prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — Vihar av någon anledning mött och möter ett ihärdigt motstånd från framför alltsocialdemokraterna i denna fråga. En förändring av detta slag skulle vitaliseralivet i kommunerna. Jag är övertygad om att detta skulle kunna vara välgörandei en lid när vi ser att framför allt unga människor kanske inte är såintresserade av politik - alla undersökningar visar ju atl de inte är det. Jagmåste säga att det är svårt att förstå det socialdemokratiska motståndet idetta fall. Jagvill också parentetiskt nämna reservation nr 12, som handlar om rådgivandekommunala folkomröstningar. Kunde man använda del instrumentet mera skulle manockså vitalisera kommunerna och öka engagemanget i kommunerna. Som exempel kanjag nämna skattefrågorna. Vi moderater anser i grund och botten atl det inteskall vara möjligt för kommunerna att höja kommunalskatten ulan alt förstrådfråga människorna i kommunen om detta genom en folkomröstning. Detta skullevara möjligt, och det skulle skapa ett mycket stort intresse för kommunensförvaltning, Idetta betänkande behandlas även en motion från vpk om en utvidgning av denkommunala kompetensen. Vpk anser all kommunerna skall ha möjlighet tillsolidaritetsaktioner och att lämna u-landsbistånd. Bortsett från att dennamotion måste sägas vara myckel olämplig, på grund av att vi skulle få en mängdstater i staten samt en mängd förvaltningar och kanske skulle behöva ha någonform av miniutrikesdepartement i varje kommun, så har väl kommunerna , BoHammar, fullt upp med sina nuvarande uppgifter? Vi kan ju ideligen se exempelpå att kommunerna har svårt att klara sina viktiga uppgifter. Det är därför somjag anser det vara angeläget atl yrka bifall till reservation 14. Avslutningsvisvill jag nämna något om reservation 17 som även vi moderater slår bakom. Medtanke på atl det första som människor möter i form av offentlig verksamhet ärden kommunala verksamheten vore det rimligt atl JO hade talerätt också på dettaområde. Meddel anförda, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga reservationer sommoderai:erna slår bakom. YLVAANNERSTEDT (fp): är del väl ingen som inte har insettnackdelarna med kommunsammanslagningar och den hämmandeeffekt de haft på människors samhällsengagemang. De senaste årens sjunkande valdeltagande är förmodligenett av de mer allvarliga tecknen på att människor känner sig långt ifrånmöjligheten att påverka. förslag och ställningstagande i dettabelänkande syftar därför till atl man på olika sätt skall öka den enskildakommuninnevånarens engagemang i samhällsbyggandel, atl öka insynen ibeslutsorganen och också att ge reellt inflytande över besluten. Jag vill börja med, herr talman, atl yrka bifall till dereservationer som slår bakom, men jag tänker inte kommentera allaenskilt, utan jag skall koncentrera mig på de frågor som rör öppenhet och insynoch åtgärder för att stärka demokratin. Den kommunala verksamheten har ökat i stor omfattningunder , men fortfarande styrs kommunerna efter en svunnentids politiska modeller som är avpassade efter små och lätthanterliga kommuner.En del förändringsförsök pågår, men mycket mer skulle kunna göras om intemajoriteten så envetet satte sig emot ett ökat folkligt inflytande. Först har del blivit möjligt för kommuneratl göra försök med en decentraliserad näinndorganisalion -en modell somfolkpartiet länge har förespråkat. Vi i anser också atl kommunernasjälva skall få avgöra om de vill genomföra en regelrätt delning utan allregeringen lägger sig i detta. är det dock omöjligt alt väljakommundelsfullmäklige genom direktval. Det behövs en lag som gör detta möjligt. Utskotlsmajoriteten skjuter frågan ifrån sig genom atthänvisa till kommu-nallagskommilténs arbete. Men sanningen är ju den allkommittédirektiven inte innehåller någonting om målet för arbetet - endast allfrågan skall utredas. Vi har för vår del tagit ställning. Vi vill attkommunallagskommitlén skall ha en klar inriktning för sitt arbete i denna sak -målet skall