prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — Skall vi driva denoffentliga sektorn för nålpengar från staten, eller hur har man tänkt sig? Frågornaär många, och svaren har lyst med sin frånvaro. Jag vill uppmanaregeringens företrädare att tillsätta en arbetsgrupp med kvinnor,som får i uppdrag att utreda EG-harmoniseringens konsekvenser för denoffentliga sektorn. HÄDARCARS (fp) replik: Det är mycket bra att tar upp frågorna om dendemokratiska förankringen av besluten inom EG. Det är alldeles uppenbart attdet ligger i vårt intresse liksom i EG-medborgarnas intresse att dedemokratiska institutionerna fungerar allt bättre. Någonting är också på vägatt hända. Inte minst har det av baktalade europeiskaparlamentet fått väsentligt ökade maktbefogenheter och väsentligt störremöjligheter att påverka besluten inom EG än de gav uttryck för Jagvill också peka på några andra inkonsekvenser i resonemang. Debeslut som fattar är självfallet offentliga. Det är sådant som ärlag och som skall bli lag inom EG, och lagar måste människor känna till föratt kunna rätta sig efter dem. Det är odiskutabelt. GudrunSchyman blir upprörd över att Gemenskapens tjänstemän har till uppgift atttillgodose hela Gemenskapens intresse, inte att i sitt arbete som tjänstemänföreträda sina länder Precis samma förhållande gäller för deras del som förFN-tjänstemän. Också de har till uppgift att företräda organisationens, dvs.hela världens intressen, inte sin egen nations intressen. Märkvärdigare än såär det faktiskt inte. Det är bra att tar upp jämställdhetsfrågorna. Vi harsäkerligen i de avseendena mer att komma med i samarbetet med EG än många andraländer som deltar i det samarbetet. Jag tror att vi har kommit en bra bitlängre än många andra länder har gjort. Därför tycker jag också att det ärviktigt att man ser över på vad sätt kan medverka till att delandvinningar som vi gjort inom jämställdhetspolitiken kan bli bekanta och sålångt möjligt föras ut inom de gemensamma ramar för samarbete med EG som vi nuarbetar för att uppnå. Jagvill emellertid också peka på att det vore bra om den utredning som GudrunSchyman föreslår även såg över vad som händer för kvinnorna i , om viinte uppnår det nära samarbete som har uttalat sig för Om vi inte gördet, och resultatet blir att svenska forskningsavdelningar, industrier ochannat lägger över mer och mer av sin verksamhet till EG-området, vilkakonsekvenser får det för sysselsättningen i och inte minst förkvinnorna i vårt land? Även den aspekten måste beaktas i sammanhanget. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar () replik: har delvis gått till rätta med de värsta felaktigheterna iGudrun inlägg, och det skall inte repeteras. Jag kan i stället ta fasta på det sista somhon sade. Hon undrade varför svaren på hennes Prot. 1989/90:7 frågoruteblev. Sanningen är naturligtvis den att frågorna är formulerade ut- 11oktober 1989 ifrån en sådan vrångbild att några svar egentligen inte behövs. GudrunSchyman anklagar för att sakna känsla för demokrati och för att vara enodemokratisk organisation. Det måste ju i grunden betyda att härsäger att de tolv medlemsstater som tillsammans formulerat reglerna för EG:ssamverkan är odemokratiska stater Vill hon verkligen påstå det tycker jag atthon också skall säga det. demokratisk beslutsprocess har dessa stater enats om ett unikt framgångsriktstatsbygge, som präglas av stark självkänsla. Detta har demokratiskabeslutsprocesser skapat. Närdet sedan gäller inlägg om kvinnornas ställning i ett blivandeintegrerat vill jag säga att den frågeställning som hon tar upp präglasav en konservativ kvinnosyn, som jag saknar varje känsla för För oss moderateroch jag tror för varje modern svensk är jämställdheten mellan könen en självklarhet.När man här strör ut vårdslösa formuleringar, som skulle antyda att det fannsen ringaktning för kvinnan och en strävan att hålla kvinnan tillbaka iEuropaintregrationsarbetet, talar man mot bättre vetande, . Detparti som jag företräder utgår