prot · GD0996 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag tror alt alla är överens om att trafiksäkerhetsarbetel måsteintensifieras och göras effektivare. Detta har framhållits inte minst av talarehär . Ingen accepterar alt som skedde över 800 människordödades i biltrafiken som nästan 23 000 rapporterades som skadade.Delta skall ses mot bakgrund av del beslut som fattade 1988 om målenför trafiksäkerhetsarbetel. I punkt 1 fastslogs atl del totala anlalel dödadeoch skadade i trafiken skall minskas fortlöpande. Serman på den statistik som jag i korthet berörde framgår del tyvärrall del har skett en ökning av anlalel dödade och skadade i trafiken. Dettaoch annat lalar naturligtvis för atl vi måsle bli bättre när det gäller attbekämpa trafikolyckor. 1 detta sammanhang kan man notera atl det finns mångaorsaker till trafikolyckor är del lätt alt inse varför en olyckahar inträffat och kanske också att vidta åtgärder så atl den inte skallupprepas. I andra fall är del svårt, kanske omöjligt, i varje fall vid enförsta anblick, att konstalera olycksorsaken. Det får inte vara så alt dentypen av olyckor hastigt lämnas med kommentaren att de är oförklarliga. Centernhar krävt alt det skall avsällas resurser för alt utreda olyckor som inte ärdirekt förklarliga. En del kallar det för , som skulle kunna hadet uppdraget. Det är mindre viktigt vad organet heter Det viktiga är atl detarbetas med det här, att det kommer fram slalisfik på varför olyckor inträffar,så att vi kan göra trafiksäkerhetsarbetet effektivare, jobba med räll sakerhell enkelt. delen av betänkandet är utskollet enigt om en skrivning där det hänvisaslill försök som trafiksäkerhetsverkel har meddelat att man skall starta inomdet här området. Vi säger att vi förutsätter all haveriundersökningar blir ettreguljärt inslag i trafiksäkerhetsarbetet. Det enda som kanske borde tilläggasär att det skall ske och med skyndsamhet. Trafikfrågori allmänhet och säkerhetsfrågor inom trafiken i synnerhet engagerar mångamänniskor Vi kan också konstatera atl del finns många aktörer på området -myndigheter, verk, organisationer, föreningar av olika slag. Även näringslivetoch bilindustrin har en roll i trafiksäkerhetsarbetet. Från sida harvi i en motion pekat på viklen av en bättre samordning av de insatser som görsi trafiksäkerhetsarbetel. Riksrevisionsverkelhar i en rapport tittat på bl.a. samarbetet mellan och uppdelningen mellanIrafiksäkerhetsverket och NTF. Grunden till den uppdelningen utgörs av ettriksdagsbeslut, och man har tittat på hur effektivt det Vi menar alt man måsle pröva vilken ansvarsfördelning det skall vara ochhur många organ skall vända sig lill med medel, delta mol bakgrund avde alt insatta pengarna skall användas så effektivt som möjligt. Vi har inte reserverat oss på den här punkten ibetänkandet, och det är på den grunden alt statsrådet i propositionen meddelaratt han skall återkomma med ett förslag om hur den framtidairafiksäkerhetsinformationen skall organiseras. Vi emotser det förslaget medstort intresse. I betänkandet tas också upp miljöfrågor ochtrafik. handlägger i huvudsak anslagsfrågorna, medan andrautskott mera lar upp "sakfrågorna" som har atl göra med miljön ochtrafiken. Från anslaget lill reningsutrustning på nya lastbilar och bussar,benämnt C4, beviljas medel för förtida utbyte av lastbilar och bussar tillfordon som uppfyller de nya och strängare krav på reningsutrustning som skallkomma att gälla enligt beslut. Anslaget kunde börja användas den 1juli , och - och januari -har ännu inga bidrag betalats ut. Det är ganska allvarliga signaler Omriksdagen anslår medel för miljöförbättrande åtgärder och sedan ingen använderdem, då har det blivit någol fel någonslans. I vår partimotion om trafik och miljö till årets riksdagföreslår vi atl kraven på rening skall tidigareläggas, alltså gälla istället för . På det viset friställs medel som har anvisatför förtida utbyten, och då menar vi atl de medlen i stället i första handskall användas för alt stimulera införandet