prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — De måste hinna lära sig hur det fungerarDärför är det nödvändigt att ett sådant system beslutas av bredaste möjUgamajoritet i . Dettaär bakgrunden till att statsministern tog initiativtill överläggningar med samtliga riksdagspartier och med arbetsmarknadensparter. Överläggningarnaresulterade i en överenskommelse mellan socialdemokrater och folkpartisterÄven ställde sig bakom viktiga delar av överenskommelsen.Moderata samlingspartiet ställde sig emellertid tidigt vid sidan om och deltogbara inledningsvis i överläggningarna. Därmedbesannades det gamla talesättet att historien upprepar sig. 1981 komsocialdemokrater, folkpartister och centerpartister nämligen överens om enskattereform som ledde till kraftiga sänkningar av marginalskatterna ochbreddningar av skattebasen. Även den reformen avvisades av . Därmedsprack den bogerliga trepartiregeringen, och började sin långaskattepolitiska ökenvandring. Överhuvud taget kan man svårligen tänka sig någon fråga där den politiskaoppositionen är mera splittrad än i skattefrågan. Det framgår med all önskvärdtydlighet, om man närmare studerar partibeteckningarna på de 237 reservationersom knutits till skatteutskottets två betänkanden om skattereformen. Det är jupopulärt att göra sådana undersökningar . Avdessa 237 reservationer svarar ensamma för 82 stycken. Därutöverhar lämnat ytterligare ett antal reservationer tillsammans med etteller flera andra partier, dock endast 14 stycken tillsammans med centern.Tala om ökenvandring och tala om splittring! Motbakgrund av detta närmast totala kaos inom oppositionen känns det bra att kunnakonstatera att det finns en bred och stabil majoritet av socialdemokrater ochfolkpartister som är beredda att ta ansvar för en nödvändig reformering av detsvenska skattesystemet. av denna reformering har redan genomförts. fattaderiksdagen beslut om en rejäl sänkning av inkomstbeskattningen. Dennafinansierades, som alla vet, genom en skärpt kapitalbeskattning och ett ökatuttag av indirekta skatter Då togs också ett första steg i reformeringen avföretagsbeskattningen. Nufortsätter vi på den då inslagna vägen genom ett antal ännu mer långtgåendeåtgärder Det handlar framför allt om att skapa ett system för en samhällsekonomiskteffektiv beskattning, som viktiga fördelningspolitiska måluppfylles. Arbete och sparande skall ges en bättre skattemässig behandling,medan förutsättningarna för lånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnadförsämras. och kommer att redogöra för vårakonkreta förslag för att uppnå dessa målsättningar Jag vill för min del peka påbehovet av att skattereformen anpassas till den samhällsekonomiska situationsom vi har i . Jag tänker då bl.a. på de överhettningstendenser somfinns. Motden bakgrunden är det viktigt att parterna på arbetsmarknaden anpassar sinalönekrav till de kraftigt sänkta marginalskatterna i förslaget. Det är därförytterligt tillfredsställande att de stora löntagarorganisationernas representantervid skatteutskottets utfrågning så enstämmigt betonade att man avsågatt - som man sade - växla ner löneökningstakten om reformen genomförs. Detär också viktigt att i detta sammanhang understryka behovet av att deföreslagna inkomstskattesänkningarna finansieras fullt ut. En underfinansieringvore förödande för svensk ekonomi. Det skulle ytterligare sätta fart på deöverhettningstendenser som finns. Och det är precis det som skulle ske medmoderata samlingsparfiets finansieringsförslag. Fråndet moderata hållet är man med på att minska statens inkomster genom attansluta sig till regeringens skattesänkningsförslag. Man spär dessutom på medytterligare sänkningar av förmögenhetsskatten och skatten pä kapitalvinstersamt borttagande av omsättningsskatten på aktier Men när det inte kommer tillfinansiering av kalaset är man inte med på noterna. Då kryper man bakom ettantal diffusa och synnerligen osäkra inkomstökningar. Jagnoterar visserUgen en moderat