vara en lag som gör direktval möjliga. Först då ser kommundelensinvånare en direkt spegling av kommundelens opinion. Andra vikliga åtgärder för all få människor mer engageradei samhällsarbetet är atl öka insynen och all oftare än nu ge människormöjlighet alt tala om vad de tycker i olika frågor. Rådgivande kommunalafolkomröstningar är ett bra sätt alt la reda på vad människor tycker i olikafrågor, speciellt när del gäller frågor som uppstår mellan mandatperioderna ochalltså inte har diskuterats ingående i en valrörelse. Men det krävs regler förvem och hur många som skall kunna initiera en folkomröstning, och del krävsregler för hur informationen skall gä till. har upprepade gånger krävt en lagändring somgör del möjligt för kommunerna atl besluta om öppna nämnd- ochstyrelsesammanträden. Många vill gärna starta försöksverksamhet, men lagenlägger hinder i vägen. Vi anser alt kommunerna själva skall besluta om formernaför öppenheten. Del kan gälla atl öppna sammanträdena helt eller delvis, all haen öppen 1989/90:26 15november 1989 informalionsdel och ensluten beslutsdel eller andra modeller som kan vara aktuella. Denhär öppenheten är tydligen farlig för socialdemokrater och kommunister somsäger nej till förslaget. Vad är ni rädda för egentligen? Del skulle varaintressant att få ett enda bärande skäl till motståndet mot ökad öppenhet iden kommunala beslutsprocessen. Vårtställningslagande gäller också insynen i kommunala bolag och stiftelser. Dessahar blivit allt fler, och anledningen illustreras avuttalanden av typen atl man då kan fatta snabbare beslut eller att man kanhålla vissa ställningstaganden hemliga. Det är precis denna tendens vi villmotverka. Allt som bedrivs i offentlig regi skall vara öppet för medborgarnasinsyn och kontroll, beslutsfattarna skall kunna avsättas i demokratisk ordning.Beslutsordningen får la den tid som behövs för att demokratin skall fungera.Det som inte kan skötas på sådana premisser skall skötas av andra änförtroendevalda och kommunalt anställda. Inteheller i detta sammanhang vill majoriteten la ställning ulan hänvisar tillkommunallagskommittén. Men precis som i tidigare fall som jag redovisat harkommittén inte gett några direktiv för utredandet av frågan. Jag anser altkommittén borde ha gjort ett klart ställningstagande för öppenhet och insyn. Enannan insats för att stärka demokratin är atl låta valresultatet snabbare slåigenom j kommunala styrelser. Del är den ordning som gäller i Stockholmsstad, och del är, anser vi i , en ordning som också andra kommunerborde få införa om de anser all det skulle fungera bra i den aktuellakommunen. Vad vi förespråkar är alltså en lagändring, som gör det möjligt förkommunerna att själva besluta hur de vill ha det. Detfinns ett område där den poUtiska demokratin satts ur spel. Del ärlagstiftningen som ger fackliga representanter närvarorätt i nämnder och styrelser.För oss är det principiellt oacceptabelt att personalen skall ha en särställningi förhållande till övriga kommuninnevånare, alldeles speciellt mot bakgrund avalt det förekommer att småpartier med representation i fullmäktige och fleratusen väljare bakom sig inte har några platser i nämnder och styrelser. Defackliga representanternas närvarorätt bör därför upphöra. Utskottethar också funnit skäl att göra ett tillkännagivande till regeringen. Delgäller kraven på en lösning på frågan om hur det kommunala partistödet 5kallutformas. Trots atl många månader har gått sedan förtroen-deuppdragsulredningenlade fram sitt betänkande har några kontakter inte tagits fråncivildepartementets sida, utan de politiska partierna väntar fortfarande påden kontakten. Utskottet har framhållit alt det är angeläget att denna frågaskyndsamt löses. Det är bra. Sammanfattningsvis anser jag att det är beklagligt att socialdemokrateroch kommunister på avgörande punkter är så negativt inställda till altförbiittra människors insyn och inflytande på del kommunala området. När skallglasnost och perestrojka komma till de socialistiska