prot · GD0952 · 1989-12-31 00:00:00 — Därför tror jag attdet skulle vara angeläget att satsa ytterligare resurser på att bygga upp denhär typen av forskning och utvecklingsarbete utöver det som biståndsministerhär har redovisat. Jag håller fullständigt med omatt det här inte är en udda fråga. Det är en mycket stor fråga för mångafattiga människor i världen. Jag välkomnar att en sådan fråga tas upp också idet svenska parlamentet. Frågan är vad vi har för möjligheter att görainsatser. Jo, någon stor spridd kunskap om finns inte i ochinte heller i det svenska forskningssamhället, med något undantag. Därförförsöker vi stödja dem som har och bygger upp sådant kunnande. För övrigt finnsden internationella forskningen och de speciella organ som byggts upp för atthjälpa med forskning. Det är där vi går in med stöd. Det är ganskaomfattande stöd. är alltså i det sammanhanget en stor biståndsgivare. De siffror som jag redovisade, 6,7 milj. kr, är det totalabeloppet för stödet till de olika organen. En gröda som spelarnaturligtvis en stor roll i forskningsarbetet, eftersom den de facto har såstor betydelse för människorna i de länder som man skall betjäna med dennaforskning. Jag tror att det är väsentligt att man i arbetet med en sådanbasgröda, som dock i sin användning - om man använder den fel - innebärproblem, har en forskning 1989/90:52 17januari 1990 och ett utvecklingsarbeteså nära orirådena som möjligt, så nära användarna som möjligt. Det är därförsom vi tror att det viktigaste är att utveckla forskning i snarareän en forskning i . Jag håller med om att den forskning som vi har förväxtförädling kanske kan ställas till förfogande hän Men det viktigaste är alltsåatt vi bygger upp forskningskapaciteten på ort och ställe snarare än att vitror att vi här kan lösa problemen, långt ifrån där svårigheterna finns. 19 (vpk); Det gläder migatt biståndsministern delar min uppfattning att det här är en fråga somfaktiskt också är viktig att ta upp i det svenska parlamentet. Vi ärfullständigt överens om det faktum att det är i dessa länder som forskningskall byggas upp. Jag hoppas att mitt anförande inte gav anledning tillmissförstånd på den punkten. Jag menade, att det inte bara är fråga om bistånd,det är fråga om vårt gemensamma intresse av forskning. I vårt gemensamma ansvarför världens framtid borde det här vara en angelägen uppgift inte bara inomramen för det vi anslår för bistånd utan när det gäller forskning ochutveckling över huvud taget och arbetet beträffande jordens resurser och denframtida utvecklingen av livsmedel. Jagär glad att biståndsministern tycker att frågan om är viktig. Jaghoppas att det kommer att leda till att man från regeringens sida fortsätteratt uppmärksamma detta viktiga forskningsområde och att det kanske får ännustörre utrymme i det fortsatta forsknings- och utbildningsarbetet. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1989/90:114 av HåkanHansson (c) till industriministern om Greifswalds-reaktorerna: Tjemobylkatastrofen uppmärksammade hela världen påatt stora reaktorolyckor kan ha stora negativa effekter också långt frånolycksplatsen. Västtysklandsmiljöminister besöker, enligt tidningsuppgifter, DDR den 16-18 januari 1990.Enligt Sudeutsche Zeitung är syftet att på platsen inhämta information omsäkerheten i kärnkraftverk i DDR och inhämta kunskap om vad som måste görasför att förbättra säkerheten. Kärnkraftsreaktorernautanför ligger närmare den svenska gränsen än den västtyska. De dominerandevindriktningarna är också sådana att har väl så stort intresse som BRDav att ta initiativ för att bättre skydda miljö, liv och hälsa. Enligtuppgifter i pressen finns det också starka betänkligheter bland svensksäkerhetsexpertis