prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Miljöpartietser som en annan viktig åtgärd för att komma till rätta med vuxenutbildningenoch dess växtkraft att avsätta medel för folkhögskolorna. ärdet så gott som omöjligt att starta nya folkhögskolor, därför att man dåinkräktar på tilldelningen till de redan etablerade folkhögskolorna. Vi vetatt folkhögskolekommittén arbetar för fullt, men vi vill ge dem ett ord påvägen. Folkhögskolornasom komplement till den vanliga skolundervisningen är oomtvistliga, inte minstnu när stora invandrargrupper behöver studera svenska och lära sig mer om detsvenska samhället. Tillräckliga resurser måste ges för att kunna behålla ochutveckla folkhögskolornas särart, där kurser och projekt som utgör alternativtill tillväxtekonomiskt tänkande är av stor betydelse. Vi föreslår således enhöjning av anslaget till folkhögskolorna om 7 milj. kr, vilket motsvarar enundervisningsvolym som ökats med . Det är ett uttryck som stöder Det behövs flexibilitet iden svenska skolvärlden. Varför finns inte komvux i varje kommun? Varför sänksinte åldersgränsen för antagning till folkhögskolan till ? får mandispens från artonårsregeln. Men vi anser att skulle ligga som grund, ochsedan skulle folkhögskolorna själva kunna avgöra från fall till fall vilkenålder som vore lämplig för de olika utbildningarna. Tillbaka till komvux. Detär mångfald vi behöver inom vuxenutbildningen och iskolans värld över huvud taget. I komvux kan eleverna skräddarsy sinautbildningar Delta borde utvidgas lill alt gälla alla, även gymnasieelever Efterfrågan på all få studera vid komvux är större äntillgången. Bara i avvisar man 200-400 sökande . Tyvärr leverkomvux under svåra omständigheter Man måste pussla med skollokaler ochlärarresurser. som komvux funnits borde utvecklingen hagått längre, speciellt som denna skolform är så eftertraktad och lämplig, intebara för vuxna utan för alla. Inte mirisl lämplig är den för kvinnor i50-årsåldern som skulle vilja förkovra sig. För att minska kunskapsklyftan i samhället behövsvuxenutbildning. Det är ingen lyxkonsumtion. Det är en investering . Jag har tittat i samma bok som , PocketR. Där talar man om vad vuxenutbildningen står för: Att överbryggautbildningsklyftorna och verka för jämlikhet och social rättvisa. Att öka vuxnasförmåga att förstå, kritiskt granska och medverka till det demokratiskasamhällets utveckling. All utbildavuxna för varierande arbetsuppgifter, medverka till arbetslivets förändringoch bidra till full sysselsättning. All tillgodosevuxnas individuella önskemål att studera, utbilda sig och komplettera siriungdomsutbildning. Hur har det sett ul? Jo, inomvuxenutbildnirigen var del en och en halv miljon som studerade inomföretag - del är precis som säger; 20 miljarder av de 30gick lill personalutbildning på arbetsplatser. 18 500 personer genomgickgrundvux, 150 000 komvux, 15 000 folkhögskolorna, 1,4 miljoner deltog istudiecirklar, och ungefär 100 000 genomgick AMU. Vi behöver inte ifrågasätta om vuxenutbildningen äreftertraktad i . Visst är vi unika. Del skall vi vara stolta över Vi ärett föredöme internationellt. Därför anser vi i - och avser ävenalt återkomma till detta med vuxenutbildning - att vi måste satsa på just enannan typ av utbild-riing, där man kan skräddarsy och komponera på ett annatsätt än . stödjer också en reservation omökat bidrag till kulturverksamhet. Vi föreslår 5 milj.kr. Vi anser att detta betyder mycket för utvecklingen av kulturlivet påregional och lokal nivå. Nya grupper kan bildas inom studieförbundens ram ochkulturarbetare i hela landet får arbetstillfällen, allt i linje med Kultur ihela landet. Jag vill avsluta med att yrka bifall till samtliga reservationerdär finns med. (forts. 10 §) 8§ Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarnatill för middagsuppehåll. Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 10 §Anslag till vuxenutbildning (forts, utbildningsutskottets betänkande UbU17) AnL 98 (); Stödet för den allmänna vuxenutbildningen ärstarkt och utbrett i värt land. Vuxenutbildningens olika former - studiecirklar, folkhögskolekurser,komvuxutbildningar m.m, - har en slor betydelse för ulvecklingen av vårtsamhälle. Vuxenutbildningen skall överbrygga utbildningsklyftor bidra lill detdemokratiska samhällets ulveckling, utbilda vuxna för arbetslivet, tillgodosevuxnas individuella önskemål om studiemöjligheter och komplettera tidigareungdomsutbildning. Deltagande i vuxenutbildning bidrar lill alt den enskildeskaffar sig ökade resurser att delta i samhällslivet. Det är många faktorer i vårt samhälle som ställer nya kravpå vuxenutbildningen och dess omfattning. Några exempel är; - förändring fränindustrisamhälle till kunskapssamhälle och de nya behov del skapar på arbetsmarknaden, - internationaliseringen,som ställer krav på ökade språkkunskaper och mångkulturell förståelse, samt - de minskadeungdomskullarna under 90-talel, som kommer att medföra ökade krav på utbildningav den i företagen befintliga personalen för att tillföra ny kompetens m.m. I budgetpropositionen påpekas ocksåatt såväl produktiviteten som rättvisan talar för en bred satsning påvuxenutbildningen under 1990-lalet. Del är angeläget och bra alt detta slåsfast. Vuxenutbildningen är föremål för enomfattande ulredning och förändring. Här kan nämnas folkhögskolekommitténs ochsärvux-kommitiéns arbete, den genomförda utvärderingen av statensskolor för vuxna och propositionen om utbildningen i svenska för invandrare.Åven formerna för statsbidrag lill studieförbunden diskuteras. 1 samband med denna genomgång är det också rikligt ochnödvändigt all se över studiefinansieringen. En särskild utredare är tillkalladför atl utreda vuxnas möjligheter atl finansiera studier på grundskole- ochgymnasienivå. Utredaren skall bl.a. belysa - de samladeresurserna för studiestöd till vuxna och användningen av dessa resurser. - regelsystemenför särskilt vuxensludiestöd, korltidssludiestöd och uppsökande verksamhet. - samordningen mellan studiemedel,vuxensludiestöd, utbildningsbidrag och sjukförmåner samt 1989/90:100 -behovet av och nivån för särskilda timersättningar vid vissa vuxenutbild- ningar m.m. Anslagtid vuxen- Regeringen har också utfärdatmyndighelsspeeifika di- utbildnirig rektiv för eri fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1991/92-1993/94 frånskolöverstyrelsen. Framställningen skall avse all den verksamhet inomvuxenutbildningen som SÖ är ansvarig för Till ulbildningsulskotlels betänkande nr 17, Anslag lill vuxenutbildning,har fogats hela 36 reservationer. Om detta kan tolkas som ett stort intresseför vuxenutbildningen i sig, är della glädjande. Moderata samlingspartietmärker dock ul sig genom alt ensamt stå bakom inte mindre än tio av dessareservaliorier Utmärkande är att vill anvisa mindre medel lillvuxenutbildningen än övriga partier. Itvå moderata motioner, Ub254 och Ub314, ställs krav på en utredning omvuxenutbildningens struktur och organisation. Man vill bl.a. utredagränsdragningen, rollfördelningen och möjligheten lill samordning mellan olikaanordnare, som tidigare redovisade här Men regeringen har ju redanaviserat atl man har för avsikt att se över vuxenutbildningens struktur Ibudgetpropositionen konstaterar statsrådet atl den kommunala vuxenutbildningenbefinner sig i gränslandet till gymnasieskolan, folkhögskolan,arbetsmarknadsutbildningen och högskolans fristående kurser och påpekar att detär angeläget atl tydligare än ge de olika samhälleliga anordnarnabestämda uppdrag och tydligare profiler Utskottet konstaterar därmed attyrkandena i alll väsentligt är tillgodosedda, varför motionerna avstyrks. Ireservation nr 2 från krävs ett principbeslut om allas rätt till enutbildriirigsnivå motsvarande gymnasiestudier Frånutskottsmajoritetens sida vill vi hänvisa till det program för vuxenutbildnirigenpå kort och lång sikl som regeringen kommer atl presentera 1991. Utskottetförutsätter all principiella ställningstaganden kring vuxenutbild-ningeri