prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:137 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /90:FiU29 och FiU40 betänkanden /90:SkU33och SkU34 betänkande 1989/90:LU38 betänkande1989/90:JoU24 betänkanden /90:AU13 och AU26 Föredrogs jordbruksutskottets betänkande1989/90:JoU25 Livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146). Anf.1 (): Denna försommarlördag, , går att fatta ettfrån två synpunkter historiskt beslut om svenskt jordbruk. Delsavser vi med detta beslut att inleda avvecklingen av marknadsregleringen pålivsmedelsområdet, som funnits . Delskommer detta beslut, åtminstone om man får tro att utskottsbetänkandet gårigenom, att fattas med en osedvanligt stor enighet, en enighet som nåtts efterett intensivt och engagerat arbete i jordbruksutskottet och dess olikapartigrupper under större delen av våren. Undermellankrigstiden, när man skapade grunderna till det system vi har haftalltsedan dess, var läget i vårt land, med ekonomisk depression, liksom ivärlden i övrigt, helt annorlunda än . Då förmådde av arbetskraftenknappt producera livsmedel till vår befolkning. Det räckte sannolikt tillungefär 5 miljoner människor. kan producera så att det bliröver Det räcker nog för ungefär 10 miljoner människor. Detta är en i sigfantastisk produktivitetsutveckling, som lagt grunden till ökat välstånd 1 prolokoll 1989/90:137 1989/90:137 9 juni1990 genom att frigöra resurserför annan verksamhet än livsmedelsproduktion i en omfattning som man knappastkunde tro skulle vara möjlig. Redanen måttlig eftertanke ger vid handen att en politik som passade för etthalvsekel sedan inte rimligen kan vara lämplig även . Men det finns skälatt vi i inledningen av denna debatt ser litet mer noggrant på bakgrunden tilldet förslag som jordbruksutskottet lägger fram. Lönsamheteni jordbruket har - trots det s.k. inkomstmålet, dvs. att jordbrukarna skalltillförsäkras en med jämförbara grupper likvärdig standard -sjunkit under80-talets senare del. Det paradoxala har inträffat att somkonsumentpriserna när det gäller livsmedel har stigit snabbare än konsumentprisindex,så har böndernas del av priset stigit långsammare än konsumentprisindex, jaunder senare tid har faktiskt priserna, även i nominella tal, sjunkit. Enstarkt bidragande orsak till detta är att överskotten nu blivit betydande ochatt världsmarknadspriserna har varit låga. Detta har lett till att exportkostnadenför överskottet nått en nivå som i stort sett är lika hög som alla jordbrukaressamlade nettoinkomst av jordbruk. Då kan man ju, eftersom bönderna betalar detmesta av denna kostnad, begripa att det blir dåligt med lönsamheten. Världsmarknadsprisernasjönk alltså drastiskt . Den s.k. Uruguay-rundan inomGATT inleddes . Ett av syftena var att försöka få ordning på världshandelnmed livsmedel genom att komma överens om att avveckla handelssnedvridande stödoch minska gränsskyddet. har, i samarbete med de nordiska länderna,intagit en aktiv roll i detta arbete. Som en i hög grad utrikeshandlandenation är vi starkt beroende av att ha frihandel på så många områden sommöjligt. Iapril 1989 kom man inom överens om att på kort sikt inte höja gränsskyddoch administrativt fastställda priser. Inför ett avslutande av förhandlingarna,förhoppningsvis , kvarstår motsättningar framför allt mellan EG ochUSA. , som har ökat stödet fill jordbruket och vill öka sinproduktion och export, vill därför att andra länder skall ge dem ett störremarknadstillträde. Från EG har å andra sidan uttalats att man kommer att hakvar sina exportsubventioner, om än i något begränsad omfattning. Ävenom GATT-förhandlingarna förefaller att ha kommit in i vissa svårigheter,framför allt beroende på oenigheten mellan och , är det troligt att någonform av uppgörelse nås. Därmed torde också stå klart att marknadssignalernakommer att göra sig mer gällande både internationellt och nationellt. Insiktenom behovet av klarare marknadssignaler har vuxit på alla håll under senaretid. För jordbrukets vidkommande