prot · GD0962 · 1989-12-31 00:00:00 — Profilskolor försöksverksamhet och projekt skalluppmuntras och stödjas, praktik och teori varvas. "Barn gör inte som man säger utan som man gör" Att vuxna skall föregå med gott exempel är av störstabetydelse. Ett sätt att visa att vi menar allvar med solidariteten med dentredje världen och dem som har det sämst ställt i borde vara att stramaåt den egna konsumtionen, den s.k. "konsumismen". I utmanade - och jag gördet än en gång -alla riksdagspolitiker att avstå av den egna lönen för attvisa att vi menar allvar med åtstramningen. Vi kan inte konsumera mera och merautan att tära på jordens ändliga resurser Den bästa energianvändningen är denvi brukar för att värna om varandra, kommande generationer djur, natur och detekologiska systemet. Strävan efter mänsklig tillväxt skadar ingen-tvärtom. Denhotar inte livsmiljön som fixering vid materiell tillväxt gör Anf, 126CATARINA RÖNNUNG (s); Är vi på väg in i det historielösa samhället?Kommer den framtida gymnasieskolan att ytterligare bädda för en utveckling dåvåra ungdomar inte har annat än grumliga och ytliga begrepp om hur världen ochSverige tett sig i förfluten tid? Jag fruktar att så blir fallet om det förslag till en nygymnasieskola som SÖ utarbetat blir verklighet. Jag är naturligtvis mycket gladöver att utbildningsministern har sagt att vi skall vårda oss om vårhistoria - och det tar jag som ett gott omen som tyder på att departementettänker i andra banor Jag vill på det bestämdaste vända mig emot SÖ-förslagetsom innebär att det breda historieämnet skärs ned . Basen skall skärasfrån till 6 på de humanistiska och samhällsvetenskapligalinjerna och från 6 på de naturvetenskapliga linjerna. Dessatimmar är fördelade på tre årskurser - märk väl. Allvarligt är också att manpå många linjer, de yrkesorienterande, t.ex. inte läser historia alls. Även om man kommer att kunna läsa historia somtillvalsämne kommer bara de mest intresserade och motiverade eleverna att göradetta. Jag vill erinra kammarens ledamöter om att historieämnet redan tidigarebeskurits. Denna njugghet emot historieämnet i skolan kontrasterar emot englädjande utveckling i samhället för övrigt. Släktforskning ochhembygdsforskning har blivit något av folkrörelser. Det socialdemokratiskapartiet firar sin 100-åriga tillvaro med att erinra om sina traditioner och sinhistoria och om pionjärerna i rörelsen. Naturligtvis är inte bara det antal timmar som elevernaläser historia som har betydelse. Viktigt är också att analysera målsättningenför undervisningen och innehållet i denna. anser jag att skolan ger enalltför utslätad och idealiserad bild av det förgångna, även om de direktchauvinistiska tongångarna från min egen skoltid för länge sedan är borta.Historia skall vara dynamiskt, spännande och farligt - något som skall kunnatjäna som sprängstoff i dagens samhällsdebatt. Den skall vara ett led i enmedborgar-fostran i vid mening. Historia skall ge must och märg och realism åt detförgångna. För att åskådliggöra vad jag menar skall jag ta boksom exempel. Nederlaget vid var det snöpliga slutetpå stormaktsställning. Det intressanta är bild av kriget på1700-talet och krigets profitörer - alltså kungen och adeln med prästerna somtillskyndare å ena sidan och å den andra krigets offer - de meniga soldaternasom förvandlades till kanonmat och det trasproletariat av kvinnor och barn somfanns i arméns kölvatten. Intressant är givetvis om man i undervisningen har enlokal och regional förankring påminnande om de populäragräv-där-du-står-cirklarna. Jag efterlyser också att ämnet samhällskunskap ger enhistorisk bakgrund till nuvarande sociala reformer - ett rejält sjoknutidshistoria. Viktigt är också att ge dagens elever en bredinternationell orientering. Utan historisk kunskap är det svårt att orienterasig i dagens kaotiska , Vi är delaktiga i och måste ha kunskap omEuropas