tillnyktring när det gäller de dynamiskaeffekternas bidrag till finansieringen. Här räknar man med en summa på 6miljarder kronor I en reservation till RINK räknar man däremot med 8 miljarderoch så sent som kalkylerade man med 5,8 miljarder somdynamiska effekter av den tredjedel av reformen som genomfördes då. Detskulle vara intressant om kunde förklara denna moderatavinglighet. Närdet gäller förslag fill besparingar för att finansiera skattereformenskingras dimmorna något, men fram träder då konturerna av ett parti som villklämma åt de sämst ställda i samhället. Det skall sparas på sjukförsäkrings-,föräldraförsäkrings- och arbetslöshetsförsäkringssystemet. Det skall sparas pådelpensioneringen. Och det skall sparas på anslagen till kommunerna, och mestpå de kommuner som har det sämst. Sammantagetrör det sig om som på detta sätt skall dras in. Det äralltså de sämst ställda som skall betala stora delar av den moderataskattefesten. Sjuka, arbetslösa och pensionärer skall betala sänkningar avförmögenhetsskatter och marginalskatter Det är i sanning fördelningspolitikoch systemförändringar av gammalt, men mindre gott högermärke. Studerarman det moderata finansieringsförslaget för , förslagsvis åren1991-1993, finner man en rikfigt skrämmande underfinansiering. Det äråtskilliga som fattas, och det håller jufakfiskt med om i sina anföranden här. Det kan råda delade meningarom hur mycket det är, och jag kan förstå att och harett stort intresse av att nedvärdera de beräkningar som har gjorts. Men det ärbara att litet lätt resignerat konstatera att inte vill se deöverhettningstendenser som finns, att de inte drar sig för att ytterligare eldaunder inflationsbrasan och att de följaktligen nonchalerar risken för enkraffigt försämrad sysselsättning. Men en ökad arbetslöshetär tydligen ingenting som bekymrar moderata 1989/90:140 13 juni1990 Vi vet juatt det finns moderater som t.o.m. tycker att en högre arbetslöshet än dagensskulle vara bra för . Frågan är om är en av dem. Ävencenterpartiets förslag innebär en underfinansiering av skattereformen. Det är,, inte någonting som vi har hittat på, utan det grundar sig påytteriigt seriösa beräkningar Omjag , för att fillmötesgå en smula, begränsar mig till dendelen av partimotion som har uttryckliga yrkanden, uppgår underskottettill Dessutom finns det ju i era motioner ett antalopreciserade yrkanden, t.ex. krav, som nämnde, på utredning omen högre grundpension. Det är väl ändå så, , att om man vill ha ensådan utredning, då har man målsättningen att man skall genomföra en högregrundpension, och då får man faktiskt också vara beredd att tala om vad detkalaset i stora drag kommer att kosta. Visäger att det, Utet grand beroende på hur det utformas, kommer att kostaytterligare någonstans Det återstår för GörelThurdin att bevisa att detta inte stämmer Även centerpartietsförslag verkar alltså inflationsdrivande. Centerpartiettalar ju ofta och gärna om att man strävar efter en större rättvisa. Här gårman med öppna ögon in i en situation som leder till den verkligt storaorättvisan - den nämligen att några måste ställas vid sidan om, behöva kännaatt man inte längre behövs i arbetsUvet. Överhuvud taget är det nog litet si och så med den s. k. fördelningspolifiskaprofilen på förslag. Enligtde beräkningar som gjorts i omfördelar ca 2,4miljarder kronor från låginkomsttagarna till dem med högre inkomster a. pä förslagen om sänkt schablonavdrag och slopad skattereduktionför fackföreningsavgifter. Vidarefår barnfamiljerna genomgående ett väsentligt sämre utfall med centernsförslag. Det förklaras främst av att man från det hållet vill höja barnbidragetmed bara . förslag missgynnar också, enligt deberäkningar som gjorts, kategorin arbetare och gynnar högre tjänstemän. Likasåblir skattelättnaderna större ju större förmögenhet man har Detvore klädsamt om talade med något mindre bokstäver ifördelningsdebatten. Såslutligen också några ord om och förslag. Fråndet hållet har man i och