prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — reservation2, mom. 3, om atl domstolar skall motivera sina beslut om betalningssäkring; reservation20, mom. 24, där del gäller atl man skall ge en skattebetalare en rimlig chansatl begära omprövning innan laxeringsperioden gått ul; reservation34, mom. 38, där del gäller atl om lagstiftningen är dåligt utformad, skalllagstiftarens intentioner vara del som gäller, så atl en skattebetalare inteutsätts för en oskälig beskattning. Alladessa tre synpunkter är högst rimliga, och jag har svårt all förstå atlutskottet inte kunnat inkorporera dem i sin skrivning. Låt mig slutligen vändapå myntet och titta på den andra sidan. ochdetta anser jag myckel viktigt, atl skattebrott och andra ekonomiska Prot.1989/90:35 brott givetvis skall anmälas lill åtal. Den rutin som innebär helt en- keli påför tillägg och låter det bero ärverkligen inle lill fyllest. Jag yrkar bifall lill reservation 25 beträffandemom. Som med all önskvärd tydlighet redan framgått behandlar dettabetänkande förslag lill ändringar i beialningssäkringslagen, ett anlal motionersom väckts med anledning av denna proposition och sedan ett stort anlalmotioner som härstammar från den allmänna motionstiden. Det kan i detta sammanhang vara en visspoäng i alt påpeka alt de som undertecknade propositionen som låg lill grund fördel beslutet har namn som Mundebo, och - det var alltså denborgerliga trepartiregeringen som lade fram förslaget om enbetalningssäkringslag. Anledningenlill atl den infördes var att var del inle möjligt atl säkrabetalningar av del allmännas fordringar på skaller, tullar och avgifter underliden från att fordringen uppkommit och lill dess den fastställts och därmedkunde bli föremål för indrivning. utnyttjades av vissa mindre nogräknadepersoner med t.ex. skatteskulder på ett sådanl säll alt l.ex. egendom gjordesoåtkomlig innan fordringen kunde drivas in. Insatser mol skattefusk riskeradeatl bli verkningslösa om inle det allmänna hade instrument för atl säkra delekonomiska utfallet. Sedanlagen infördes har det dock kommit atl riktas allvarlig kritik mot hur lagenhar tillämpats. Bl.a.har del förekommit alt felaktiga betalningssäkringsbestut fört med sig storaekonomiska problem för dem som drabbats. Regeringenhar därför låtit utreda frågan och föreslår i den nu aktuella propositionen enrad ändringar i denna tag, alla med syfte alt skapa bättre garantier mot attenskilda drabbas av felaktiga beslut om betalningssäkring och för all i övrigiförbättra den enskildes ställning i den lypen av mål. Såledesföreslås att beviskravet skärps för atl betalningssäkring skall få beslutas. proportionaliielsregel, som innebär alt viklen av åtgärder skall vägasmol den skada som kan drabba gäldenären, införs. Länsskatlemyndighetenskall föra del allmännas talan i belalningssäk-ringsprocessen, och på delsättet skall handläggningen bli mer effektiv. Länsrätternages en skyldighet alt kontinuerligt övervaka atl förutsättningarna förbeslutet alltjämt föreligger, genom alt de på eget initiativ helt eller delvis skallhäva ell beslut om det finns anledning lill del. Muntligförhandling skall hållas om gäldenären begär det, och denne skall dessutomupplysas om sin rätt i detta avseende. Förslagfinns om vissa tidsfrister för alt begränsa giltighetstiden för beslut ombetalningssäkring. Statenskall, oberoende av om fel eller försummelse bar begåtts, ersätta den skada somden enskilde åsamkas, om fordringen inte senare fastställs eller fastställstill ett väsentligt lägre belopp än det som har betalningssäk-rats. 1989/90:35 29november 1989 Betal n ingssäk ring m.m. Utskottet har den bestämda uppfattningen alt regeringen i den aktuellapropositionen har gjorl en mycket bra avvägning mellan å ena sidan detallmännas ställning vid uppbörd och indrivning när del gäller skaller, tullaroch avgifter och å andra sidan behovet av all stärka rättssäkerheten för denenskilde på detta område. Vi föreslår således alt propositionen bifatles i sinhelhet. 