prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Samarbete med , Central-och skall CarlBildts dubbelspel om få fortgå opålalal? Den andra frågan är: Varförbetraktar socialdemokrater, moderater och tydligen också vpk-are allaösteuropéer som potentiella brottslingar? Delta är två viktiga frågor somföranleds av det betänkande som vi har framför oss. Del finns naturligtvis en rad andra frågor där vi görolika bedömningar. Så sker ju ofta i politiken. Vi skulle t.ex. vilja inrättaen europeisk miljöfond för miljöstöd till . Vi skulle vilja användas.k. mjuka krediter och skuldbyle för alt stödja miljösaneringen i bl.a. ,och vi vill ha gäststatus för de baltiska republikerna i . I vissafall har vi inte varit ensamma om dessa önskemål. Jag yrkar därför bifall lillreservationerna 2, 3, 4 och 9. Del är beklagligt atl ulskottsmajoriteten inte stödjer degröna kraven i de här avseendena, men jag kan inte påstå atl det är någonskandal. Skandal är däremot elt adekvat ord för utskottets agerandebeträffande och viseringsreglerna för östeuropéer. Som bekant utropadesig som självständig stat Efler samråd iulrikesnämnden -vilket samråd jag ulgår från var ytterligt sakligt ochdjuplodande, något man ju aldrig får veta eftersom sammanträdet sker bakomlyckta dörrar och där och vpk inte har insyn - kom de fyra störstariksdagspartierna, från till , överens om allSverige inte borde erkänna ; i utrikesdebatten anslöt sig vpk lill denståndpunkten. Miljöparliet de gröna, ell parti som har myckel godakontakter med Li-laueri - jag vill inte påstå all vi är ensamma om del, men vihar det också, bl.a. genom Zigmas Vaisvila, en parlamentsledamot som fickordentligt på nöten av ryska trupper för en lid sedan vilkel ledde lill bl.a.hjärnskaknirig-reagerade genom all kräva att självsländighetsförklaringenskulle mötas av ett svenskt erkännande. har litauiska ledare vädjat direkt till Sverigeom erkännande. Vid samtal med , regeringschef,framförde hon alt hon också ville ha ell erkännande, även om hon var myckeldiplomatiskt försiktig. Hon tolkade bl.a. den sovjetiska blockaden som ettunderförstått erkännande. Hon sade också att ett första steg på vägen mot etterkännande kunde vara att återtar sitt erkännande av den sovjetiskaockupationen av . Detta skulle då kunna tolkas som ett defacto-erkän-nande. Man har använt säkerhetspolitiska hänsyri som argumerilmot sveuskt erkännande, men i själva verket är ju försvaret för små nationersrätt atl existera själva grundvalen för den svenska säkerhetspolitiken. Om detinte finns en allmänt inlernationelll omfattad acceplans av små staters rättatt bli accepterade, då hjälper inga JAS-plan eller Boforskanoner i världen föratt upprätthålla svensk självständighet. President har understrukit all Lilauenssjälvsländighetsförklaring inte innebär all en ny stat har bildats, ulanenbarl alt återupprättar den självständighet som de jure kontinuerligthar existerat sedan landet bröt sig loss från och erkändes av helavärlden. Vid en föredragning för utrikesutskottet i årframkom av folkrällsexpertis alt åtskilligagånger har lubbat på de tjusiga, orubbliga regler man brukar hänvisa lill somhinder mol erkän- Isjälva verket låter man ibland bli att erkänna ett land när del är politisktbekvämt alt göra så. Man skulle också kunna erkänna, om man tyckte all det varpolitiskt motiverat. , som också har använts som tillbygge idebatten, utgör ingel hinder för erkännande. Det finns olika principer, delsterritoriell integritet, dels självbestämmande och inte minst att frigörelseskall ske med fredliga metoder, vilket gör att man inte bara har Sovjetunionenatl ta hänsyn till utan självfallet också och landets rätt tillsjälvbestämmande. Det finns alltså utrymme för ett politiskt val från svensksida. Del är inte så att det finns orubbliga principer som regeringen måstefölja - det finns utrymme för ett politiskt val. Därför är det en politiskskandal atl regeringen vall filttofflorna. Det jag nu har sagl om - givetvisinte del inledande om