prot · GD09106 · 1989-12-31 00:00:00 — Har inte era partikamrater deltagit i de mångaenergieffektiviseringsseminarierna i ? Del finns kunskaper och delfinns möjligheter att använda energieffekliviserande metoder. Om det funnitsnågot av den politiska ärlighet som låter framtona isjälvskrytande debattartiklar i , hade han kommit med och stöttde förslag lill begränsning av utsläppen av växthusgaser som jag tidigarenämnde. Men denna ärlighet existerar inte annat än i skrift. Den visar sig intei del praktiska arbetet med all bemästra våra problem, och därmed har den intenågot värde. För att man skall återvinna sin måste det till helt andraförslag. Till skulle jag vilja säga följande. Detär illa för socialdemokraterna alt nu vilja riva upp beslutet omkoldioxidutsläppen och stå inför beslutet atl bygga en bilbro överÖresund, som kommer att kraftigt öka mängden koldioxidutsläpp. Jag har fullförståelse för atl logiken bjuder alt taket för koldioxidutsläppen måsle fallaav det skälet. Men kom inte efter det och säg alt svensk socialdemokrati är ettmiljöparti - del enda parti som skulle kunna ha krafl alt driva miljöfrågorna.Jag har funnit alt socialdemokratins miljöintresse år myckel lågt. Det visarockså statsministerns svar . Även han missar grovt kunskaperna omenergieffektivisering. Statsministern är så orolig för att industrin vid enbegränsning av koldioxidutsläppen skulle flytta ut ur landet. Han förutsätteratt industrin är oansvarig, dvs. de som leder industrin. Det är sensationellt.Är det så att kapitalägare är mindre intresserade av miljö och framlid änandra medborgare? och talar om förtidaavveckling. Skall kärnkraften kunna avvecklas måste man någon gångbörja. Man underskattar på ett fasansfullt sätt att människor kan begå fel. Vivet vilka utomordentligt farliga konsekvenser som kärnkraftsolyckor kanmedföra. Del finns inga garantier, inga statliga utredningar av något slag somkan skydda oss mot mänskliga felsteg. har sagt att kärnkraften inte tillhör ettciviliserat samhälle. Del är ett hedervärt uttryck för något som är myckelsant. fördömde också kärnkraften och dess framlid i iriksdagen han avgick. Jag tycker att det var oerhört braoch väl uttryckt. Vi måste kunna klara såväl koldioxidmålen som enavveckling av kärnkraften, och vi måste sätta i.gång . Vi har de möjlighelerna.Det är bara Svarpa interpella: tioner att samladen politiska kraften och viljan att göra della, göra det på ett ärligt sälloch angripa växthusgaserna över hela fältet även inom väg- och flygtrafikenför att få ett samlat grepp. Man kan inte bara ägna sig åt den ena sidan ochsedan strunta i de andra sakerna. Ärligheten i den politiska debatten om energinfordrar en helhetssyn, och den saknas på många håll. AriL 5 (): har fattat beslut om atfkärnkraften skall vara helt avvecklad . Ett aggregat skallavvecklas 1995 och ett 1996. De fyra orörda Norrlandsälvarna skall förbliorörda, och koldioxidutsläppen skall inte ökas. Både målsättriirigar och löfteri skall helst infrias ochbeslut skall respekteras om de inte får orimliga eller skadliga följder Dessabeslut går mycket väl att genomföra. De strider inte emot varandra. Vi i miljöparliet är eniga med socialdemokraterna, centernoch vpk alt kärnkraflen skall avvecklas. vill börja nu och avslutainom . Socialdemokraterna vill börja senare och ta på sig.Detta har tyvärr gjort att det har tagit atf komma i gäng och attavvecklingen blir svårare. Hillills har detta skapat osäkerhet och lett lillalt satsningar på del som skulle ersätta kärnkraflen har fördröjts. Del haräven lett till en osäkerhet inom industrin. Man talar om riksdagsbeslut som omde inte existerar vilket egenlligen är upprörande. säger socialdemokraterna all något parti måsle gå medpå att höja koldioxidlaket. Del är ju egentligen all skapa en alldeles onödigpoHtisk motsättning, herr lalman. Del är också att i onödan stöta sig med nyaväljargrupper har själv påpekat alt statens energiverkhar visat atl del ar möjligt atl med effektivare energianvändning