prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Destora företagen tycks ha god råd att själva satsa pengar på detta arbete,speciellt på den del som avser industriella fillämpningar Och vi anser attföretagen själva skall svara för dessa kostnader Vii anser att det behövs forskning för ett avfallssnålt samhälle,och vi vill därför för säkerhets skull yrka bifall fill reservation 22. anser attenergiforskningen är mycket viktig. Föregåendetalare, särskilt , har vältaligt beskrivit hur viktigenergiforskningen är, alldeles särskilt nu när energisystem skall förnyasoch inriktas på mer miljövänlig och effektiv energiförsörjning och energianvändning.Då är det också viktigt att energiforskningsnämnden får fortsätta sinverksamhet. Till vad nytta det än må vara vädjar jag också till folkpartietatt låta energiforskningsnämnden få fortsätta sin verksamhet. Jag hoppas attfolkparfiet skall stödja detta. Jag yrkar bifall till reservafionerna 35, 36och 38, som har med energiforskningsnämnden och dess arbete att göra. Miljöpartiethar en egen reservation om riktlinjer för energiforskning. Det behövs merpengar för forskning kring biobränslen och vindkraft än vad regeringenföreslår. Det här kommer att underlätta övergången till, som vi skriver i vårreservation, en uthålligare energiförsörjning baserad på i huvudsak inhemskamiljövänliga energikällor Det krävs att betydande medel avsätts framför allttill förnybara energikällor såsom biobränslen. Likaså behövs pengar för attbygga upp kunskaperna om teknikens prakfiska tillämpning. Vi vill alltså attpengarna skall kunna användas in mot fillämp-ningen än vad regeringenföreslår har begärt enutredning om hur långt man har kommit med 97 7 protokoll 1989/90:136 1989/90:136 vätgasforskningen. Vi gläder oss åt att andra parfier också tycker att det är riktigt med en sådan utredning. Det är viktigt närvi satsar pengar på vätgas iSverige, att det inte blir en sorts förevändning för att i själva verket upp- orskning skjuta användningen av vätgas. Vi måste förstå attvätgasforskningen har kommit väldigt långt i andra länder. Här låtsas man somom att det behövs väldigt mycket grundläggande forskning när det redan finnsresultat utomlands. Det är faktiskt risk att detta är någon sorts förhalningsteknikbara. Därför har vi begärt utredningen. 1 bl.a. har man kommitmycket långt på detta område. Det finns t.ex. bilmotorer som fungerar bra påvätgas. Jag råkade vara i första gången som en tysk kördesmed vätgas där Det väckte stor uppmärksamhet i . Det vore skojigt omvätgasens möjligheter kunde väcka stor uppmärksamhet även i . Jag yrkarbifall till reservation 40 som handlar om vätgasforskningen. Anf.87 (): I näringsutskottets betänkande 40 behandlas regeringens proposition 90om forskning, dessutom 13 motioner som väckts med anledning av propositionenoch 12 motioner om forskning från den allmänna motionstiden. Precis som BengtHurtig gav uttryck för har vi i utskottsarbetet varit ganska överens om defrågor som behandlas. Därför blir jag litet överraskad över den debatt somförts, kanske mest över debattens karaktär. Men det är kanske så attverkligheten har hunnit i kapp de borgerliga partierna, och därigenom får vi ensådan här debatt. Detär enligt utskottsmajoriteten av grundläggande betydelse för tillväxten ochvälfärdsutvecklingen att ha en god utbildning och en bra kunskapsuppbyggnad.Detta har vi i . Utbildningen, grundforskningen, den tillämpade forskningenoch produktutvecklingen är centrala områden för att stärka kunskapsbasen somger en konfinuerlig förnyelse i näringslivet. Dennakunskapsuppbyggnad har ofta betydande spridningseffekter, som vi eftersträvar.I den proposition om forskning som vi nu behandlar har förstärkning av dentekniska grundforskningen föreslagits. Detta föreslås ske genom att vi inrättarett särskilt teknikvetenskapligt forskningsråd. Utskottets majoritet delarregeringens förslag om inrättandet, men också att det läggs under industridepartementet. Ipropositionen om forskning återfinns även andra förslag