prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — Satsen utsäger att entropin, eller graden av oordning, alltid ökar.Ett enkelt exempel är sandslottet som blir alltmer konturlöst och med tidenförsvinner. Andra mänskliga konstruktioner tar att utradera, menäven det sker Samma sak händer också med energi när olja eller uran utnyttjas.Den i dessa ämnen bundna kemiska energin eller kärnenergin omvandlas, kanskevia elektricitet, till värme, dvs. en alltmer otillgänglig energiform. Entropinökar i takt med att energin blir mer otillgänglig. Detta är en ur teoretisk synvinkelohejdbar utveckling. Däremot behöver den inte påskyndas genom ett oekologisktutnyttjande av resurser Ju förr vi lyckas vända våra relationer med naturentill att vara ekologiska, dess mer har vi chans att överleva. Löftesbilden ser jag i insamlandet av kunskap som hjälpeross närmare förståelsen av hur naturen och människan fungerar. Låt mig uttryckadet så att kunskap i sig, förståelsen av naturen i sig och förståelsen avmänniskan i sig är av stort värde. Om däremot den kunskapen samlats in medavsikt att utnyttja natur eller människor eller om den används på det viset, dåär vi ute på farligt område. Jag skulle kunna ge några exempel på detta. Ett är dencelesta mekaniken. Det var nyfikenhet som drev att söka lagarna bakomplaneternas rörelser, och det var en önskan om att förstå varför Newtonsgravitationslag inte stämde riktigt som drev till att formulera den speciellarelativi-tetsteorin. I bägge fallen fick man en fördjupad kunskap om hurnaturen fungerar. Naturligtvis har det varit viktigt för världsbilden, där nuden mekanistiska grundsynen håller på att lämna plats för en ödmjukareinställning, enligt vilken vi inte kan veta eller förutse särskilt mycket omuniversum och dess framtid. Låt mig ge ännu ett aktuellt exempel innan jag försökermig på en analys av hur framsteg inte behöver följas av destruktion:genteknikens utveckling. Att förstå hur levande varelser utvecklats är mycketviktigt för vår världsbild, och det är också viktigt för att hålla oss friskaoch lyckliga. Kunskapens avigsida i detta fall är att manipulerandet med totalagenetiska system ger helt oberäkneliga effekter och att risken att dessaeffekter är skadliga, kanske mycket skadliga, är stor 1 händerna på negativamaktstrukturer innebär även de beräknade effekterna av genetisk manipulation risk för mänskligheten. Vad gör man nu? Eller snarare som en första fråga: Vem ärdet som bör ha ansvaret för hur forskningens resultat tillåts påverkamänskligheten? Är det samhället? Kanske, men jag tvingas dock påminnakammaren om vad som hände när den tyska myndigheten styrde denrasbiologiska forskningen. Är det de ekonomiska makthavarna? 1 dagens läge är detofta just dessa krafter som styr Exemplen är otaliga på hur de ur kapitaletssynvinkel optimala lösningarna inte är de bästa ur människornas synvinkel. Ärdet den enskilde vetenskapsmannen eller forskargruppen? Även här Prot.1989/90:7 finns stora risker för att handlingsmönstret kan bli styrt avpersonlig äregirig- het snarare än av en önskan att tjänamänniskans och naturens bästa. Personligentror jag att den sista vägen är den bästa. Men det är också min fastaövertygelse att forskning måste kopplas med förståelse av resultaten och deraskonsekvenser, och att denna förståelse ofta inte föreligger om forskaren ellerforskargruppen är alltför ensidigt inriktad på ett specialområde. Gången ärtiden då den verklige humanisten kunde överblicka all kunskap, men kommen ärtiden då stora forskargrupper genomför tvärvetenskapliga projekt med bredförståelse av inte bara de tekniska framstegen och kunskapsmängden utan ocksåav dess växelverkan med livet på jorden. Det är till sådan förståelse av bådehumanistiska och naturvetenskapliga aspekter som förhoppningarna om en rimligframtid kan knytas. I den mån vi i denna kammare har tillfälle att styraforskningens inriktning, är det projekt med drag av holism snarare än avreduktionism, av syntes mer än av analys, som vi bör