har inte minst debatten inom LRF om"spårbyte" spelat stor roll. Trots detta möts den förändring somjordbruket nu står inför med skepsis av många, och den kommer att leda tillbetydande omställningsproblem. Hur har då egentligen detbetänkande vi nu skall behandla kommit till? Denlivsmedelspolitiska arbetsgruppen lade fram ett förslag. Detpräglades på väsentliga punkter av en betydande oenighet. Från regeringssidanvar tanken att jordbruksproduktionen skulle begränsas till in- hemskkonsumtionsnivå, dvs. sänkas med , och detta skulle få ske genomprispress. En sådan utveckling skulle enligt min och meningha fått förödande och utarmande konsekvenser för det svenska jordbuket och densvenska landsbygden. Många remissinstanser var också kraftigt kritiska. Före propositionsavlämnandet hade regeringen omfattandeöverläggningar med riksdagpartierna, syftande till att åstadkomma en majoritetför propositionens förslag. För ett enskilt parti finns i detta läge två möjligheterAntingen kan man bestämma sig för oppositionsrollen och ställa sig vid sidanav, acceptera ett för näringen dåligt beslut och slutligen avge en kraftfullreservation, eller så kan man ge sig in i en diskussion och vara med ochpåverka, göra det slutliga resultatet bättre men även med risk för att fåkritik från berörda parter, bli delansvarig för det ställningstagande somutskottet kommer fram till och det beslut fattar. Jagoch valde den senare linjen, både i den fidiga beredningen och iutskottsarbetet. Efter överläggningarna med partierna hade regeringen ipropositionen utökat den ekonomiska ramen för omställningsperioden till 13,6miljarder Man talar också om en aktiv omställningprocess. Propositionensgrunddrag återfinns i jordbruksutskottets betänkande, men jag kommer i mittanförande att ytterligare beskriva de förändringar i regeringens förslag somjordbruksutskottet har gjort. I jordbruksutskottets betänkande fullföljs nu den linjesom går ut på att det inte bara gäller att ställa om jordbruket/rÅn överskottutan även till annan produktion. Utskottet har inte utökat den ekonomiska ramen men välförsökt stoppa så mycket som möjligt innanför den ram som redan finns. Oenighet kvarstår beträffande flera saker. Det gällerbakgrunden, framför allt frågan om hur världens livsmedelsförsörjning ser ut nuoch i ett framtidsperspektiv. Det gäller även frågan om på vilket sättmiljöförändringar och kraven på resurshushållning kommer att påverka motivenför att producera energi- och industriråvaror på åkerjord. Åkermarken är en av våra främsta naturresurser och vimåste slå vakt om den. Miljöhot, ökenutbredning och jorderosion gör att storaarealer måste tas ur bruk. Försörjningssituafionen i världenförsämras. Lagren av livsmedel minskar, och det är knappt att vi klararav den katastrofhjälp som behövs. Miljöproblemen förvärrar försörjningssituationen. Vi ståri dag inför nya problemkomplex där det krävs heltäckande och långsiktigastrategier för att klara den globala livsmedelsförsörjningen. Detta är ännu ettskäl till att koppla samman jordbrukspolitiken med andra poUfiska områden. Det kvarstår en betydande oenighet mellan partierna omhuruvida det är ett angeläget samhällsintresse att bevara åker som åker.Centerns ståndpunkt att detta är angeläget har dock vunnit betydandeanslutning under utskottsbehandlingen. Oenighet råder också om de långsiktiga målen förjordbruket. De är såväl i propositionen som i majoritetens text alltför vagtutformade. Från sida anser vi att det bör utformas konkreta mål somtillgodoser - konsumenternaskrav på livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser - kraven på en godlivsmedelsberedskap och naturresursberedskap - kraven på engod miljö i produktionen och utnyttjande av jordbruket som en miljökraft - behovet av ettlevande jordbruk ur regionalpolitisk synpunkt - behovet av enrimlig företagsekonomisk lönsamhet i jordbruket. Mot detta mål kan gränsskyddoch annat stöd även framgent behöva diskuteras. I anslutning till det första måletom rimliga