15reservationer har fogats till betänkandet i denna del, och jag skall kortkommentera några av dem. Jag har valt alt kommentera de reservationer som detre borgerliga partierna gemensamt står bakom. Ireservation 1 begär de borgerliga partierna en inskränkning av det s.k.riskrekvisitel, som vi har hört, lill att enbart gälla s.k.betalningssabotage. Utskottet avvisar denna uppfattning med motiveringen atlbetalningssäkring också skall kunna användas för atl minska den kreditrisk somdet allmänna löper i den här lypen av ärenden. Ireservation 4 begärs all en förlängning av lidsfristen skall få ske enbarl omden skaltskyldige förhalar utredningen. Utskottet menar all redan propositionensförslag om en tidsfrist är en väsentlig skärpning i sig.Erfarenheten från den praktiska hanteringen visar nämligen atl det oftast rörsig om svårulredda beskatlningsförhållanden, och utskottet vill inte medverkatill all undermåliga utredningar pressas fram som en följd av en sådan begränsningsom reservanterna förordar. Äveni reservation 5 begärs en tidsfrist och då i mål där en belalningssäkradfordran skall fastställas. Där delar utskottet bedömningen atl det är angelägetmed en snabb handläggning i dessa mål, men mycket talar för alt sådana målkommer alt behandlas mer skyndsamt . Bl.a. del utökadebevakningsåliggande från länsrätternas sida som följer av propositionen börbidra lill del. Ireservation 8 begärs atl strikt skadeståndsansvar skall gälla även vid beslutom betalningssäkring för fastställda fordringar. I propositionen görs, som härhar sagts, en åtskillnad mellan skadeståndsansvaret vid icke fastställda ochvid fastställda fordringar. I det senare fallet fattas beslutet i ell mycketsenare stadium av en uiredning, och risken för felaktiga beslut borde därförvara mindre. Bestämmelserna i skadeståndslagen, som medger ersättning förskada som vållats genom fel eller försummelse, ger ell sådant skydd förgäldenären all del bör vara till fyllest. De bör åtminstone vara del i avvaktanpå den översyn av det allmänna skadeståndsansvaret som begärde såsent som . Ireservation 13 krävs slutligen alt självrisken på . Till della kan sägas att propositionsförslaget i denna fråga överensstämmermed bestämmelserna i lagen om ersättning för kostnader i ärenden och mål omskatt. Det innebär dock inte all beloppet . är en fixerad gräns. Hänsynskall tas lill om beloppet är atl betrakta som obetydligt eller inte för gäldenären.Av del följer all del kan finnas anledning alt ersätta även skador som är avmindre omfattning, liksom att inte ersätta skador som är slörre än . Del är således en bedömning som får göras från fall till fall. Delta ärdessutom frågor som rimligen kommer alt prövas i den översyn av det allmännaskadeståndsansvaret som jag tidigare talade om atl har begärt. Gårman igenom alla de 15 reservationerna till betänkandet som gäller justbeialningssäkringslagen, ser man ett tydligt mönster. Del handlar i nästansamtliga fall - detta gäller framför allt , som står bakom 14 av 15reservationer - om alt försvaga det allmännas ställning. Tilltron till länsrätternasförmåga och omdöme lycks dessutom vara mycket låg. Molden bakgrunden kanske det kan vara på sin plats - även om regeringen ipropositionen lar sikte på atl stärka rättssäkerheten för den enskilde - atlerinra om varför en sådan här lag behövs. Tillvaron består som bekant inte baraav rättskaffens människor, som riskerar all utsättas för myndigheternasförföljelse. Den beslår dessvärre också av elt icke obetydligt anlal fulafiskar, som med konster och knep försöker slippa ifrån de medborgerligaskyldigheter som vi alla har. Jagvill erinra om alt det måste finnas en påtaglig risk för atl gäldenären intekommer att betala sin skuld. Det skall inte heller röra sig om småsummor, ulanavse betydande belopp. Den fidsperiod som det allmännas fordring hänrör sig lillskall ha gått lill ända, eller fordringen skall vara förfallenlill betalning. Jagvill upplysningsvis säga att det inle rör sig om så oerhört många mål av