partierna i ? Från sida har det inte väckts någramotioner på det kommunaldemokratiska fältet, därför alt vi nu har fått enutredning om kommunallagen. Den översynen borde vi kunna avvakta och se hurlångt vi kan komma gemensamt för all utveckla den kommunala demokratin. Dethar i utskottet ändå inte varit möjligt atl avslå från ställningstaganden på enrad punkter, eftersom det föreligger motioner - vi har också motioner fråncentern. Det är intressant att även här kunna diskutera dessa frågor. Kommunerna förvallar huvuddelen av den offentligaverksamheten. På vilket sätt kan vi effektivisera den kommunala verksamheten?Under 70-talel diskuterades demokralifrågorna ganska naturligt i släptåget påkommunsammanläggningarna. Det var ett ingrepp i den kommunala demokratin sommånga upplevde som påtagligt. Under 80-talel har frågan i huvudsak gällt detekonomiska området och hur man genom decentralisering skulle kunna återta vadsom förlorades under 60- och 70-lalens kommunsammanläggningar. Det finns några frågor i delta betänkande som blirsärskilt intressanta från den här utgångspunkten, t,ex, delning av kommuner.Del förekom kommundelningar , Detta fannsocialdemokraterna så förkastligt att man var tvungen all la upp del igranskningsbelänkandet och på ett konstruerat sätt angripa de dåvaranderegeringarna, som hade beslutat om kommundelningar. Det fick alltså inte skeatl kommuner delades när det var ett folkligt lokall intresse. Denuppfattningen håller socialdemokraterna fast vid genom alt över huvud tagetavvisa förslagen om en positivare inställning till delning av kommuner. Vianser att det inte finns fog för detta motstånd mot det lokala intresset. Däravreservation 1, som jag yrkar bifall fill. Frågan om direklvalda kommundelsnämnder hänger samman medfrågan om på vilket sätt den lokala befolkningen skall kunna få inflytande. Densocialdemokratiska vägen tycks vara all begränsa inflytandet lokalt. Möjligheternaär inte öppna vare sig till vidgade kommunala folkomröstningar eller tilldireklvalda lokala organ. Del finns visserligen möjligheter att inrättalokala organ. Jag tror atl kommunallagsarbetet kommer atl leda fram till atldessa möjligheter vidgas för kommunerna. Jag hoppas alt det blir så. tycker jag mig märka en strävan all centralt ikommunen via kommunstyrelsen fördela resurserna, bestämma precis vad man skalltycka och tänka i kommundelarna. Då har den ena handen tagit tillbaka vad denandra gav. Atl inte våga pröva frågan om direklvalda kommundelsnämnder är, somjag ser del, ett ullryck för en centralistiskt inställning. Därmed yrkar jagbifall till reservation 5. På samma sätt kan man också se på frågan om de öppnanämnds- och utskottssammanträdena. Vi förespråkar en försöksverksamhet på detområdet. Delta gäller ju ingalunda ärenden som berör myndighetsutövning motenskilda. Delta tycker jag är viktigt atl understryka i detta sammanhang. De rådgivande kommunala folkomröstningarna har alltsåredan nämnts. Det är inte fråga om alt avgöra om vi skall ha kommunalafolkomröstningar eller inte. Den möjligheten finns redan, och den möjlighetenutnyttjas också. Däremot kan det då och då uppstå iveksamheter om vem som skallkräva en sådan, på vilket sätt minoritetens intressen kan tas till vara, hur 8 protokoll 1989/90:26 Prot,1989/90:26 frågornaskall ställas och vem som skall bestämma. Delta menar vi bör läggas in i förfaraiidereglerna. En intressant fråga till som sade atl maninte skall kunna höja skatten utan folkomröstning: Kan man sänkaskatten utan folkomröstning? Vi har också synpunkter på vidgad kompetens. Delfinns en reservation om kompetensen när det gäller u-landsbisländel. Vi harinte reserverat oss på denna punkt från sida. Del fanns inget stöd ikommunallagskommitlén i varje fall till uppfattningen atl utvecklingen skullegå i en sådan riktning all det var motiverat alt göra ett uttalande så som delär formulerat i reservation 14. Den andra frågan om en utvidgning av kompetens,nämligen den om vårdnadsersällning i reservation 13 som jag yrkar