från jämställdhet som en självklarhet. GUDRUNSCHYMAN (vpk) replik: Jag skall börja med det som sades sist om jämställdheten. Jag tror, NicGrönvall, att vi umgås i litet olika salonger när vi gör våra Europabesök. Jaghar haft möjlighet att både se med egna ögon, tala med människor och ocksåläsa rapporter om hur det ser ut i de som utgör den europeiskamarknaden. Det finns en massarbetslöshet, och vilka är de dominerande gruppernabland de arbetslösa? Jo, ungdomar och kvinnor De sociala rättigheterna harinte alls den storlek och utbyggnad som de som gäller för oss här i . Manhar också en annan tradition än vi när det gäller synen på kvinnor och kvinnorsarbete. Att säga något annat är rena fantasierna, och det kan intevara ovetande om. Attsvaren på frågorna om den offentliga sektorn uteblir är faktiskt ganskaupprörande. När man ringer upp till de olika departementen och frågar vem somsysslar med en utredning om konsekvenserna för den offentiiga sektorn av enEG-harmonisering säger man: Ingen. Jag tror att det inte heller för NicGrönvall är obekant att de sociala frågorna och den sociala dimensionen ärdjupt undervärderade i EG-arbetet och att faktiskt en grupp inom EG-parlamentet,trots att den inte har särskilt mycket att säga till om, åtminstone har upphävtsin stämma och sagt: Blir det ingen fart på de sociala frågorna kommer vi attobstmera i de andra frågorna, om den ekonomiska integrationen. Detta gör maninte bara för skojs skull, utan därför att det faktiskt finns en verklighet därde sociala frågorna har undervärderats och nonchalerats av den enklaanledningen att EG inte har kommit till för att lösa dessa. Närjag säger att strukturerna är djupt odemokrafiska menar jag det. Jag säger inte att de beslut som fattats av medlemsländerna är odemokratiska, men de länderna har gått med på att underordna sig överstatliga organisatio- 155 1989/90:7 ner påett sätt som jag tycker vore främmande för en demokratisk stat som Vi har inte sådanatraditioner, och låt oss för skull inte införa dem heller Jagvill till den som ifrågasatte min uppgift säga att mötena och protokollen ärhemliga. Man får faktiskt inte avslöja vem som har fattat vilka beslut, hurröstningarna har gått till och vilka ministrar som har haft vilka åsikter.Skulle en tjänsteman vara så modig - hur man skall beskriva det beror naturligtvispå hur man ser på saken - att han yppar något sådant får han sparken. Dessutomblir han enligt vad jag har läst fråntagen sin pension. Det är fakta i målet. Vadsedan gäller frågan om suveräniteten och överstatligheten menar jag att enfråga som är förbisedd av samtliga talare här är de militära dimensionerna avEG-samarbetet. Jag begriper inte varför man inte talar om det välsom vi säljer ut vår självbestämmanderätt i sociala och ekonomiska frågor görvi det faktiskt också vad gäller säkerhetspolitiken. Det enda som jag saknade iBirgitta tal var en redovisning av att EG också har konsekvenser förfred och nedrustning vilka inte är så hoppingivande. HÄDARCARS (fp) replik: pekade på arbetslösheten i den europeiska gemenskapen.Den ligger nu på och har varit snabbt sjunkande under det senaste året.Den var större i innan EG bildades. Utvecklingen genom EG harbidragit fill att öka sysselsättningen. Inte minst har flera kvinnor i dagförvärvsarbete inom EG än vad de hade innan Gemenskapen tillkom. Sedanär det naturligtvis roligt att följer vad som händer i deteuropeiska parlamentet. Jag lyckönskar henne till det. Parlamentets roll växersnabbt, som jag sade, och det har ett direkt inflytande på lagstiftningsarbetetinom Gemenskapen. Vad som i verkligheten inträffar är att de stater som deltari EG underordnar sig överstatliga beslut. Men det är inte kvintessensen i dethela, utan det avgörande är att dessa stater gemensamt bestämmer sig för attfatta beslut tillsammans och har former för att göra detta som innebär att enstat inte kan bromsa utvecklingen, om de andra staterna skall gå vidare. Mandelar alltså på nationell suveränitet. Det är