av långsiktig industriellbetydelse, exempelvis en kraftig uppräkning av anslagen för europeisktFOU-samarbete och ett ökat anslag fill rymdverksamheten. Ett annat område somtagits upp under debatten är satsningar på uppfinningar En viktig del är deinsatser som STU riktar mot de små och medelstora företagen. Jagvill här markera med anledning av både folkparfi- och centermotioner attutskottets majoritet påpekat den förändring av STUsverksamhet som skett , där arbetet i hög grad inriktats påstöd fill de små och medelstora företagen. Verksamheten inom STUs program 2och 3 har också en markerad småföretagarprofil. Jag skall kortfattat ta upp några av de reservafioner som av lämnats på detta område. Reservation 6 från och , reser- 98 vation 7 av och 8 av behandlarfrågan om inrättande av ett nytt forskningsråd ochdess departementsfillhörighet. Utskottets majoritet instämmer i regeringensuppfattning att en kraftfull satsningbör göras på grundforskningen inom dettekniska området. Förslaget om inrättande av ett teknikvetenskapligt forskningsrådtillstyrks därmed, och att det placeras under industridepartementet. Det är dock viktigt att iden nya industriella produktionstekniken ta hänsyn till miljövänliga ochresurssnåla tekniker. Det betonas också att det nya rådet skall utses av ensådan samling elektorer att man även fångar in bl.a. miljöteknik. Utskottetvill också markera att en utvärdering bör göras Reservation 26 avmoderaterna, 27 av och 28 av miljöparfiet tar upp riktlinjerna förenergiforskning. Energiforskningen bör enligt regeringen vara inriktad på attstödja sådan teknik som kan komma till praktisk användning . Trehuvuduppgifter för forskningsrådet anges: attbygga upp baskompetens, att underlättaomställningen av energisystem vid kärnkraftsavvecklingen, att möjliggöra enanpassning av energisystemet med ökad miljö- och klimathänsyn. Utskottetsmajoritet ställer sig bakom detta förslag. Med anledning av det vackra vädret och kammarens arbetsbörda har jaginte tänkt uppta kammarens fid ytterligare. Med hänvisning fill vad jag anförtvill jag yrka bifall till näringsutskottets hemställan i betänkande 40 påsamtliga punkter samt avslag på reservationerna. Anf.88 () replik: Låt mig bara i korthet konstatera att vi som opposifionsparfi fyller enpåtaglig uppgift. Vi kan se hur vi lyckas driva majoriteten framför oss. Detgörs vissa satsningar på uppfinnarna. För vår del vill vi gå längre, menmajoriteten hänger med Htet längre år för år Detsanäma gäller satsningen påsmå och medelstora företag inom STU. Jag tror att det är viktigt att vi utgören pådrivande kraft, så att majoriteten i alla fall får någonting gjort. Detsammagäller det miljö- och teknikvetenskapliga rådet. Majoriteten bekänner sigegenfligen fill våra tankegångar, och vi hoppas att majoriteten nästa gångfullt ut skall förstå vad som är det bästa förslaget. Då kommer våra mofioneratt vinna bifall. Anf.89 () replik: Det som sade är ju rikfigt. Arbetet med uppfin-nardelennär det gäller små och medelstora företag är oerhört vikfigt. Om ta åt sig äran av att ha drivit på i den här frågan får han gärna göradet. Även socialdemokraterna har i stort sett allfid drivit frågan och här rördet sig om ett utslag av detta. Om det har varit ett samarbete eller om någonpart har varit tongivande, tycker jag att det är bra. Det viktiga är att vihjälper småföretagen och uppfinnarna i deras arbete. 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 Anf. Jag skulle vilja att vi inledningsvis begrun- dadebilden på omslaget fill den proposition som behandlar . ors ning också fått tjäna som omslag på utskottets ochutskottens samlade betänkanden - staven somgår lodrätt genom kuberna, trots att kuberna befinner sig i samma plan. 