bifalltill, är betydligt intressantare. Här har kommuner föreslagit olika modellerför vårdnadsersällning. Den frågan är myckel aktuell . Detintressanta är att man i stället för atl överlåta åt kommunen atl avgöra dettaöverlåter åt domstolar att i rättspraxis fastställa olika praxis. Del är alltsåolika tolkningar av vad som är möjligt och vad som inte är möjligt för kommunenpå detta område. Det tycker vi är helt fel. Vi skall klara ut här i riksdagenvilka möjligheter kommunerna skall ha och vidga kompetensen. Sedan fårkommunerna själva avgöra om man vill tillämpa detta eller inte inom ramen fördet som är aktuellt på barnomsorgsområdet i resp. kommun med beaktande av demålsättningar som vi i övrigt har inom barnomsorgsområdel. Lät mig avsluta med att kommentera frågan ompartistödet. Vi har från konslilutionsutskollets sida noterat alldet skall bli överläggningar mellan partierna i denna fråga. Jag hoppas atlsocialdemokraterna och regeringen med ledning av detta belänkande äntligen kommertill skott. Detta har diskuterats så pass länge alt vi måste få ett avgörande.Jag vill i motsats till inte ha någon "passning" tillregeringen, därför att vi frän partiernas sida kan framföra våra synpunkter isamband med överläggningar om kommunall partistöd. Vi vill inte ha sådanabegränsningar som vill införa. Med delta, herr talman, yrkar jag bifall till dereservationer där deltar. BO (vpk); Del är många gamla käpphästar som är ute ochrör på sig i delta belänkande. Det är frågor som vi egentligen har diskuteratår . Jag skall därför vara väldigt kortfattad, inte minst med tanke påatl många av dessa frågor nu är under slutbehandling i kommunallagskommitlén.Vi får alltså tilUalle atl återkomma sedan kommittén har lagt fram sitt betänkandeoch regeringen kommit med en proposition. Jag villyrka bifall till reservation 7, som jag tycker är väldigt viktig. Del gäller den demokratiskt viktiga principen atl allapartier som har blivit invalda i kommunfullmäktige skall ha möjlighet allarbeta på ett demokratiskt sätt, atl de skall ha möjlighet att följa kommunensarbete. Då fordras del att partierna har insyn i de kommunala nämndernasarbete. väckandenog förhåller del sig inte så . Vpk och har reserverat sig idet fallet. En rad lokala partier kan drabbas av samma problem,nämligen atl de inte kan arbeta på samma sätt som andra partier. Jag tycker alldet borde vara ganska enkelt att villfara begäran om all alla partier skall hasamma rättigheter, atl alla partier skall ha möjlighet all åtminstone få insyni de kommunala nämndernas arbete. Med dettayrkar jag bifall till reservation 7. undrar varför de socialistiska partiernainte vill ha glasnost och perestrojka här hemma. Jo, det tror jag alt man villha-åtminstone vill vi i vpk ha del. förordar glasnost ochperestrojka. Men kan hon inte vara med på all förorda att allapartier får insyn i de kommunala nämndernas verksamhet. Öppenheten sträcker sigalltså inte längre. En rad minorilelsparlier, mindre partier, skall såledesutestängas från insyn i den kommunala verksamheten på en lång rad olikaområden, trots alt väljarna har valt in dessa partier i kommunfullmäktige. Delär inte myckel till glasnost och öppenhet. Jag tycker inte heller att del är myckel till öppenhet närman vill förmena de fackliga representanterna möjligheten att följaöverläggningarna inom olika kommunala organ. Del handlar ju inte alls om att deskall ha tillfälle atl vara med och bestämma. Det handlar inte alls om någotslags korporalivi inflytande, ulan del handlar om en sorts försöksverksamhetsom går ul på atl man skall kunna ha insyn i olika frågor som berör dekommunalt anställdas dagliga arbetsliv. Jag tycker att del är helt rimligt atlden här möjligheten finns och vill gärna notera i del sammanhanget - dettagläder mig nämligen -att åtminstone i någon mån har distanseratsig från de borgerliga partierna, även om också har en reservationhär. Vi vill dock inte förmena de fackliga organisationerna denhär möjligheten. Vi tycker inte, som sagt, atl