uppmuntra. Detär också mycket viktigt att den enskilde forskaren har en etisk kodex som haneller hon testar sin aktivitet mot. Problem kan uppkomma, och uppkommer också,när någon för att behålla sitt vetenskapliga renommé eller helt enkelt sittjobb tvingas utföra forskning som han eller hon vet kan ge oönskade resultat.För att ge hjälp i sådana svåra situationer föreslog jag inrättandet av forskningsetiska nämnder Motionen avslogs. Men medden förhoppningsfullt ökade insikt som kammaren nu besitter, kan det var löntför mig att återkomma med den igen. JERRYMARTINGER (m): har vi fått allt fler indikationer på attdet aldrig har funnits så gott om narkotika i som och att detutomordentligt farliga kokainet nu fått ordentligt fäste i vårt land. Samstämmigauppgifter från polis och socialarbetare ger vid handen att den värstaknarkvågen någonsin har svept över . IAmerika är tillgången på kokain nu så god att priserna på de etablerademarknaderna sjunkit drastiskt. Den skärpta narkotikapolitiken i har medförtatt de sydamerikanska narkotikasyndikaten har stött på ett betydligt starkaremotstånd från den amerikanska narkotikapolisen än tidigare, varför de blivittvungna att söka sig till andra marknader än . Man har därför ökat trycketmot . Dettatryck kan komma att bli ännu starkare framöver Sammanbrottet i deinternationella kaffeförhandlingarna har lett till kraftiga sänkningar avkaffepriserna. Detta kan i sin tur leda till att de sydamerikanska kaffeodlarnaövergår till att odla de mer lönsamma kokabladen, av vilka man framställerkokain. Då kommer givetvis kokainskördarna att bli ännu större. Utei kan man se att mängden beslagtagen kokain nuöverstiger mängden beslagtagen heroin. Det är inte ovanligt att man vidtillslag på den europeiska kontinenten gör beslag på över kokain. Ivårt land har kokainet fått fotfäste hos framför allt ungdomar i åldern Man stöter på kokain på klubbar, diskotek och andra frekventa nöjesställen. 1989/90:7 11 oktober1989 Desom missbrukar kokain har inte varit fast i någon annan drog tidigare.Kokainet värvar alltså inte missbrukare från andra droger utan vi har fått enhelt ny kategori av missbrukare. Utvecklingen pekar på ett alltmer utbrettmissbruk av kokain. På Mariapolikliniken anser man att vi nu endast skådartoppen av ett . Prisetpå ett gram kokain, som låg på . per gram,är på sina håll nu så lågt som 450 kn Detta beror framför allt på atttillgången är god, men det beror också på att de hänsynslösa narkotikalangarnadumpat priserna för att locka fler nöjessugna ungdomar att blinarkotikakonsumenten Ettgram kokain räcker till ett rus för tio personer. En dos kokain är alltså intedyrare än exempelvis en starköl på krogen. Rusupplevelsen blir dessutom störremed kokain än med starköl, varför det är många ungdomar som i samband medkrogbesök väljer kokain i stället för öl. Deständiga prishöjningarna på alkohol samt lördagsstängningen på systembolaget,varigenom exempelvis öl och vin blivit mer svårtillgängligt än tidigare, kan iförlängningen faktiskt leda till att olika former av narkotiska preparat blirmer attraktiva. 1 motsats till vad som gäller beträffande alkoholen, harnarkotikapriserna nämligen inte stigit utan snarare sjunkit under de senasteåren. Och när det gäller narkotika tillämpas inga lördagsstängningan Det är istället oftast som våra ungdomar gör sina första narkotikainköp. Vidsidan om kokain har även stora mängder heroin, amfetamin och cannabis vällt inöver . Rent syntetiska droger eller s.k.designer drugs, såsom exempelvis Ecstasy, har också börjat förekomma i missbrukarkretsanEcstasy är en drog som är förhållandevis lätt att tillverka för den som harkunskap och utrustning. Utvecklingenpå narkotikaområdet går framåt med stormsteg. Jag kan berätta att man i dagkan framställa ett ämne som heter Lofentanyl, som är inte mindre än 4 000gånger starkare än heroin. Och vi skall komma ihåg att tillverkare och langarealltid ligger steget före polis och lagstiftning. riksdag kan inte besluta om lördagsstängning och prishöjningarför