priser hälsar jag och välkomna tillmomssänkarrörelsen. Momsen på livsmedel måste sänkas. Det är ett gammaltcenterkrav, som allt fler ställer sig bakom. Skatten på konsumtion i , momsen, är.den högsta ivärlden. Momsen drabbar bl.a. storkonsumenter av livsmedel hårt. Det fårbarnfamiljerna med ytterligare skärpa erfara efter senasteuppgörelse med regeringen om momshöjning. Den bidrar i lika hög grad till dethöga skattetrycket i som den direkta skatten. Dessutom är den merpådrivande på inflationen än inkomstskatten. Det är glädjande att moderaternanu är intresserade av en bredare diskussion om skatterna i och intebara diskuterar inkomstskatten. Med hänvisning till det jag sagt yrkar jagbifall till reservationerna 1 och 5 i utskottets betänkande. Enighet har däremot uppnåtts om utformningen av ochomställningen till en ny jordbrukspolitik. Utskottet understryker inte bara attdet från svensk sida inte får göras ensidiga neddragningar av gränsskyddet utanockså att andra förändringar, som t.ex. övergång till tullar, måste varaömsesidiga. Till skillnad från propositionen anser utskottet att dengrundläggande principen om ömsesidighet som gäller gränsskyddet också skallgälla exportfinansieringen. Utskottet är dock i detta sammanhang inte berettatt föreslå någon avvikelse från den förhandlingslinje som följt iGATT-förhandlingarna i fråga om exportstöd. En förutsättning för dettaställningstagande är emellertid att de fortsatta GATT-förhandlingarna blirframgångsrika när det gäller avskaffandet av handelssnedvridande stöd. Utskottet framhåller också att det måste finnasmöjligheter att hantera försäljning av tillfälliga överskottskvantiteter.Sådana överskottskvantiteter och säsongsvariationer måste kunna hanterasexempelvis i säljbolag, som kan vara branschvisa. Vi i utskottet förutsätter attbehovet av en effektiv samverkan för detta ändamål beaktas i den fortsattaberedningen av konkurrenskommitténs förslag. När det gäller spannmål tar samhället under övergångstidendet ekonomiska ansvaret för exportförsäljning av spannmål till de s.k. golvpriserna.För kött anslås 200-1-150-1-100 milj.kr. av budgetmedel för exportsstöd underde tre första åren. Det är 150 milj.kr. mer än propositionens förslag. Jag skall litet närmare gå in på frågan om den internaavregleringen. Spannmålsprisregleringen avvecklas successivt genom attinlösenpriserna sänks fill /kg /91 och till 115, 100 och 90öre/kg de tre närmaste åren därefter. Ettförenklat utjämningssystem för mjölk skall gäUa under omställnings- perioden och avvecklas detsista året. Det är längre än vad regeringen föreslagit. Oljeväxtodlingenbehålles på nuvarande nivå . Rabatteringssystemetför industristärkelse behålles med hänsyn till att liknande system finns iomvärlden. Fabrikspotafis bedöms av utskottet även framgent vara enkonkurrenskraftig råvara, också vid tillverkning av brännvin. En avregleringav sockernäringen med bibehållet gränsskydd bör inte leda till någon minskningav produktionen. Regleringsåret1990/91, kan sägas vara ett mellanår, dvs. det är dels medmarknadsreglering enligt den gamla modellen, dels i enomställningsperiod. Många motioner har kritiserat att regeringen inte slutförtförhandlingarna med näringen och redovisat ett förhandlingsresultat somunderlag för de medeltillskott skall besluta om . Utskottethar funnit att det i denna situation har varit nödvändigt att skapa sig en egenbild av näringens situation och därför kallat till en utfrågning med LRF,konsumentdelegationen och jordbruksnämnden. Därefter gjorde utskottetbedömningen att jordbruket borde tillföras ytterligare 600 milj. kr i huvudsaktill mjölkproduktionen. Därutöver har utskottet påpekat att de 360 milj.kr. somregeringen anvisat för att minska överskottskostnaderna för kött i samband medutslaktningen av kor skall få en mer flexibel användning. De skall kunnaanvändas för att stimulera till minskning av mjölkprodukfio-nen, fill att ökaproduktionen av självrekryterande köttdjur och till att minska denpristryckande