prot · GD0931 · 1989-12-31 00:00:00 — Moderaternavill ha skärpningar på alla områden. Det är inte så enkelt, , bara kan falla beslut om strängare straff, färre permissioner, m.m. utanatt man gör andra insatser, GötheKnutson säger att socialdemokraterna har misslyckats. Men vi kan se hur det ärpå andra ställen i världen, i t,ex, , och , Därär straffen mycket strängare än i , Men där är brottsligheten intemindre, Atl brottsligheten ökar är en tendens i hela världen. Vi får därförskaffa oss ytterligare kunskaper om detta för all på olika sätt se till att enrad olika insatser görs. Vi vill ju alla atl brottsligheten skall vara mindre,och vi kan var och en hjälpa lill. GÖTHEKNUTSON (m) replik: Vilka insatser är del som och regeringen vill göra?Socialdemokratiska justitieministrar och t.o.m. en statsminister har ju defacto år efler år utlovat åtgärder och skärpningar. I söndagens - jag tror att det var i den - kunde man läsa en insändare. Dennainsändare var skriven av en person ur den s.k. allmänheten. Skribenten uttrycktesin förvåning över att ingenting händer. Skribenten hade nämligen läst och hörtjustitieministern från den socialdemokratiska regeringen lala omatt ett åtgärdspaket skulle sättas in mol brottsligheten. Sedan kom näslajustitieminister och förklarade samma sak, dvs. atl åtgärder skulle vidtas. Såkommer ytterligare en justitieminister och säger i stort sett samma sak. Mendet blir ju inte bättre. BirtheSörestedt, det har ingen betydelse för om brottsligheten ökar eller minskar i utlandet. Blanda inte in andra länder när vi talar om brottsligheten i , för det är den som berör svenska folket. Del är bl.a. 77 denbrottsligheten som vi får betala för i våra försäkringspremier. Har socialdemokratiskaledamöter av justitieutskottet, eller andra i denna kammare, möjligen märkt allhemförsäkringarnas ökar våldsamt? Det är ett av de pris som vi fårbetala alla och envar för stöldernas våldsamma ökning. Bilstölderna har letttill en oerhörd höjning av försäkringspremierna. talar om åtgärder av annat slag, t.ex.insatser för barn och ungdom. Här kan man tala om familjepolilik! Det har vimoderater gjort . Men familjen har ställts åt sidan i densocialistiska flumpolitik som har tillämpats. Det har resulterat i atl bl.a.normer har försvunnit. Del började med en doktor i var fel atl uppfostra barn. "Nej, uppfostra dem inte." Men närbarnen inte får vela vad som är räll eller fel, hur skall de då klara sig ilivet? Det är en del av det som behöver åtgärdas, och det kräver sin tid. Men , , är del nödvändigt att ta till deåtgärder som skyddar människorna, allmänheten, från bl.a. stölder och våld.Våldet är värre än någonsin, och särskilt på det vi kallar för öppen gata.Menar verkligen atl tidningar som t.ex. ochtelevisionens kanal och 2 ger en falsk bild av verkligheten? Under della anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. (vpk): Eftersom jag i mitt tidigare inlägg intekommenterade betänkandel i dess helhet och inte heller reservationerna tillförmån för en skärpt strafflagstiftning, vill jag säga att enligt vpk:suppfattning måste grunden för kriminalvården och kriminalpolitiken vara att visamtidigt som vi utmäter straff och andra påföljder också gör rehabiliterandeinsatser. Jag tycker att debatten sådan den har varit helt har glömt bortden infallsvinkeln. Någon sade här atl vi inte skulle hänvisa till andrarättsordningar och hur man tillämpar straff i andra länder. Men faktum är attde rättsordningar som ensidigt har inriktats på straff och förvaring avbrottslingar och kriminella inle har lyckats nedbringa brottsligheten. Del härär inte flum, utan detta är verklighet. Låt oss inte gå en sådan ulvecklinglill mötes i . Jag har inget ytterligare yrkande, ulan del framförde jagi mitt tidigare anförande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under15 §.) 