förutsättningen för att man skallkunna riva nationsgränserna, och det är det som är EG:s mål. Förri tiden fanns det inom den kommunistiska rörelsen en vilja till internationalism.Man förstod betydelsen av att nationsgränserna skulle utplånas och av attmänniskor vid sidan av nationsgränserna skulle kunna utvecklas tillsammans. sjunger kommunismen den trångsynta nationalismens höga visa. Det är en skamatt den utveckhngen har drabbat kommunismen. GUDRUNSCHYMAN (vpk) replik: Det ärbesynnerligt att skäms över att jag tycker att vi skall ha vårt nationella självbestämmande och vår suveränitet kvar i . Det är i så fall som har drabbats av en mycket bekläm mande utveckling. Det är intressant att se hur positiv man är annars, när det 156 gäller utvecklingen i . Dethandlar om en desintegration. Det handlar om att återupprätta natio- Prot.1989/90:7 ners självständighet och möjlighet till självbestämmande. Det handlarom en kritik mot stora hierarkiska, maktfullkomligastrukturer, som på ett mycket tydligt siitt har visat att de inte är förmögnaatt ge svar på de frågor som är vår tids frågon Menvad händer i ? Jo, motsatsen, nämligen integration. Man bygger uppdessa hierarkiska maktstrukturer, som jag förut har kallat och fortsätter attkalla "gamla mäns tankar och gamla mäns lösningar på problem", som kräver ett helt annat nytänkande. Det är beklämmande. Hurtror man att vår tids frågor, som bl.a. är ett resultat av den utveckling ochden inriktning som dessa västeuropeiska, högt industrialiserade, kapitalistiskaländer har ställt till med och haft, skall kunna lösas om länderna går ihop?Alla de problem som man har inom varje land skall plötsligt lösas därför attde går samman. Det är en befängd idé. Jagtrodde att utvecklingen mot desintegration, med en decentralisering avbeslutsprocesserna, ett närmande mellan beslutsfattare och människor ochmöjligheten för människor att hävda sin särart var ideologiskagrund. Jag har tydligen helt missuppfattat saken. sade ipartiledardebatten att ingenting är sig likt längre, och det är verkligen riktigt. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. PER-OLAERIKSSON (c): Vi står på tröskeln , och vi har ett spännande årtiondeframför oss. håller på att förändras. Det är starka krafter i rörelse föratt bygga det nya och gemensamma s.k. europeiska huset, som måste inrymma såvälÖst- som . Därden fria tanken får livsrum, där skapar också människorna demokratier och friamarknaden Med en kraft och en hastighet som t.o.m. är överraskande för demsjälva driver människorna i flera östeuropeiska stater nu sina länder iriktning mot frihet, demokrati och marknadsekonomi. Det finns anledning attvara optimistisk. Inte ens årtionden av inskränkning, förtryck och stelbentcentralism kan utplåna de många människornas önskan att vara sina egnasamhällsbyggare. Årtiondenav centralstyrd planekonomi har däremot fullständigt ödelagt förutsättningarnaför materiell grundtrygghet. I , där inget trendbrott kan skönjas,varken för demokrati eller för ekonomi, flyr människorna springande. Ettland och ett ekonomiskt system är på väg att förgöra sig själva. IEstland, och , och med blygsam början på andra håll iSovjetunionen, och , är nu de lokala och nationella perspektivenviktiga kraftkällor för utvecklingen. Särart och mångfald räknas som tillgångarnär framtidssamhället skall växa fram. Men människorna i dessa länder behövergensvar, inte minst från oss i grannländerna i , från EE-TA- ochEG-länderna, var för sig eller tillsammans. Ett mellanfolkligtsamarbete om bl.a. utbildning och kultur är på väg att 157 1989/90:7 taform. är det att gå från ord till handling vad gäller ekonomi- och Byråkratiskahandelshinder måste avlägsnas, och bistånd till ekonomisk uppbyggnad måstelämnas. behövs initiativ både från stater och från enskilda företag. Härhar det svenska näringslivet en unik möjlighet att bistå med kunskap och atterbjuda möjligheter, fill nytta både för de egna företagen och för baltiska,polska och ungerska