prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — Tipstjänsl anser också all bolaget arbetar på samma sättsom andra statliga aktiebolag och således måste ha möjlighet atl görabedömningar av olika marknadsföringsåtgärder och produktutveckling som främjarbolagets omsättning och vinst samt tillgodoser kundernas krav på service Trots att en stor majoritet i utskottet tycker att ABTipstjänst skall ha viss möjlighet att lämna stöd till idrotten har detavlämnats fyra reservationer till utskottsbetänkande. I två reservationer, från vardera ochcenterpartiet, vill man avslå revisorers förslag att den nuvarandeformen för stödverksamhet inte får bedrivas. Vad man egentligen vänder sig motär kritiken mot Aktiebolaget stöd till idrotten Aktiebolaget stöd till idrotten Tipstjänsl,och man lämnar en annan förklaring till de olika posterna i verksamhetsberättelsen. vill i sin reservation dessutom klandra regeringenför atl den har gett Tipstjänsl räll all fördela överskotten från vissatipsveckor. Vpk och vill i sin reservation värna ombreddidrolten, och de är oroliga för att elitidrotten tränger ut breddidrolten.I den sista reservationen vill ha etiska regler för spelreklamoch all bidrag ges till Föreningen . Medanledning av reservationerna vill jag säga följande. Majoriteten av utskottet anser atl Tipstjänsts verksamhetär beroende av idrottsrörelsen. Man måste därför skapa goda relationer ochsäkerställa spelmöjligheter. Delta görs bäst genom att Tipstjänsl fårmöjligheter att på olika sätt stödja idrottsverksamhelen - ett stöd som inteenbart är kommersiellt ulan också är goodsvillskapande. Utskottet föreslårdärför atl regeringen ges i uppdrag att pröva vilka riktlinjer som bör liggatill grund för Tipstjänsts idrottsstödjande verksamhet. Del är dags all införaklara regler för hur stödet från Tipstjänsl skall fördelas men också all geTipstjänsl vida ramar. Regeringen bör också ge en samlad bild av del totalastatliga stödet till idrotten. När det gäller frågan om elitidrott kontra breddidroltvill jag säga atl breddidrolten är en förutsättning för elitidrotten. Om intekommunerna, idrottsrörelsen och staten satsade på breddidrotten skulle det intefinnas en återväxt inom elitidrotten. Större satsningar med samarbete mellankommunen och idrottsrörelsen gör atl fler i kommunerna ute i landet fårmöjlighet att utöva idrott. I fråga om etiska regler råder det inte delade meningar.Det är oroande att vissa människor blir spelberoende, och reklamen för olikaspel måste ske med stora krav på etik. Dessutom pågår en kartläggning i ämnetsom delegationen för social forskning har tagit initiativet till. Jag vill kommentera citat. Del viktigaste varinte alt delta, utan att kämpa väl, atl göra sitt bästa. Till kan jag säga att visocialdemokrater inte vill inleda honom i spelberoende, men jag kan inte låtabli att tacka för bidraget till partiet. Med del anförda vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. () replik; Jag är glad alt milt citat av Coubertinkorrigerades. Jag var inte riktigt säker på om del skulle vara"delta" eller "kämpa väl" - men det är samma sak. Vi har protesterat från miljöpartiels sida därför att detär beklagligt att man så medvetet arbetar för atl kommersialisera idrotten, närman uppen-bariigen kan tänka sig att Tipstjänsl skall vara en organisation somger medel till idrott. Det är stora belopp som kan komma i rörelse, och detfinns en utomordentligt stor risk för alt sådant som bara harunderhållningsvärde prioriteras och all de enorma prestationerna eftersträvas.Det är fråga om stora prispengar, och då gäller det alt nå de härprestationerna. mig att vihar sett allsköns elände med personer som har drogat sig på olika sätt för atlkunna uppnå prestationer Ett sådant synsätt tror vi kommer all leda till myckelelände för människor som tar sig fram via elitidrotten, vilken har ettspeciellt underhållningsvärde som Tipstjänsl är intresserat av för altdärigenom kunna erbjuda sina kunder spelobjekl. Detta är ett sammelsurium av