av nya bränslen. Alt införa nyabränslen är en långsiktig åtgärd, ett sätt alt se lill atl trafiken får mindremiljöpåverkan äri den har . Vi har också sagt i den motionen all om vårt huvudkrav inteskulle tillgodoses, tycker vi att anslaget skall kunna användas för alt bytamotorer eller montera reningsutrustning på befintliga lunga fordon. Jag vill slutligen yrka bifall tillreservationerna 4 och 5, som deltar i. 1989/90:9629 mars 1990 29ROY (); Trafiksäkerheten äri första hand en vägfråga.Det är huvudsakligen på vägarna vi har de trafikosäkra förhållandena. Det harredan sagts här; mer än 800 dödade och åtskilliga tusental skadade,många för livet, till en oerhörd samhällsekonomisk kostnad dessutom. Det här borde leda till att man vidtar långtgåendeåtgärder för att snabbt och effektivt få ner dödandet på vägarna. Frånmiljöparfiets sida anser vi all del borde vara en självklar ambition atlåtminstorie halvera såväl dödstalen som olyckstalen , som ettförsta steg i alla fall - det vore naturligtvis bra om man kunde nå ännu längre. Det skulle man kunria klara, om mari i slället för altstäridigt gynna bilismen försökte minska biltrafiken, framför alll i städeroch tätorter. Förhoppningsvis skall vi få flera förslag i den riktningen underdet kommande året, eftersom flera utredningar har sysslat med detta. Jag tänkerpå storstadslra-fikkommitlén och miljöavgiflsulredningen t.ex. Alt sänka hasligheterna på vägarna är ell effektivt sättatt förbättra trafiksäkerheten - maximalt i hela landet och förbättrad informationoch övervakning naturligtvis. Del skulle dessutom vara bra för miljön. Men det gäller också all i det informationsarbete somt.ex. NTF bedriver inte bara tala om hur man kan undvika olyckor i biltrafikenutan också tala om hur man kan resa på ett säkrare sätt. Att resa med busseller järnväg är betydligt trafiksäkrare sätt att ta sig fram. Tyvärr kan vikonstatera atl många människor inte kan konsten atl resa kollektivt så bra somman kunde förr Här behövs del hell enkelt information om hur man kan utnyttjade kollekliva Irafikmedlen på ett effektivt sätt. Många människor vet faktiskt inte hur man gör när man resermed tåg, för de har inte gjort det på så . Under sådana förhållanden ärdel väldigt svårt att förbättra trafiksäkerheten, så här behövs det merinformation. Vi tycker att del vore rimligt all hälften av anslaget somriksdagen betalar ut till NTF användes till den typen av information. Den tillvändhel lill jusl biltrafiken som finns inom NTFmåste vi försöka bryta och i stället lyfta fram de alternafiv som finns tillbilen. Det finns också många andra åtgärder som kan vidtas. En är återkommandekörkortsprov för bilförare, en annan att slälla hårdare krav pä säkerheten hosfordonen i sig. Framför allt småbilarna behöver förbättras. Jusl alt minska biltrafiken, sänka hasligheterna ochsamfidigt satsa på kollektivtrafiken är det som ger de slora effekterna, ochdet är delta man måste inrikta sig på i första hand, som vi ser del. I betänkandet finns också med frågan om haverikommissionför vägtrafiken. Där har utskollet skrivit ihop sig på ell sådant sätt att detmarkeras mycket hårt all del måste bli en förbättring. Utskollet förutsätteratl haveriundersökningar blir ett reguljärt inslag i trafiksäkerhetsarbetet. Vi får snart behandla en proposition som handlar omolyckorna i samhället över huvud taget och då framför allt på lufts- ochsjöfartssidan. Tyvärr måste vi konstatera atl man i denna proposition intetagit hänsyn till de saker vi här behandlat. Men frågan kommer snart upp igen iriksdagen med tanke på atl del har motionerats, förmodligen inte bara frånmiljöpartiet, om alt också bör ha en särskild avdelning förvägtrafik. Med tanke på antalet dödade borde detta vara självklart. Vi skulleinte behöva diskutera frågan här Faktum är dock alt man hillills haft enalldeles för hög toleransnivå till dödandel i vägtrafiken. Del måste vi fåändring på. I betänkandet behandlas också frågan om bidrag tillreningsutrustning på äldre personbilar kan man få elt