effekten av tillfälliga köttöverskott i samband med utslaktningenav kor. Närdet gäller omställningsperioden lägger utskottet något mindre pengar änregeringen på inkomststöd. Det skall enligt vårt förslag endast utgå under treår med 1 100, 900 och /ha i genomsnitt för . Imotsats till propositionen föreslår utskottet att inkomststöd skall övergå tillden nye brukaren vid överlåtelse av jordbruk. Däremotsatsar jordbruksutskottet mer på själva omställningen. För femårsperioden från1991/92 betalas för varaktig omställning /ha i genomsnitt motpropositionens /ha. Om man går med andra året blir det bara 6 000 kr.och går man med tredje året Jordbrukarna skall erhålla medlen i formav villkorslån. Detta anser vi är ett mer effektivt sätt att använda pengarnapå. Arealen kommer, med de förslag som utskottet här lägger fram, snabbare attanvändas till ny produktion. En viktig förändring är att den omställda arealenmot kontrakt skall kunna användas också för odling av ettåriga energi- ellerindustrigrödor Utskottetinstämmer också i synpunkter från bl.a. om att det är viktigt attvallproduktion och betesdrift kan stimuleras i omställningsprogrammet.Lantbruksstyrelsen skall därför få i uppdrag att pröva hur ett system förextensiv vall- och betesproduktion skall kunna ingå i omställningsstödet. Ettviktigt ställningstagande från utskottet är att anläggningsstöd till barrskogsplanteringinte skall utgå. Det finns faktiskt risk för att svenska skogs-och mellanbygderplanteras igen eller förbuskas även utan statligt stöd. Utskottet är,tvärtemot proposifionen, inte berett att med skattemedel stödja 1989/90:137 9juni 1990 enförmörkning av det öppna landskapet. Däremot skall stöd utgå för anläggning avlövskog, energiskog och våtmarker. Vi föreslår också en höjning av avgångsersättningen tillmjölkproducenter till /liter för högst , mot nuvarande /liter. Det belopp som enligt propositionen skall avsättas tillsärskilt skuldtyngda jordbrukare reduceras i vårt förslag till 100 milj.kr.,eftersom vi anser att vårt förslag är så pass mycket bättre, framför alltjämfört med LAGs, att det inte skaU bli så många som behöver stödet. Ett startstöd skall också kunna användas för att sänkaräntenivån för de jordbrukare som behöver detta, vilketregeringen föreslår De 500 milj.kr som i propositionen aviseras förmiljövänlig energiproduktion skall enligt utskottet ses som en del iomställningsprogrammet och skall användas bl.a. för att tryggaavsättningsmöjligheterna och därmed en långsiktig och lönsam odling avenergigrödor. Etanolproduktionenär av särskilt intresse i detta sammanhang: - Lönsamheten företanolproduktionen har förbättrats genom energiskatteförslagen. - Vid produktionav etanol kan man använda god som snabbt kan ställas om tilllivsmedelsproduktion igen om så skulle behövas. - Etanol är ettfullgott drivmedel för motorfordon med betydande miljöfördelar. - En inhemsketanolproduktion har fördelar ur beredskapssynpunkt. Utskottet anser att detkommande energipolitiska beslutet skall utformas så attdessa önskemål tillgodoses. Det tillkännagivande som föreslås göraunder denna punkt måste ses som en klar beställning till regeringen. Det finns nära samband mellan det jordbrukspolifiskabeslut som fattas och det energipolitiska beslut som bör fattas tillhösten. Från jordbruksutskottet finns starka krav på att regeringen skallkänna detta samband. fattar andra beslutmed stor betydelse för jordbruket och landsbygden. Det gällerregionalpolitiken och skattepolitiken. Dess värre ser inte dessa beslut ut attfå en utformning som gagnar bioproduktion, jordbruk och landsbygd. Dagens jordbrukspolitiska beslut är ett framsteg förcentern. finns det möjlighet att lägga om jordbruket till en annanproduktion i stället för att lägga ner produktion i . Den rapport frånlivsmedelspolitiska arbetsgruppen som presenterades har i storastycken nu frångåtts. Det är glädjande att idéerna från de socialdemokratiskanyliberalerna i kanslihuset har fått vika för en konstruktiv