minskaelförbrukningen med 12 lill lill mitten av 90-talel. Dessutom är detmöjligt atl öka kapaciteten i t.ex. kraftvärmeverk genom alt elda medbiobränslen. Det går atl bygga ul med ungefär termisk energi. Mednuvarande teknik ger del bara el per TWh värme. Men det är i alla fallett bidrag på . Dessutom finns det inom cellulosaindustrin2 TWh alldeles oanvänd kapacitet för mollryck. Del finns alltså ganskabetryggande elkapacitel för alt klara avvecklingen av de två förstakärnkraftverken som vi gemensamt har beslutat atl avveckla. Del finns alltså inte någon anledning alt nu ifrågasättakoldioxidlaket. Jag hoppas all dessa överläggningar, som vi från miljöpartietssida gärna skall della i, också kommer atl handla om hur man på bästa sättskall lösa problemen ulan att utgå ifrån atf man måste bryta mot någontirigsom har beslutats av riksdageri. Del måste äridå vara det mest angelägna. Vad är del då som behöver göras? Till alt börja med skallman salsa på effektivare energianvändning. Del är glädjande atl statsministerntar upp della i interpellatiorissvaret. Det gäller då atl göra det bådeföretagsekonomiskt och privalekoriomiskt lönsamt atl salsa på effektivenergianvändning. En väg är atl använda två- eller flerprissystem, vilketregeringen i tidigare sammanhang har talat om. Del ärviktigt att ge förmånliga lån lill dem som vill investera i effekiiv energiteknik.Nu räknar Vallenfall ränta när man gör sina stora investeringar Detmåsle finnas likhet i investeririgsvillkoren. Del kan vara rikligt alt, som man har gjort i 40 av , införa villkor I skulle del bli någon form avkoncessionsvillkor som innebär alt ingen utbyggnad av elproduktionskapacitetfår förekomma, om det till rimliga effekter i ställel går atl effektivisera påmotsvaraude sätt. Likaså kan vi satsa på märkning som gör konsumentenuppmärksam på all han eller hon skall välja en eleffeklivare utrustning. Man kan införa normer som helt enkelt förbjuder de allrasämsta och mest usla utrustningarna. Vi börockså salsa på massiv information. Från många håll har det sagts att vi i har kommittekniskt längre än när det gäller effektiv energianvändning, men vimarknadsför våra framsteg väldigt uselt. Där finns alltså mycket storamöjligheter Vi skall infe göra som Vatlerifall som lalar om hur förfäriigtsvårt det är, utau vi skall lala om för människor all delta är viktigt och attdef går atl hjälpas åt. Det är en väldigt viktig uppgift. Del gäller naturligtvis också atl satsa på alternativaenergikällor Men det skall jag be all få återkomma till i mitt nästa inlägg. AnL 6CLAES ROXBERGH (mp); Alla lalar så vackert om energihushållriinghär , såväl statsministern som och . Då kanman fråga sig; Varför finns det inte någon energihushållriing ?Varför har vi inte effektiviserat? Hur kommer det sig? Det har ju förflutit tioår sedan folkomröstningen hölls. Jo, det beror på att vi har haft ettgigantiskt överskott på el, mina damer och herrar Defta överskott har lett tillatt vi inte har kunnat föra en riklig prispolitik och till atl vi har tvingatsatt sälja elen till ett pris som har varit för lågt. Vi byggde alltså ut våra produktionsresurser alldeles förmycket. Industrin och samhället har blivit vana vid billig elenergi. Dennaelenergi har fungerat som knark för industrin. Som och delvisslatsminislern varit inne på har priset på energi en nyckelroll riär detgäller hur mycket el vi använder och hur energieffektivisering går till. Jag måste påpeka alt den långsikliga marginalkostnaderifaktiskt ligger på samma nivå i hela världen. Det är inte på något sätt så affden är högre i . Bygger man ett kraftverk i eller i är delångsiktiga marginalkostnaderna desamma som här Det betyder att man på siktegentligen måste ta ut samma priser över hela världen. Jag skulle vilja dra en parallell med varvsindustrin underslutel av 60-talet och början av 70-lalet. Varvsindustrin hamnade då i ettgigantiskt subven-tionslräsk, Alla stater som hade varvsindustri pumpade inenorma subventioner, men man kan fråga sig