dellaslag. Enligt en uppgift , som finns i propositionen, behandlade länsrätternadå 215 framställningar om betalningssäkring. Det är alltså inle så atl var ochvarannan riskerar atl drabbas. Jag yrkar avslag påsamtiiga reservationer i denna del, Ibetänkandet behandlas också en rad andra frågor på taxerings- och uppbördsområdet.De flesia är frågor som kommer atl bli eller redan har blivit föremål förutredning, som tas upp i annal sammanhang eller där proposition väntas inomkort. Det gäller således de frågor som behandlas i reservationerna 16, 20, 22,26 och 27. Där har lagrådsremissen, som grundas påskatteförenklingskommitténs belänkande, avlämnats, och propositionläggs fram . Delgäller kraven i reservation 19, där en översyn av ADB-insyn inom denbrolisbekämpande verksamheten nu förbereds inom justiliedepartemenlel. Detgäller reservationerna 23 och 24, där förbereder en översynav eflerlaxerings- och skatlelilläggsreglerna. Delgäller reservationerna 30 och 31, där ett förslag om en ny typ av skallsedel,s.k. F-skattsedel, bereds inom . Detgäller också kravet i reservationerna 33 och 35, som båda har bäring påproposition 50. Del föreligger nu ell förslag från den s.k. skatteflyktsutredningenom en ny generalklausul, som tas upp i reservation 33. Isamtliga dessa fall hänvisar utskottets således till atl frågorna bör tas uppvid ell senare tillfälle. Jagvill också göra några avslutande kommentaren Det skulle föra alldeles för långtatl kommentera varje enskild reservation - jag är rädd för att vi skulle fåstanna här resten av natten om jag gav mig in på någol sådant, Ireservation 25 hävdar och vpk alt länsskattemyndigheten allförsällan anmäler misstänkta skattebrott och bokföringsbrott ulan låter sig nöjamed alt påföra skattetillägg. Reservationen grundar sig på en enskildsocialdemokratisk motion. Utskottet delar uppfattningen alt del kan varaproblematiskt atl avgöra delta från fall lill fall. Vi menar all riksskalte- 1989/90:35 29november 1989 1989/90:35 29november 1989 verket måste ge vägledandeanvisningar för hur dessa frågor skall hanleras, men vi utgår också från atlsatsningarna på förbättrad revisionsverksamhet ger positiva effekter på dellaområde. har också särskilda medel för kontroll avsvårkontrollerade branscher. Det görs satsningar på utbildning och användningav ADB-revisorer inom skatteförvaltningarna. För näsla budgeiår begär verketytterligare 10 milj. kr. till sådana här satsningar. Det innebär alt vi redanvid behandlingen av budgetpropositionen får anledning all återkomma tillfrågan. Ireservation 36 kräver de borgerliga atl den s.k. bevissäkringslagen upphävs.Utskottet har tidigare diskuterat detta . Vi gör alltjämt denbedömningen atl bevissäkringslagen behövs för alt under vissa förutsättningarkunna säkerställa nödvändigt kontrollmaterial. Jag vill också påminna om attriksdagen så sent som beslöt om en rad förändringar i lagen. Enproportionaliielsregel infördes, skyddet för intrång i bostad och skyddet förkänsliga uppgifter förstärktes. Därmed innehåller lagen numera, menar vi, enrimlig avvägning mellan myndigheternas kontrollbehov och den enskildesberättigade rättssäkerhetskrav. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag på samtligareservationer. Jag hade egentligen inte tänkt lala om lagföring av skattebrott.Yvonne , jag och utskottet delar alltså uppfattningen alt dettaär ell allvarligt problem, men alt vi skall vänla till näsla årsbudget-behandling med atl lösa del. Om jag förstår della rätt, ärskaltesmilning okej lill näsla års budgelbehandling, men sedan skall delminsann bli stopp. Är del på det sättet skall titta på sådana härsaker? Är del inle litet väl handfallet? Jag vet inle om jag uttryckte mig väldigl oklart, men om jag inle minnsalldeles fel hänvisade jag lill en rad åtgärder som vidtas och lill förslag somkommer upp på detta område. Del är kanske litet förmätet av allpåstå atl vi inle är intresserade av atl göra någol ål skattebrott. Densittande regeringen har under sin period lagl fram åtminstone 24 eller 25konkreta förslag, alla ägnade atl stävja skattebrott. Det är väl om någol bevispå all inlresse inte saknas. GÖSTALYNGÅ (mp); Del slår faktiskt också i ulskollstexten alt del finns anledning atlåterkomma lill frågan vid behandlingen av nästa års budget, då skattebrottenskall tas upp igen. Del är bra. Men lill dess? Kan vi inte följa denreservation som grundar sig på en socialdemokratisk motion? Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs kullurulskotlels belänkande 1989/90;KrU2Vissa lolterifrågor. 1989/90:35 29november 1989 Skattereformen är ell dråpslag mot idrotten, en katastrof. Den fårförödande konsekvenser. Se där, några uttalanden från företrädare försvenskidrottsrörelse. Ijanuari i är väckte vi moderater en motion med rubriken för idrotten.En myckel stor del av motionen ägnade vi åt ekonomi och skatter. En redan däallvarlig situation har genom del föreslagna nya skattesystemet ytterligareförvärrats. Den breddade momsen och de indirekta skatterna gör det dyrare altresa och atl bo. Hur skall de smä idrottsföreningarna klara det? Hur kommer denhöjda arbetsgivaravgiften all påverka föreningarna? Betänk all del hela liden ärde minsta klubbarna som drabbas särskilt hårt. Beskattningen av priser, därgränsen nu skall bli , i stället för ,, är ytterligare exempel påen kallsinnig och verklighetsfrämmande inställning till idrotten, vår isärklass största folkrörelse, I stället för atl söka medverka till att avhjälpaidrottens problem ökar regeringen dem nu på elt närmast brutalt sätt. Denverksamhel som bedrivs inom idrottsrörelsen bygger i myckel stor utsträckningpå ideellt arbete och på elt starkt personligt engagemang. Den svenskaidrottsrörelsen står och faller med de ideella insatser som görs på allanivåer. Men vi måste - för all få behålla dessa engagerade människor - på alltsäll söka underlätta deras arbete. Det är orimligt all den mesta liden måsteägnas åt atl dra in pengar. Med de nya skallepålagorna och motståndet mot alttåla de ideella organisationerna spela i samma division och efter samma reglersom de statliga spelbolagen, försämras ytterligare möjligheterna för de småföreningarnas ledare all ägna sig åt idrott. Lätmig la ell exempel. Som jag nämnde skall i fortsättningen priser värda mer än100 kr, beskattas, innebär självfallet ett orimligt merarbete förklubbarna. Del kan inle kännas särskilt meningsfullt och uppmuntrande allbehöva sända en kontrolluppgift lill en pristagare för en brödrost, värd ca 150kr. Kan detta verkligen vara vettigt? Tror någon på allvar att detta kommeratl underlätta rekryteringen av idrottsledare? Vi moderater anser atl del finnsall anledning atl se över och justera sådana bestämmelser. Detfinns säkerligen inte någon i denna kammare-oavsett parti-som inte i olikasammanhang betonar idrottens stora fostrande betydelse för svensk ungdom.Idrotten är utan tvivel den största tillgång vi har i kampen mol våld, knarkoch kriminalitet. Somen följd av debatten här i kammaren beslöt , medverkan fr,o,m, den , om vissa ändringar i lolterilagen. Del voreen överdrift att påslå alt folkrörelserna blev nöjda. Vi moderater återkommernalurliglvis i motion Kr502 med krav om atl de ideella organisationernas andelav spelmarknaden skall öka, atl deras spelverksamhel skall underlättas, allpenningvinster utan någon beloppsmässig begränsning skall tillåtas i lokala,regionala och riksomfattande föreningslolterier och all nå- gonlillståndsplikt för lokala föreningslolterier, som bedrivs från fast försäljningsställeinle skall förekomma. Moderata samlingspartiet har tidigare i idrotismotionerframhållit att en mer generell och uthållig form för överförande av medel frånTipstjänsl till idrotten borde införas. Hur della lämpligast skall ske bör blien uppgift för en parlamentarisk uiredning alt ta ställning till. Jag yrkar härmed bifall till reservationerna 1, 3, 5 och 6. Under detta anförande överlogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. vicetalman (); Först ett par ord till