helhetssyn. Den politiska enigheten i fråga om omställningen avjordbruket och om en ny jordbrukspolitik bör garantera ansvar och stabilitet,vilket är till stort gagn för näringen. Det ankommer på den socialdemokratiska regeringen attleva upp till de beslut som socialdemokraterna här i kommer attdelta i. Regeringen måste nu akfivt arbeta för att introduktionen avbiobränslen blir den stora satsningen inför 90-talet. Det måste innebära ettbeslut om stöd till etanolfabriker. Det måste innebära beslut om att ingafossilgasledningar dras fram så att biobränslen konkurreras ut. Genomden breda uppslutning som beslutet om jordbrukspolitiken har Prot.1989/90:137 kan det också stå sig över såväl val som nyval. Naturligtvis krävs deten kontinuerlig uppföljning av ett så här omfattande \ ~ och långtgående beslut.Bl.a. spelar och jordbruksutskottet hären ' P " Vi begäräven en samlad utvärdering . Detär nu angeläget att näringen på ett positivt sätt tar vara på de möjlighetersom den nya jordbrukspolitiken ger Bönderna kan nu bättre än tidigare agerasom företagare på marknaden. Detbeslut som nu fattar lägger grunden för en positiv utveckling förjordbruk och landsbygd. Men det måste följas av positiva beslut även på andrapolitikområden. Densvenska åkern och de svenska bönderna är resurser som måste nyttjas och tastill vara. De är grundelement i den hållbara ekonomiska utveckling som vieftersträvar och som bygger på hushållning och god miljö. I detta anförande instämde , , , , , ,, , , , , , , , , och (alla c). 2 (): Utskottsordföranden hälsade min partiledare välkommentill "momssänkargänget". Eftersom han gjorde det i samband med atthan talade om EG vill jag i anknytning till detta uttrycka min förhoppning attockså och det parfi han företräder skulle kunna drista sig attansluta sig till EG-uppfattning. Det kommer de förr eller senareatt tvingas att göra. Men det skulle underlätta mycket om de också klart ochtydligt deklarerade detta, då skulle vi komma ganska långt på vägen. Viskall förhoppningsvis fatta beslut om livsmedelspolitiken, och jag sägerlivs/nedelspolitiken. Jag vill betona det eftersom beslutet egentligen harbetydligt större bredd och räckvidd än själva livsmedelspolitiken. Det harmycket vidare betydelse än så. Vitar ställning fill landsbygdsutvecklingen. Vi tar ställning till naturvårdenoch landskapsvården. Vi tar ställning till regionalpolitik och till en hel delandra saker som hänger samman med själva jordbrukspolitiken. Med detta vill jagha sagt att allting hänger ihop. Det gäller att se en bild av helheten. Omvi nu skall försöka se framåt är det viktigt att vi också ser bakåt för att fåperspektiv på verkligheten. Jag vill då först slå fast att den produktion ochdet jordbrukslandskap som vi ser är format av tidigare generationer -inteav politiker, utan av tidigare generafioner aktiva lantbrukare. Det är, frutalman, en ständigt pågående process som också kommer att pågå . Jagvill också understryka att i denna fantastiska utveckling är den en skilde lantbrukaren, bonden, den helt avgörande faktorn. Så kommer det också att vara i framfiden, oavsett politiska beslut. I konsekvens därmed är 7 1989/90:137 9 juni1990 det farligt att låsa ennäring eller en produktion genom alltför detaljerade beslut och regler Näringenmåste alltid få utrymme att utvecklas. Det är bonden och landsbygdsbefolkningensom danat och format nuvarande landskap. Jaghar ett visst behov av att säga detta, eftersom det också kommer att bli så iframfiden, trots alla byråkrater och planerare på olika nivåer. Jag säger detockså för att det måste vara ägaren eller brukaren som även skallha det avgörande beslutet när det gäller hur hans fastighet skall brukas.Viktigt är att näringen skall stå på egna ben. Det skall inte vara någotflummeri, ekonomi och företagande måste få gälla. Såöver till själva produkten, utskottsbetänkandet. Detta betänkande är, somordförande mycket riktigt sade, en produkt av en ganska långpolitisk process, och en ganska mödosam