hur idrott inte borde vara.Idrotten borde vara något som många människor deltar i, där de gärna kan kämpaväl. Men del vikliga är faktiskt inte själva underhållningsvärdel, utan atlmänniskor kommer ut och rör på sig och gör en massa bra saker. Miljöpartiettycker atl det är rimligt att praktiskt taget alltsammans skall stödjas viaolika samhällsorgan. Då kan man få någon ordning. Men alt länka sig allTipstjänsl, ett statligt företag med kommersiella intressen, skall ha enavgörande inverkan på vad som har underhållningsvärde och styra utvecklingen påidrottens område är egentligen otäckt. Därför vill jag yrka bifall till vårreservation nr 3 och hoppas på ett omtänkande. Aktiebolaget stöd till idrotten Under detta anförande överlog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. () replik: Inte för alt jag tillhör experterna påidrotlsverksamhel, men jag följer med litet i tidningarna. Visst finns detmyckel som är fel inom idrotten, men därför behöver man inte blanda ihop detmed Tipstjänsl och Tipsljänsls bidragsverksamhel till idrotten. Skall vi ha enlipsverksamhel i vårt land, är Tipstjänsts verksamhet och idrottsrörelsenberoende av varandra. Jag tycker inte på något sätt att det är onaturligt attTipstjänst har möjlighet atl ge litet bidrag till den verksamheten. Vi är i stort sett eniga i utskottet, fast vi har olikamotiveringar, om atl regeringen skall pröva denna fråga och sedan återkommatill . Då får vi faktiskt möjlighet all diskutera frågan igen medutgångspunkt i våra olika synsätt. Jag tror alt det är mycket bra. Att delta och att kämpa väl är inte samma sak. All görasitt bästa, att kämpa, är en helt annan sak än all bara delta. Trots allt harmånga som deltar i elitidrotten kommit med i idrottsverksamheten redansom små barn och sedan utvecklat sina talanger. Jag tycker att det är en viktigverksamhet. när vi har så många problem med våld och annat tror jag attidrottsrörelsen har myckel stor betydelse. Jag skulle vilja peka på ett av de stöd som Tipstjänsl harlämnat, nämligen det till en idroltsprofessur. Jag tror att det är mycketviktigt alt fortsätta att forska på detta område och att komma till rätta meden del avarter som man naturligtvis inte skall blunda för finns. har i denna fråga följtfolkpartiets motion, vilket vi med glädje noterat. Naturligtvis har riksdagensrevisorer alldeles rätt, när de påpekat atl AB Tipstjänsl i fråga om visst stöddirekt till idrottsrörelsen handlat utan - och delvis ulanregeringens - medgi- Aktiebolaget stöd till idrotten vande.Företaget behöver därför klara direktiv, vilket utskottet i hemställan nr 2också begär. Anledningen till att jag begärt ordet är alt jag villunderstryka vad och anfört i ett särskiltyttrande till kul-turulskottels yttrande. Där påpekas att det är värdefullt föridrottens många organisationer att inte vara hänvisade till en enda väg då man sökerstöd från det offentliga för olika projekt. Får man nej på ett håll, kan manhoppas på att få ja i en annan instans. Denna valfrihet anser vi i folkpartietär en viktig del av hur en välfärdsstat skall fungera. Med dessa ordtillstyrker jag utskottels hemställan. Precis som förut sagt, vill jagunderstryka sympati för motion om vikten av attundvika alt vissa av våra medborgare blir alltför spelberoende. Utskottetsskrivning innehåller dock en klar uppmaning till Tipstjänsl alt i förelagelsreklam ta hänsyn härtill, varför inget särskilt yrkande erfordras i dennafråga. ALFWENNERFORS (m): revisorer har som ett led iutövandet av kontrollmakl bl.a. till uppgift alt kontrolleraredovisningar av statens inkomster och utgifter så alt får korrektauppgifter i budgethänseende, dvs. ges tillräckligt god överblick över statensinkomster och utgifter. Med andra ord skall revisorer å riksdagensvägnar granska hur beslut om anslag och riktlinjer följs. Allstatlig verksamhet kan enligt instruktionen för revisorer granskas.Det står uttryckligen i lagens andra paragraf atl detta sker på riksdagensvägnar. Det tycker jag är viktigt att