kapitalismens institutioner - gör att jag vågar lova alt90-95 % av svenska folket skulle, om man lasle det som en text, kunna tro attdel var som hade sagl det. De skulle vara fullständigt övertygade omatt det var som pläderade för frihet och för ett erkännandeav . har mer än någon annan svensk politiker försöktta frihet på entreprenad. Praktiskt taget anklagar hanregeringen för alt svika i allmänhet och i synnerhet. Menvarje vecka går han strax in bakom utrikesnämndens lyckta dörrar och gör uppmed regeringen. Varje sådant utrikesnämndssammanträde har utmynnat itotal enighet mellan de fyra partierna, inkl. , om alt inteskall erkännas. Detta har emellertid aldrig hindrat frän atlomedelbart gå ut på första båsta torg och plädera för frihet iordalag, som gör all myckel få åhörare kan få någon annan uppfattning än attCarl Bildt är den i det här landet som mest vill stödja Litauenssjälvständighet. Jag har mycket undrat över hur de övriga partierna iutrikesnämnden stillatigande kan åse detta skådespel. Del är framför alll erhan gör narr av. Del är ju er han har kokat ihop detta tillsammans med, ochsedan går han ul och agerar som om ni var hell oeniga för atl ta poäng på bådasakerna på en gång: atl slippa en debatt med regeringen som han uppenbarligeninte vill ha, eftersom högern brukar förlora de debatterna. skall hangå ut på torgen och ta poäng på all vara den störste baltälskaren i landet. Hurkan ni tolerera det? Det är för mig en gåta. Man kan också fråga hur massmediagång på gång kan låta framträda som motpol lill regeringen, när haninte alls är någon motpol ulan går i den skönaste armkrok med . Naturligtvis är också övriga partier vårda kritik i dettasammanhang, men på betydligt lägre nivå. har ju länge kämpat förBaltikums frihet, och antydde nu atl i varje fall ärberett att ta några steg åt rätt håll. har sagt att det inteär fråga om ulan när det är dags för ett erkännande av . Men när är när?Jag har ställl frågan och kominer att fortsätta alt ställa den i talarstolaroch i korridorer tills det ges ett klart svar på den. När är när? Är del närMoskva ger klartecken? Det kan väl ändå inte vara en folkpartistiskuppfattning om . Jag tyckeratt Aftonbladels chefredaktör i går behandlade socialdemokra- Samarbete med , Central-och Ösleuropa Samarbete med , Central-och temasinställning mycket adekvat då han gycklade med försäkran om atlett officiellt erkännande av inte behövs eftersom man har erkäntLitauen i hjärtat. Det räcker som en kommentar om socialdemokraterna. Jag tycker alt samtliga partier borde läsa i , där han konstaterade atl elt erkännande avLitauen är en moralisk plikt som bara fega politiker väjer för På åtskilliga sovjetiska torg, inkl. , krävs nuett erkännande av . Hur länge skall de gröna behöva varaensamt om motsvarande krav på svenska torg? Den andra huvudfrågan gällde östeuropéers ochvästeuropéers lika rältigheter Det som utskotlsmajoriteten har skrivit på s.27 och 28 i belänkandet, och som , och harreserverat sig emot, är faktiskt inget annat än ett uttryck för en primitivfrämlingsfientlighet av lägsta slag. Utskottsmajoriteten behandlar allaösteuropeiska turister som potentiella utövare av illegal försäljning. Manbetraktar alla östeuropeiska turister som potentiella och illegala invandrare.De friheter som utskottet vill utveckla för , skall de inte allsgälla ? Vi skall ju ha en fri arbetsmarknad inom , vilket ären av de, ur synpunkt, få positiva sakerna i den integration sompågår. Vi i riiil-jöparliet är anhängare till alt människor skall få röra sigsä fritt som möjligt. Men vi har varnat för atl om detta utvidgas till helaVästeuropa kanske det inte blir plats för östeuropéer Detta tycks ju bekräftaden farhågan. Utskottsmajorileten skriver i betänkandet atl en generellviseringsfrihel för resor till skulle kunna uppfattas som en signallill fri invandring från länderna i Öst- och . Men vilkel ärsyftet med EG-anpassningen? Är inte del atl ge en signal till fri invandringtill hela ? Vad innebär det annars? Har