att göra den illegala narkotikan mera svårtillgänglig för våra ungdoman Detmålet kan vi bara uppnå om vi får en effektiv narkotikastrafflag och ger polisoch tull tillräckliga resursen Det kan besluta om. Dennarkotikastrafflag som vi har är helt tandlös när det gäller att strypaefterfrågan på narkotika i konsumtionsledet. Lagen innehåller visserligen ettprincipiellt förbud mot narkotikakonsumtion, men det förbudet är heltmeningslöst på grund av att socialdemokraterna och kommunisterna inte velat ge polisenrätt att ta blodprov och urinprov på en person som misstänks för illegaltnarkotikamissbruk. Lagen, som trädde i kraft har såvitt jagvet, ännu inte kunnat tillämpas i praktiken. Denpolispolitik som förts av den socialdemokratiska regeringen har påett drastiskt sätt försämrat polisens möjligheter att komma åtnarkotikabrottsligheten. De kraftiga nedskärningarna av polisutbildningen under1980-talet har varit en katastrof för narkotikabekämpningen. Det finns 800 vakantatjänster inom polisväsendet i . värsta äratt det inte räcker med att bara fylla dessa 800 vakanser. Det behovet är juframräknat för länge sedan. Tjänsterna har ju redan så att säga inrättats.Eftersom polisen inte har fått några utökningar under en följd av år, svarardet antal polismanstjänster vi har inte mot det reella behovet.Följaktligen behövs det ytterligare förstärkningar utöver antalet tjänsten Bara i skulle det behövas 800 nyapoliser. För det första saknar man där 600 man i förhållande till vad man hade1982 då den socialdemokratiska regeringen tillträdde. För det andra skulle manockså behöva minst 200 nya kvarterspoliser ute i de stora, problemfylldabostadsområdena. Kvarterspoliserna kan ju göra en stor insats inarkotikabekämpningen. Inom finns den organisationmed gatulangningsgrupper som tidigare fanns och som var ett av de absolutviktigaste medlen i kampen mot narkotikan. 1 flera vaktdistrikt saknasgrupperna helt, medan de i andra distrikt är kraftigt underbemannade. Orsakenär naturligtvis att personalminskningarna tvingat polisen att prioriterautryckningstjänsten och bemanningen av polisstationerna. Det är emellertid inte bara narkotikabekämpningen somblivit lidande på utarmningen av polisens resurser. Vi har hamnat i ett lägedär hela rättsstaten är hotad. Jag vill påstå att staten i sin egenskap avarbetsgivare bedriver rovdrift på sina poliser framför allt i de storastäderna. Den regeringsförklaring som statsministerIngvar avgav i samband med öppnande prägladesinte av särskilt mycket konkret handlingskraft när det gäller narkotikafrågan.Visst lät det som om regeringen äntligen uppmärksammat den allvarliga försämringav narkotikasituationen som skett. Men kraftfulla ord har det funnits gott omäven i tidigare regeringsförklaringan Räckte det med ord från regeringen skulle narkotikaproblemetvara utplånat i för länge sedan. I valrörelsen sade IngvarCarlsson, som då var s.k. framtidsminister, att socialdemokraterna skulle"göra rent hus med knarket" bara man kom till makten. Det har dess. Det som har hänt under den tiden är att densocialdemokratiska regeringen i stället har gjort "rent hus medpoliser". Narkotikamissbruket har bara ökat. INGBRITTIRHAMMAR (c): Moraliska frågor - så lyder benämningen på detämnesområde under vilket mitt inlägg placerats efter det att jag anmälts tilldebatten. Jag ämnar behandla frågor som berör åtgärder för att bekämpa brottoch våld, och det är ju faktiskt riktigt att detta utgår från bedömningar avvad som är rätt och fel i vårt samhälle och hur vi bör uppträda mot varandra. De allra flesta konfliktsituationer skulle vi kunnaundvika om vi bara följde den uråldriga gyllene regel som aldrig blir omodern:Gör mot andra vad ni vill att andra skall göra mot en Eller använd regelntvärtom! Gör inte mot varandra vad ni inte vill att andra skall göra mot er. Trots att detta låter så enkelt fungerar vi människortyvärr inte så mot varandra. Vi hittar i stället på de mest elaka ochdjävulska saker mot varandra, ofta under rusets inverkan. Vi