14 § Kriminalvårdsfrågor. Föredrogs justilieutskollelsbetänkande /90:JuU9 Kriminalvårdsfrågor. Jag skall nu tala beträffande justitieutskottets betänkande nr 9. Dethandlar om kriminalvårdsfrågor. Det kan alllid vara bra atl säga deltainledningsvis som en orientering för dem som lyssnar. Jagvill också yrka bifall lill reservationerna 1,2,4,5 och 6 som är fogade lilldetta betänkande. Detta lät naturligtvisformellt, och del skall det också vara. På ett sjukhus i låg, och ligger kanske fortfarande, underhösten elt par polismän svårt sårade. Den ene polismannen hade livshotandeskador. Den andre var också myckel allvarligt skadad. De var offer för enmycket farlig brottsling, loan Ursut helte förövaren av den hänsynslösanedskjutningen av de båda polismännen. loanUrsut blev känd i för ett drygt år sedan som en mycket farligbrottsling. Han hade rymt från en sluten riksanslalt. Från en sådan skall maninle kunna rymma. Men han hade lika väl gjort det. Närden öppning under ell fönster som loan Ursut påslås ha rymt igenom visades påfängelset, så trodde man inte sina ögon och knappast heller sina öron. Men pånågol sätt kom han ut. Del lyder på att säkerheten i vår kriminalvård, dvs,den säkerhet som skall la hänsyn till omgivningen, inle har fungerat itillräcklig omfattning. Ingen skall kunna rymma, åtminstone inle från en slutenriksanslalt. Depolismän som upptäckte loan Ursut i när han var på rymmen - han hadevarit ule en lång lid - gjorde sitt arbete. För det höll de på all få sota medlivet. Polismännen, och även den kvinnliga personalen inom våra poliskårer,arbetar nästan ständigt med livet som insats. Då är det ganska grymt, om manbetänker all det i våra fängelser finns många fångar som betecknas som farliga föromgivningen och som inle hålls i bättre förvar än alt de kan promenera ul dåoch då. Underhösten har dessa frågor blivit uppmärksammade här i , för all inlelala om all den uppmärksamhet som massmedia, givelvis med all rätt, har ägnatdem. År1985 var det enligt statistiken 18 brottslingar som rymde från slutna anstalteri vårt land. Del handlar då om grova brottslingar när de har hamnat på slutnaantalter. försäkrade den då sittande juslilieminislern för bl.a, migalt krafttag nu skulle tas för att komma till rälla med alla dessa rymningar.Del skulle bli stopp för dem. Året därpå, 1986, rymde 21 brottslingar dömdaför grova brott. rymde 27 och drygt 30. hademer än 30 fångar, grova brottslingar, rymt från slutna avdelningar enligt enbyråchef i vid namn Per . var 227interner på fri fot. En del av dem hade som del heter avvikit vid permissioner.Del är nu polisens skyldighet alt ta fatt dessa brottslingar Jag upprepar alten del av dem är farliga. I s.k. stressitualioner kan de ta lill skjulvapen ochannal. Detär inte rimligt alt kriminalvården har haft en sådan styrning atl man medvetethar gjorl del möjligt för interner atl rymma. Det är ett uttalande som även densenaste i raden av chefer för har gjort införoffentligheten. Del har även diskuterats här i denna kammare. Vi moderater har i enganska omfattande partimolion från allmänna mo- 1989/90:31 22november 1989 1989/90:31 22november 1989 lionstiden laglfram vårt alternativa program för en bättre tingens ordning, däribland också enkriminalvård som till alla delar är värd namnet. Det skall också vara fråga omvård, inte bara om inlåsning av människor. Viunderstryker i denna partimotion rättssamhällets betydelse. Vi vill naturligtvisalla leva i ett rättssamhälle. Det säger även företrädare för yttersta vänsternspartier. Vi finner emellertid att rättstryggheten är hotad, bl.a. genom på grund av minskad rekrytering drar ned på poliskårens omfattning. Dethär är socialdemokraternas ansvar. Det är de som har drivit denna pohtik,myckel i flummandets tecken, även åren . Vikonstaterar att brottsligheten kan motverkas inom familjerna, men att del dåmåste finnas en möjlighet för familjen atl bl.a. i skolan få stöd för det somvi kallar normer- regler för vad som är rätt och för vad som är fel. Men denpolitik som har förts på skolans område har utgått från någon form av inrerevolution på 50-talel. Den har sopat undan myckel av det som