för sig mycket vällovliga fördelningspolitiskaambifioner Beklagligt nog kan man inte i praktisk handling leva upp till dessaambitioner. ex. deras skatteskalor De är så konstruerade att marginaleffekterna blirmycket stora. Man skapar på det viset en olikformighet i systemet som bra mycketpåminner om den vi har . Allavet ju att just denna typ av oUkformighet är ett incitament till skatteplanering.Och det var ju just det som vi i rättvisans namn skulle söka undvika. Bådapartierna vill dessutom kraftigt öka pålagorna på kapitalet och på företagen.För kapitalet kan följden bUr en ytterligare flykt från . Förföretagen, som skulle drabbas hårt bl. a. av och miljöpartietsenergiskatter, är risken stor att man helt enkelt dukar under i deninternationella konkurrensen. Resultatet blir obönhörligen en ökad arbetslöshet.Tycker ni det är särskilt rättvist? Förövrigt tycker jag att det är blåögt att tro att det blir kapitalisterna somdrabbas av en sådan beskattning. De ser nog till att hålla sig skadeslösa. Delämpar naturligtvis med varm hand över den ökade skattebördan på arbetare ochkonsumenter. Det kan väl ändå inte tycka är rättvist? Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställani dess helhet och avslag på de reservationer som tidigare talare yrkat bifalltill. 1989/90:140 13 juni1990 Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 12 BO ()replik: När man ser vad sysslade med och hörde AllanLarsson i går här i kammaren och , inser man attsocialdemokraterna tänker arbeta politiskt efter tesen: om en lögn upprepastillräckligt blir den en sanning. Detresonemang ni för om finansieringen av vårt skattealternativ är ingenfingannat än lögn. Jaghoppas att i sitt anförande tar upp den enda fråga jag ställdefill honom - jag vill inte riskera att med många frågor få honom att fly bortfrån var sanningen faktiskt ligger. LarsHedfors säger att man noga har studerat våra finansieringsförslag för perioden1991-1993. Där avslöjar han ju lögnen. Vi har inte framlagt några förslag förnågot annat kalenderår än 1991. Det är mot den bakgrunden avsnitt 11 i vårparfimotion heter . Vi lägger inte fram något enda förslag i dennamotion som avser . Hur kan ni studera de förslag som inteexisterar? Mera avslöjad kan inte bU i det sammanhanget. Jagtycker att det är en ynkedom att ett stort parti som ändå skulle kunna föradebatten sakligt inte är berett att göra dét. LarsHedfors säger att vi moderater ställde oss vid sidan om skatteuppgörelsen.Sanningen är ju att vi vid andra sammanträffandet blev utslängda.Statsministern, med tyst bifall från övriga parfier, ville inte diskutera medett parti som eftersträvade att sänka skattetrycket. Så enkelt var det. Vi varinte välkomna till ytterligare diskussion. Vi hade gärna deltagit för attstegvis övertyga andra om vikten av att sänka skattetrycket. Denökenvandring som hävdar att vi befinner oss i gäller möjligenriksdagen, där många politiker vill fortsätta att disponera väridens högstaskattetryck. Vi tillbringar hellre tiden tiUsammans med de människor som äröverbeskattade och som ingenting heUre ser än att skattetrycket sänks. LarsHedfors frågade varför vi hade sagt nej till 25 åtgärder mot skattefusket.Därför att de inte fungerar. Varje sådan åtgärd leder till en ny när skatte- Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Det grundläggande problemet är de höga skattesatserna. Därförföreslog vi år sänkta marginalskatter. När vi nu får det, då kan manplötsligt minska intresset för skatteplanering och skattefusk. säger att välbärgade kan komma undan iskattesystemet. Vem har byggt upp det skattesystem där välbärgade kan klara sigfrån skatt? Socialdemokraterna - Wigforss, Sträng, för att nämna någrafinansministrar. Det är samma sak generellt. Det är bara de välbärgade som efterskatt har råd att betala för alternativen. Vanliga männsikor kan inte det mednuvarande socialisfiska system. ställde många frågor till mig, jag vill frågahonom en enda sak: Tycker att det är rimligt att ennormalinkomsttagare betalar av sin arbetsinkomst i oUka skatter? 