understryka. När den statliga sektorn, eller den offentliga sektorn somvi också kallar den, ökat så enormt under har dennagransknings-uppgift fåll en allt större betydelse. Den har inte tidigareifrågasatts, såvitt jag vet, även om intresset från och riksdagensledamöter är tämligen ljumt. I varje fall tycker jag alt kritiker av denoffentliga sektorns expansion borde sätta värde på revisorers rolli den statliga beslutsprocessen. Därför blev jag utomordentligt förvånad överde här två reservationerna till finansutskottets belänkande. Vi fann i vår granskning av Tipstjänst alt det helslalligabolaget inte följt riktlinjer, dvs. man hade ulan stödoch efter eget gott-finnande börjat lämna direkta bidrag till svensk idrott.Att regeringen dessutom, utan stöd av riksdagsbeslut, givit Tipstjänst rättatt fördela överskotten från vissa lipsveckor till olika idrotlsändamål görinte saken bättre. Utöver själva ställningstagandet av dessa reservanter blirman minst sagt förvånad över det sätt på vilket de uttrycker sig. "Settutifrån ett snävt formalistiskt synsätt har således revisorer rätti sin kritik, men insatt i ett större sammanhang kan knappast något klanderriktas mot det stöd som Tipstjänsl lämnat." År det ett snävt formalistiskt synsätt att påpeka att etthelstatligt bolag inte följer beslut och riktlinjer? Vad menas medatt se verksamheten i ett större sammanhang? Vilka större sammanhang är det somtar över riks- dagens tidigare beslut ochriktlinjer, som ni själva har medverkat till? Anser ni att de nuvaranderiktlinjerna och de nuvarande principerna är otidsenliga eller har tjänat ut?Motionera då om det under nästa allmänna motionsperiod! gällerriksdagens riktlinjer, och delta har revisorer rätlat sig efter. Delär med stor tillfredsställelse som jag noterar att kulturutskottet ochfinansutskottets majoritet har förstått detta. Del är beklagligt all minapartivänner i finansulskollel, annars så kloka och , har blivitvilseförda, eller vad man nu skall kalla det. Jag vill också säga, med tanke på den eventuella debatt som kan uppslåi sådana här sammanhang, all mitt anförande inte handlar om personer, omhandläggare på vårt kansli eller om revisorer, som möjligen harblivit litet trampade på tårna. Del är totalt ointressant om somrevisor skulle känna sig litet stött. Mitt anförande är en markering - och enmycket viktig markering. Del väsentliga är all hävda den roll somriksdagen har givit revisorer i statsmakternas beslutsprocess,nämligen rollen som gransknings- och kontrollorgan. Därför ber jag att få yrkabifall till utskottets hemställan. 1989/90:21 8november 1989 AktiebolagetTipstjänsts stöd till idrotten ()replik; Jag vet inte om revisorer har utsett atttala i den här frågan. Han är ju också vice ordförande, så han har givelvisrätt till det. Men det blir mera pikant om det är partikamrater som debatterar- det är helt klart, AlfWennerfors närmast dramatiska utspel om revisorers position ochkompelens känner jag väl till. Jag har i hela mitt yrkesverksamma liv, ca 40år, varit småförelagsknegare, och jag har haft med revisorer atl göra underdenna långa lid. Del är ett utomordentligt viktigt skrå i företagsamheten ochi politiskt hänseende. Menrevisorerna är ju inte en helig grupp utan fläck och skrynka, utan de kan ocksågöra ett misstag. Och vi tycker alt när Tipstjänsl förklarar alt man här hargjort en bokföringsteknisk miss och all det är fråga om marknadsföringskostnadersom skall föras till kostnadssidan, skulle revisorerna ha sagt: "Aha, ärdet på det sättet, då skall vi inte skriva något på den här punkten." Delär så vi har sett detta, och det är inget utfall mot revisorer. Jaghar själv tillhört den förnäma gruppen, och jag skulle aldrig komma på tankenalt tala illa om revisorer. Men fel kan de göra. ALFWENNERFORS (m) replik; För del första vill jag säga till min partivän att det här utspeletinte på något sätt är dramatiskt. De som har skapat dramatik i detta sammanhangär reservanterna i finansutskottet. Det är en mycket märklig dramatik. Fördet