är normgrundande,däribland kristendomsundervisningen. Det behövs fler poliser. Vi vill stärkadomstolarna. Brott skall följas av reaktion. Vi vill, som har påpekats av JerryMartinger i den förra debatien, ersätta villkorlig dom med fängelse. Vi vill haen stramare skyddstillsyn, ta itu med vanebrottshngarna, avskaffahalvtidsfrigivningen - jag talade om det alldeles i samband medbehandlingen av det föregående betänkandet - och åstadkomma en fungerandekriminalvård. Vilalar också om behovet av en bättre ordning när det gäller de psykiskt stördalagöverträdarna. Vi finner alt ungdomsbrotlsHgheten är av sådan omfattning altden måste betecknas som oroande och bör följas upp med ytterligare insatser.Vi har presenterat ett omfattande åtgärdsprogram. Vistår tillsammans med andra borgerliga företrädare i justitieutskottet bakombl.a. reservationen 1 om en utvärdering av kriminalvårdsreformen. Jagföreställer mig att företrädare för de andra borgerliga partierna här kommerall tala om detta, liksom om särbehandling av vissa långtidsdömda. Vi stårbakom reservationen om stramare permissionsbeslämmelser och även bakomreservation nr 5 om bevakning i anstalt. Vimoderater står också bakom reservation 6 om yrkesutbildning i anstalt m,m. Vianser atl del skall ges möjlighet för yrkesutbildning under fängelse-liden. Meddetta, fru talman, vill jag än en gång yrka bifall till reservationerna 1, 2,4, 5 och 6, Det finns ett drag av uppgivenhet i den svenska kriminalvårdsdebatten.Denna uppgivenhet grundar sig på svårigheterna att finna verksamma medel föratt minska kriminaliteten som man vidmakthåller ambitionen att föraen human kriminalpolitik med syfte att rehabilitera dem som döms för brott. Dessvärre är de synbara effekterna av den förda kriminalpolitiken oftast mernegativa än positiva. Antalet anmälda brott ökar år , och sett i ettlängre perspektiv lycks brotlsulvecklingen vara opåverkbar av debrotts-bekämpande åtgärder som samhället vidtar. som varit föremål förkriminalvård har knappast minskal sedan debatten om kriminalvårdenshumanisering startade på 1960-lalet. Dennaulveckling är nalurliglvis oacceptabel. Medborgarnas respekt för lagarna byggerpå atl staten har vilja och förmåga att reagera på brott och all straffa demsom begår dem. Om medborgarna inte längre tilltror staten denna förmåga, utgördet i längden ell hot mot demokratin. Vi är överens om atl vi i skall ha en human kriminalvård. Menhumanitet är inte detsamma som kravlöshet. Staten kan med skilda medel hjälpaenskilda individer som på olika sätt har hamnat utanför samhället. Men i sistahand måste var och en ta ansvar för sina egna gärningar och de konsekvensersom kan följa av dem, I ell antal avseenden behöver därförkriminalvårdspolitiken skärpas. Det är därför som vi i står bakomreservationerna 2, 4 och 5, i vilka vi yrkar atl alla som dömts lill fängelse ilägst skall särbehandlas, all permissionsbeslämmelserna skall stramasupp och atl bevakningen i anstalterna skall förbättras. Vikräver i reservation 7 också en förstärkning och upprustning av psykiatrininom kriminalvården, både organisatoriskt och resursmässigt. Också kraftfullt om detta, men jag noterade atl inte står bakomdenna reservation, där vi kräver mer medel lill psykiatrin. Hur kriminalvården i vårt land skall bedrivas utformades i slutet av60-talet och i början av 70-lalel och beslöts av 1973 och 1974, Denbärande tanken var då alt anslaltsvården skulle förbereda den intagne för ettliv utanför anstalten, utan atl kravet på samhällsskydd skulle eftersättas.Den principen gäller fortfarande för . Menmyckel har förändrats och 1974, Brottsligheten har blivit meromfattande, och narkotikan försvårar genomförandel av en del av ambitionerna ireformen. Enligt vår uppfattning är det därför dags för en genomgripandeutvärdering av kriminalvårdsreformen. I en sådan, som bör ske inom ramen för enparlamentarisk utredning, bör övervägas om de hittillsvarande målen förkriminalvården fortfarande i alla avseenden skall gälla och om de medel somstår till förfogande i så fall är de riktiga. Bl.a,anser vi att man bör överväga om närhetsprincipen, dvs. atl intagna skallplaceras på anstalt nära hemorten, skall ha samma styrande effekt vidplaceringen som . Vidare bör man överväga atl i slörre utsträckning differentieraklientelet med hänsyn framför allt till missbrukssiluationen. Jag yrkarbifall till reservationerna 1, 2, 4, 5 och 7. 