lill vilken riytta. befinner vi oss i samma situation. Bara för att mångaandra stater för en politik där mari subveutionerar, kan inte vi ocksåfortsätta i samma takt. Vi måsle ta oss ur detta på samma sätt som vi tog ossur subventionerna fill Prot.1989/90:106 varvsindustrin. Priset är det viktigaste styrmedlet förelkonsumtionen och den viktigaste signalen. BengtWesterberg visade myckel tydligt vad som händer om elpriset är för Svar påinterpella- ,= . -... », i . j ' lagt och salts eftergenomsnittskostnaden. Jag skulle vilja ställa en fråga både till BengtWesterberg och till . sade att elmarknaden kan blien reglerad marknad som stimulerar slöseri. är det en sådan marknad. Vihar redan en planekonomisk lösning. Problemet är ju att vi inte tar ul dekostnader som täcker produktionen av el. Vi subventionerar den elintensivaindustrin med per är. Är det rimligt atl det skall förekommaindustri-subventioner av den typen? Är del i så fall rimligt alt dessaindustrisubventioner skall gå till elen? Jag kan acceptera all vi skallsubventionera viss industri, men varför inte ge dessa subventioner direkt? Socialdemokratin måste bestämma sig. Som har visat finns det möjligheter att klara koldioxidmålet och att klaraavvecklingen. Det finns t.o.m. möjligheter att avveckla snabbare, om man använderrätt politik och rätt prisbildning. Gå inte på del här med genomsnittsprisetoch de här lösningarna! Det måsle bli en lösning där den långsiktiga marginalkostnadenfår slå igenom på konsumtionen i det sista ledet. Vad finns det då för teknik alt tillgå för all lösa detta?Krister Skånberg tog upp en lösning, nämligen tvåprissystemet, där den reellamarginalkostnaden - och gärna lilel till - får slå igenom i det sistakonsumlionsledel. Då blir del en ordentlig drivkraft när det gäller energihushållningi det här landet. vill jag ställa en fråga, som också ChristerSkånberg var inne på; Varför i hela fridens namn skall det inte råda sammavillkor för investeringar såväl på produktionssidan som påenergihushållningssidan? Industrin kalkylerar med en pay-off-tid på cirka treår för återbetalning i energihushållning. På produktionssidan kalkylerar manmed ränta och belydligl . Vad är det som lönar sig? Jo,naturligtvis alt investera i produktion i slället för i energihushållning. Detär därför som vi har den situation som vi har AnL 7 (); Jag har med stort intresse tagit del avstatsministerns interpellationssvar. Det finns goda skäl att rikta starkkritik mot den socialdemokratiska energipolitiken, i varje fall politikenefter 1985. Det har förts en icke-politik och del har varit förlorade år närdet gäller såväl förnyelse av vårt energisystem som förberedelse förkärnkraftsavvecklingen. Statsministern vill även i fortsättningen ha en elprissätlningsom bygger på genomsnittskostnad och skälig avkastning. försöker BengtWesterberg göra en affär av den kortsiktiga marginalkostnaden. Sanningen är nogatt det är fråga om en kombination. Men om all elström prissätts utifrånkortsiktig marginalkostnad, skulle våra kraftbolag vara konkursmässiga. Det ärsåledes en blandning av en genomsnittsersättning på basleveranserna ochen kortsiktig marginalkostnad på kraflbörsen. Jag hoppas att Bengl är medveten om atl justden här kortsiktiga marginalkostnaden i många fall har lett till väsentligtlägre elpriser än genomsnittskostnaden,vilkel självfallet har haft skadeverkningar när del gäller energihushållningenoch den svenska elmarknaden historiskt sett. För att det skall vara rimligt med ett sådant härprissättningssystem måste det göras betydande insatser för att effektivareenergianvändning och förnybar energi skall ges förutsättningar atl konkurrerapå lika villkor med ny storskalig elproduktion. Det gäller alt få en fungerandeelmarknad pä en lägre prisnivå. har visat en lösning på delta problem, genom vadvi kallar energins utvecklingsfond. Fonden byggs upp med en avgift på 2öre/kWh på all el. Årlig intäkt blir ca . Dessa medel skallanvändas för atl skapa konkurrens på lika villkor