13GÖREL THURDIN (c) replik: är lyckligt ovetande om enundersökning om skattereformen som lades fram , där det visade sigatt antalet som trodde att den skulle vara positiv har minskat. Han talade om hur mycket man har lyssnat och om hur mångasom har fått komma med sina synpunkter. Visst har många yttranden lämnats i sambandmed förslaget, och man har haft förhör där man har utfrågat många oUkaföreträdare i samhället. Men vad har effekten blivit? Mycket små marginellaförändringar, för övrigt har det över huvud taget inte påverkat förslaget.Lars säger att nu återstår smärre kantigheter och ett antal detaljersom skall justeras. När talar om fördelningspolitik säger han attvi skall täppa till hål. Det är väl det er fördelningspolitik handlar om. Niskall täppa till hål, men medan ni håller på med det uppstår hål i individernasekonomi. säger att socialdemokraterna är de som sertill helheten. Men det tycker inte vi. Jag tror inte att ni själva hellerupplever att ni gjort det på rätt sätt. Egentligen tror ni intehundraprocentigt på ert förslag, för ni lämnar på flera ställen brasklappar avtypen: skulle det visa sig att icke avsedda effekter uppkommer utgår utskottetfrån att erforderliga åtgärder kommer att vidtas. Då säger vi att det kommer på vissa håll att uppstånegativa effekter, och då vore det bättre att invänta pågående utredningar ochberedningar och ta det säkra för det osäkra i stället för att först klappa tilloch sedan försöka stryka medhårs. Vi tycker inte att det är rätt metod, och vianser att det inte grundar sig på humana värderingar. Man måste se även på detkvalitativa i denna skattereform. Det är inte kvaUtet när man först låter folkkomma i kläm och sedan eventuellt rättar till det i efterhand. Ni säger också att det återstår informafionsarbete. Ja,gäller verkUgheten, och då hjälper inte propaganda. Då får ninaturUgtvis ta upp många debatter om denna skattereform, skulle jag tro,vartefter de här icke förutsedda effekterna kommer att uppstå. Sedan fill detta med pensionen. I betänkandet har niskrivit: Det är av betydande intresse att pensionärerna beskattas på samma sättsom andra skattskyldiga. Ni.vill inte utesluta att kunna undvara dessaregler och Men ni har inte heller framlagt någon finansiering till dessafunderingar och önskemål ni har . Här avbröts talaren med klubbslag av talmannen, då den föranförandet medgivna tiden överskridits. AnL 14 () replik: Det var två saker jag observerade i LarsHedfors anförande. Vi tycker nog båda att de dåliga skattereglerna för olikaförmåner borde ändras. Men varför gör ni ingenting åt dem? Det är fortfarande så, som det har varit , attde som i stor utsträckning kör bil i tjänsten använder sin egen bil, så att dekan göra avdrag. Även de som kör litet i tjänsten och mycket privat harbilförmåner om de är tillräckligt högt uppe i vederbörande etablissemang. Dettabilförmånssystem har i stort sett permanentats. Det har t.o.m. förvärratslitet på så sätt att man nu uppmuntrar användande av stora bilar Folk som normalt inte alls kör så mycket bil till jobbeteller på semestern utnyttjar förmånen, eftersom de ändå har bilen i tjänstenoch då måste betala skatt för privat utnyttjande. Varför kan vi inte hitta på ett bättre system? Vi harföreslagit ett bättre system, men varför kan inte skatteutskottet anta det? Den andra saken gäller kapitalbeskattningen. Vi anser skall ha högre skatt på en passiv inkomstkälla, som kapitalvinsten, medanman skall ha lägre skatt på aktivt arbete. Konklusionen av angrepppå oss i det fallet var konstig, för vi har faktiskt utgått från sammakapitalvinstbeskattning som propositionen föreslår. Jag förstår inte varför viskulle angripas. AnL 15 () replik: Vissa uttalanden behöver egentligen intekritiseras och bemötas. Det räcker med att upprepa dem. sade att väljarna har fått ta ställning tillsocialdemokraternas skatteförslag. Så Feldts skattebomb var baraett