stjäl frånvarandra, hotar varandra och skadar varandra på de mest raffinerade sätt - vit.o.m. 1989/90:7 11 oktober1989 Statistikerträter ofta om våldet ökar eller minskar på olika områden. Jag ämnar inte gemig in i någon sifferexercis , men jag tror att vi kan vara överens om attvåld och brott är någonting alldeles för utbrett, att moralen på detta områdeär för låg och att vi alla måste hjälpas åt för att få ett tryggare samhälleatt leva i, ett tryggare samhälle för våra barn att växa upp i -ett samhällemed mer värme, omtanke och moral. Ett samhälle där människor skiljer mellanvad som är ditt och mitt och mellan vad som är rätt och fel. Omvi skall lyckas få detta samhälle måste vi ge föräldrar en möjlighet att få mertid med sina barn. Detta är tanken bakom centerparfiets och övrigaicke-socialistiska jDartiers krav på vårdnadsbidrag. Föräldrar måste få fid atttala och diskutera med barnen om hur man bör uppträda mot varandra. Tid tillatt lära dem lösa konflikter med samtal och förståelse och inte med knytnävarna.Tyvärr är inte verkligheten sådan . Skolanhar därmed tvingats att ta över en allt större del av ansvaret för fostran. Detär inte fel att skolan hjälper föräldrarna med fostran, men den kan inteersätta föräldraansvaret på det här området, och den skall inte heller göradet. Skolan bör däremot tillföras mer resurser så att bl.a. klasserna kan görasmindre. Maximalt 25 elever i varje klass - då finns det en chans attindividualisera undervisningen för eleverna. Det ger barnen en bra start ilivet, där de får en grundläggande träning i basfärdigheter och de lär sigskriva och räkna ordentligt. De hänger med i undervisningen och de lockasdärmed inte till att skolka, vilket elever annars blir benägna att göra om deinte hänger med. Närsamhället satsar på att barn och föräldrar skall få mer tid tillsammans och påen bra skola är detta exempel på viktiga brottsförebyggande åtgärden Andraexempel på detta är satsningar på meningsfulla fritidsaktiviteter för ungdomar. Vivill från sida också förhindra att barn i onödan utsätts för grovavåidsskildringan Vi vill ha förhandsgranskningar av t.ex. videofilmer, och vitycker att det är otillräckligt med en ansvarig utgivare och höjda böten Närbarn väl utsatts för grova våldsskildringar hjälper det föga att böterna höjtsför den som orsakat skadan. Vii vill också öka skyddet för barn som har utsatts försexualövergrepp och andra brott. Vi vill öka skyddet för kvinnor och andra sommisshandlas. Det är mest kvinnor som misshandlas. misshandlas igenomsnitt en kvinna till döds. Ett sätt att öka skyddet för dessa är attförbättra besöksförbudslagen och införa en straffskala på upp till ett årsfängelse och därmed göra det möjligt att anhålla och häkta den som bryter motbesöksförbudet. Vihoppas också att i få gehör för införande av knivförbud på allmänplats. Det är ett krav som vi hitintills varit ensamma om att driva. Statistikbekräftar uppgifterna om en ökad användning av vapen i samband med brott, ochdå särskilt kniv. Man kan fråga sig hur många liv som förstörts i onödan tillföljd av att övriga partier har avslagit våra krav. Vimåste så långt möjligt förebygga brottslighet. Därtill är det också nödvändigtatt uppdaga, utreda och beivra brott för att garantera medborgarnarättssäkerhet och rättstrygghet. på ett tillfredsställandesätt. Några orsaker till detta är den akuta polisbrist som råder på de allraflesta håll i landet och brist på resurser till domstolsväsendet. harkrävt förstärkningar på båda dessa områden. Intagningenav polisaspiranter måste ytterligare utökas, som ansträngningar görspå den personalfrämjande sidan för att kunna behålla redan utbildade polisenPoliser behöver förbättrad teknisk utrustning. Kravet på höjda löner tycker jagär berättigat. Polisens arbetsuppgifter måste värderas efter förtjänst. Detär viktigt att inte bara föräldrar och skola visar en kraftfull och snabbreaktion på felaktiga uppträdanden. Även samhället i övrigt måste reagera på etttydligt sätt. Så sker inte . Det