ni i så fall talat om iBryssel att ni inte kommer alt acceplera den fria arbetsmarknaden? Varför skallinte samma rätt att turista i , och kanske söka arbete och bosättninghär, gälla för litauer, ester, letter och polacker som för greker ochportugiser? Vad har socialdemokrater, moderater och kommunister egentligenemot östeuropéer? Jag yrkar bifall lill reservationerna 5 och 6. AnL 82HÅKAN () replik; Frågan när år när som Per uttrycktesig, går naturligtvis inte att avgöra i , eflersom vi i inte pånågot sätt styr denna process. Denna fråga skall debatteras i ulrikesulskoltetmed anledning av den motion som har väckt och därefter i ensärskild debatt i kammaren. Men det jag tycker att man kan säga är alt det finns tecken som går att lolka som atl en förhandlingsprocess ändå kan varapå väg. Någonstans i denna process måste den , enligt minmening, finna att rätt tillfälle har kommit. Vissa av de manövrer som skerinnebär ju indirekt att man även i bekräftar att man håller på atl närmasig den ståndpunkt som är den enda rimliga, nämligen atl är en annanstat än . Men vi styr inte detta från . Egentligen begärde jag ordet för att kommentera det somPer sade om atl vi skall tvinga på östeuropéerna kapitalismens tragedi,eller hur han nuuttryckte delta. Jag tycker alt han skall försöka säga del lill de äradesolidaritetsaktivister som under har kämpat för atl äntligenfå en chans atl göra något åt katastrofala situation. Myckel av den harju att göra med miljöproblemen. De fabriker i övre Schlesien som bl.a. är boveni denna tragedi borde ha stängts för tio, femlon, . Självfallelblir del en stor arbetslöshet när dessa fabriker slängs, om den nya ekonomiskapolitiken kommer att leda fram till del, men det är nödvändigt för atl del överhuvud taget skall vara möjligt atl bo i dessa områden i fortsättningen.Självfallel leder della lill många sociala problem, bl.a. i form avarbetslöshet. Säkerligen blir det tragedier Men detta är något som den polskabefolkningen accepterar Den polska regeringen har förtroendesiffror som varjenormal västerländsk premiärminister skulle vara grön av avund atl få läsa itidningen. av befolkningen har förtroende för den polska regeringen. Jaglycker att Per skall säga till polackerna det som han sade här . Dåfår han se vilket svar häri får Samarbete med Bahikum, Central-och Ösleuropa AriL 83 () replik; Jag lycker alt del är ganska beklämmande atllyssna lill Per . Det är ganska dystert. Per ser två helvetenoch ingen skillnad däremellan. Han ser ingen skillnad mellan diktatur ochdemokrati. Han ser ingen skillnad mellan välståndet i väst och den skriandefattigdomen och miljöförstöringen i öst. När man lyssnar på Per får mankänslan av att det inte finns något hopp för människorna. Inte ens Per Gahrtonpåstår ju all de gröna har en ekonomisk politik som skulle kunna tillämpas påett sådant sätt att den leder till något ökat välstånd eller någon ökadvälfärd. De gröna vill ju sänka tillväxten t.o.m. här hemma i . Men det finns faktiskt litet hopp för människorna. Jag varför i . Där har man, vilkel var inne på,en solidari-lelsslödd regering som arbetar för reformer Och det som vi där fickhöra gav litet hopp. Det var Per , västerländska ekonomiska metoder jagskulle nästan vilja säga Chicagoskolan, som man tillämpar där Inflationen harsjunkit från 1988 lill , och imars. Man klarar nu en konvertibililet av zlotyn utan all behöva dra på sloravalutareserver Det kommunistiska systemet var mycket bra på fullundersysselsätlning. Den öppna arbetslösheten är ännu icke iPolen. Jag tror alt den kommer alt stiga. Köerna framför affärerna harförsvunnit. Polackerna ser faktiskt en viss ljusning och elt visst hopp. Del ärnågot alt glädja sig över Sedan lycker jag att det ärpåtagligt hur Per , den störste EG-mot-slåridareri, riu har gjort siglill den störste propagenten för elt diplomatiskt erkännande av . Jagtror faktiskt all måndagsrörelsen gör mer för självständighet än PerGahrlons inlägg. 