del är rikligt att säga atl delhär handlar om ett slags korporalivi inflytande. Del här kontrasterar också motYlva Anner-stedls tal om öppenhet. Jag skall inte i övrigt kommentera de olikareservationerna. Jag vill bara säga all i vissa frågor verkar en del avargumenten väldigt bestickande. t,ex, var inne på delta medall de lokala folkomröstningarna skulle verka vitaliserande för demokratin,all del skall finnas ytterligare möjligheter atl genomföra folkomröstningar påkommunal nivå. Men vi har ju redan den möjligheten. Jag tycker inte attSjöboomröslningen var särskilt vitaliserande för den kommunala demokratin. Jagkan tänka mig all andra populistiska opinioner kan utnyttja det här instrumentet.Stig säger också, och det är intressant, alt folkomröstningen kananvändas som ett instrument för alt stoppa skaltehöjningar och kanske också föratt stoppa byggandet av förläggningar för invandrare eller hem för utvecklingsstörda.Jag kan alltså länka mig atl del skulle vara en rad olika kommunalafolkomröstningar som inte skulle verka särskilt vitaliserande för del demokratiskaklimatet i vårt land. Jag tycker nog all del när del gäller huvudregeln i densvenska demokratin skall handla om den representativa demokratin. Jag avvisarinte folkomröstningar. Själva propagerade ju vi i vpk ivrigt för enfolkomröstning i kärn- '1989/90:2615 november 1989 1989/90:26 15november 1989 kraftsfrågan och därförtycker jag all del var bra alt vi fick en sådan omröstning. Men det skallgälla i undanlagsfall. del skall alltså inte vara något slags dagligenförekommande hot - som t.ex. atl om de valda representanterna fattar del ellerdel beslutet, måste del bli en folkomröstning. Jag tror att det skulle kunna fåväldigt svåra konsekvenser i en del fall. Detgäller även en annan sak - och del här låter trevligt - nämligen detta med atlkunna dela kommuner om det finns lokala opinioner för del. Men även det har jagi viss mån upplevt. Man kan länka sig att det inom en kommun finns ettutpräglat och välmående överklassamhälle som skulle kunna leva väldigt flottoch galant om man slapp bekymren i övriga delar av kommunen. Men jag tyckerinte att en sådan lokal opinion utan vidare skall få bestämma om en brytningmed kommunen i övrigt, om atl inget ansvar längre las av vissa för andra delarav kommunen där människorna har det betydligt svårare och lever under betydligtsämre ekonomiska omständigheter. Vi vill alltså inte all man skall kunna säga:Vi vill inte vara med och betala andras sociala utgifter och annat. Jagtycker nog atl också i det här fallet skulle tänka över saken en gångtill. Det låter bra atl en lokal opinion skall kunna bestämma sig för enutbrytning från kommunen. Men det finns, som sagt, vissa komplikationer somgör all man inte alllid skall villfara den typen av opinioner. Meddetta, herr talman, yrkar jag avslutningsvis bifall till de reservationer somvpk stöder. Förutom reservation 7, som jag har nämnt, gäller det ocksåreservationerna 15 och 16. 20§ Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. Förhandlingarna återupptogs under ledningav förste vice talmannen. (forts,konstilutionsutskotlels belänkande KU3) ()replik: Om jag nu kommer ihåg rätt från inlägg före middagspausen såbeskyllde han mig för atl vara emot eller vilja motverka insyn och öppenhet försmå partier. Tvärtom sade jag faktiskt i milt inlägg atl det är märkligt atl gekommunal personal plats i nämnder och styrelser när mindre partier, medrepresentation i fullmäktige och med kanske flera lusen väljare bakom sig, intehärden representationen. Det var således helt fel. hardessutom i uppdrag all behandla den här Prot. I detta avseende -till skillnad från en del andra frågor som jag tog upp i milt inlägg - finns enklar inriktning på uppdraget till kommunallagskommitlén. Det är en vilja atlge möjlighet för småpartier all få representation i större utsträckning än nuär fallet. BOHAMMAR (vpk) replik: Egentligen var det väl så att angrep vpk ochsocialdemokraterna för att vara emot öppenhet när det