nyföretagare. Här handlar det om att ta till vara enpotential. En ny alleuropeisk hemmamarknad kan byggas upp - om näringslivet i Sverigeförmår att höja blicken över EG:s område. Det handlar om att bidra till attgöra grannfolkens politiska och ekonomiska reformprocess oåterkallelig. Det ären viktig fråga också ur fredsperspektiv ute i . Medangrannfolk i öst använder lokala och nationella perspektiv som hävstänger förutveckling och frigörelse för överstatligheten, är det tyvärr alltför mångadebattörer i vårt land som tycks vilja göra tvärtom, inte minst i näringslivet.Man vänder näsan mot och gör EG ensamt till lösenord för näringslivetsutveckling och ekonomiska framsynthet. RiksdagensEG-beslut innebär att , utan att eftersträva medlemskap, istörsta möjliga utsträckning skall söka delta i den västeuropeiskaintegrationen. Bakom det beslutet står en bred politisk samling i . Det betyder också en önskan om ömsesidigt närmande på många olikaområden, utom utrikes- och säkerhetspolitik. Jag är utomordentligt angelägenom att understryka att inte på dessa områden skall delta iEG-integrationen. Mycketstår att vinna i form av förnyelse och utveckling av frihandelsavtalet mellanEG och EFTA och naturligtvis också i form av intensi-. varestudentutbyte, forsknings- och kultursamarbete och samarbete på många andraområden. Mycketav det som vi i vårt land räknar som omistligt kan vi också tillföra iförhandlingarna med EG. Jag tänker särskilt på den sociala dimensionen; värdetav god arbetsmiljö, bra villkor för småbarnsföräldrarna, konsumentskyddet, enpolitik för god miljö och en politik för regional balans. är och blirinte heller en randstat i . Det finns skäl att vi här i riksdagtalar om både för oss själva och för omvärlden att i EG-sammanhanginte bara är mottagare av beslut eller direktiv. Vi kan också tillföra mycketför att bygga det nya . EG-integrationenpåverkar i allt högre grad näringslivets struktur, men det är viktigt att sägaatt det inte bara får ske på de stora företagens villkor Det behövs ett nätverkav småföretag som balans till storföretagen. Därför måste regeringen medverkatill att ge de mindre företagen bättre villkor och utvecklingsmöjligheter i detalleuropeiska perspektivet. Småföretagen får inte glömmas bort på EG-politikensbakgårdar utan förtjänar också en plats i solen. För att bedöma EG-frågornamåste helheten uppmärksammas. möjliggöra den inremarknaden har EG genomgått en inre omstöpning av mycket stor omfattning. Numedger EG majoritetsbeslut även i frågor om Det betyderi klartext att EG tar form som överstatligt organ. EG-ländernasutrikespolitiska samarbete formaliseras också. På vissa håll är Prot.1989/90:7 önskan om en politisk union stark. Perspektivenär således flera, herr talman, och jag vill peka på tre slutsat-ser, som enhelhetsbedömning bör leda fram till. Fördet första; Vi vill slå vakt om oberoendet. Det är inte centrala beslut och nyastatliga organ som är motorn för en positiv utveckling för de enskildamänniskorna och för näringslivet. Här hemma brukar näringslivet, med all rätt,ofta visa irritation över statlig centralstyrning. Varför märks inte denirritationen inför EG;s överstatlighet? Däremot behöver vi gemensamma juridiskaorgan mellan EG och EFTA för att skapa efterlevnad av gemensamma beslut. Detär någonting som har anledning att medverka till. Fördet andra; Den svenska neutralitetspolitiken har sin trovärdighet just iSveriges fristående position i förhållande till supermakter och maktblock.Bl.a. därför kan inte bli medlem av EG. Men svenskt näringsliv måsteutnyttja den goodwill som vår position som neutralt land ger. Fördet tredje; Det faktum att hälften av svensk handel sker med ärinte något skäl till att ensidigt prioritera enbart den handeln, för att denskall växa. behöver vidga utrikeshandeln till fler länder I ett Europasom sträcker sig från fill och som öppnar sig fördialog och handel finns nya marknader Låt oss ta vara på de möjligheterna ochdärmed minska den sårbarhet som ensidighet