historia och kulturarv, det som kallar Vårt gemensamma hem.Utan historisk in- 1989/90:62 sikt kanunga människor lätt komma i händerna på religiösa och politiska Jagskall läsa ett citat av , välkänd professor och läroboksför- ""P ' fattare i historia, som avslutning på minplädering. Han framträdde i en de- batt i , ochdå sade han följande, "Jagskall tala om den här 30-procentiga reduktionen av historieundervisningen förde breda grupperna av gymnasiets elever Jag vill säga att jag själv mångagånger har känt att skolan är på glid bort från historien. Människornakan inte längre tala med sina barn och barnbarn därför de håller på att förlorakunskaperna om det förgångna. Medan vi historiker vårdar oss om det förgångnalever eleverna mer eller mindre värld därför att skolan medvetet skapardem så. Det är förskräckligt, tycker jag, därför att om vi förlorar historiensom vår läromästare är vi på något sätt förlorade som folk. Det är ju på minnenvi lever Utan minnen kan inte en människa existera, och utan minnen kan ettsamhälle inte bestå. Historienär på något sätt en faktor vid sidan av språket och traditionerna som skaparvår identitet som folk, och därför ser jag den som väldigt viktig."(forts. 7§ Beslut om fortsatta förhandlingar Kammaren beslöt att den allmänpolitiska debattenskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 8§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna1989/90:K201-K224, K226-K257, K.301-K331, K401-K437, K502-K504, K601-K639,K701-K706 och K801-K815 till konsritu- tionsutskottet1989/90;Fi201-Fi206, Fi207 utom yrkande 5, Fi208-Fi213, Fi301-Fi312, Fi401-Fi420, Fi501-Fi520.Fi601-Fi608, Fi701-Fi732 och K501 fill finansutskottet /90:Sk301-Sk454, Sk601-Sk702, Sk801-Sk838, Sk901-Sk906 och So316yrkande 4 till skatteutskottet /90:Ju201-Ju241, Ju301, Ju401-Ju413,Ju501-Ju516, Ju601-Ju638, Ju701- Ju722 och Ju801 - Ju830 till justitieutskottet /90;L201-L215, L301-L305,L401-L427, L501-L504, L601-L620, L701-L722,L801-L815 och L901-L910 till lagutskottet /90:U201-U253, U301-U313, U401-U429, U501-U539, U541-U554,U601-U658 och Fi207 yrkande 5 till utrikesutskottet /90 :Fö201-Fö207, Fö301-Fö313, Fö401-Fö425, Fö501-Fö507, Fö601-Fö605och Fö701-Fö723 till försvarsutskottet /90;Sf201-Sf376, Sf501-Sf549 och Sf601-Sf645 till socialförsäkrings- 148 utskottet 1989/90:So201 utom yrkande9, So202-So296, So298-So315, So316 utom Prot. yrkande 4, So317-So327, So401-So458, So459 utom yrkande 7, So460- So482, So484 - So542 och So601 - So647 till socialutskottet1989/90;Kr201-Kr336, Kr338-Kr377, Kr401-Kr420 och Kr501-Kr527 fill kulturutskottet1989/90;Ub201-Ub340, Ub501-Ub716, Ub718-Ub762, Ub801-Ub827 So201yrkande 9 och So459 yrkande 7 till utbildningsut.skottet 1989/90;T201-T257,T301-T353, T401-T443, T501-T563, T601-T641, T701- T720,T801-T809 och T901-T934 till trafikutskottet /90;Jo201-Jo274, Jo301-Jo321,Jo401-Jo424, Jo501-Jo538, Jo601-Jo622, Jo701-Jo882och Jo901-Jo937 till jordbruksutskottet /90;N201-N369 och N401-N486 tillnäringsutskottet /90:A201-A223, A234-A275, A277-A297, A401-A463, A601-A612, A701-A764och A801-A817 till arbetsmarkandsutskottet /90:Bo201-Bo250, Bo30]-Bo315,Bo40]-Bo424 och Bo501-Bo560 fill 1989/90;UblO-Ubl2till utbildningsutskottet /90:Fil9-Fi23 till finansutskottet /90;Jul4och Jul5 till jusfitieutskottet /90;Krl-Kr4 fill kulturutskottet Anmäldes öch bordlades Proposition 1989/90:81Ledningsansvaret inom den offentliga hälso- och sjukvården, 10§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellafioner framställts 1989/90:126av (vpk) till socialministern om en utvärdering avanvändningen av de särskilda medlen för att korta vissa operationsköer: har sjukvårdshuvudmännen erhållit 140milj. kr i särskilda statsbidrag för att korta operationsköerna inomvissa hårt ansträngda specialiteter. Någon utvärdering av hur dessa pengaranvänts har inte gjorts. För att visa nyttan med de insatta