upprepande av kända socialdemokratiska valparoller? Det var bara massmediasom missat att upptäcka detta i valrörelsen? Ja, så måste det ha varit. Sedan sade att de fackliga ledarna har sagtatt man skall växla ned löneökningstakten om man får marginalskattesänkning. Ledarna sade så, det är sant. Ledarna i LO sade också attdet var bra med strejkstopp och lönestopp. Men de fackliga medlemmarna tyckteannorle-des. säger att "empiriska resultat somredovisas tycks närmast ge stöd för att lägre marginalskatter höjerlöneökningstakten. I samma riktning verkar de kompensationskrav som kan följaav marginalskattesänkningen, dvs. att spridningen relativt lön efter skattvidgas. Det kan tänkas leda till att lågavlönade kräver kompensafion". Den somlever får se, . Vidare sade att förslagbelastar företagarna hårt. I en socialdemokratisk broschyr om skatterna sägerman att den på papperet höga företagsskatten på har i verkligheten legatpå . Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90:140 13 juni1990 1991 kommerbolagsskatterna att vara , samma för kapital som för arbete. Detär enhetligt och vackert och rart. Det är ju bra: en sänkning från 57 till 30är i verkligheten en höjning från 20 fill . Det är ju Columbi ägg! Därförvill jag fråga : Hur hög anser han att företagsskatten blir 1991?Vi har ju detta med SURV-en också. Ni vill ha en företagsskatt som leder tiUatt investeringarna styrs dit där de gör den största nyttan. Därför vill ni tabort reserveringarna och införa en ny reservering. Hur var det med allokeringen,styrningen och inlåsningseffekterna? Vilkenblir den genomsnittliga företagsbeskattningen efter omläggningen? Jag påståratt den bUr i genomsnitt . Vilken är uppfattning? Förövrigt anser jag mig veta att företagsskatten i är , och det går juganska bra för japanerna. I är företagsskatten , och det gårju ganska bra i . Jag tror att socialdemokraterna tyvärr harfastnat i monetaristernas syn på ekonomisk tillväxt, dvs. att denna grundas påhöga företagsvinster Den ekonomiska forskningen av har lämnat denståndpunkten och säger att den ekonomiska tillväxten skapas på andra mäter Dethar gjorts en rad undersökningar på detta område bl.a. av professor , ochäven detta kan man läsa om i långtidsutredningen. Jag är intresserad av attfå svar på mina frågor. 16 LARSHEDFORS (s) repUk: Jag noterar att väldigt gärna ställer frågor men mycketsällan besvarar några. Han sade inte ett ord om mina frågor om hur moderaternaräknar de dynamiska effekterna. Det vore bra om han kunde säga någonting omdet. Han sade inte heller någonting om hur det skulle bli med sysselsättningeni framöver om de moderata förslagen genomförs, och han sade ingentingom hur han ser på arbetslösheten. Jagnoterar också att använder starka ord: Lögn skulle jag göra migskyldig till, säger han. Jag skall tala om för att jag står förvartenda ord jag har sagt om effekterna av de moderata förslagen. Det jag harsagt grundar sig på mycket seriösa beräkningar som gjorts av kompetentatjänstemän i . Dessa beräkningar finns det ingen anledningatt ifrågasätta. Det är fråga om , som moderatasamlingsparfiet vill undandra från finansieringen av skattereformen. Vidarefrågar : Hur kan det komma sig att kan tala ommoderaternas förslag efter 1991? Moderata samlingsparfiet har gång på gångtalat om att dess skatteförslag är långsiktigt. Man säger att skattetrycket påsikt måste sänkas, och man pekar exakt ut hur skatteskalorna skall se ut 1992och 1993. Man talar om långsikfighet, och då är det inte konstigt att viförsöker göra en utvärdering av denna långsiktighet. Sverigehar världens högsta skattetryck, säger . Jag tror att han bör varalitet försiktig med att använda sådana uttryck. Det är väldigt svårt att görasådana jämförelser Vi har ett högt skattetryck i , men i räknasockså de sociala avgifterna in i skatterna, vilket man inte gör i många andraländer, där de sociala avgifterna betalas på annat sätt. talar omutvärdering av de fördelningspolitiska effekterna