gentemot reaktorerna i . Medhänvisning till det anförda vill jag rikta följande frågor till industrimi- Prot. 1989/90:52 nistern: Kan statsrådet redogöra för vilken kunskap somfinns i och hos svenska myndigheter beträffande risken förreaktortankshaveri vid blocken utanför , tänkbara konsekvenser iSverige av en sådan olycka och i vad mån ett förebyggande skydd för effekternakan åstadkommas i ? Innebär det faktum att Greifswaldsreaktorernasaknar reaktorinneslut-ningar och filteranläggningar samt den avvikandeutformningen av nödkylsystem och styrsystem jämfört med svenska reaktorer attstatsrådet anser det påkallat med ytterligare svenska åtgärder för attundanröja risken för en olycka i Greifswaldsreaktorerna? Är industriministern beredd att ta initiativ föratt snabbt minimera och helst undanröja risken för att en stor reaktorolycka iGreifswald drabbar ? 5§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:366av () till industriministern om energihushållning: När nu energipolitiken återförs tillindustridepartementet är det viktigt att säkerställa att fler aspekter änenergiproduktion blir uppmärksammade. Detfinns starka, välorganiserade intressen som vill sälja så mycket som möjligt.De får inte dominera beslutsunderlaget. Kunskap om ett effektivt energisystemär väsentligt. Energiföretagen bör bli energitjänstföretag, t.ex. , , , och . Energianvändningen kaneffektiviseras på många områden, också dem som inte brukar höra tillindustridepartementets fögderi, t.ex. bostäder och trafik. Inomindustrin finns erfarenhet av att investering i ny utrustning kan spara bådeenergi, råvaror och miljö som ekonomin förbättras. Kärnkraftsavvecklingenunderlättas om efterfrågan på el sjunker. Detta kan ske utan att det blir ontom el. Jag frågar energiministern: Avser statsrådet att säkerställa en lika ingåendebehandling av energihushållningens möjligheter som av tillförseln av energi? 1989/90:367av () till jordbruksministern om den globalalivsmedelsförsörjningen; I är markförstörelsen mycket stonGenom enorma bevatt ningsföretag vid bl.a. bomullsodlingar har stora markområden förstörts. Stora arealer har försaltats och är obrukbara. Det är inte fråga om normal 19 Prot.1989/90:52 försaltning, utan här finns ävenmycket giftiga tungmetaller. 17 januari1990 har sjunkit med Bevattningsföretagen har skett i god tro, men lett till ekologisk katastrof. Genomdenna fortgående förgiftning av vår viktigaste resurs, marken, kommer storaområden att behöva utrymmas. Hela regioner kommer att slås ut, och framför alltkommer den sovjetiska livsmedelsförsörjningen att ytterligare försvåras. Storaarealer som används för produktion av livsmedel kommer att tas ur drift,eftersom jorden är förgiftad och omöjlig att använda till livsmedelsproduktion.Liknande utveckling sker på flera håll i världen. Det blir alltmer uppenbartatt vi måste vara rädda om den som finns på jorden och att den kommeratt behövas för livsmedelsproduktion. Med hänvisning till detta frågar jag MatsHellström; Vilka slutsatser drarjordbruksministern angående den globala livsmedelsförsörjningen nu och iframtiden med anledning av den enorma markförstörelsen i bl.a. Sovjetunionenoch dess inverkan på det svenska jordbruket? 6§ Kammaren åtskildes . 1 § Svar på interpellation1989/90:91 om åtgärder för att motverka be skattning av måltidssubventioner............................ 1 2§ Svar påinterpellation 1989/90:92 om .. 5 FörsvarsministerRoine (vpk) () () 3§ Svar påinterpellation 1989/90:100 om kassavaförgiftning 15 StatsrådetLena (vpk) 1989/90;114 av () om Greifswaldsreaktorerna 18 5 §Meddelande om frågor 1989/90:366av () om engergihushållning 19 1989/90:367 av KarlErik () om den globala livsmedels-