pengarna räcker detinte med att redovisa ökningen av antalet operationer. Detintressanta vore att jämföra kostnaderna för de "extra" operationerna med kostnaderna för den ordinarie verksamheten. Prot.1989/90:62 tinghar nu ett avtal tecknats medde tre vårdfacken som innebär att persona- 7 februari1990 len får fyra gånger så hög lön föroperationer . För en läkare in- nebärdetta en helgersättning på ca utnyttjas inte operationskapacitetenfullt ut under ordinarie arbetstid på grund av besparingar En del av pengarnahar använts till att betala privata vårdgivare. Hur stor den delen är har dockinte redovisats. Men för att kunna göra en bedömning av den förmånligasteanvändningen av pengarna, både , behövs en utvärdering avkostnaderna för köpta privata operationer jämfört med verksamhet i offentligregi. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga socialminister ; Kommer användningen av de särskildamedlen för att korta vissa operationsköer att utvärderas? 1989/90:127 av (vpk) till miljöministern omutsläppen från flygtrafiken på , m.m.: Genom de miljöanalyser somlänsstyrelserna tagit fram på uppdrag av regeringen finns nu ytterligare bevispå att miljöstörningarna i är alarmerande. Därför är det närmast enskandal att nu beslutat att inte ingripa motLandvetters flygplats och luftfartsverkets miljöförstörande har visat att den hellre skyddar starka ekonomiskaintressen än den värnar om miljön. I IVL-Rapport , "Har miljönblivit bättre eller sämre? ", konstateras att nya miljöhot har dykt upp i långt snabbare taktän vi kunnat åtgärda de gamla. Rent tekniska lösningar är i många fall otillräck liga. Därför anser () att det måste till "omfattande strukturförändringar i samhället och beteendemäs siga förändringar hos den stora massan individer---------------- ." "Som utvecklingen nu går är vi på väg att förlorakriget "- i kampen för miljön, min anmärkning- ". Ett fundamentalttrendbrott måste komma till stånd. Takten i vilken ny miljöförstöring skermåste drastiskt bromsas, och takten i vilken tidigare misstag rättas till måsteradikalt ökas." Regeringen säger i årets budgetproposition att den kommeratt presentera en särskild redovisning om hur det trafik- och miljöpolitiskaarbetet skall fullföljas . Om regeringen inte ändraruppfattning kommer en sådan proposition att presenteras först valåret 1991trots att miljösituationen redan nu är akut. I motsats till det som sägs i anser sigregeringen ha tid att avvakta med förslag till hur trafikens miljöproblem skall kunna bemästras . presenterar de ansvariga myndigheterna för olika tra fikområden sina investeringsplaner för det närmaste årtiondet. När det gäl ler de mest miljöförstörande områdena, som flyg- och vägtrafiken, visas inga hämningar. Om regeringen t.ex. accepterar att flygtrafiken fortsätter att öka som , innebär det att takten i miljöförstöringen forceras i stället föratt bromsas. 150 Flygtrafikens allvarligaste utsläppär kväveoxider, kolväten och koldioxid. Omriksdagens beslut om att minska utsläppen av koldioxid och kväveoxider Prot.1989/90:62 inte skall saboteras fullständigt måste det till en helt annantrafikstruktur Det innebär att flyg- och vägtrafiken måsteminska till förmån för transpor-ter med järnväg och sjöfart. Förutom ovannämnda flygutsläpp, och förutom de svåra olägenheter som uppstår i form avbuller och luftproblem invid flygplatserna, har det konstaterats förhöjdahalter av polyaromatiska kolväten i bär och grönsaker i närheten av bl.a.Landvetters flygplats. Flyget är det trafikslag som ökat mest Under80-talet har antalet resande fördubblats. ökade inrikesflyget med10%, grundar sina investeringsplaner pä prognoser som motsvararen ökning för inrikesflyget och en fördubbling av utrikesflyget.Hittills har regeringen inte haft några invändningar mot denna miljöförstörandeutveckling. Kommunikationsministern, och - förutsätter jag - därmedockså