grad som en resignerad suck än somreplik vill jag peka på det förhållandet alt vi inte lycker att det gagnarsaken att prata med om huruvida del är viktigt atl ta saker ochting i försvarsbesluteu i rätt ordriirig. Men fick vi en släng av sleven föratt vi faktiskt vill hålla beredskapen beträffande de tre regementena i ,och vid liv. Vi anser atl 21 brigader är ett minimum för arméoch följaktiigen också att de bör bli utbildade vid enbrigadsförband. Så detfinns en viss logik i vårt sätt att se pä delta. Jag ser som sagt inte med såstora förväntningar på 1989/90:110 anKerstin skall förslå den finessen, men jag vidhåller aft den allt- Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. jämt är giltig. Vilägger fast ett säkerhetspolitiskt synsätt. Vi bestämmer i anledning häravvilken krigsorganisation behöver Sedan, , kan mandimensionera den utbildning man behöver av krigsorganisationen. Då vet manvilka förband som behövs för det. är den enkla synpunkt jag har i fråganom de tre regementena. Anf.73 () replik; Ack ja, denna debatl har vi haft Jag vill också upprepadet jag har sagt, nämligen aft omstruktureringen av armén var en restpost frånföregående försvarsbeslut. Om vi inte hade gjort någonting för atl se lill altfå en armé i balans, hade vådan blivit så myckel större. Sedanhar vi från folkparliel inte på något sätt sagt att del skulle vara omöjligtatl ha 21 brigader. Vi säger, på samma sätt som överbefälhavaren, att del ärmöjligt att ha 21 brigader med de kvarvarande regementena. Det beror på hur manproducerar dem. AnL74 i () replik: Del är en lysande synpunkt, ! Vi har under en lång följdav år haft ivåbrigadsförband. Vi fick, utan atl del egentligen var avsikten,ell A- och ett B-lag som utbildades vid samma förband. Del vill vi moderaterundvika, och finns det ett lillfälle all göra del vägvalet. Det är detta vihar pekat på. Anf.75 () replik; Del kan ju hända all större kunskap i fråga om alt producera brigader än vad vår överbefälhavarehar, men jag lutar mig hellre mol överbefälhavaren i denna fråga. 76 iBengtsfors (c); Dagens debatt - eller vi kanske skall säga kvällens debatt -om vårttotalförsvar sker i en lid då vi är mill inne i utredningen om nästa årsförsvarsbeslut. Mol denna bakgrund är debatten något urvattnad men givetvisviktig för driften av totalförsvaret inför del kommande budgetåret. Senastdå debatterade försvarsfrågor var deballempraluren betydligt högreän . Vid det tillfället avgjordes arméstrukturen, och de gamla anrikalandsskapsregementena 13, 111 och 117 fick stryka på foten. Vi ansåg då alttidpunkten för nedläggningsbeslut var fel vald. Vår uppfallning på denna punkthar inte förändrats Landsskapsrege-menlenas framtid borde haavgjorts i nästa års försvarsbeslut. I försvarskommitléns säkerhetspolitiska betänkande rådde slor politiskenighet. De slutsatser som drogs var atl händelser inträffat som radikalt harförbättrat klimatet mellan supermakterna och resp. allianser. Dessutom sker ensnabb utveckling på det politiska planet i , kännetecknad av endemokratiseringsprocess och en gradvis frigörelse från dominans ochkontroll. Vi kan konstatera attutvecklingen har gått så långt att en återvändo till tidigareförhållanden inte är möjlig. Men fortfarande kvarstår många frågetecken. Hurkommer utvecklingen i all påverka hotbilden och vårt säkerhetspolitiskaklimat? Situationen i kompliceras av atl landet ärett imperium med ell stort antal folk. Det är naturligt all en starksjälvsländighelslängtan hos många av dessa folk tränger fram i den öppnarepolitiska situation som råder är uppenbarligen berett attmed ekonomiska sariktioner och vapenmakt värna om lag och ordning i ellsönderfallande imperium . Elt näraliggande exempel kan vi bevittna i Litauensfrigörelsekamp.