'Varför får just denna bild illustrera forskningspropositionen? Den uppmärksammeläsaren ser på baksidan att Reutersvärds bild - det är somhar gjort den - är tänkt att illustrera en av forskningens utmaningar: detmetodiska utforskandet av en värld som inte existerar - av det omöjligas värld. Självskulle jag inte kommentera bilden riktigt så. Snarare är forskningen ettmetodiskt utforskande av en värld vars gränser ständigt förändras och varsyttersta gränser vi inte känner Ett utforskande som leder till sådana förskjutningar,sådana paradigmskiften, att vi från att ha sett den lodräta staven somgenomborrar kuberna plötsligt ser kuberna i planet. Och hur staven plötsligtdelas i tre åtskilda, eller för att uttrycka det på ett annat och för migmycket viktigare sätt: hur det vi tyckte var det självklara plötsligt bliren omöjlighet, hur det som en gång var en omöjlighet plötsligt öppnar sig sommöjligt. Denproposition som bildar utgångspunkt för dagens diskussion arbetades fram underledning av min företrädare som samordnare av forskningsfrågor i regeringen. Jagkan därför utan att förhäva mig klart deklarera min tillfredsställelse med att1990 års forskningsproposition har fått ett sådant bemötande som den har fåttoch med de beslut som jag förutser att kommer att fatta undermorgondagen. Videbatterar de tolv betänkanden som utskotten har lagt fram med anledningav regeringens forskningsproposition. För mig är det angeläget att beröra vissaövergripande spörsmål, eftersom jag inom regeringen för tiden ansvarar församordning av forskningspolitiken. Jag anser det också vara min skyldighet attpå detta sätt redovisa min grundsyn inför , eller om ni så villpresentera mig. Inledningsvisvill jag notera att behandling av denna forskningsproposition ärett bevis på att det är möjligt att arbeta ansvarsfullt också inom ramen förminoritetsparlamentarism. Trots ett mycket stort antal mer eller mindrefrikostiga och välmenta yrkanden har utskottsbehandlingen fört fram till enansvarsfull avvägning, en avvägning mellan det önskvärda och det möjhga. Så kandet gå när vi respekterar varandras goda uppsåt. Det skall visserligen erkännasatt det område som vi debatterar inte är särskilt fyllt av motsättningarLåt gå, det finns en stor samsyn i forskningsfrågorna, men området är långtifrån konfliktfritt. Viinser alla att vi fortlöpande har ett stort behov av ny kunskap. Men i forskningssammanhang är en liten del av världen. av den samlade vetenskapliga produktionen sker i . Av de stora nya kunskaper som har kommit fram - supraledning, informa tionsteknologi, miljö m.m. - har den helt dominerande delen kommit från forskare i andra länder Därför är det av stor vikt att vi kan ta emot och bear- 100 beta dessa nya kunskaper Detta är för mig en förstaviktig utgångspunkt för inriktningen av våraforskningspolitiska ansträngningar - ambitiöst men också med sinne för deproportioner som de svenska forskningsansträngningarna utgör i en störreglobal samverkan. Förmig är det också slående att frågor som alltid har varit aktuella inomforskningen nu har fått ökat genomslag i samhällslivet i övrigt. Dit hör internationaliseringen.Därmed får jag också tillfälle att redovisa min syn på internationaliseringen,bl.a. med anledning av vad hade anledning att göra miguppmärksam på i sitt inledningsanförande. För mig står det fullt klart attforskningen alltid har varit internafionell fill sitt väsen, eftersom mångaforskningsresultat prövas i det internationella forskarsamhället och därmedmäts med en internationell måttstock. Men har deinternationella kontakterna för alla delar av samhällslivet ökat på ett lavinartatsätt. Detta innebär att de får effekter för varje medborgare och varje hem. Idet internationaliserade samhället är samarbete mellan forskare ofta en godförebild för annat samarbete. Mycket av styrkan i ett Utet lands forsknings-och utvecklingsverksamhet ligger också i dess internafionella samhörighet. Detär därför viktigt för den svenska konkurrenskraften att kontakterna medutländsk forskning sfimuleras. Detta kommer att underlättas om harmycket att ge i det internationella samarbetet. Detta är för mig en andraviktig utgångspunkt när det gäller forskningspolitikens inriktning. Inomflertalet discipliner har orienteringen mot länge varitdominerande, men har vuxit i