dåkommer alt redovisas. skulle del vara intressant att höra centernsMarianne utveckla synpunkter kring vad denna rätt innebär Utbud förall läsa in tvåårig gymnasieutbildning finns ju . Närdet gäller utbildning för vuxna föreslås av en minskningav anslaget med 75 miljoner Alt della drabbar de svagaste grupperna isamhället verkar inte oroa moderalerna. Även vill ha en reduceringav anslaget genom en minskning av riksramarna för gymnasie-skolkurser med 30000 undervisningslimmar Båda förslagen avvisas av utskottsmajoriteten. Folkpartietföreslår en utökning av anslaget till särvuxutbildningen med 30 milj. krUtskottet erinrar om atl särvuxkommittén överlämnat sitt belänkande"Vidgad vuxenutbildning för utvecklingsstörda", där bl.a. frågan omundervisning på träningsskolenivå behandlas. Det finns därför inte skäl att taställning till dessa frågor innan kommitténs förslag har beretts. tar i motionUb254 upp uppdragsutbildningen inom den kommunala vuxenutbildningen och pekar på att uppdragsutbildningen skall vara självfinansiserad och att den inte får inkräkta på ordinarie undervis ning. Utskottet hänvisar till gällande förordning somreglerar uppdragsutbild- ning ianslutning lill vuxenutbildning. Enligt denna får staten inte ha någrabidrags- eller pensionskostnader för den utbildning som helt bedrivs somuppdragsutbildning. Detta innebär atl utbildningen redan nu skall varasjälvfinansierad. 1 förordningen finns också reglerat all uppdragsutbildningeninte får försämra förutsättnirigarna för den reguljära utbildningen. har kallats en sludiecirkeldemokrati.Detta markerar den betydelse som studiecirkeln spelar för demokratinsförankring i vårt land. Vi socialdemokrater vill värna om studiecirkeln somarbetssätt. Under anslaget till studieförbunden föreslår moderalernakraffiga minskningar Inte vill man ta bort. Del är inte svårtatt tänka sig vilken effekt detta skulle få för studiecirkeldeltagandet,framför alll för de sämst ställda grupperna. Moderalerna vill dessutom avskaffa huvuddelen avtilläggsbidragen. Motivet är att bidragen styr studieförbundens verksamhet.Utskottet påpekar att bidragen tillkommit just i denna avsikt, att underlättaför kortutbildade alt della i sådana studier som är särskilt viktiga, nämligensvenska, matematik och samhällskunskap. Av betänkandets 36 reservationer finns endast en borgerligtreparlireservalion. Precis som föregående år gäller den bidrag tillstudieförbundens verksamhet för handikappade. Enligt förordningen är medlenavsedda att täcka en rad ändamål, bl.a. utbildning av funktionärer istudieförbunden och deras medlemsorganisationer för att öka kunskapen om olikahandikapp. För alt göra detta möjligt för studieförbund med ett stort antalmedlemsorganisationer är det nödvändigt atl en viss del av denna anslagspostfördelas på så sätt som sker , dvs. i proportion lill anlalelmedlemsorganisationer Utskottet avvisar därför förslaget i reservation 23, altfördela anslaget i proportion lill redovisad verksamhet. När det gäller kulturverksamheten yrkar ochmiljöpartiet på en ökning av anslaget med 5 miljoner, medan vpk vill ha enökning med 22,5 miljoner. har i sitt yttrande tillutbildningsutskottet pekat på den förstärkning som gjordes med 17,5 miljonervid föregående och fill-styrker därför regeringens förslag som innebären ökning med 5 miljoner. Utskottet ansluter sig till kullurutskoitetsbedömning. När det gäller bidrag lill driften av folkhögskolorföreligger förslag om utökning av antalet bidragsveckor, som vi har hört avflera olika talare tidigare. Med hänvisning lill folkhögskolekommitténs arbeteföreslår utsko. tet i likhet med föredragande statsrådet atlundervisningsvolymen skall vara oför ändrad i avvaklari på kommitténs förslagfill fördelning. Vpk föreslår i en motion att verksamheten vidVuxenutbildarcentrum i bör stödjas av staten och alt ett särskiltanslag skall utgå. Utskottet delar statsrådets bedömning atl stora delar avVuxenutbildarcentrums verksamhet kan inordnas i den forsknirig kringvuxenutbildning och folkbildning som pågår vid i kan sägas atl man är överens mellan Vuxenutbildarceritrum ochuniversitetet i om att verksamheten.skall inlemmas i somelt nationellt centrum. har bildals en arbetsgrupp som skallbereda frågan om övertagandet.