84PER () replik: Jag kan inte påminna mig att jag harkritiserat måndagsrörelsen. Tvärtom deltar vi i givetvis i denutsträckning vi får lov för arrangörerna. Visst gör måndagsrörelsen stor nytta.Jag kritiserade Samarbete med , Central-och Ösleuropa Bildt,punkt, slut. Men del bör naturligtvis en moderat riksdagsledamot också la åtsig. Del hade varit intressant atl få en förklaring till . Jag är inte pessimistisk på del sättet att jag tror allmänniskan nödvändigtvis måsle gå under, men jag tror alt det med absolutsäkerhet kommer alt ske om man nöjer sig med alt byta ul den fördärvligakommunismen mol en hämningslös lillväxtkapitalism som gör slut på alla våraresurser inom några årtionden och som i huvudsak innebär alt man struntar i hurdel går med miljön. Vi förordar ett ekonomiskt system som har spärrar molmiljöförstöringen inbyggda från början. Den politik som vi och våra grönavänner vill ha är förvisso inte är någon kommunism utan en marknadsekonomi somär häri ekologiskt styrd som innebär att man inte accepterar atl vissagenerationer skall offras för en samhällsförändring. Jag trodde atl del varStalins privilegium i historien att anse atl vissa generationer skall offras.Vi accepterar inte att vissa skall dömas ut i arbetslöshet och dömas lillsoppköken därför att man skall ändra från ett samhällssystem till ett annat.Det är precis della som kommer att inträffa. Del är arbetslöshet iPolen. Men alla de som propagerar för den s.k. reformen i säger atl delkommer alt bli arbetslöshet innari det hela är färdigt. Man kan möjligenhoppas alt de har fel, men erfarenheten frän och och andra sådanaländer där man inte har en stark social sektor visar alt polackerna bara är ibörjan av vad de kommer att få uppleva. Då blir del naturligtvis deras sak allla ställning hur de vill ha det - självfallel. Jag reagerar mot atl svenskapolitiska partier propagerar för atl vi skall pådyvla dem kapitalismens institutioner Jag har svårt att förslå varför försvararmoderalmotio-nen som han alldeles tagit avstånd från, men det är ju hansproblem. Del irilressarita var atl höra vad han hade alt säga om . Vihar respekt för långa engagemang för frihet. Därför harvi varit besvikna för att inte har gäll längre. Men vi har ocksåförstått atl det ändå finns seriösa krafter i som har velat gålängre. Bengl har inte ägnat sig ål samma skändliga spel som CarlBildt, och därför finns del en respekt för grundhållning när detgäller . Del vore bra om kunde ta initiativ till alt man ivarje fall kommer längre än atl bara än en gång säga nej till erkännande avLilauens självständighet, atl man kunde ta det steg som Lilauenspremiärminister här antydde vore det första steget, nämligen atl upphävaerkännande av den sovjetiska ockupationeri. AriL 85MARGARETHA AF () replik: Jag tycker alt Per skall la debattenmed mig i stället, eftersom jag är närvarande här i kammaren. Han skall inteanklaga för olika saker nu när han inte är i kammaren. Jag lycker att det verkar som om det nu - det kunde vi hörai nyheterna kl. 18.00- finns vissa öppningar Vissa förhoppningar kan man kanskehysa om alt det kan börja röra på sig i den låsta situationen mellan Vilniusoch . Det kan vara intressant att notera alt ell av instrumenten tycksvara del brev som och har sänt. Del visar alt del finns många olika sättalt påverka situationen. har klart i denna kammare uttalat varrätten finns, var maklen utövar sina anspråk och på vilken sida vi och Sverigeslår. Det vet Per själv eftersom han debatterade med dendagen. AnL 86 () replik; Nej, Per , jag försvarar intemoderatmolionen. Den faller för mig i samma kategori som en del av Per Gahrlonsegna synpunkter och för den delen en del av dem som många socialdemokrater ivarje fall i början av den här processen, ställde upp på och bjöd ut som om deväntade sig oerhört intresserade spekulanter nämligen alt vi i skalllala om för människor som har precis samma fattningsförmåga som vi själva ochsamma kunskaper som vi om olika ekonomiska system, sociala problem,miljöproblem och annal atl så här skall ni göra, så här skall ni inte göra,osv. Del är att nedvärdera människor i våra närmaste grannländer på ett sättsom jag lycker är ovärdigt i en debatt. Det har varit ganska mycket av sådant iden svenska Östersjödebatten. höll socialdemokrater ochmoderater på all slåss om huruvida det var socialdemokrater eller moderater.. Samarbete med Bahikum, Cenlral-och Jag vill erinra om all repliken gäller Per Gahrlonsanförande. 