mellan olika aktörer ochmellan produktion och effektivare energianvändning. Först om genomsnittsprisetoch kortsiktiga marginalkostnader kompletteras med denna kraftfulla stimulansoch konkurrensfrämjande åtgärd kan vi få en optimal förnyelse av vårtenergi-syslem utan alltför kraftigt höjda elpriser Statsministern talar också om stöd till miljövänligelproduktion. Om statsministern syftar på ;s majoriletsförslag med ett stödlill biobränslen motsvarande /kWh producerad el, måste jag få ställa enfråga. Hur kan statsministern påstå alt detta speciellt främjarbiobränslen, när kol och olja som används för elproduktion i kondenskraflverkfår en skatterabatt motsvarande /kWh el? Det är inte trovärdigt att talaom stöd till biobränslen när man ger mer än dubbelt upp i skatterabatt till detbränsle man säger sig vilja motarbeta. Jag vill också påminna om denöverenskommelse som träffades mellan socialdemokraterna och ,som innebar alt regeringen skulle återkomma med ett förslag om likabränslebeskattning oavsett om bränslet används för el- eller värmeproduktion.Hur mycket var det löftet värt? Delta gäller i lika hög grad , som utnämnt sigsjälvt till biobränslenas främsta företrädare. Det driver samma falskspel ochbiträder i samma orimliga skatterabatter till en produktionsform där mer änhälften av energin försvinner till ingen nytta och koldioxidutsläppen blirdubbelt så höga som vid t.ex. effektiv kraflvärme. Genom att kräva moms påbiobränslen har medverkat till att förhindra en expansion avförädlade biobränslen. Herrar och , när skall nii handling visa atl det finns täckning för ert fagra tal om att ni vill gynnaförnybar energi och effektivare energianvändning? Låt mig ta ett annat orimligt exempel. har vi icentern påpekat atl nuvarande nedsällningsregler för den energiinlensivaindustrin är så utformade atl de gynnar energislöseri. Ju mer energi somanvänds, desto billigare blir den. Den energi som kari sparas är i allmänhethelt skattefri, och lönsamheten vid investering i effektivare energianvändningblir dramatiskt låg. Det är inte genomsnittspriset utan mindre än hälften avdetta som i många fall gäller. Vi i har kommit med konkreta förslag.Socialdemokraterna har ett flertal gånger sagt: Ni har räll, så här kan vi inteha det, men vi måsle utreda först. Så har det varit . 1' * Riksdagetis protokoll 1989/90:106 1989/90:106 20 april1990 föredragande statsråd återdella med behov av utredning, eftersom del inte, säger han, är bra som det ärDet räcker inte alt lala om långbänkar. Dessa ständiga utredningar är någotslags ekorrhjul som socialdemokraterna inte tycks komma ur Socialdemokraternai vill ge upp målsättningen all inte öka koldioxidutsläppen över 1988års nivå. sker samlidigl som eri konservativ regering i planerarför en väsentlig sänkning av koldioxidutsläppen. Detväsentliga är vilka beslut som verkligen fattas för atl effektivare energianvändningoch förnybar energi skall främjas. Om de besluten blir logiska och rimliga, ärinte en absolut låsning i koldioxidfrågan av avgöraride betydelse. Det betydermed aridra ord atl om socialdemokralerria är beredda atl i handling visa alt devill få till stånd en miljöriklig förnyelse av vårt energisystem, kan depåräkna ceriterris fulla slöd. Till alt börja med måsle dock avarter somgigautiska skatterabatler till miljökrävande kolkondens borl, ochriedsätlriirigsreglerna för den energiinlensiva industrin måsle ändras så allde främjar en effektivare energianvändning och inte motarbetar en sådan. Någoti stil med energins utvecklingsfond måsle lill för atl del skall bli möjligtför hela näringslivet och för svenska folket atl delta i en aktiv förnyelse avvårt energisystem. Frågan om moms på energi måste också omprövas. AnL 8 (vpk): Kärnkraflen är inte en mardröm. Den är värre, för den är verkligheten.I alla sina led medför den fruktansvärda miljörisker, från uranbrylningen tillslutförvaret. Bara i producerar vi högak-livt avfall ,som vi ännu inte vet hur vi slutligt skall ta hand om. Den börda