Hon tyckeratt man borde kunna genomföra förslag tidigare, och hon säger sig vetaatt dess fördelningspolitiska effekter är riktiga. Man kan inte vara alldelessäker på varenda punkt när det gäller sådana saker Man måste helt enkelt hafacit i hand för att se hur det verkUgen slår Vi socialdemokrater är villigaatt göra korrigeringar om det visar sig att de fördelningspolitiska effekternaslår fel. TillLars vill jag säga att bolagsskatten är tänkt att vara ett slagsnollsummespel, dvs. sänker man skatten, måste det finansieras genom en breddadbas. Det kommer då att gå i stort sett jämnt ut, om man undantar en någotskärpt beskattning av de finansiella instituten. Anf.17 BO () replik: Jag svarade på ett par av frågor, men han svarade inte påen enda av mina. Är det rimligt, , att en normalinkomsttagare iSverige skall betala av sin arbetsinkomst i olika former av skatt? Dedynamiska effekterna har vi i min reservation justerat ned från 8 miljardertill ca 6 miljarder , eftersom man fått en fidsmässigförskjutning. Vi tror att man får ett engångslyft; vilket i och för sigsannolikt är litet större, och därefter framväxande dynamiska effekter fillföljd av ett ökat arbetskraftsutbud, minskad snedvridning och bättreförutsättningar för resursallokering osv. Vihar i arbetslöshet på i storleksordningen , om vi räknar med dendolda arbetslösheten, t.ex. de förtidspensionerade. Arbetslösheten skulleminska med en moderat polifik som möjliggör investeringar för en framtidatillväxt. Det är vår ambifion att föra en sysselsättningsfrämjande polifik, såatt vi slipper mycket av den dolda arbetslösheten, vilken är besvärlig för demsom drabbas av den. LarsHedfors säger att han står för vartenda ord och att det är experter ifinansdepartementet som räknat fram de siffror han nämnde. Han säger också attmoderaternas skatteskalor har redovisats. Det är den förstalögnen. Vi skriver: "Därefter bör gränsen justeras upp till 190000kr." Vi säger alltså "därefter" men anger inget år. Vi sägervidare att den statliga skattesatsen successivt bör justeras ned fill . Vi sägeralltså "successivt" men anger inget år. Det finns i vår motion ingaskatteskalor . Men i läser mantydligen inte våra motioner, och det gör uppenbarligen inte hellerskatteutskottets ordförande. Någraförslag om skatteskalorna finns inte, men vi kommer att lägga fram sådana, ochvi kommer då också att föreslå finansieringar av våra skattesänkningar. Eraberäkningar är alltså lögnaktiga, och det beklagar jag. Jag vill för min delföra en ren debatt. Vihar väridens största skattetryck. I OECDs jämförelser ligger Sverigeregelmässigt i topp. Det är farUgt. I kompletteringsproposifionen har herrarfinansministrar själva godkänt den långfidsbudget där det sägs att mycket talarför att skattetrycket måste sänkas. Men sedan gör man tvärtom. Socialdemokraternaär fängna i sina gamla ideologiska dogmer och kollektiva lösningar som medföratt skatterna blir höga. På grund av de höga skat- 1989/90:140 13juni 1990 1989/90:140 13 juni1990 terna får vanligamedborgare så litet kvar efter skatt att de bara kan välja de kollektivalösningarna, som är tröga och ineffektiva på grund av politikerstyre, och dåkan de kanske inte heller få den vård och den omsorg som de behöver Detta ärdet socialdemokrafiska systemet. Vi vill genom skattesänkningar, avregleringaroch alternativ ge vanliga människor den valfrihet som i socialdemokraternasSverige bara de välbärgade har. Anf.18 GÖRELTHURDIN (c) replik: Jag har efter utspelet inte längre något särskilt stortförtroende för de socialdemokratiska beräkningarna. Det utspelet gjordes iavsikt att skada och misstänkliggöra, inte i avsikt att försöka åstadkomma ensaklig debatt. När socialdemokraterna gör bedömningar går det bra, men om andragör bedömningar är det fel, och då skall de som gör bedömningarna sättas åt.Alla parter skall ha samma rättigheter att forma sina förslag. Inga skallsärbehandlas därför att de arbetar t.ex. inom . Detta ärfullständigt orimligt.