ökande användandet av rapporteftergifteroch åtalsunderlåtelser visar pä en nonchalant syn från samhällets sida påbrottsligt beteende. Vi måste återgå till de regler som gällde på detta områdeföre 1985. Fråncenterns sida anser vi också att det är ett rimligt krav att en brottslingtvingas ställa upp och träffa den eller de personer som utsatts för en skadasom denne har orsakat. Vi kräver konfrontation på offrets villkon Det är välett självklart moralkrav att en person får stå till svars för sina handlingar,göra rätt för sig. Det är vår mening att en sådan konfrontation, med en inriktningäven på gottgörelse, skulle öka brottslingens insikt om ett felaktigt ochskadligt agerande och avskräcka från ett fortsatt brottsligt beteende. Viskulle få en bra brottsförebyggande effekt. Tyvärr har vi inte fått gehör fördenna, som vi tycker, självklara åtgärd för att bekämpa fortsatt brottslighet.Behovet av fler häkten och fängelseplatser skulle troligtvis minska med konfrontationer,vilket ju behövs. Just bristen på dessa platser antas vara orsak till detförslag som framförts från regeringen, nämligen att minska straffsatserna vidförmögenhetsbrotten. Detta förslag tar vi i bestämt avstånd från. Detger fullständigt felaktiga signaler till brottslingarna om en ökad acceptans avdetta slags brott och är som ett slag i ansiktet på alla debrottsoffer som lider till följd av dessa brott. Tänk om inom !Vi behöver faktiskt öka hjälpen till brottsoffren i stället, inte nonchaleraderas situation. Attbekämpa narkotika, minska alkoholmissbruk, förbättra stöd till brottsoffer, ökaresurser till rättssystem, införa jourdomstolar, införa konfrontationsmöjligheter,ha samhällstjänst, förbättra kontraktsvård, ge bättre rehabilitering åtexempelvis våldsmän är förslag till åtgärder för att minska brott ochvåldsinslag i samhället. Kan vi därtill få en folkkampanj mot våldet, som vi icentern vill ha, där olika ideella organisationer samarbetar med skola ochberörda myndigheter kan vi kanske få ett mera våldsfritt samhälle. 1989/90:7 11 oktober1989 Tredje vice talman (): Steget från moralfrågor till konstitutionella frågor är kanske inte sålångt. Ett lands konstitution är ju uttryck för den politiska moral som manvill skall prägla landets styrelsesätt. Jag har fått tillfälle attse på nära håll vilket värde sådant som vi uppfattar som självklara inslag ivår författning har hos människor som inte har haft förmånen att leva underdemokratiska system. har gjort en längre resa iSovjetunionen. Den stora frågan under vår turné och våra besök på alla möj- 1989/90:7 ligainstitutioner av politisk och icke-politisk art har varit just; Hur skall man bygga upp ett demokratiskt styrelsesystem? Dethar varit väldigt spännande att få konfronteras med den iver som man har kunnatmöta på många håll i det stora . Det är en förändring på gång,vilket visar vilken seg moralisk överlägsenhet som det demokratiska systemettrots allt han Det går att försvara. Diktaturer av olika slag går inte attförsvara. Vadjag hade tänkt att ta upp var ett par mera begränsade konstitutionella frågor -en som har förekommit ganska flitigt i debatten och en annan somhar aktualiserats genom en regeringsproposition och genom en partimotion somvi har väckt från sida. Denförsta fråga som jag hade tänkt beröra något är frågan om valsystemet. Det hari varje fall i pressen varit en rätt intensiv debatt om detta. Ett parti,moderata samlingspartiet, har lagt förslag om ett nytt valsystem. När man harföljt denna diskussion har man kunnat finna att det är två aspekter som ihuvudsak har varit utgångspunkten för debatten. Den ena har varit bekymret förhur den här församlingen, dvs. , skall kunna arbeta, hur en regeringskall kunna bildas och hur en ansvarsfull politik skall kunna föras. Den andrahar varit att man har frågat sig; Kan man genom att förändra valsystemet pånågot sätt öka kontakten mellan kandidater, valda och den breda allmänheten? Närjag har tänkt igenom dessa frågor har jag kommit fram till att min ståndpunktur