1989/90:31 22november 1989 Jag vill börja med alt instämma i argument för enparlamentariskt sammansatt utredning, som skulle se över kriminalvårdsreformen.Jag vill bara peka på ett skäl utöver det som nämnde, nämligennarkotikans utbredning i vårt land och de negativa effekter som följer härav,inle minst för möjligheterna atl verkhgen uppnå resultat i de ansträngningarsom görs inom kriminalvården för att rehabilitera intagna och geförutsättningar för elt normalt hv i frihel. Detär viktigt, som både och har sagt, att allmänhetenkan känna trygghet och inle behöver vara rädd för att långtidsdömda utannoggrann kontroll beviljas permission. Det är alltför vanligt 6Riksdagens protokoll 1989/90:31 1989/90:31 22november 1989 med återfall i brottsligtbeteende vid sådana tillfällen. Möjligheterna till obevakade permissioner börbegränsas. Särskilt när det gäller våldsverkare bör stor restriktivitet tillämpas.Permissionsreglerna bör alltså stramas upp ytterligare. I valet mellanallmänhetens skyddsinlresse och intagnas behov av permission slårcenterpartiet på allmänhetens sida. Särbehandling av vissa långtidsdömda ärtyvärr en nödvändighet. Bevakningeni anstalt behöver ytterligare förbättras, så atl antalet rymningar kanminskas. rymde 200 intagna från slutna anstalter, och detta ärgivetvis inte tillfredsställande. egen genomgång avbevaknings- och säkerhetsfrågorna har uppdagat en rad brister, och arbete pågårför alt råda bot på dessa brister. Det hindrar inte att också regeringen börinitiera åtgärder och sätta in särskilda resurser för atl uppnå enbevakningsnivå som leder till att antalet rymningar minskar. Bevakningen påanstalterna skall också medverka till all intagna skyddas mot våld och förtryckfrån andra intagna. Detta är inle minst viktigt ur den enskildesreha-bilileringssynpunkt. Närdel gäller platser för missbruksvård råder det en akut brist. 34§-placeringar av intagna med missbruksproblem i familjehem och behandlingshemär ett viktigt inslag i rehabiliteringen av dessa intagna. Om detta råder storenighet i utskottet. Förvisso pågår ett arbete för att öka dessabehandhngsplatsers anlal, men regeringen bör därutöver sälta in extra åtgärderför att råda bot på den akuta situationen. Jag yrkarbifall till reservationerna 1, 2, 4, 5 och 8. (vpk): En av grundstenarna i vår kriminalpolitik borde vara atl rehabiliteraoch återanpassa de intagna som finns på olika anstalter och de dömda som ärföremål för fri vård till ett meningsfullt liv i samhället, till ett liv ulaninslag av missbruk och kriminalitet. För detta krävs resurser av olika slaginom kriminalvården. Vivet att en allt större del av de intagna på anstalterna är missbrukare ochmänniskor med psykiska problem. Om kriminalvården skall lyckas rehabiliteradessa krävs psykiatriska vårdresurser. är dessa resurser otillräckligaoch måste utökas. Allextra resurser måste tillföras för att de intagna skall kunna behandlas,konstaterar också i sin anslagsframställning för budgetåret1990/91 och äskar där medel för ökad psykolog- och konsulthjälp. Viär väl medvetna om all en reform av den psykiatriska tvångsvården ochbehandlingen av psykiskt störda lagöverträdare är under utarbetande i ,men oberoende av vad den översynen leder till måste resurser tillföraskriminalvården med hänsyn lill dagens behov. lar nämligen delpågående reformarbetet lill inläkt för alt förneka och bortse från dagens behovav ökade psykiatriska resurser. Jag citerar från betänkandet: "Om denkommande lagstiftningen resulterar i atl allt fler psykiskt stördalagöverträdare blir föremål för kriminalvårdsinsatser, krävs