kärnkraflenlägger på mänskligheten är oerhörd. Även när vi inte länker på den, finns delen ständigt malande ångest över vad som i varje stund kan hända och vad som kanhända långt in i framliden. Kärnkraftenär också betydelsefull i ett helhetsperspektiv. Kärnkraflssam-hällel går hand ihand med elt fortsatt slöseri med energi, råvaror och naturresurser Del är eltförlamande samhälle som tar död på alternativeri på måriga plan. Avvecklingenav kärnkrafteri går däremot hand i harid med ett samhälle som i högre grad ärdemokratiskt styrbart och teknikoplimistiskt, eflersom del frigör en nyuppfinningsrikedom. Del rimmar med arbetarrörelsens ursprungliga åtaganden atlbygga ett samhälle som är för människans frigörelse och som utvecklar henneskreativitet och fantasi. Vimenar från vpk:s sida atl det är fullt möjligt all avveckla kärnkraften ulanatl rubba de andra miljöbeslulen. Avvecklingen är inte bara förenlig med utanförutsätter en kraftfull miljöpolitik på alla områden. Jag vill särskiltframhålla trafikpolitiken. Jagtycker alt det är ohederligt av kärnkraflsanhängarna alt inte med ett ordberöra all koldioxidutsläppen i så hög grad beror på trafiken. är faktisktvärldens största koldioxidproducent räknat per capita. Delär inte ohederligt, men nästan rörande, atl en liberal som Bengl Westerbergtalar så varmt om myndigheterna. Storebror myndigheterna har sagt atlkärnkraflen inte är farlig, och då är nöjd. Det är inte vi. Ohederligt är def däremot aff man infe med ett enda ordberör den lilla "bagatellen" atl om man med kärnkraftens hjälp villminska koldioxidutsläppen behövs det i storleksordningen 4 000 nyakärnkraftverk i världen, utöver de 400 vi redan har. Pä måndag börjar en viktig del av sin hanteringav energipolitiken. Då mottar vi regeringens proposition om den framtidajordbrukspolitiken. Från vpk:s sida vill vi bevara jordbrukei, men avvecklakärnkraflen. Tyvärr finns det många som vill det motsatta. Kärnkraften hotar faktiskt jordbruket. Vi har istorleksordningen som behöver tas urlivsmedelsproduktionen lill . Därför måste beslut omjordbrukspolitiken innehålla en maximal satsning på produktion av biobränslen.Det inbegriper etanolpro-duktion, satsning pä energiskog och andra energigrödoroch i förlängningen framför allt satsning på biogasproduktion. Naturgasen måste därför redan nu betraktas som en myckettillfällig nödlösning. Vi ser t.ex. i relationen mellan och Litauenvilket hot del innebär all vara beroende av elt annat land för den typen avenergitillförsel. Nalurgasnälet måste planeras för övergång till en irihemskbiogasproduk-tiori. Satsningen på naturgas får inte hota biobränsleproduklioneni övrigt. Från vpk;s sida anser vi utan tvekan att detgårigria deceri-niets bristande energipolitik från socialdemokratisk sida ärhuvudanledningen till att vi befinner oss i en mycket svår situation närdet gäller kärnkraftsavvecklingen. I den meningeri kari mari ha förståelse förderi eliri-terisiva iridusfrin, eftersom den inte har vetatvilka förutsättningar den arbetar under När del gäller den elintensiva industrin kan jag inte låtabli all åter länka på jordbrukei. Statsministern sade i sillinterpellationssvar all inte kan gå i förväg och lägga tunga bördor påvår elintensiva industri. Lustigt nog har vi ett hell annal förhållningssättnär del gäller den energi som vi producerar för mänskligt bruk, alltså våralivsmedel. I del sammanhanget slår sig socialdemokraterna för bröstet och sägerall vi måsle gå före alla andra länder i världen, avreglera jordbrukei, öppnaför en internationell handel. Hur kan det komma sig atl man känner sä stor oro- naturligtvis befogad -för de 1000 000 som är sysselsatta i den elinlensivaindustrin, men så litet av oro för de 1000 000 jordbruksföretagen, som faktisktsysselsätter många fler? När det gäller dem har man inte ens bemödat sig om altförsöka göra en utredning om vad den framtida avregleririgeri och förändringenför landsbygden kommer att få för konsekvenser för jordbrukei. Delta visar, lycker jag, på