omskattereformen och idrottsrörelsen. Jag tror också atl man på ett par punkter,bl.a. beträffande ersättningar av den begränsade karaktär som varinne på, måste diskutera undanlagsregler. Jag är däremot lika övertygad om atlden viktigaste utgångspunkten bör vara att idrottsrörelsen i slora stycken, somnågon på riksidroilsmölet i uttryckte det, bör spela på samma villkorsom andra organisationer och även näringslivet. Då tänker jag framför allt påde störa elilidroilsföreningar som i stort sett driver sin verksamhel somvilket företag som helst. Jag tror alltså att man skall försöka alt undvika dentypen av undantag men - och del är viktigt - i slällel se lill alt idrottsrörelsenfår ordentlig kompensation för den merkostnad som det här innebär. Del handlar ju om statens och folkrörelsernasspelverksamhel, och även om man inle får glömma bort de många andra ideellaorganisationer som berörs är del ju idrottsrörelsen som är i focus - den ärvår klart största ideella rörelse. Den viktigaste delfrågan i betänkandetgäller om del skall bli en översyn av idrottens ekonomi eller inle. Folkpartiettror att del , för att få lill stånd en alternativ möjlighet lill ersättning,krävs all man ser över det här på bred front. Vi har i av idrottsrörelsens ekonomiskasituation dragit slutsatsen att den behöver ett rejält ökat stöd, och atl ensådan ökning är väl använda pengar är alldeles uppenbart. När det gäller denbeskrivningen delar jag alltså uppfattning. Idrotten har ju stor betydelse inte bara för individenutan också för samhället. Del räcker att titta på vad man åstadkommer när detgäller ungdoms-fostran och friskvård. Vår utgångspunkt är alltså att idrottenmåste ges bra ekonomiska förutsättningar för sin verksamhel. Vi är däremot inle övertygade om all del måste ske genommedel från statsbudgeten. Vi har i stället visat på andra möjligheter, t,ex,all låta en slörre del av tipsljänsls överskott gå direkl och varaktigt lillidrotten. Del skulle kunna ge sådana summor atl de blir ett verkligt lyft föridrotten. Jag tror alt del är summor av den storleken som del måste handla om.Del var också en lösning som riksidroilsmölet pekade på. Eftersom olikaidrotlsakli-vileter är en förutsättning för en stor del av tipsljänslsverksamhet ligger det nära lill hands - del vore en logisk lösning. Jag är för min del inte lika övertygad om alt det sker bästgenom att idrotten blir delägare i tipstjänsl. Men där kan man tänka sig olikamöjligheter. Statens spelverksamhel har expanderat kraftigt undersenare år - det vet vi. Den ena innovationen har avlöst den andra, ochomsällningsökningen har delvis skett på idrottens och andra folkrörelsersbekostnad - det är viktigt alt komma ihåg all del på den här punkten inleenbarl handlar om idrottens bekymmer. Jag yrkar bifall till den reservation somfolkpartiet står bakom. JANHYTTRING (c); Minst en gång diskuterar vi här ikammaren finansieringsmöjligheterna för idrottsrörelsen och för folkrörelsernai stort. Del finns anledning för mig alt redan inledningsvis påpeka altidrottsrörelsen är en stor del av våra folkrörelser, men del är ingalunda helaFolkrörelsesverige vi pratar om när vi talar om idrottsrörelsen. Många gångerhar man i diskussionen - del har varit så också här - lagl tonvikten påidrottsrörelsen. Idrottsrörelsen är inte heller någon homogen rörelse sålill vida atl alla föreningar är lika slora. Det finns många stora föreningar,men det finns också många små. Huvuddelen av idrottsrörelsen beslår avsmåföreningar. Del råder inle riktigt lika villkor för dessa föreningar. som gått mellan de diskussioner som vi harfört här i kammaren har vi kunnat märka all möjligheterna till egen finansiering- genom egna insatser typ lotterier, olika slags spel och vad det nu har varit- har försämrats. Vidare har statens möjligheter lill inkomsterdirekt genom spel hela liden förbättrats. Läser man den utmärkta redogörelsesom kullurulskollet ger i sitt belänkande nr 2 ser man an statens andel av denhär marknaden ökat är . Del är bara all