bidrag på 1 000 krom man sätter in reningsutrustning som renar fill . Vi från menar att man borde höja detta bidragtill för bilar fro.m. Vi skulle behöva få fart påinstallation av denna reningsutrustning. Den kostar mellan 4 000 och 6 000 kr.att köpa och installera. Bilarna kommer att rulla eltstort antal mil på vägarna framöver.Där får vi de stora miljöeffekterna. På äldre bilar får man inte så slor effekt, men viföreslår en höjning även för dem, inte lika myckel, men ansluterganska väl fill det förslag som miljöavgiflutredningen lagt fram, även omutredningen har någon annan årsmodellindelning. Jag måslefråga vilken fot man står på. I utskottet sade man alt mananslöt sig till miljöavgiflutredningens förslag i dess huvuddrag, men hårstöder man en annan reservation som föreslår ett bidrag med till allabilmodeller Detta är betydligt sämre ur kostnadseffeklivitetssynpunkt. Jag vill behandla frågan om bidrag till alt sältain renare motorer på lastbilar. Till delta föreligger enligt ramen 450 milj. kr kräver att denna utrustning skall sättas infro.m. Därmed blir det helt onödigt atl slösa bort dessa pengar Där kanvi ge ett tips till socialdemokraterna hur man kan köpa mer persontrafik tilljärnvägarna, som vi diskuterade . När det gäller reningskraven på personbilar gör utskottetfaktiskt ett tillkännagivande i betänkandet med anlednirig av enmiljöparlimotion om att man skall iaktta strikt teknikneulralitel när delgäller reningsutrustning på äldre bilar. pekade vi på all manhar haft certifieringskrav som skiljer sig ganska mycket mellankatalysatorteknik och annan teknik, som man sätter in på andra sidan motorn, päförgasarsidan. På det sättet har man gjort det i stort sett omöjligt för denandra sortens teknik alt göra sig gällande. Detta hämmar utvecklingen ochbromsar möjligheten att minska de miljöfarliga utsläppen och därmed förbättramiljön. Det känns bra att det finns ett enigt utskott bakom detta uttalande. Dåslipper vi diskutera den frågan mera. I förra årets belänkande hade utskottet i denna frågaockså markerat att kraven skall vara teknikneulrala. Delta har dock inte följtsupp av . Det ankommer väl ytterst på regeringen att se tillalt beslut verkställs. När det nu givits ett tillkännagivande tillregeringen vore det väl ändå konstigt om regeringen inte också ser lill altnaturvårdsverket följer beslutet. Med detta vill jag yrka bifall lill de reservationer därmiljöpartiet finns med. .30STEN-OVE (); Belänkande nr 21 frän trafikutskottetbehandlar motioner om trafiksäkerhet som har anknytning tillbudgetpropositionen. Andra motioner som berör trafiksäkerhetsfrågor kommerutskottet att behandla . 1 de flesta fall har utskottet avstyrkt motionskraveneller föreslagit alt de lämnas ulan särskild åtgärd och därmed också följt förslageni budgetpropositionen. Som vanligt har några reservationer fogats tillbetänkandet, och jag skall i korthet något kommentera dessa. Den första, från vpk och , handlar om allreservanterna vill höja de operativa målen för trafiksäkerhetsarbetet. Frånmajoriteten tycker vi alt del är självklart atl målet förtrafiksäkerhetsarbetel skall sältas högt. Enligt trafiksäkerhetsprogrammetkräver den årliga trafikökningen i sig ål-gärder som förhindrar en ökning avantalet dödade med 25-30 och skadade med 750-1 000 . Detta mål knyterockså an lill WHO;s - alltså - mål på detta område. Den andra reservationen, från , handlar omkravet på en sk. krisplan mol trafikolyckorna. Denna plan skulle bidra till enkraftsamling mot olyckorna, enligt reservanterna. Men eftersom inte innehålleti den föreslagnakrisplanen i sig innehåller något nytt, blir det tyvärr endast en lek med ordutan att förslaget tillför trafiksäkerhetsarbetel något nytt. Flera avförslagen finns redan i trafiksäkerhelsprogrammel eller utreds av t.ex.kör-korlsulredningen. Det finns därför ingen anledning alt byråkratiseratrafik-säkerhetsarbetet med någon ytterligare plan enligt reservanternasmodell. Trafiksäkerhetsarbetel blir inte bättre för atl man byter rubriker