ger Avslutningsvis vill jag säga att helt riktigt har valtEFTA-spåret i förhandlingarna med EG; det är en väg som också har förordats avcentern. Vi måste använda oss av EFTA när det gäller att stärka förbindelsernamed och med handeln i dessa länder Svenska företag, stora som små,har både kompetens och produkter som väl kan konkurrera med EG-ländernasprodukter i . har anrika traditioner som etthandelsflottans hav. Vi skall med kraft verka för att blåsa liv i dentraditionen. Men då är det nödvändigt att socialdemokraterna och regeringenvisar oss en större aktivitet än den vi har sett prov på när detgäller och . HÄDARCARS (fp) replik: Jag vill bara övertyga mig om att jag på några punkter kanskemissförstod . Förstgäller det synen på samarbetet med och samarbetet med inomramen för EG. Jag fick ett intryck av att menade att detta vartvå skilda saker att om man samarbetar med EG så skulle det på något sättförsvåra samarbetet med . Detta kan väl inte ha varit vad Per-OlaEriksson avsåg. Verklighetenär den att har fått i uppdrag från ett stort antal länder attsamordna hjälpinsatserna i fråga om ; jag tänker då framför allt påinsatser till förmån för . deltar aktivt i det samarbetet,och det är genom detta samarbete och inom ramen för detsamma som våra insatserkan bli verkligt effektiva. Det är i hög grad just EG som arbetar för att finnavägar som gör det möjligt att utveckla samarbetet med . Jag sen somsagt, för min del mycket positivt på detta sam- arbete - och jag utgårfrån att också gör det - och jag hoppas att kommeratt medverka på ett konstruktivt sätt. Minandra undran gäller småföretagen. Vi får inte glömma småföretagen, det ärsjälvklart. Det är om just småföretagen detta handlar De stora företagen ärredan medlemmar i . De bryr sig i stort sett inte om vilken politik som i dethär huset, eller i mitt emot, drivs i EG-frågan. De stora företagenkommer ändå att se till att de finns med inom gemenskapen på ett sådant sättatt deras önskemål tillgodoses. Det är just för de små företagen som det ärviktigt att vi får en bra lösning som resultat av våra förhandlingar med deneuropeiska gemenskapen. Detta har dessa små företags egna orga-nisafionerinsett. Detta kan läsa sig till i varenda ledare som behandlardenna fråga i småföretagarnas och . Jaghar också förstått att de svenska bönderna i LRF har insett att det förhållersig på det här sättet. Också från deras häll understryks hur viktigt det är attvi får en bra överenskommelse med EG just för småföretagens del. Spela inte utsmåföretagen som en part som bör hållas ifrån samarbetet med EG - om jagfattade rätt var detta just vad han sade. Se i stället tillatt vi når sådana överenskommelser att de svenska småföretagen får godamöjligheter att verka inom ett integrerat . GUDRUNSCHYMAN (vpk) replik: Först vill jag säga att vpk och är överens i många och långastycken vad gäller EG-politiken. Jag skulle vilja fråga hur ochPer-Ola tror att det skall vara möjligt att slå vakt om vårtoberoende, att göra vår neutralitetspolitik trovärdig, när vi på allapolitikens andra områden - i enlighet med det riksdagsbeslut som centernmärkligt nog var med och fattade - skall genomföra en sådan kraftig, snabb och förutsättningslösintegration; den ekonomiska politiken, skattepolitiken, handelspolitiken osv.Jag menar att dessa områden utgör den materiella grunden för vårneutralitetspolitik och för vårt nationella oberoende. Hur kommer det att bli möjligt att plötsligt hängaav den där sista vagnen, med namnet "neutralitet och oberoende", frånEG-tåget, när alla de andra vagnarna redan har hunnit fram till ? ()rephk; Jag kan lugna beträffande . Det handlar inte omett antingen-eller, utan det handlar om både-och. Sverigekan via EFTA aktivt bidra till att EFTA engagerar sig i den östeuropeiskautvecklingen. Vi vet också att EG gör det. kan också ensamt tainitiativ för att påskynda utvecklingen på det sätt som vi hardiskuterat och som även lämnat förslag om till . Det rörsig alltså inte om att utesluta