konstatera att folkrörelsernafår allt mindre möjligheler all hävda sig gentemot staten. Vi var nalurliglvis besvikna redan när vi. efler denuiredning som skett, diskuterade propositionen om möjligheterna lillfinansiering. De nya regler som trädde i kraft har inle påell märkbart säll förbättrat folkrörelsernas möjligheler. Vi gjorde vidutskottsbehandlingen förslaget något bättre: resultatet blev något bättre vidriksdagsbeslutet än vad regeringen hade föreslagit. Men till grund förregeringens förslag låg en utredning som gick bra myckel längre än del beslutsom sedan fattade -del får vi inle glömma bort. skulle vi vilja ha lill stånd en mer övergripandeuiredning på del här området. Del är vad reservanterna förordar i reservationnr 1, Anledningen till det är all del finns en mängd olika förslag om hur dehär möjligheterna skall förbättras. Vi reservanter har inte tagit ställningtill de enskilda förslagen - vi har sagt all del måste vara bättre all man larlill sig dem alla och dessutom de många ytterligare förslag som naturligtvisfinns och låter en parlamentarisk beredning utreda dem. Den tanken har utskoitsmajoriteten - socialdemokraternaoch - avvisat. Men jag vågar påslå atl även utskottsmajoriletensskrivning i betänkandet andas en vilja atl få lill stånd en parlamentariskberedning. Del är bara del att ulskottsmajoritelen grundar sill slällningslagandepå en förväntan om alt riksidroilsmölet skulle la ställning till ett förslagom - och även fattabeslut om - att man skulle hemställa hos regeringen om en sådan utredning. Om jag är rätt underrättad gjorde riksidroilsmölet intedet. Därmed faller också utskotlsmajoritetens skrivning. Den grund somutskottets hemställan vilar på finns alltså inte längre. Jag vill då direktfråga , som majoritetens talesman - jag släller den frågan ocksåtill , som är närvarande här i kammaren - om det inle nu finnsanledning all ompröva ulskottsmajorilelens ställningstagande. Med utgångspunkti majoritetens skrivning blir det ingen framställan gjord till regeringen om ensådan utredning, om inle här biträder reservation nr 1 och gör elltillkännagivande. Del är en direkt fråga och en förhandlingsinvit fråntalarstolen här i atl göra om den här delen - del är inle sloraskillnader emellan reservanternas och utskottsmajoriletens uppfattning; det ärbara det all ulskollsmajorileten bygger på antagandel all någon annan skulleha beslutat, och så har inle skett. Det finns alltså anledning alt föra den härdebatien ett varv lill. Del är inle bara detta som behandlas i betänkandet utanockså frågan om en kultur- och folkrörelsefond. Vi cenlerledamöler återkommer -jag vet inle i följd - med denna begäran. Vi har inle heller denhär gången fått gehör för den. Vi är antagligen litet tidigt ute. Men jagförutspår alt vi eller så också kommer atl få en folkrörelsefond,som man kan tillföra en del av de inkomster som staten har genom despelmöjligheler som finns och som hela liden utvecklas. Jag yrkar härmed bifall till reservationerna 1 och 4. KAJNILSSON (mp) replik: Jag blev apostroferad - annars hade jag intetänkt delta i den här debatten. har faktiskt, genom riksrevisorerna, fåttigenom i belänkandet att regeringen nästa gång den framlägger enbudgetproposition skall redogöra för de samlade bidragen lill idrottsrörelsenoch hur myckel som härrör från Tipstjänsl. var den viktigaste punktenför vår del. Vi var beredda att avvakta en parlamentarisk uiredning, omidrottsrörelsen själv ville ha en sådan. ville man inte del denna gäng, menkanske . Därmed tycker jag ändå inte alt lägel har förändrats så radikaltsom pekar på. Dessutom tycker vi atl del är för myckel kommers inomidrottsrörelsen, så vi är ganska restriktiva. Någon har nämnt hur våldsamtspelen accelererar. Det tycker vi är mycket oroande. Vi tycker inte allidrottsrörelsen i så stor utsträckning som kommer fram i reservationen skallleva på den lypen av verksamhel. Jag kan alltså inte hålla med om atl lägel ärså förändrat som han påslår. () replik: Jo, lägel är förändrat.