påprogrammen eller planerna. Den tredje reservationen behandlar ett ständigtåterkommande ämne i irafiksäkerhetsdebatien, informationsfrågan. Hur mycketpengar skall anslås, vem skall få sköta informationen och hur skall den se ut?Reservationen handlar om del sistnämnda. Vpk och vill atl NTFskall styra sin information till atl informera och propagera för resande ikollektivtrafik. Det vill inte utskottet. Vi tycker inte atl statsbidragenskall specialdestine-ras. Styrningen av de organisafioner som har tilluppdrag alt sköta trafiksäkerhelsiriformaliorien bäst utan detaljstyrning frånriksdagens sida. Vpk och lycker attIrafiksäkerhetsinformationen är alltför bil-fixerad. Självklart riktar siginformationen till stor del mol bilisterna, helt enkelt beroende på atl bilensom fordon är delaktig i olyckor efter våra vägar Vidare har utskottet behandlat elt motionskrav som handlarom atl få använda bidrag lill byten av motorer eller till montering avreningsutrustning i befintlig fordonspark. Utskottet konstaterar här atl mantorde kunna räkna med möjligheter till bidrag frän anslaget lill motorbyte m.m.på lastbil eller buss, om bytet görs så alt fordonet i alla avseenden uppfyllerde krav som gäller för bidrag till ny lastbil eller buss. De sjätte och sjunde reservationerna handlar om höjning avbidraget för inmontering av avgasrening på äldre personbilar Den s.k.miljöavgiftutredningen har lämnat sitt förslag om atl bl.a. höjabidragsbeloppet till Efler remissbehandlingen pågår beredning iregeringskansliet. Mot den bakgrunden utgår utskollet ifrån atl motionsförslagetkommer att tillgodoses fill väsentlig del. Därmed behövs ingen särskild åtgärdav . Slutligen föreslås all anslaget till bidrag tillreningsutrustning på äldre bilar skall höjas lill 100 milj. krUtskottsmajorileten lycker alt del inte finns anledning atl frångå denberäkningen som gjorts i budgetpropositionen, ulan avstyrker kravet. Jag yrkarbifall till trafikutskottets betänkande nr 21. AnL 31KENTH SKÅRVIK (fp); nämnde ordet"krisplan" och sade att del var en lek med ord. Detta är enligt minmening atl förenkla saken väldigt mycket. Vi är inte så beroende av ordet"krisplan", vi är beroende av att vi får haridlingskraft och aktiviteternär det gäller alt göra någonting ål trafikolyckorna. Detta är vad det handlarom. Om kari ställa upp på de krav vi har framfört i vårmotiou och på det som jag sade i mitt anförande, då kan vi omgående slopa ordeti fråga, då behöver det inte bli någon lek med ord. Jag vet alt det pågår utredningar och en del aktiviteterpå detta område, men det gäller all göra någonting , alt komma lill handhngoch göra det Vikan inte hålla på att år skylla på utredningar och annat. Prot.1989/90:96 måste vi göra någonting. Detta är en så pass angelägen fråga atlvi borde kunna göra något gemensamt. I stället för atl påståall del är en lek med ord borde vi gå tiU handling. 32 (): Jag noterar atl socialdemokraterna passivtaccepterar den årliga trafikökningen. Därmed undviker man grundproblemet. Då ärdet inte atl undra på att socialdemokraterna inte kan ställa upp för en mer ambitiösmålsättning i fråga om trafiksäkerhetsarbetel. Delta blir ju omöjligt om manlåter problemet växa. Enligt socialdemokraterna gär det tydligen inte attspecialdestinera hälften av NTF:s informationsanslag till alt informera ochpropagera för ett utnyttjande av trafiksäkrare alternativ ån bilen. Men viskall väl ändå här i tala om vilken inriktning anslagen skall ha,vad de skall användas till. Detta är ju precis vad det handlar om, nämligen altungefär hälften av anslagen skall gå till denna typ av information och intebara till bilvänlig information. Vi inser att det är nödvändigt att ungefär hälften avanslaget går just till information om hur man lär sig atl hantera bilen på ettså säkert sätt som möjligt, men den andra hälften bör gä lill insatser för attfå folk att bättre utnyttja de trafiksäkrare alternativ som finns. Det ärfaktiskt ganska obegripligt atl socialdemokraterna inte kan inse och accepteradetta. Vi