betydelse för svenskaforskare. Genom satsningen på EG och EGs nya ramprogram kommer viktigaforskningsinriktningar att få utökade möjligheter till europeiskt samarbete.Våra EG-satsningar är i första hand viktiga för svensk forskning, menmotsvarande satsningar från de övriga länderna i leder tillsyn-nergieffekter, där får större möjligheter att hävda sigforskningsmässigt i världen. Vad sedan gäller - vilket jag anade som enunderton i synpunkter - hållning till olika former förekonomiskt samarbete i följer regeringen nu den linje som har lagts fastav en bred riksdagsmajoritet och som ytterst syftar till att vi skall kunna nåfram till en ny ekonomisk sfär i . Det ämnet ligger dock, såvitt jag kanse, vid sidan om dagens debatt. Detär också viktigt att förstärka kunskapsutbytet med de östeuropeiska staterna.Det ligger i demokratins intresse att vi gör vad vi kan för att förhindra vadsom brukar kallas "brain-drain", från . Ett sättatt förhindra detta är att vi skapar möjlighet för forskare från dessa länderatt tillsammans med forskare från väst utforma gemensamma projekt och besökavåra institutioner för att främja det vetenskapliga utbytet. måste härbära sin del av ett gemensamt ansvar. Regeringen avser att göra vad som i dessaavseenden faller på den. Enannan fråga som ofta har ställts i fokus är frågan omforskningen utanför de traditionella universitetsorterna. Låt mig också i dagberöra den frågan. De åtgärder som vidtas för de mindre och medelstorahögskolorna är enligt mitt sätt att se ett mycket viktigt steg, eftersom vistarkt markerar att man skall forska även vid dessa högskolor. De olika samverkansprojektsom förekommer mellan enheter med resp. utan egen fakultetsorganisation ärviktiga och bör på olika sätt utvidgas. 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 8 juni1990 nödvändigt att de enskildaorterna inte isolerar sig utan samverkar Genom samverkan kan också en mereffekfiv arbetsfördelning mellan orterna etableras. Ytterligareen fråga som fått aktualitet i diskussionen är huruvida de svenskainternationellt verksamma företagen tenderar att lägga sin forskning utanförSverige. En stor del av företagens utländska FoU-enheter finns där de är pågrund av företagsförvärv eller av andra historiska skäl. Det finnsundersökningar som pekar på att andelen FoU-enheter utomlands kan ha ökat undersenare år Jag noterar i så fall att detta sker samfidigt som vi haft en perioddär svenska företag gjort många och stora förvärv utomlands. Siffror i sammaämne från statisfiska centralbyrån, som publicerats, visar dock attför 17 svenska storföretag har utlandsandelen för FoU varit stabilt låg underhela . Deolika uppgifterna gör det svårt att dra några definitiva slutsatser För mig ärdet naturligt att utgå ifrån - och detta är viktigt för mig - att forskningenlokaliseras dit där det finns god fillgång till kvalificerade och originellaforskare, bra utrustning och god forskningsmiljö. Det är utifrån denna grundsynsom jag kommer att agera som forskningsansvarig i regeringen. Det är viktigtatt frågan om förläggningen av de svenska mulfinationella företagensFoU-resurser debatteras seriöst och fortlöpande. Vi bör fortsätta att funderaöver dessa förhållanden, och regeringen kommer att se till att de blirytterligare belysta. Låtmig också beröra frågan om FoU inom tjänstesektorn. Forskningsvolymen i dennasektor är betydligt lägre än inom den varuproducerade verksamheten. Det ärinte självklart att den skall vara lika stor, men man kan fråga sig omtjänstesektorn gynnas av att FoU-verksamheten här är så blygsam. Förmig är det också viktigt att påpeka att en stor del av tjänsteproduktionenäger rum inom den offentliga sektorn. Den ansvarsfördelning vi kommit framtill, där staten svarar för den grundorienterade forskningen och forskarutbildningenoch produktionslivet svarar för utvecklingsarbetet, bör naturligtvis gällaockså den offentliga sektorn. Här måste kommunerna och landstingen nu ta ettväxande ansvar, och staten kommer att ta sitt. Det är viktigt för denoffentliga