sådan. Från LAG-förslaget över partiöverläggningarnaoch via ett intensivt utskottsarbete har vi fått en slutprodukt som man kanbeteckna som ganska bra. Jag hävdar att den breda politiska uppslutningen kringbeslutet är värdefull och skapar goda förutsättningar för en långsiktigthållbar jordbmkspolifik. Detär helt klart att förslaget är en kompromiss. Det innebär att vi har tvingatsavstå från en del av våra ursprungliga förslag. Vi har gjort det i förvissningom att en bred uppgörelse skapar bättre utvecklingsmöjligheter än ett beslut fattatmed knapp majoritet. Den breda uppslutningen kan komma att innebära attbeslutet står fast oberoende av eventuella framfida regeringsskiften. Desvenska lantbrukarna kommer med detta beslut att få betydligt klararespelregler . Utskottsordförandengjorde en beskrivning av hur utskottsarbetet har bedrivits och vilka resultatsom har uppnåtts. Jag noterade att moderata krav och yrkanden har gått igenomhela vägen. När vi moderater gick in i utskottsarbetet hade vi vissa mål: fördet första en avreglering inom bibehållet gränsskydd, för det andra enprodukfionsvolym som ger möjligheter att i ofredstider klara vår försörjningmed livsmedel, för det tredje förhindrandet av ett prissänkande överskott genomatt areal tas ur livsmedelsproduktionen - jag betonar urlivsmedelsproduktionen. Innan det har uppnåtts en balans kommer jordbruketslönsamhet att vara låg. Vivill ha en rimUg omställningsperiod, och vi framförde krav på det på ett tidigtstadium. Det skall vara en ekonomisk stimulans för att snabbt ta arealer urproduktion. Vi vill anvisa alternafiv markanvändning. Vidare vill vi städa uppföregående avtal. Sist vill vi noga följa utvecklingen. Harvi då lyckats? I stort sett har vi i uppgörelsen nått de flesta av våra mål.Utskottet är enigt om att den föreslagna avregleringen skall ske inom ramen förett bibehållet gränsskydd. Vi vill från vårt håll betona att gränsskyddetmåste definieras i reala termer Således måste hänsyn tas till inflation,inhemsk lagstiftning, t.ex. miljölagstiftning, och annat som kan påverkakostnadsnivån. De svenska lantbrukarna måste ges möjlighet att konkurrera pålika villkor med omvärlden. Utskottetunderstryker helt enkelt att någon ensidig neddragning eller förändring igränsskyddet för del inte bör komma i fråga. Jagvill också understryka, liksom ordföranden gjorde, att utskottet gör sammauttalande när det gäller exportfinansiering. Omman inte i GATT-förhandlingarna lyckas att avskaffa de handelssnedvridandestöden, är det möjligt för oss att ompröva vårt beslut. Det måste bli möjligtför att konkurrera på lika villkor med vår omvärld -främst EG. Även omvi inte vill ha exportfinansiering måste åtminstone utbytesexporten få fortgå.Jag skall inte förlänga debatten genom att utveckla detta, men jag villunderstryka att moderata samlingspartiet stöder det ställningstagandeutskottet har gjort. Vimoderater hävdade tidigt att det måste vara en rimlig övergångstid. En välvillig tolkning säger 1990/91 kan räknas somår 0. Vidareblir utskottets förslag den av oss föreslagna omställningsersättningen på igenomsnitt . Anläggningsersättningen blir betydligt lägreän vad som föreslagits. Men sammantaget blir ersättningen ganska bra och harfått den profil som vi har föreslagit i och med att stimulansen kommer ibörjan av omställningsperioden - vilket är oerhört viktigt. Utskottsordförandennämnde att vissa segrar hade vunnits. Åkern skall bevaras osv. Det går inte attmed politiska beslut försvara åkerareal. Det hjälper inte. Där måste finnas enbrukare också, och han måste ha en ekonomisk produktion. Utskottsordförandensade att frågan om granplanteringen har förts ur debatten. Det har man gjortpå stimulanssidan. Men jag vill än en gång understryka att det allfid är denenskilda lantbrukaren som avgör vad han vill använda sin mark till. Anser handet vara ekonomiskt lönsamt, eller av andra skäl vill ha det så, har han möjligheteratt även plantera gran. För det får han använda omställningspengarna.