88 () replik; I sä fall vill jagbara konstatera alt detta sätt atl uppträda som om svenska partier har någolslags företrädesrätt atl lala om för hela nationer i vår närhet hur de skallgöra når de mycket väl begriper själva var så atl säga skon klämmer tycker jaglar emot alt behöva uppleva här i kammaren. 89PER () replik; I del sistnämnda avseendet är jag fullständigt överens. Vi har olika ideologisk grundsyn. väl på tillväxten, och jagar något mer skeptisk, för att uttrycka detmilt. Men det är naturligtvis de folk som har befriat sig som själva skallavgöra. Vi arbetar genom atl samarbeta med våra likasinnade i dessa länderalltså med de gröna partierna i och andra länder, och utbyta erfarenheterMen det är de gröna partierna där som givetvis bestämmer i vilken utsträckningde skall driva likartade idéer. Del kan inte vara någon tvekan om den saken.Därför reagerar jag så starkt emot moderatmolionen. och kammaren har alltsåreagerat emot den oberoende av vilken grunduppfattning man har om hur samhällenskall byggas. Del är all lägga näsan i blöt på elt ytterligt olämpligt sätt ien känslig situation. Sedan lill frågan om jag skall debattera med afUgglas eller med . Riksdagsuppdraget är ett heltidsuppdrag. Detförutsätts alt alla riksdagsledamöter är närvarande alltid. Det finns ingentingi grundlagen som på något sätt ursäktar atl en ledamot är frånvarande omvederbörande inte är tjänstledig. Jag känner inte till om förnärvarande är tjänsl- Samarbete med Bahikum, Central-och Ösleuropa Dethär springandet som partiledarna ägnar sig ål och är här bara riågon enstakagång när de skall hålla ett grandiost tal, som vi ibland gärna hade kunnat varaulan, och sedan är borta största delen av tiden är väl partiernas sak, derassamvetes sak och väljarnas sak, men det är naturligtvis ingen garanti mot altde inte skall få utstå kritik i debatten. Ingen riksdagsman kan undandra sigkritik genom atl säga atl han är ulkvitiad och inte är närvarande. den som har burit sig illa åt när det gäller . inte gjort på samma sätt, och därför har jag ingen anledning atl angripahenne personligen. Jag lycker att beleende är häpnadsväckande ochbör därför kritiseras. Om ni kan fixa det inom moderata samlingspartiet pånågot sätt så gör ni er och en myckel betydande tjänst. vice talmannen anmälde alt att till protokollet få antecknat atl hon inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL 90STURE (); Utrikesutskoltets betänkande 16 behandlarutformningen och inriktningen av del svenska östsamarbetel. Frågan om storlekenoch finansieringen av de insatser som vi här diskuterar har behandlats i betänkande14 om UD;s budget och i betänkande 15 om utvecklingssamarbetet. All denformella hanteringen i denna fråga har blivit litet splittrad beror naturligtvispå vår önskan att ulan onödig tidsförlust vara med och påverka den snabbaulvecklingen i Öst- och . Har då någon betydelse för vadsom nu sker i våra grannländer i öst och i syd? Naturligtvis inte mer änmarginellt, men på vissa områden, exempelvis när det gäller miljöförstöringenoch strategiska utbildningar, kan kanske svenska insatser få en viss styreffektpå utvecklingen. Den samlade svenska satsningen blir i praktiken väsentligtstörre än 1 miljard och bör naturligtvis sättas in i ell bredare europeisktsammanhang. deltar ju aktivt i flera multilaterala ansträngriingar attbistå Öst- och . Om den politiska utvecklingen gör del möjligl atlkoncentrera en stor del av våra bilaterala insatser till de små baltiskarepublikerna, kan också effekterna bli märkbara. Då får också vårt helhjärtadestöd för de