Överläggningar pågår också om den framtida finansieringen av verksamheten. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer AnL 99 (); Det viktigaste i de moderata reservationernaär kanske trots allt alt vi har krävt atl en ulredning skall se överrollfördelningen mellan olika utbildningsanordnare. Dess värre harsocialdemokraterna och även andra partier sagl nej här konstaterarJan atl del finns ett antal kommittéer som ser över vissa delmomentbeträffande den här verksamheten. Men man glömmer bort att se till helheten.Man sysslar alltså i ställel med ett antal smä detaljer, och det är beklagligt. 1 detta betänkande slås ändå fast att man tydligare än somi dag är fallet skall ge samhälleliga utbildningsanordnare bestämda uppdrag.Dessa skall få en egen profil. Men man nöjer sig med alt låta departementetgöra en analys. Hur djupt tränger man då in i dessa frågor när man göranalysen? En analys som gjordes av den svenska lärarkåren var ju mycketmåttlig, Risken är atl den analys som kommer att göras blir av samma klass. Sedan säger atl de sämst ställda kommer attslås ut med politik i fråga om studieförbunden. Men detta kommerförvisso inte alt ske. Om budgetförslag antogs, skullestudieförbunden själva få bestämma inriktningen för den verksamhet som debedriver Jag måste vara litet elak och fråga : Skullede svaga i samhället slås ut om anslagen utökades exempelvis när del gällerkurser ingående i jägarexamen eller kurser rörande fåglar i naturen ellerfolkdans? vill jag när det gäller den kulturellabildningen understryka alt studieförbundens cirklar i historiska traditioner ivårt samhälle är utomordentligt vikliga. Studieförbunden måsle, lycker jag,kunna göra egna prioriteringar Men del handlar alltså inte om alt slå ut någramänniskor över huvud tagel. kommerilerar inte alls den reservation sombåde och står bakom och som gäller den centralakursverksamheten. Det kan jag nog förslå. Den måste vara som ett svart skynkeför socialdemokraterna. Vi kan väl dra oss till minnes vad som hände för tvåmånader sedan. Då hade vi regeringeri . Sedan blev det IngvarCarlsson II.Man presenterade juett krispaket. I den vevan förekom det i svensk TV reportage från olika platseri landet. Fackliga funktionärer samlades för all ha jusl fackligkursverksamhet. Men del blev inte så mycket av facklig kursverksamhet vid detillfällena. I stället diskuterade man, naturligtvis, socialdemokratinsframtid. Jag måsle fråga: Anser att diskussioner om socialdemokratinsframlid skall finansieras via kommunala skattemedel? Inte heller när det gäller den verksamhet som komvuxbedriver är del så, alt vi skulle slå ut de sämst ställda. Som jag sadefidigare i en replik lill menar vi att verksamheleribeträffande dels grundvux, dels grundutbildningen, etapp 1, skall finnas kvarMen jag vill också upplysa om alt vi även har sagt att det måste gåatt göra en större omfördel- Vi kan ju konstatera all del finns elt resursslöseri pådelta område. Dess värre vill socialdemokraterna inte göra någonting åt densaken. 100 i (c): Jag vill göra några kommentarer med anledningav det som här sade. Han ställer en fråga till mig om vårmålsättning beträffande vuxenutbildningen och nämner detta med en nivåmotsvarande gymnasieutbildning. säger att det finns ettutbud. Men han undrar vad vi menar Ja, del är klart att det finns ett utbud.Resurserna är dock inte tillräckligt slora för atl del behov som finns skullekunna täckas. Någon klar målsättning har heller inte uttalats när del gällerresonemanget om all del skulle vara en rättighet för alla atl nå den här nivån.Men om förslaget inte innebär någon skillnad i jämförelse med vad som gäller , kan jag inte förslå varför ni inte kunde gå med på del. Det hänvisas