menar alt man faktiskt här från kan kräva alt de statligabidrag som delas ul skall användas lill just sådanl som har bra effekt. Varförskall man delegera ul detta till NTF? Det är egentligen ganska obegripligt. Med dettavill jag återigen yrka bifall lill reservationerna. AnL 33 (); hänvisar i sitt anförandetill miljöavgiflsulredningen när det gäller bidrag för inmontering avkatalysatorer i äldre bilar Vi får väl se vad det blir för resultat närutredningens förslag har givit upphov till en proposition. I när det genom ökad beskattning blir alll dyrareatt köpa och inneha bil är del enligt min uppfattning väldigt viktigt atl demänniskor som, beroende på kostnaderna, är tvungna all ha en äldre bil ändåges möjlighel att inmontera en katalysator Det är däremot inte alldelesnödvändigt atl kostnaderna för inmonteringen täcks helt och hållet. Jag trorfaktiskt atl det hos många människor finns en beredvillighet all själva la enkostnad för att därigenom känna all de också gör en miljöinsats. Rentpedagogiskt tror jag att den beloppsgräns vi föreslår i vår reservation ärriktig. Men, som sagt, vi får väl se vadmiljöavgiftsutredningens förslag leder fram lill när det gällerförslag till . 34STEN-OVE (); Om det vore så att den av folkpartietföreslagna krisplanen skulle innehålla något nytt, då fanns det anledning allfundera över del. Men om man skall döma av det som står i reservation 2 avfolkparliel, där man 3 protokoll 1989/90:96 säger alten sådan här plan bl.a. skulle kunna innehålla hastighetsbegränsningar ökadtrafikövervakning och förarutbildning, så är det inte fråga om några nyheterDet pågår ju aktiviteter på samtliga dessa områden. Om det skall finnas någontrovärdighet i krav på en krisplan bör ta chansenoch redovisa vilka nyheter på trafiksäkerhetsområdet som är berettatl satsa pä för all sätta kraft bakom orden om all en krisplan skulle ha någoneffekt i kampen för en ökad trafiksäkerhet längs våra vägar. Det är klart. , atl vi så långt som möjligtskall bygga ut kollektivtrafiken och därigenom bereda fler och flertrafikanter i vårt land möjlighel all åka säkrare och bekvämare. Men detta görvi inte genom all styra över anslagen på det sätt som föreslår.Det enda sättet att klara överflyttningen är att se lill all kollektivtrafikenblir bekväm och all den byggs ut. Denna utbyggnad pågår också på flera områden.Detta uppnås alltså inte genom informationsinsatserna i sig, men dessa behövsmycket väl för atl vi skall kunna säkra och förbättra trafiksäkerheten längs våravägar Vi skall också komina ihåg atl man i stora delar avlandet, t.ex. i glesbygden, inte har denna möjlighet atl välja. Så visstbehöver vi behålla dessa informationspengar för att kunna skapa oss en bättretrafiksäkerhet. 35 (): Varken jag eller folkparliel har sagl,, all del här är fråga om någon nyhet. Vad vi vill är att delskall vara en större intensitet. Vi skriver i reservationen atl det nu är dagsför en kraftsamling i kampen mol ökningen av antalet trafikolyckor Dennakraftsamling innebär att vi gemensamt bör göra någol. Vi har pekat på ett anlal saker som kanske i och för sighar funnits med förut men som vi lycker alt man borde sätta kraft bakom för altdel skall hända någonting. Del gäller t.ex. kringfartslederna runt våra storastäder, som vi menar ger en säkrare trafik eftersom vi då slipper ha trafikeninne i städerna. Vi har också sagt atl man kan göra om systemet medomkörningsfiler och planskilda korsningar samt separera cykelbanor. Vi tror all det kan vara angeläget atl rätta till sådanlför atl situationen skall bli bättre. Vi har även påpekat atl polisen behövermer resurser, inte bara i kampen mol brottsligheten utan även ute på vägarna.Jag vill i delta sammanhang också påpeka atl det inte är nödvändigt alt delalllid sitter två poliser i varje bil. Om vi haren polis i varje bil kanske mankan utöka antalet poliser på vägarna. De kan använda motorcyklar eller annal. Detta är frågor som jag inte nu vet svaret på, men om vigemensamt försöker göra någonting ät delta tror jag alt