andra är revisorerna inte alls något heligt skrå - det vill jag verkligeninstämma i. Vi har bara följt de riktlinjer som och mångaandra har medverkat fill. Fördet tredje: Det här är ingen liten bokföringsmässig miss; då skulle interiksdagens revisorer ha skrivit en hel rapport om detta, skickat den till riks- Aktiebolaget stöd till idrotten dagensfina finansutskott och bett uttala sig i frågan - inte på långavägar. Det är mycket allvarligare än så. Jag skall nöja mig med alt säga detta och i övrigt hänvisatill mitt första anförande, () replik: Del är en bokföringsmiss. När herrarna frånTipstjänst besökte oss i utskollel uttryckte de sig så, atl här förelåg tyvärrett bokförings-schabbel. Man hade inte fört detta direkt på kostnader, utan manhade tagit det från vinsten. Då höga vederbörande inom ett stort statligt bolag är sågenerösa och öppenhjärtiga att de öppet erkänner att de här har gjort fel ibokföringslekniskt hänseende, då skall man hålla dem räkning för del. Och jagtycker att revisorer skulle ha gjort likadant. Denna uppgift som vifick i utskoltet-atl direktörerna i Tipstjänsl förklarade alt det var enbokföringsmiss - hade också revisorerna fått vetskap om. Man kan alllidinformera revisorer, även på det höga plan som revisorer befinnersig på, och säga att så här ligger det till, och det bör då respekteras. Det är inget dramatiskt utspel från reservanternas sida,även om jag gillar dramatik, utan vår ståndpunkt är sakligt väl grundad. Omhela vore samlad här, tror jag alt vi skulle få majoritet för vårreservation. () replik: Jag måste tydligen göra ett inlägg till.Riksdagens revisorer har självfallet lyssnat på Tipstjänsl, Jag kan intepåminna mig att man betraktade detta som bara något vardagligt schabbel ellernågon bokföringsmiss, men det är möjligt atl man kan ha uttryckt sig så. Oavsett det, bästa kollega i , vill jag säga atlnär det är fråga om gåvoverksamhel som, såvitt jag kan förstå, är rättgenomtänkt och som går stick i stäv mot beslut och riktlinjer, då ärdel väl tillräckhgt allvarligt för att kontrollmakt, riksdagensrevisorer, skall anmärka på detta. Det vill jag hävda, även om jag skall behövastå här och säga det i flera olika repliker. Men jag tycker att nu kan delfaktiskt vara nog. Tredje vice talmannen anmälde all att till protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt tillytterligare replik. HANSLINDBLAD (fp): Jag har varit ordförande i den avdelning irevisionen som har handlagt det här ärendet. revisorer har haft uppgiften att granskastatlig verksamhet och statligt finansierad verksamhet. Men det var barahäromåret som sade att man också skall få gå in och titta på bolagen.Det här är det första ärende där vi har gått in i ett bolag och tittat påverksamheten, 1 fjol sade en enig riksdag, efter ett betänkande frånfinansutskottet, att revisionen skall ägnas åt generella och principiellaproblem. När det gäller del här ärendet gick vi alltså in ochgranskade Tipstjänst, Vi noterade alt det i bolagets bokslut sades att det härgällde kommersiell Detta var gåvoverksamhel, och vi noterade all del intefanns något underlag för gåvoverksamhet i något beslut. Då säger att vi i så fall kan ändrabeteckningen. Men Tipstjänsl sade också en annan sak - rätt offensivt imassmedia: Vad har revisorer med Tipstjänst atl göra? Jag menade attdet ju var första gången vi gjorde en sådan granskning, och statliga bolagkanske lever i den tron att revisorer inte har med deras verksamhetalt göra, utan bolagen skall sköta sig själva. Jag tyckte atl det då varriktigt att revisorer visade all vi har den rätten atl gå in ochgranska, för den har vi fått av . Och del är inte bolagen utanriksdagens revisorer som avgör om vi skall granska. Sedan är frågan generell och principiell. Vi har tittat påett bolag, och det är klart att frågan är principiell - och vad vi säger härhar naturligtvis generell giltighet. Jag skulle förmoda atl tycker alt vadsjutton - leverera in pengar till staten? Det är naturligtvis myckel roligareatt