sektorns förnyelse att man svarar för sitt eget utvecklingsarbete,att man engagerar sig i ett utvecklingstänkande och att detta sker så nära deenskilda arbetsplatserna som möjligt. Låt mig avslutningsvis beröra några lärdomar från de gångna skall visäga 25 årens forskningspolifiska strävanden, från den tid i början på1960-talet då vi på allvar försökte fånga in riktlinjer för en samlad ochsammanhållen forskningspolitik. Underdessa år har vi enligt mitt sätt att se för det första lärt oss att bättreanvända forskning och utveckling för att förbättra enskilda delar av samhället.Den sektoriellt motiverade forskningen har varit vikfig. Den är nu på väg moten bättre avvägd volym och en klart stramare organisation, och det är bra. Vihar funnit vägar där relevansen får avgöra inriktningen av olika program. Mende enskilda projekten styrs ufifrån inomvetenskapliga bedömningar. Vi har lärtoss att samma vetenskapliga kvalitetskrav skall gälla för all forskning, såäven för sektorsforskningen. Vihar för det andra lärt oss att alltför kortsiktiga FoU-satsningar är av fögavärde. För att sektorieUt motiverad forskning skall bli värdefull är detnödvändigt att det sker en uthållig kunskapsuppbyggnad. har vi insettatt den grundläggande forskningen måste ges ett rejält utrymme i landetstotala forskningsinsats. Vi har således för det tredje lärt oss att dengrundläggande forskning som finansieras via fakultetsanslagen och forskningsrådenär en omistlig i de samlade forskningspolifiska ansträngningarna. Fördet fjärde har vi lärt oss att inte ensidigt satsa på forskning inom sådanaområden som i förstone antas ge mest avkastning. Jag tänker på teknik och påtraditionella och slarviga satsningar på sektorer som ekonomi. Vi tillmäterhumaniora och kultur en växande betydelse, liksom forskning som lär oss bättreförstå vårt eget handlande som samhällsvarelser Vihar lärt oss att sätta högskolan i centmm för den statlig finansieradeforskningen. Vi har således så långt möjligt undvikit att bilda olika forskningsinstitut.Vi har däremot tillåtit att finansieringen sker från flera olika källor Alltdetta har gjort den svenska högskolan fill ett självklart centrum förforskningen i landet - en ordning som vi skall försvara. Enklok forskningspolitik bör enligt regeringens mening först och främstkoncentreras på att skapa goda betingelser för en högkvalhativ forskning ochett system som utexaminerar yrkeskunniga och kreativa forskare. Det är i dettaljus man skall se den prioriterade ställning som givits åt forskningsråden ochforskarutbildningen i den proposition som behandlas av . Detfinns anledning att också i fortsättningen sätta forskningsråden i högsätetnär det gäller den grundläggande forskningen. Medel via råden garanterar högtställda kvalitativa bedömningar, leder automafiskt till en arbetsfördelningoch profilering mellan olika institufioner och högskoleenheter som grundar sigpå vetenskapliga kvalitetskriterier och underlättar samarbetsprojekt mellanolika discipliner. Ensatsning på den grundläggande forskningen är också ett sätt att möta eventuellanegativa konsekvenser för av internationaliseringen inom näringslivetoch utflyttning av FoU-insatserna. Där goda forskningsmiljöer och kompetentaforskare finns, dit lokaliseras även företagens FoU-enhet. Det är så vi skallkonkurrera, inte med subventioner Förden skull får vi inte glömma bort den samhällsmofiverade forskningen, dentekniskt-industriella forskningen och utvecklingsarbete i olika former Därförskall vi också i fortsättningen uppmärksamt följa utvecklingsarbetetsställning i produktionslivet, såväl det privata som det i offentligregi. Tilsyvende og sidst är det ju i den slutliga tillämpningen som forskningen byggerunder för fortsatt utveckling och välfärd i vårt land. 1989/90:136 8 juni1990 91 (): Mycket av det sade kan man naturligtvis instämma i. Mennär det gäller forsknings- och utvecklingsarbete inom företagssektorn så harvi en utveckling som innebär att 1987 svarade 15 företag för avföretagssektorns