också ökaderesurser." Vårutgångspunkt är att situationen kräver en upprustning och förstärkningav psykiatrin inom kriminalvården. Elt eventuellt ökat antal psy- kiskl störda inomkriminalvården måste givelvis efter en reform dessutom mötas med ytterligareresurser, men detta får inte påverka vårt ställningstagande , så atl viunderkänner eller bortser från det faktum att kriminalvården inte hartillräckliga resurser. I stället understryker del bara behovet av enupprustning och en förstärkning av psykiatrin inom kriminalvården. Fru talman!Jag yrkar bifall till reservation 7 till betänkandet. KENTLUNDGREN (mp): Först skall jag vända mig till . Jag lade märke till atlhan sade atl han hade en hel del reservationer ihop med sina borgerligakolleger. Jag tror inte atl hans partichef skulle uppskatta all jag tillhördedet gänget, så det kanske bör rättas till. Jagvill börja med kriminalvårdsreformen, och jag yrkar bifall reservation 1.Kriminalvårdsreformen är gammal, och samhället är annorlunda än det vardå den kom till. Jag håller med om alt närhetsprincipen kandiskuteras. Det finns andra beteenden i samhället, med större droginblandning,och det krävs separationer. På den psykologiska sidan finns det mycket atlgöra. Omman motsätter sig en utvärdering av en reform som börjar bli blirjag lilet bekymrad. De mål som sattes upp när reformen kom till uppfylls inte - om de någonsin har uppfyllts - och då är det att se över och omprövapå bred front, att ta ett helhetsgrepp. Jag har tidigare uppmanat justitieministernatl göra detta. Reservation3, som jag yrkar bifall till, handlar om avkortning av anstaltstiden. Dethandlar inte om det förhathga rabattsyslemet, som innebär att en inlagen kommerul efter två tredjedelar av tiden eller efter halva tiden, utan det handlar omde interner som har en extra svår situation. Jag tänker på sådana som talar ellfrämmande språk, som skall utvisas efteråt, osv. Delta togs ursprungligen upp ien socialdemokratisk motion, av bl.a. , en motion som jag harkänt varmt för atl stödja. Närdet gäller yrkesutbildning i anstalt yrkar jag bifall lill reservation 6. Undermin pryo på olika anstalter kunde jag konstatera all det innanförmurarna finns oändligt många som det har gått på tok för i början av livet, sominte har fått vare sig ordentlig skolutbildning eller yrkesutbildning. Det ärdärför som jag inte tror på straffskärpningar i alla lägen. Del handlar om altskapa elt socialt beleende, en social och yrkesmässig rehabilitering, för mångaav dessa individer - självfallet inte för alla - så all de sedan har ensportslig chans atl klara sig ute i samhället. Det gäller också att skapa enförmåga alt umgås med människor, inte minst det motsatta könet, som dessapersoner är mycket hämmade inför. Reservation7 handlar om psykiatrin inom kriminalvården. Jag vill påpeka att det i dagenssamhälle, konkurrenssamhället, förekommer en social utslagning och ett ökatmissbruk. En annan mycket viktig sak, som jag log upp när justitieutskottetbesökte departementet, är trenden atl slå igen de s.k. institutionerna inommenlalvården och flytta ul folk i gruppboende. Man har inte lyckats särskiltbra med alt förbereda della gruppboende, och jag log upp frågan med statsrådetoch statssekreteraren: Vad gör man med de människor som i gruppboendet slarvarmed sina mediciner och därmed får absti- 1989/90:31 22november 1989 nensbesvär, hamnar ikriminalsvängen och kommer in på anstalterna? Jag fick svaret: Del tårlandstinget ta hand om. Men landstingen har ju lagt ned sina sjukhus. De haringenstans all göra av dessa människor. Psykiatrininom kriminalvården är eftersatt. Den behöver förstärkas ganskakraftigt för alt möla den ström av kommande patienter från den ursprungligamenlalvården som jag ser framför mig. Man lovade då att se på detta. Jag hoppasför dessa människors skull att man verkligen gör det och atl man gör detkraftfullt. Här behövs snabba och raska ingrepp. Det tar sin tid all ställa iordning en sådan verksamhel. () replik: Jag vill beklaga att jag inte räll specificerade hemvist. Jag kan dock försäkra atl när han reserverarsig tillsammans med oss moderater är han i mycket gott sällskap. BIRTHESÖRESTEDT (s): Kriminalvården har präglats av förnyelse ochutveckling. Flera olika försöksprojekt har startats för alt finna nyabehand-hngsmeloder och för att förhindra återfall i ny brottslighet. Lokalaåtgärdsprogram mot narkotika har redan utarbetats vid vissa anstalter ochflera sådana program är i gång. Samtligakriminalvårdsanstalter skall utarbeta handlingsplaner för verksamhetensinnehåll. Varje anstalt utformar mål och metoder efter dess speciella behov,personal, byggnader och andra möjligheter. Man möter en entusiasm blandpersonalen för atl på olika sätt ta lill vara de samlade resurser som finnsinom kriminalvården. Jagvill peka på atl det pågår ett översynsarbete inom isamarbete med . Där görs bl.a. analyser av de olikaförsöksverksamheter som bedrivs, och dessutom har seminarier hållits inom fleraolika områden. Principenom en human och meningsfull kriminalvård ligger fast. Detta innebär emellertidinte atl dagens problem underskattas, utan genom det pågående översynsarbetetfinns möjligheter atl förbättra verkställigheten på olika sätt, så atlkriminalvården med sina grundläggande principer skall svara mot dagens krav. Möjlighetentill särbehandling av långtidsdömda enligt 7 § tredje stycket ikriminalvårdslagen i fråga om placering i och vistelse utanför anstalt ärfrämst tillkommen i syfte atl motverka narkotikabrottsligheten och förekomstenav narkotika på anstalter. Här har kravet om särbehandling satts till fängelsei lägst . Lagstiftningen ger också möjlighet lill särbehand-Ung av demsom har begått särskilt allvarliga brott. Då är kravet lägst fängelse. Reservanternaanser denna möjUghet tiU särbehandhng vara otillräcklig. Men behovet av enskärpning av reglerna måste vägas mol intresset för de principer som präglar svenskkriminalvård. I detta ligger naturligtvis motstående intressen avsamhällsskydd och differentiering, att motverka de skadliga följderna avfängelse samt alt främja samhällsanpassningen. avvägning av dessamotstående intressen anser utskottet såsom tidigare atl gränsen är väl avvägd. Utskottetanser också att om del under pågående beredningsarbete i ,med anledning av fängelseslraffkommilténs förslag, framkommer skäl tillomprövning av dessa regler, bör delta givelvis övervägas. Delfinns inga meningsskiljaktigheter när del gäller uppfattningen alt utländskamedborgare, lill följd av utvisning och särbehandling, kan drabbas hårdare aven anslallsvislelse. Del problem som uppstår beträffande de utländska intagnabör liksom tidigare beaktas inom kriminalvården. Frågan om tidpunkt förvillkorlig frigivning för dessa medborgare kommer att tas upp vid den tidigarenämnda beredningen inom . Därför finns del ingenanledning för alt nu ta ställning i frågan, Eltnytt syslem för permissioner har trätt i kraft . Syftet harvarit att skapa enhetliga regler för alt uppnå fasthet och konsekvens i systemet.Det sker en individuell prövning för atl den dömde skall erhålla permission,och man titlar på varje enskilt fall just med hänsyn till risken förmisskötsamhet, befattning med droger, brottslighetens karaktär m.m. De som ärdömda och särbehandlade enligt 7 § tredje stycket beviljas endast iundantagsfall permissioner som inte är bevakade. Detta ligger helt i linje medde önskemål som motionärerna framför. Delär en viktig uppgift för kriminalvården atl förhindra rymningar. Om detta råderdet inga delade meningar. Därför har också slora insatser gjorts för alt göraanstalterna säkrare, dels genom teknisk utveckling, dels genom att bättretillvarata personalens kunskaper. Ytterligare förslag till bättre bevakninghar presenterats av och är under övervägande i . Ellav kriminalvårdens syften är att underlätta den intagnes återanpassning.Därför är det vikligl atl slå fast att de intagna skall ha tillgång lill sammaurval av undervisning som andra i samhället.