få vara sponsor och betala del mesta av vinslen - eller helst hela vinsten- till saker som man får allmän goodsvill för, opera och vad det nu kan vara.Men vi har sagt alt så vill vi inte alt förelagen skall göra, utan de skallleverera in vinsten. Jag tillhör för egen del ett parti som har sagt, när detgäller idroltspro-grammet, att alla pengar från lipsverksamheten skall gå tillidrotten. Och del är okej, men de levereras in till staten och sedan skickas detillbaka. Man kan i och för sig lycka atl alla statliga bolag kan få skicka hurmyckel pengar de vill till idrott som de anser vara bra. Men då skall riksdagenha sagt del. Skulle man också lycka atl är ett väldigtfint organ för all fördela merparten av pengarna till idrott - intekommersiellt utan därför att del är bra alt stödja idrott - så kan man göra detom fattar ett sådant beslut. Och hade fatlat ett sådantbeslut, skulle naturligtvis revisorerna inte ha sagt att beslut varfel. Men del fanns ju inget sådant beslut. Sedan en liten tanke i marginalen: Man skulle kunna väljaden linjen atl skall fördela de här pengarna - och inteleverera in dem till staten, som då på något sätt delade ut dem. Men detinnebär naturligtvis att måste väljas inte bara bland folksom är kompetenta att leda ett företag utan bland folk som också fungerar somnågot slags motsvarighet till kulturråd på idroltsområdel. Det fundamentala äratt i så fall bör fatta beslut om vilken linje man skall välja. Delta är principiellt viktigt. Del man säger här haralltså giltighet för samtliga statliga bolag som ägnar sig ål sådant som inteligger inom deras verksamhetsområde utan är att betrakta som gåvoverksamhet,något som Tips-tjänst självt sade atl man gjorde. Man försökte visserligenändra i efterhand, men det gills alltså inte. Prot,1989/90:21 Aktiebolaget stöd till idrotten FILIPFRIDOLFSSON (m); Jag skall fatta mig mycket kort. Det resonemang som för tycker jag är rikligti långa stycken. Men den lilla fråga som vi diskuterar är det belopp somrevisorerna har kritiserat Tipstjänsl för, 26 milj, kr. HerrarLindblad och Wennerfors måste nu lyssna på mig. Vi som har re- 1989/90:21 8november 1989 AktiebolagetTipstjänsts stöd till idrotten serverat oss på den härpunkten tror på Tipsljänsls klara deklaration att def inte rör sig omgåvoverksamhel ulan att delta har en kommersiell innebörd. Då bärreservationen, vad ni än säger och vilka uppgifter ni än drar fram. Jagvet vilken uppgift revisorer har. Del känner jag myckel väl till. Vidiskuterar här en liten detalj i revisorers omfattande verksamhet.Vi tycker atl man skulle kunna acceptera detta resonemang. Och så blir del ettsådant här ståhej! Jag tycker nu all jag har ännu mer rätt än när jag började,herr talman, HANSLINDBLAD (fp): Jag vill taupp tre saker. Fördet första; Varken som privatperson eller som revisor i tycker jagatl 26 miljoner är en struntsumma. Fördet andra: När vi arbetade med revisionen var det inget tal om idrott. Frågan,om idrott är bra eller inte, hörde inte dit utan frågan var om reglerna skallgälla eller inte. Situationen hade varit densamma oavsett om pengarna använtstill ett konstverk eller till utlandsverksamhet. Det gällde alltså principen. Fördet tredje: Var detta en gåva eller en kommersiell verksamhet? Jag har litetsvårt all se atl en idrottsprofessur kan betecknas som kommersiell verksamhetför Tipstjänsl. Del var riktigt atl det bokfördes som gåva. Det ligger en visslogik i del. Kommersiell verksamhet är del om man sätter upp reklamtavlor ochhjälper till att bygga lokaler för fotbollsverksamhet etc. En idrottsprofessurhar jag dock mycket svårt alt se som kommersiell v--ksam-hel. Jag tycker atldet var helt logiskt att och revisorer hade bokfört del påtvå olika poster. Alt man sedan på PR-avdelningen ville ändra på detta för atthindra oss atl gå in, tycker jag var en ynklig fint från bolagets sida. Bolagetsgrundinställning är mycket klar; Man tycker inte all revisorer harmed delta att göra. Den attityden gjorde alt vi ansåg del helt nödvändigt atlfullfölja granskningen. Annars blir följden att när ett statligt bolag intevill granskas skall det inte granskas. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 1989/90:FiU4 Statistikenöver mervärdeskall (förs. 1988/89:25). Tredjevice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under9 §,) 8 § Det statligabetalningssystemet Föredrogs finansutskottets betänkande 1989/90;FiU5Det statliga betalningssystemet. RUNERYDÉN (m): Till finansutskottets betänkande nr 5 om det statliga betalningssystemetfinns en gemensam borgerlig reservation fogad. I den påpekas att staten måstemedverka till att skapa rationella, billiga och bekväma betalningsrutiner isamhällets tjänst. En väsentlig förutsättning för detta är att fri konkurrensskapas mellan olika institutioner och betalningsformer Det finns såväl formellasom praktiska hinder för en sådan konkurrens, och de måste enligt våruppfattning undanröjas möjligt. Genom att staten för sina betalningar ihuvudsak anlitar postgirot, saknas förutsättningar alt låta olikabetalningsrutiner konkurrera med varandra på lika villkor. Vireservanter ser det därför som angeläget alt privatpersoner och näringsliv fårtillgång till snabba och smidiga betalningsformer. Både posten och bankväsendethar utvecklat sin service. Som exempel kan nämnas att bankernagett privatpersoner möjlighet att till ett räntebärande konto knyta en långrad tjänster för betalningsförmedling, t.ex. privat-giro eller sparbanksgiro,kort för automatiska uttag eller betalning vid inköp. Dennaövergång till rationella betalningsformer hämmas av att staten håller fast vidsina otidsenliga rutiner. Detta är så mycket mera allvarligt som staten görstora förluster från kassahållningssynpunkt. Det kan ta ända upp till fyrabankdagar innan en betalning från ett företag eller en privat person till enstatlig myndighet når sin slutstation - som i regel är statsverkets checkräkningi - och därmed kan reducera statens upplåningsbehov och deräntekostnader som del medför. Beräkningar som utförts på basis av uppgifter iden statliga utredningen girohantering, tyder på att statsverketskorta upplåning skulle kunna minskas med inemot , ombetalningarna till stadiga mottagare fick gå direkt till utanomvägen över postgirot. Räntekostnaderna för statsskulden skulle kunna minskamed nästan . - Det är inte så dåligt. Enligtvår mening bör statens betalningssystem fungera så kostnadseffek-tivt ochpraktiskt som möjligt. Förutsättningen är en fri konkurrens mellan olika institutoch betalningsformer och bankerna skulle då kunna åläggas attinleverera inkommande likvider direkt till myndigheternas konto i riksbanken.Utbetalningar kan på motsvarande sätt ske genom att erforderligt belopp drasdirekt på detta konto på utbetalningsdagen. Det skulle spara staten avsevärdabelopp, som alla inblandade - myndigheter, företag och enskilda -får tillfälle att fritt välja postgiro eller bankgiro, vilket man tycker ärmest praktiskt, för sina betalningar. Postverketsbehov av intäkter för att upprätthålla en s.k. rikstäckande verksamhet - delhar använts som argument av majoriteten - är, enligt oss reservanter, ingethållbart motiv för all bevara dessa orationella betalnings- 1989/90:21 8november 1989 5Riksdagens protokoll 1989/90:21 rutiner.Statens betalningssystem skall vara så koslnadseffeklivt och servi-ceinriklalsom de rent tekniska förutsättningarna medger. Däremot är naturligtvisfinansieringen av postverksamheten i glesbygd en viktig fråga, men den skalllösas i ett annat sammanhang och inte den här vägen. har det blivit möjligt atl vid vissskatteuppbörd göra inbetalningar via bankgiro. Det gäller källskalt ocharbetsgivaravgift. Även utbetalningar av barnbidrag,sjukpenning, pensioner, osv. kan ske genom insättning direkt på bankkonto. Dettycker mottagarna är bra - flertalet av dem väljer denna möjlighet. Men påandra, ofta helt närliggande områden finns inte denna valfrihet. Exempelvis närdet gäller moms och punktskatter kan man inte agera på det sättet.