elt visst mått av politiskfeghet. Inför en del intressenter i vårt samhälle är man mycket ödmjuk ochständigt beredd att göra sitt bästa för att tillmötesgå dem. Men för andra harman inte alls den förståelsen. Det är beklagligt. Som jag sade är ulan tvekan densocialdemokratiska politiken en av anledningarna till de problem vi slår införMen inte desto mindre är kärnkraftsavvecklingen en strategiskt oerhört viktigframtidsfråga. Jag vill därför säga att vi för vår del är beredda att föradiskussioner som leder till 1989/90:106 20 april1990 atlkärnkraftsavvecklingeri kari garanteras och säkerställas, och att vi därmedkan la det första riktigt betydelsefulla steget in i en alterriativ framtid. Jag har lyssuat i tre kvart på oppositionens företrädare. I ell endaavseende är man myckel samstämmig - när del gäller all angripa socialdemokratin.Meri så fort mari kommer iri på sakfrågorria skiljer mari sig och intar femolika ståndpunkter Det är väl ett viktigt motiv till atl en överläggning kommerlill stånd för atl vi skall se om det är möjligt alt ändå skapa någol störresamstämmighet i denna för vårt land och för medborgarna så viktiga fråga. Jagvill försöka inleda den dialogen när det gäller priset, för jag tror alljust prissättningen är en sådan fråga där diskussionen bör gå vidare. Ianslutriirig lill vad Berigl sade vill jag bekräfta atl vad viuttalar oss för är en fortsättriirig av det riuvaraude prissätlriirigssystemet.Del har visat sig vara robust och ha deu flexibilitet som är nödvändig. Det harklarat införandet av hela kärnkraflsprogrammet, och det bör också enligt våruppfattning klara avvecklingen av kärnkraflsprogrammet. Jagciterar direkt ur ell pressmeddelande från , bara en månadgammall: "Kraftförelagen vill slå fast att elpriset också framöver skallmotsvara ett slags genomsnittskostnad för elproduktionen, och inte baseras påkostnaden för dyr och tillkommande kraft, s.k. långsiktig marginalkostnad. "Del är alltså de branschsakkunniga som har uttalat denna uppfattning. Detvore rialurligtvis myckel olyckligt atl på en gång genomföra en prissättningsom skapar väldiga vinster i kraftförelagen och slår ut vårbasindustri. Jag tror fakfiskt atl inget politiskt parti skulle kunna slå lillsvars för det. Men detta är en fråga där vi kari fortsätta diskussionen. Denandra frågan som jag vill ta upp här gäller koldioxiden. Det är faktiskt ganskadystert atl konstatera all vi inte orkar med litet mer av saklighet i en sådanhär fråga. Får jag slå fast några fakta: Koldioxidutsläppeni har minskal med lill 1988. Koldioxiden är bara ettav de ämnen som leder lill växthuseffekt..Vi kommer atl gå vidare och salsapå flera områden, framför alll när det gäller freonerna, så all vi till 1995får ned växthuseffekten , Del är alltså inte så alt vi ger upp vårtinhemska arbete när det gäller klimatpåverkan; Ivärtom driver vi det medväldig kraft. Eflersomjag hörde partiledare i går på della område framställa Sverigesom en interrialioriell miljöbov, vill jag säga att della är hyckleri. Delfinns ingen trovärdighet i ett sådanl uttalande. Alla vet alt här gåri spetsen. Jag har som vetenskaplig rådgivare , som leder FN-sludienpå del här området och som är en av världens absolut främsta forskare på dettaområde. Hans råd har väglett den arbetsgrupp som jag har ställt mig bakom.Vilka vetenskapliga rådgivare i klass med kan sig på? Fårjag också som jämförelse nämna att koldioxidutsläpp perinvånare är dubbelt så högt som det vi har i . Och eflersom vill jag tillägga att koldioxidut- släpp perinvånare är , medan är 7 lon. Vi har verkligen ingen anledningall skämmas förde insatser som vi har gjort på det här området. Vi har driviten politik som faktiskt kan ses som ett exempel för omvärlden. Men kommer vi fram lill den situation där vi befinneross . Här har moderalerna myckel skickligt drivit igenom ett beslut iriksdagen och fått lill stånd ett koldioxidtak på grundval av nivå.Del var hög vattentillgång, som gjorde atl vi hade mycket små utsläpp delåret.