baratill utredningen. angrep, med rätta, i fråga omnedskärningarna av stödet till studiecirklar Men socialdemokraterna harfaktiskt också medverkat till en urholkning av bidragen till studieförbundenunder en följd av år - så är det bara. I fråga om högschablonbidragel föreslår vi - i detta avseendekan en urholkning fortfarande konstateras - en höjning. Vi går ett steg längreän ni. Del gäller också kulturverksamheten. Den kulturverksamhet som bedrivsinom studieförbunden är ju av den arten alt man riår flertalet av dem somarinars kan vara svära alt nå. Dessutom är den här formen av kulturverksamhetbillig. Den bidrar också lill arbetstillfällen bland kulturarbetare över helalandet. Jag tycker därför att den här verksamheten är väldigt viktig. Menstödet lill denna verksamhet har alltså urholkats under en följd av år Dellahar dock inte kommenterats särskilt myckel. Beträffande fördelningen av handikappersättning tillstudieförbunden visar atl han inte förstått ett dyft av deargument som vi fört fram. Han säger bara all man måsle rätta sig efler antaletorganisationer Men då måsle jag säga all inte alls har förståttvad den här verksamheten går ul på. Det handlar faktiskt inte bara om arilalelorganisationer, utan del handlar också om de målgrupper som varje studieförbundarbetar med och om verksamhetens omfattning - det är här som skillnaden ligger.Del är beklagligt atl del skall vara så svårt alt förstå delta. Del här ärfaktiskt en väldigt vikfig rättvisefråga. behöver nog ytterligarefundera över della. Då kanske han inser vad som är fel. Så några ord om folkhögskolorna och bidragen i detavseendet. hänvisar lill folkhögskolekommiltén och säger alt viinte skall föregripa resultatet av dess arbete. Men det är faktiskt vadregeringen har gjort . Jag länker då på det nya systemet förfolkhögskolorna. Det är ju veckor som har tagits bort. Vad man alltså gör äratt man försämrar för de gamla folkhögskolorna. Jag lycker att verksamhetenkunde få vara oförändrad åtminstone som utredningen pågår Detskall alltså inte vara några förändringar i någondera riktningen. man, som sagt, situationenför de gamla folkhögskolorna - och detta som en utredning är pågång. Det kan väl ändå inte vara meningen! Anf.101 (): Jag skall bara bemöta på en punkt, och det gäller statensanslag fill studieförbundens handikappverksamhet. Jag säger som jag sade imitt förra inlägg, att det är ett relativt litet anslag i förhållande fill detotala anslagen till studieförbundens verksamhet. Det rör sig om 22,5 milj. krJag använder delta bara som ett exempel på en som jag tycker orättfärdigfördelningsmetod. Nuförsöker försvara att ABF - det socialdemokraterna närstående studieförbundet- får mer än hälften av de pengar som går till denna verksamhet, trots att ABFinte kommer upp till mer än litet av verksamheten, med att man villutbilda sina och handikapporganisationernas funktionärer Ja, om det störstastudieförbundet inte lyckas få en större andel av verksamheten, trots att manhar nästan alla handikapporganisationer som medlemsorganisationer, finns det ioch för sig behov av extra insatser - det kan jag förstå. Men för detta harstudieförbunden och handikapporganisationerna särskilda pengar, nämligen över71 miljoner . Jagförstår att det är svårt att hitta några vettiga argument, men jag tycker attdet är ganska beklämmande att socialdemokraterna kan göra en fördelning som såklart gynnar de egna grupperna, och atl de år fortsätter med detta,trots att ABF med dessa stora insatser inte lyckas öka sin andel avhandikappverksamheten. Anf.102 (): Jag vill ta upp sludiecirkeldemokralin - del är ett mycket vackert ord.Det skulle i vision innebära att studiecirkelverk-samhelerividgas i ställel för att minskas. Grunden skulle vara 10 000 studiecirkeltimmari stället . Om alla förslag kopplasihop kanske det vore en lösning att låta de handikappade få staria ettstudieförbuud. Det är inte bara miljörörelsen som skulle må gott av det. Jagkan icke förstå varför folkhögskolorna