regeringen och , godtar luftfartsverkets planering för enanmärkningsvärd och fortsatt trafikökning för inrikesflyget. staterar kortfattat i årets budgetproposition att inriktningen syftar till"att stärka flygets konkurrenskraft" (prop. 1989/90:100, bil. Hansäger däremot ingenting om vilka åtgärder som krävs för att det ekologiskasystemet skall klara sin konkurrenskraft och uthållighet. För flygplats räknar luftfartsverket med enökning på när mare fram . Oin expansionen får fortsättaberäknas enbart kväveoxidutsläppen då ha ökat mycket kraftigt. Naturvårdsverkethar mot satt sig en sådan utveckling och krävt att utsläppen av koldioxid ochkvä veoxider skall frysas nivåer naturvårdsenhet iGöteborg har ställt samma krav. Trots detta har alltså koncessionsnämnden förmiljöskydd genom ett beslut om flygplats totalt nonchaleratmiljöhänsynen. motivering är bl.a. att de nämndamiljökraven är oskäliga eftersom de skulle bromsa flygets utveckling. Nämndensuppfattningar om flygtrafikens ökning tycks helt befriade från ekologiskainsikter om situationen i . Jag villdärför fråga ; Anser statsrådet i likhet att krav beträffandeflygtraflken vid är oskäligt? Anser statsrådet att det med tankepå flygtrafikens utsläpp av bl.a. koldioxid och kväveoxider är möjligt attacceptera en ökning för inrikesflyget fram ? Vilken strukturförändring påtransportområdet är enligt regeringen önskvärd resp. möjlig ? 11 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1989/90:413 av () till industriministern omarbetssituationen i ; är en ort belägen från . Orten, som har ca 3 500 invånare, har varitutsatt för en mycket brutal strukturomvandling, där nästan 1 500arbetstillfällen försvunnit i huvudsak inom skogsindustrin. har skogsbolaget Stora varit dethelt dominerande företaget. Bolaget har inte gjort några nämndvärdaansträngningar för att medverka till att ny verksamhet startas och har därmedinte tagit det sociala ansvar som man kan begära av ett av vårt lands störstaföretag. lämnades besked om att med 45 anställdai har gått i konkurs. Stora, med som delägare, sålde dettaföretag för bara två månaders sedan. har därmed drabbats av ett nyttdråpslag och behöver allt stöd för att kunna ersätta förloradearbetstillfällen. Med detanförda vill jag ställa följande fråga till industriministern; Är statsrådet beredd medverka tillatt nya arbetstillfällen tillskapas i och att Stora tar sitt socialaansvar? 12 §Kammaren åtskildes . 1 S Justering av protokoll................................................. 1 2SMeddelande om besök av talman.... ....... 1 Talmannen 3 § Allmänpolitisk debatt.................................................. 1 BengtWesterberg (fp) LarsWerner (vpk) IngerSchörling (mp) 4§Ajournering för lunchuppehåll..................................... 49 5 §Återupptagna förhandlingar....................................... 49 6SAllmänpolitisk debatt (forts.)....................................... 49 BirgitFriggebo (fp) Tredjevice talman () GöstaLyngå (mp) HugoHegeland (m) BarbroWesterholm (fp) GunnarHökmark (m) IvarFranzén (c) LarsNorberg (mp) KarinStarrin (c) KristerSkånberg (mp) Tredjevice talmannen (om sammanträdets fortsättning) IngridSundberg (m) Jan-ErikWikström (fp) AlexanderChrisopoulos (vpk) Ann-CathrineHaglund (m) LarsLeijonborg (fp) CatarinaRönnung (s) 1989/90:62 7februari 1990 7§ Beslut om fortsattaförhandlingar ... 148 8§ Hänvisning av ärendentill utskott..................... 148 9 § Bordläggning................................................ 149 10 § Meddelanden ominterpellationer 1989/90:126 av Margö (vpk) om enutvärdering av användningen av de särskilda medlen för att korta vissa operationsköer................................................ 149 1989/90:127 av (vpk) om utsläppenfrån flygtra fiken på , m.m............................... . . 150 11 § Meddelande omfråga 1989/90:413 av OlleÖstrand (s) om arbetssituafionen i 152