förändringssynpunkt är ganska negativ. Jag tycker att vi har ett valsystemsom fungerar hyggligt, som ur olika aspekter är väl avvägt. I varje fall harjag inte funnit att de alternativ som har framlagts kan tillföra vårt valsystemnågra väsentiiga positiva kvaliteten Närdet gäller regeringsfrågan har man, även om man inte sagt det rakt ut här ikammaren - statsministern tangerade frågan i regeringsdeklarationen -itidningspressen menat att det kan krävas rejäla förändringar av valsystemet föratt den vägen ge underlag för s.k. starka regeringan Det är ett synsätt som jagvänder mig emot. Jag tycker att man skall ha ett valsystem som i görligaste månåterspeglar de uppfattningar som finns hos befolkningen. När valet är överskall enligt mitt sätt att se ansvaret ligga i denna kammare. Det är riksdagensskyldighet att se till att en regering kommer fill stånd. Det är riksdagensskyldighet att också se till att det fattas beslut i frågor av besvärligkaraktän Nuär det väl inte så många som direkt gått i elden för ett renodlat majoritetsvalsystem.Det moderata förslaget är ett slags hybrid: Hälften skulle väljas enligtmajoritetsvalsprincipen, hälften enligt den proportionella. Detär ytterligare ett par saker som jag inledningsvis vill beröra. Jag hop pas att jag får fillfälle fill polemik . Det ena är attmajoritetsval innebär en väldig styrning av väljarnas möjligheter att göra val. Det innebär alltså en väldig begränsning av medborgarnas möjligheter att själva be stämma vilka kandidater de vill rösta på. En annan sak som är intressant att notera är att i länder med majoritetsval eller med inslag av majoritetsval är kvinnorepresentationen väldigt låg. Det har visat sig att det är svårt för kvin nor att göra sig gällande i länder med majoritetsval. Det finns också en 88 ganska slående statistik som visar att i länder medmajoritetsval är valdelta- gandet genomgående lägreän i länder med proportionella val. Det finns na- Prot. 1989/90:7turligtvis många saker som kan inverka, men valmetoden har säkeriigen en 11oktober 1989 viss betydelse härvidlag. Jagtycker dock för min del att man inom det nuvarande systemets ram, för att i någonmån tillgodose aspekterna om närmare kontakter och större intresse frånväljarnas sida för vilka kandidater som de skall rösta på, skulle kunna ha enordning med personval. Jag har sutfit med i ett par statliga kommittéer somhar lagt fram förslag i frågan, och om jag tolkar den allmänna opinionen i depolitiska partierna rätt, är den närmast för att ett nytt grepp tas i dennafråga. Utredningsmaterial finns ju redan att tillgå. Enandra fråga, som jag tänker ägna den av min talartid, gäller hurdemokratin skall utformas på länsplanet. Vi har fått en proposition frånregeringen om en ytterligare centralisering och byråkratisering avlänsförvaltningen, och den propositionen har vi från sida gått emot.Vi menar att den är ett steg i alldeles fel riktning. Vi anser att man måsteslå vakt om demokratin också på länsplanet. Den utveckling som vi vill ha är enöverföring från länsstyrelserna av allmänpolitiska frågor till ett demokratisktvalt politiskt organ, nämligen . Vi har utvecklat denna tes ganskautförligt i den motion som vi har väckt, och det skall bli spännande att se hurman från andra partiers sida från strikt principiell demokratisk synpunktkommer att reagera inför denna motion när den kommer upp i en mera allmändebattomgång. GÖRANÅSTRAND (m): Jag lyssnade med intresse på . Vi får väl se om hanfinner det mödan värt att replikera på mitt anförande. Jaghade i den allmänpolitiska debatten tänkt tala om samma sak som BertilFiskesjö, nämligen behovet av att reformera det svenska valsystemet. Jag hörtill dem som menar att vi har ett rätt dåligt valsystem, i varje fall ett valsystemsom saknar några av de inslag som behövs om det skall vara riktigt bra. Valsystemetskall ju ge en korrekt avläsning av vad väljarna i vårt land tycken Valsystemetskall också stimulera till valdeltagande och till kontakt mellan dem som blirvalda och deras väljare.