inte kan få de 7 milj. kr. i anslag somde har skrikit efter behöver inte vänta för att taställning. Vi har i utskottet förordat en satsning på dem som har skriv- ochlässvårigheter, och det har många av dem som går just på folkhögskola, hksommånga invandrare. Där bedrivs också mycken annan verksamhet, och därför är detviktigt att de får sitt medelsbehov täckt. Annars kanske man inte kan startanya folkhögskolor - vilket man ändå gör , men genom att inkräkta på andra.Jag vill ha ett definitivt svar på frågan varför inte kan fatta detbeslutet. UlfMelin talade om att kulturcirklar inte skulle gynna dem som var längst ner påskalan. Jag skulle vilja säga att det är precis tvärtom. Den som kan litet ommusik vet att rytmik och rörelse förbättrar inlärningssituationen för barn. Detfinns personer som har åkt över till och jobbat just med detta för attbygga upp självförtroende och skapa en bättre inlärningssitua- Jagkänner bl.a. en musikhandledare som har jobbat med det i . Mångamusikhandledare, som dessutom utbildas pä folkhögskola, jobbar med utvecklingsstörda, och det betyder oerhört mycket för dem atl få kon takt med musik. Det är atl hjälpa dem som är mest drabbade och mest ut- ° satta ivårt land. 103 (): Det var intressant alt lyssna till om vilken roll som vuxenutbildningen skall spela. Han sade atlvuxenutbildningen skall spela en framträdande roll, atl det är viktigt medbreda baskunskaper och att ge en rörlighet på arbetsmarknaden. De tongångarnafinns också i de motionerna om vuxenutbildningen, där komvux rolloch studieförbundens roll betonas. På vilket säll lar sig då detta uttryck i moderatasamlingspartiels anslagsfördelning? Jo, vill miriska arislagettill den kommunala vuxenutbildningen med 75 miljoner och lill studieförbundensverksamhet med 175 miljoner Sanningen är väl den att detta är ettlågprioriteral område för moderata samlingspartiet. Det tillhör inte deområden och de grupper som man vill satsa pengar på. Om hävdar motsatsen, skulle jag gärna vilja althan exemplifierar och lalar om på vilket sätt det framgår att ipraktisk handling betonar vilken roll vuxenutbildningen har rätt att spela,som övriga debattörer också har understrukit. tog upp elt par saker som jag skallkommentera något. Det gäller först bidraget till studieförbundenshandikappverksamhel. De 22 miljoner som hänvisade till skallinte bara användas för att utbilda funktionärer i studieförbunden och i derasmedlemsorganisationer, utan de skall också användas för pedagogisk verksamhetbland handikappade och för alt ta fram nytt studiematerial. De här tre sakernatar, såvitt jag har kunnat förstå, ungefär hälften av detta bidrag. Dessutomskall det kunna användas till assisterande cirkelledare och till tolkar Det vardet jag ville visa i mitt inledningsanförande, dvs. att bidraget inte bara varavsett för utbildningen av funktionärer i organisationerna. var också inne på timramarna förkommunal vuxenutbildning, som även berörde. kommer ettförslag om långsiktighel i vuxenutbildningen, och jag kan lill det säga atl delär regeringen som fastställer riksramarna för vuxenutbildning inomgymnasieskolans område, för de allmänna och de yrkesinriktade kurserna. Någotbeslut av är inte påkallat . Dessutom behandlar skolprojektet inom departementet dessafrågor, i syfte att åstadkomma en större schabloriisering av bidraget tillkommunal Vuxenutbildning, som skulle ge kommunerna - vilkel ute efter - ett större självbestämmande över pengarna. Till det kan ocksåsägas all det inte har gjorts någori beräknirig av hur en sammanslagning avdessa bägge ramar skulle påverka bidragsbeloppen. Jag ställde inte frågan lill om rättentill gym nasieutbildning för vuxenstuderande därför att jag var kritisk, utan snarare därför att jag var nyfiken på hur hade tänkt sig detta. 9 protokoll 1989/90:100 Prot.1989/90:100 dersson svarade med att säga atl det inte finns resurser föralt klara det. Del våren av anledningarna till atl jagställde frågan. Det är inte parat med några