gäller kommunalpolitiken.Jag påpekade då i all stillsamhet alt del finns en reservation som skullegarantera även mindre partier full insynsrätt i angelägenheterna i de olikakommunala nämnderna. slår inte bakom den reservationen. Möjligenkan vi få med , om jag får tolka på detsättet. Närdet gäller öppenheten kritiserade jag för all del är emot atl defackliga representanterna skall kunna få insynsplalser i olika kommunalainstanser utan att ha möjlighet alt påverka några beslut. har reserveratsig emot den fackliga representationen tillsammans med de andra borgerliga partiernaoch delvis . Det tycker jag är beklagligt. I ett sådant läge tyckerjag inte att man skall tala så vitt och brett om att man slår för öppenhet ochkritisera andra partier för alt de skulle vara mera slutna. YLVAANNERSTEDT (fp) replik: Del är uppenbart att både vpk och socialdemokraterna säger nej tillöppna nämndsammanlräden och till kommunala folkomröstningar. Jag beklagar det. BOHAMMAR (vpk) replik: Jag vet inte om kommunala folkomröstningar är något särskilt tecken påöppenhet. Jag nämnde tidigare exemplet med och de excesser som pågickdär. Man kan tänka sig andra folkomröstningar av samma slag. I mittinledningsanförande framhöll jag alt del trots allt är den representativademokratin som är huvudprincipen i vårt statsskick. Sedan kan man tänka sigfolkomröstningar, och de är möjliga att genomföra i olika sammanhang. Jagtycker dock inte att del är något tecken på öppenhet att man kraftigt villutöka möjligheterna atl genomföra olika typer av folkomröstningar. Förstevice talmannen anmälde alt anhållit att till protokollet fåantecknat alt hon inte ägde rätt till ytterligare replik. HANS LEGHAMMAR (mp): står bakom många av reservationerna i delta betänkande.Jag skall beröra de flesta av dem. Denförsta reservation vi har ställt upp bakom är reservation nr I om delning avkommuner. Vi tycker alt del har funnits en alltför snäv inställning när detgäller kommunindelningar och att man gick litet för hårt fram vid Man bör i princip ha en praxis om att man skallsläppa fram del här. Vi har inte velat släppa del hela vägen ul, men denkommunala principen bör vara atl del skall godkiinnas. Jag tycker dock som BoHammar alt i extremfallen när de rika vill köpa sig fria från socialt och annatansvar skall man vara försiktig. Principen bör i alla fall vara all kommunernasbegäran skall beviljas. Del finns vidare ett par reservationer om vikten av allåterinföra begreppen stad och stadsfullmäktige. Jag tycker all det känns litetavlägset. När man har gått med på en kommunreform, kan jag inte riktigt förslåvarför begreppet stad är sä viktigt och varför man skall kalla det förstadsfullmäktige i stället för kommunfullmäktige. Vi stöder intereservationerna med det innehållet. Reservation 5 behandlar direklvalda kommundelsnämnder. Imiljöpartiet tycker vi atl decentraliseringen och breddningen av demokratin ärmycket viktig. Om inte systemet med kommundelsnämnder skall förfelas och gåsnett, är del myckel viktigt all man fullföljer demokralitanken och låter väljarnafå påverka vilka personer som skall sitta i de olika kommundelsnämnderna. Jaghoppas atl vi kan få en lösning på detta framöver, även om det kanske inte ärså troligt. Snabbare valgenomslag i kommunala styrelser tas upp ireservation nr 6. I Slockholm har man möjligheten alt relativtsnart efter ett val få ett genomslag i nämnder osv. Jag anser attgrundprincipen i de kommunala frågorna är att kommunen själv skall kunna fåbestämma i sådana frågor. Del har fungerat bra i , Det har funnitsbehov av ett snabbare valgenomslag i andra kommuner, där del kan bli litetpatetiskt om man efter ett regimskifte får en budget som inte överensstämmermed den sittande majoritetens åsikter. När del gäller demokralifrågorna i stort finns del ettganska konservativt länkande i många avseenden. Jag önskar en radikalisering,inte minst från vpk:s sida. Vpk tror tydligen alt man måste lägga locket på närdel gäller många av möjligheterna all bredda demokratin.