FoU-kostnader , och 1989/90:136 8 juni1990 Asea svarade ensamma föröver av företagssektorns FoU-kostnader Den kraftiga koncentrationen av FoUi svenskt näringsliv inleddes och har accelererat under1980-talet. Det innebär att 1981 var den av totala FoU-utgifteroch var den uppe i . Undertioårsperioden ökade FoU-intensiteten i 13 av 15största koncerner. Produktdiversifieringenär betydelsefull som strategi bland japanska företag, men minskar i betydelsebland amerikanska och speciellt svenska företag. Detta innebär att svenskaföretag i ökad utsträckning i allmänhet väljer att satsa på färreproduktområden. Därmed ökar, allt annat lika, också sårbarheten, eftersomaffärsriskerna sprids på färre områden. Jämförtmed konkurrerande företag i och har de svenska företagen en lägreandel högskoleutbildad FoU-personal, trots en kraftig ökning av akademisktutbildad personal . Koncentrationenoch specialiseringen ökar genom att ett mindre antal företag och produktområdenstår för en ökad andel av svenskt FoU. Varförsäger jag detta? Jo, när säger att han är beredd att satsa framförallt på forskning och utvecklingsarbete med samhälleliga medel där det finnsoriginella forskare, god utrustning och en bra miljö, så innebär det i dagensläge att han satsar precis på samma ställe som storföretagen i det nationellaperspektivet. Det vore ju intressant att få en diskussion om hur man, kansket.o.m. utifrån regionalpolitiska perspektiv, skuUe kunna bryta en sådanutveckling, som naturligtvis förstärks av just denna sammandragning somstorföretagens intresse av att satsa på vissa ställen innebär Iett europeiskt perspektiv kan det vara intressant att satsa på i enregionalpolitisk insats, men det var kanske inte riktigt det vi tänkte på närvi talade om det nationella perspektivet. 92 (): Eftersom jag redan hälsat statsrådet välkommen fill kammaren, kan jaginte göra det om igen. Men jag kan väl ändå få säga att presentationen avhonom som forskningsminister var synnerligen angenäm. Det mesta som sades kanman acceptera. Emellertidmåste jag fullfölja den debatt som jag inledde när det gällde Europafrågorna.Forskningsministern tycktes ha den uppfattningen att de förhandlingar somgenomförs just nu - hoppas vi - med EG om en närmare anslutning skulle varamera ekonomiskt befingade förhandlingar Jag vill då påminna forskningsministernom att vi förhandlar om de s.k. fyra friheterna, och därtill om ett mycketviktigt sidoblock som ibland kallas för Flanking policies, i vilket ingårforsknings- och utbildningsfrågor. Det är sannerligen en synnerligen aktuellfrågestäUning, som mycket väl kan debatteras i samband med debatter omforskningsfrågor i vårt land. Jaguppfattade statsrådets inlägg på det sättet att den hängivna kärleksförklaringentill internationell forskarmiljö var ett stöd för den syn som jag och vårtparti har på agerande i Europafrågorna. Vi står bakomEES-förhandlingarna på grund av vårt dehagande i riksdagsbeslutet. Den svårafrågan är ju vad som kommer om vi inte uppnår ett tillräckligt bra EES-avtal.Det vore bra att få höra detta statsråd i den socialdemokratiska regeringen förklara att han utifrånsitt ansvarsområde gärna ser en positivare utveckUng än den som ett nederlag iEES-förhandlingarna kan erbjuda. Tillsist vill jag påminna forskningsministern om min fråga när det gällerkärnteknologilagen. Om vi nu har fått - och det verkar så - en engageradforskningsminister, så måste det vara självklart för denne forskningsministeratt också förklara, när det gäller det i svensk lagstiftning med straff förbundnaförbudet mot fri forskning inom den del av fysiken som kallas förkärnteknologi, att den delen av svensk lagstiftning skall avvecklas. Jagvore mycket glad om statsrådet hade det mod som möjligen krävsför att göra den deklarationen. 1989/90:136 8 juni1990 93 (): Jag kan gärna instämma med den föregående talaren - att nuhar presenterat sig som forskningsminister på ett mycket balanserat sätt. Detfinns mycket i det han sade i sitt inlägg som jag gärna stryker under ochställer upp på.