något sätt att handla. Förett par veckor sedan hade jag förmånen att besöka tillsammans medtalmannen. Där diskuterades dessa frågor mycket ingående. Det framstod mycketklart att den östeuropeiska utvecklingen i mångt och mycket handlar om att EGoch EFTA måste ta gemensamma tag. Men alla länder bör också var för sig bidrapå sitt sätt. Av vad sade i den andra frågan som han tog uppfick jag nästan Prot. 1989/90:7 ett intryck av att han iklädde sig ettsocialdemokratiskt statsråds roll. Han förklarade dåregeringens småföretagspolitik i ett EG-perspektiv. Måhända missuppfattade jaghonom, men det lät som om han vore en socialdemokratisk minister Jag tycker faktiskt att EG;s småföretagsprogram ärintressant i långa stycken. Man har där lyft fram de mindre och de medelstoraföretagen och tagit fram ett speciellt aktionsprogram för dessa. Sverigesregering bör ta ett nytt steg i fråga om småföretagspolitiken, och man bör visaett större engagemang för att hjälpa småföretagen i att komma ut påden europeiska marknaden. Detta gäller dock inte bara inom EG-området, utanäven i det stora område som utgörs av . Vad gäller inlägg vill jag lugna henne påen punkt -jag har inte så många sekunder kvar av min repliktid. Vi ger inteavkall på neutralitetspohtiken, utan vi ser neutralitetspolitiken först ochfrämst som en styrka inte bara för , utan för denna del av världen. Detär en styrka att vi som ett neutralt land kan delta i samarbete med andraländer Jag är övertygad om att man långt innanför EG:s murar sätter värde påatt ha såväl som - neutrala länder som kan utgöra en balansmellan de olika maktblocken - här uppe i denna del av världen. Detta är enstyrka, som jag tycker att vi i större utsträckning bör använda oss av och somockså svenskt näringsliv i större utsträckning bör inse. Detta är ett beskedsom vi har givit, , och jag tror att det har nått framtill . (vpk) replik; Vad gäller andra länders uppskattning av vårneutralitetspolitik och uppskattning av som neutraltland så är vi totalt överens. tid var för kort för att han skullehinna ge svar på min fråga om hur vi skall kunna manifestera detta oberoendeoch denna neutralitet när vi inom politikens alla andra områden är totaltintegrerade. Hur skall detta gå till? Hur skall vi, när den materiella grundenför neutralitetspolitiken har försvunnit och när integrationen har kommit tillstånd, kunna säga att vi inte är beroende, att vi kan fatta våra egna beslut?Jag ställer frågan på nytt för att i ytterligare en replikskall kunna utveckla sitt svar litet mer () replik; Jag vill till säga att centernoch vpk i olika sammanhang har samarbetat kring konkreta politiska frågor,exempelvis i energifrågan. Men vi har i inte givit avkall på vårtpartiprogram bara därför att vi har samarbetat med vpk i en konkret fråga.Sverige kommer inte att göra avkall på sin neutralitetspolitik bara därför attvi samarbetar med vissa andra länder och grupper av länder Det är en viktigskillnad. Vi kommer inte att bli medlemmar i . Detta gäller enligtvårt sätt att se inte bara inför denna förhandlingsomgång. Det finns över huvud taget inget skäl som talar för att vi med EG;s nuvarande konstruktion skall söka 161 11 protokoU 1989/90:7 Detta är det besked som vi från har givit. Genom attvi inte är medlemmar i kan vi själva forma vår utrikes-och säkerhetspolitik,och det aren styrka-inte bara för och , utan för hela . LENNARTPETTERSSON (s): Enligt kammarkansliet innefattarsamlingsrubriken m.m. många olika saker bl.a. näringspolitik. Jag hadeförberett ett näringspolitiskt anförande här , men eftersom det hela nuhar utvecklat sig till en EG-debatt tycker jag att det är bäst att jag tarfasta på den. Jag vill börja med att ta upp ett uttryck som GudrunSchyman använde. Hon sade att EG var ett realiserande av gamla mäns tankar Detär möjligt att det förhåller sig så. tillkom ju 1957. Men det ären paradox att kunna konstatera att EG kanske är den mest dynamiska kraften ivärlden just , framför allt på det ekonomiska området.