det kan bli fråga omen kraftsamling. Men därmed inte sagl alt det är fråga om några nyheter. AnL 36 (): Ja visst behöver kollektivtrafiken byggas ut.Detta är vad också föreslår i en lång rad motioner lill riksdagen.Jag konstaterar alt socialdemokraterna säger nej på punkt efter punkt. Ochnågon utbyggnad blir ju inte av med de förslag som regeringen ochsocialdemokraterna lägger fram, möjligen kan del bli fråga om någon marginellförändring. Om det skall bli möjligt alt utnyttja kollektivtrafikeneffektivt, så att därigenom bl.a. trafiksäkerheten kan förbättras både församhället i dess helhet och för de enskilda människorna, då är del viktigt attmänniskor också vet hur de på bästa sätt kan utnyttja kollektivtrafiken för attta sig till olika ställen. Det krävs en hel del information om detta, och säkertärdet också nödvändigt alt propagera för denna typ av trafik. Det finns jupraktiskt laget en hel generation ungdomar som har vuxit upp med flyget istället för järnvägen och som inte vet hur man på ett effektivt sätt använderjärnvägen för att ta sig lill olika delar av landet. Det finns ju väldigt mångamänniskor i som inte vet hur man skall utnyttja kollektivtrafikenpå ett bra sätt och som därför känner sig tvingade att la bilen. De är osäkraoch vet inte hur man skall göra. Vi kräver här alt informationen skall förbättras, dettaäven med tanke på trafiksäkerheten. Men socialdemokraterna säger att det intebehövs. Jag beklagar denna inställning. Med detta vill jag än en gång yrkabifall fill våra reservationer. 37 (); Lål mig börja med alt konstalera att jag ochKenth Skårvik tydligen nu är överens om alt folkpartiels s.k. krisplan inteinnebär någon nyhet och atl det egentligen pågår aktiviteter påsamtliga områden som denna krisplan tar upp. Jag tror inte atl har missalslorsladsutredningens förslag och alla idéer som i denna utredning harpresenterats om hur vi skall kunna klara av utbyggnaden av kollektivtrafiken istorstadsområdena. Det pågår alltså en rad aktiviteter som går ut på altförbättra kollektivtrafikbeståndel på dessa områden. Sedan säger atl det finns massor av ungdomarsom inte vet hur man reser med järnväg. Jag tror inte atl det är särskiltkomplicerat atl beskriva hur man uppsöker SJ;s biljettkontor och den vägen fåren rad informationer I varje fall är det argumentet inte särskilt övertygandenär det gäller alt ändra NTF;s anslag för atl skapa säkrare bilism i vårtsamhälle. AnL 38 (); Vi kan säga att vi äröverens om de frågor jag tagit upp här , om ni lovar all vigör någonting nu så att det händer någonting. Vi måste gemensamt göra enkraftsamling för att öka trafiksäkerheten på våra vägar AnL 39 ROYOTTOSSON (mp); Jag kan bara konstatera alt Sten-OveSundström inte anser att det behövs en förbättrad information om hur man kanresa kollektivt i stället för att la bilen och på det sättet undvika atl skapaonödiga säkerhetsrisker Han vill här tydligen inte ens indirekt erkänna attvägtrafiken är det mest trafikosäkra sättet att färdas. Han anser inte atltrafiksäkerhetsarbetet skall innefatta atl man lämnar bättre information ochpropagerar för säkrare sätt att åka, t.ex. kollektivt. Jag kan bara beklaga deninställningen. Prot.1989/90:96 Anf. 40 (); Jag tror atl de insatser som görs på de områdenjag tidigare nämnt av trafiksäkerhetsverkel. NTF och andrafrivilligorganisationer samt lajt SI irie utredningsarbete som görsbeträffande körkort, aktivt kommer all bidra lillall vi lyckas minska antalet skadade och dödade på våra vägar. är övertygadom att vi liksom tidigare kommer alt klara av en stor del av dettaarbete genom de insatser som pågår Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under9§.) Företogs lill avgörandetrafikutskottets betänkanden /90:TU17 och TU21. Mom. I(köp av interregional persontrafik) Först biträddes reservation 2 av med 26röster mot 19 för reservation 3 av . 250 ledamöter avstod från atlrösta. Härefter biträddes reservation 1 av ochRune med 62 röster mot 17 för reservation 2 av . 216ledamöter avstod från all rösta.