baltiska folkens krav på självständighet ett mer konkret innehåll.Jag tycker faktiskt att är litet för blygsamma när de i sinreservation 7 vill öronmärka 100 bilaterala miljoner för . Den nya politik som och mänrieri kring honomfört har lett till all nu släppt greppet överstörre delen av de erövringar som arméer gjorde vid slutet av andravärldskriget. DDR, , och har fåtticke-kommunistiska, demokratiska regeringar Förhoppningsvis kommer delta omnågra veckor också atl gälla och . Den här snabba fredliga omvandlingen förutsågs inte avnågon . Jag hade själv möjlighel att påplatsen följa en hund-ratusenhövdad klart anlikommunistisk demonstration iBudapest på gamla revolutionsdag. , också i ,hörde jag se- dan Posgayoch andra ungerska kommunister lägga ut texten om hur de tänkte införa ett flerpartisystem.Vi som varmed insåg då inte vad som skulle hända . Ändå saltFalin från centralkommittén i med och sade resignerat något om alt deråd Moskvakommunislerna hade gett de ungerska kamraterna i det förflutna varitdåliga råd, så nu fick de försöka klara sig själva. Inte heller när jag tillsammans med GunnarStenarv planerade atl åka till för alt träffa , Meckel och andra dåillegala östtyska socialdemokrater var del riktigt klart vad som skulle kommaalt ske. Vi kom till efter det atl muren hade öppnats.Men det var först då vi stod där vid hålet i muren vid Plalz sent påsöndagskvällen och såg hundratals trötta öslberlinare vandra hemåt medvästberlinska plastpåsar i handen som det verkade mycket osannolikt atlomvandlingen skulle kunna bromsas. Också i på den förstasocialdemokratiska partikongress som hållits i efler 1917 kändeman att det skrevs historia. T.o.m. var på väg alt fä eltflerpartisystem. Bland de officiella gästerna vid denna kongress i flödandeTV-ljus fanns två representanter för kommunistparti. har lyckats atl hell fredligt lossa greppet omde sex vasallstaterna i Öst- och . När den hell dragits tillbaka inom gränser är entidsfråga. Utvecklingen har gått svindlande fort. Kommunismen somsamhällssystem överges av alla - tydligen även av de svenska kommunisterna.Politbyråniedlemmar i talar om nödvändigheten atl införamarknadsekonomi. Och i går avslutade en orädd opposition åretsförstamajdemonstralion på i . Det tre baltiska försöker nu bryta sigut ur unionen. I har Högsta stiftat en lag om den procedur som endelrepublik måste följa för atl bli en självständig stat. Men balterna ansersig de jure aldrig ha tillhört . Mänga i väst är oroliga över alldet lilla skall bli den tuva som väller perestrojka ochglasnost över ända. Här i försöker de fem oppositionspartier som utgörriksdagens majoritet att göra inrikespolitik av det baltiska dramat.Miljöpartiet har utmanat i fråga om "brinkmanship". Mantycker att vi skall strunta i folkrättens principer och officiellt erkännaLitauen. Del föreslås i reservation nr 6 i det betänkande som vi nu behandlar.Frågan kommer att tas upp utförligt i elt separat betänkande som behandlas häri kammaren . På den här punkten finns del skäl atl ställa en rak frågatill med anledning av hennes uttalande här då honkrävde svensk diplomatisk närvaro i . Men dä tänker hon sig knappast eltarrangemang som det som vi har i och med filialer lill vårtgeneralkon-sulal i . Någonting sådant skulle knappast accepteras avrepubliken . Vad tänker sig är någon form avpermanent svensk diplomatisk närvaro i . Den fråga av alla som då kommeratl ställas Samarbete med , Central-och Ösleuropa Samarbete med , Central-och är omvederbörande diplomat befinner sig i eller i republiken frågan kan ställas på det sättet tyder på alt det handlar om atl de factoerkänna republiken och att det är det som avserMen varför då inte rösta för miljöpartiels reservation rir 5? Är på väg alt överge den enighet i denna frågasom har rått i utrikesnämnden, eller är det här bara ytterligare ettinslag i det spel för galleriet som Per här har talat så utförligt omoch som modera-lerria bedriver kririg den baltiska frågan? agiterarockså ute i busken.