prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — måste väl ändå också komma ihåg detperspektivet? Men för ni debatten på ett sådant sätt all ni hjälper till iden här synen. En ung människa som man ser på galan, kan det vara envåldsverkare? Visst är det viktigt atl samhället reagerar snabbt när ungdomareller andra spårar ur. Del är viktigt, men del viktigaste måste väl ändå varavad som händer efteråt när samhället har reagerat. Ökad inlåsning har aldrighaft någon effekt på brotlsnivån i del här samhället. Det finns inget land somkan visa belägg för att del skulle finnas ett sådant samband. Det finns helleringet samband mellan ökad och längre förvaring ochåterfallsbroltsbenägenhelen. Det måste väl ändå vara så, atl de åtgärder som viföreslår skall syfta till alt minska brottsligheten? De krav som ställs på längre och hårdare straff äregentligen inget annan än uttryck för samma oförmåga som våldet. Jag vill sägaalt jag tycker att regeringens företrädare har sagt många bra saker , menjag blir litet orolig när regeringens företrädare räknar upp sittålgärdsprogram. Jag konstaterar alltså atl del innehåller fler åtgärder somhandlar om ökad repression än om förebyggande åtgärder. För våld ochvedergällning är lika primitiva reaktioner. Vi måste visa alt våld kanbekämpas med andra medel. Det är inte alltid som del blir några konkreta resultat aven sådan här särskild debatt i kammaren. Men om vi nu ändå får ett konkretresultat, dvs. att vi tar krafttag mot kvinnomisshandeln och våldet i hemmen,då tror jag att vi harkommit en bit på väg. Det är så all familjen har stor betydelse för våraungdomars normer. Det behövs inte bara forskning, jag tycker atl man kananvända litet sunt förnuft också. Vi kan ju lätt föreställa oss vilkenuppfattning barn och ungdomar får om våldet som konfliktlösningsmelod om desedan de varit små sett sina pappor slå mammorna och kanske även blivit slagnasjälva. Det är oerhört viktigt all vi börjar på den nivån. Det äroerhört viktigt atl vi får bort den mytbildning som fortfarande finns isamhället om kvinnomisshandeln, nämligen all det är en särskild sorts kvinnorsom blir slagna av sina män och att det är förnedrande att vara en sådankvinna. Så länge den synen kvarstår i samhället kommer vi kvinnor alt hållatyst om atl vi har blivit slagna av våra män. Det är de attityderna som måsteändras, 1 mitt förra inlägg redovisade jag minaåsikter om varför vi fått en sådan brotts- och våldsutveckling i , Jag noterade i detta sammanhang att ingen protesterade motdenna beskrivning. Kan vi bli överens om orsakerna, så kan vi också noteraatl vi alla sitter på de anklagades bänk. eftersom vi sagt ja till denutveckling som vi beklagar oss så myckel över nu därför alt vi inte förutsågresultatet. Till dem som känner sig oskyldigt anklagade - och därmedinte vill anse sig medskyldiga till utvecklingen - vill jag endast säga, atljag känner ingen människa som inte tagit hem ett block eller en penna frånjobbet, eller som aldrig kört för fort osv. Vi är alla mer eller mindre delaktiga i denna process,eftersom vi anammat att leva på detta sätt. Jag påstår all del är vårt gemensamma ansvar, om våra barneller vår miljö mår dåligt. Det går inte atl peka ut ett specifikt parti som huvudansvarigt.Inte ens ett specifikt land eller system kan pekas ut, eftersom våld och drogervisar sig överallt i världen, såväl i öst som i väst. Del finns således ingen som behöver känna sig mer skyldig,eller oskyldig, än andra. Man kaninte klandra dårar för atl de inte begrep bättre. Men låt mig konstatera, alt den eller de dårar som nuutvecklat sina förståndsgåvor - och därmed fått insikt i de rätta sambanden iutvecklingen -men som ändå fortsätter på den inslagna vägen mot det kollektivasjälvmor-del, är mer kriminella än de våldsverkare som vi egentligen diskuterari dag. Situationen ser måhända hopplös ut för många av demänniskor som lägger ner ett fantastiskt och uppoffrande jobb inom detsociala, frilid, skola, polis, kriminalvård, m.fl. ställen. Men till dessa vill jag säga alt det också finns många ochpositiva tecken , som väger upp en del av bekymren, och flerblir det successivt. Bara detta att vi slår här och debatterar våldet ,att våldet diskuteras på gator och i hem, ja alt folk över huvud laget börjarreagera, är ett myckel stort och glädjande hälsoleken. Debatt om åtgärder mot våldet Debatt otn åtgärder mot våldet Föreningar och organisationer såsom mans-, kvinno- ochbrottsofferjourerna bildas av ideella krafter för att ge spontan hjälp tillmedmänniskor i nöd. Samma sak gäller jourhavande präst och jourhavandemedmänniska. Detsamma gäller föreningar som den tidigare nämnda Vågavärna varandra, Non Fighting Generation osv., som ideellt vill utvecklagrannsamverkan, återuppliva del personliga kuraget, visa upp goda föredömenoch bekämpa våldet. Allt detta är positiva företeelser, som visar atl delfinns folk som bryr sig och all de blir allt fler. Men vi fär akta oss för de extrema åsikterna, som lättleder till all medborgargarden, rasism, invandrarfientlighet,religionsförtryck och liknande företeelser uppstår. De är alla uppkomna ur omogenhetoch snedvridna ideal och måste bearbetas utifrån detta också, dvs. genomupplysning, bra förebilder och tålamod. Jag vill gå lite djupare in i debatten, när del gälleråtgärder som beslutsfattare pä alla nivåer kan - och skall - vidtaga för allstarta ökningen av arbetet mot våldet. Låt oss först och främst konstatera, all alldeles oavsettom vi talar om brottsoffer eller gärningsmän, sä tatar vi om medmänniskor inöd, och våra åsikter och åtgärder skall ses i det ljuset. Eftersom de grönas och min åsikt är atlpolitikeryrket - liksom exempelvis lakar- och prästyrkena - bör vara ett kall,så innebär detta att vi också anser all var och en inom dessa jobb bör ha tagitjobbet för alt vederbörande har en vilja alt hjälpa och tjäna sina medmänniskor. Detta i sin lur innebär, alt eftersom vi talar ommänniskor i nöd, så borde alla politiska låsningar och taktiska utspel varaförbjudna, när vi diskuterar dessa problem, I stället borde vi visa upp enpolitisk vilja till samarbete av sällan skådat sorl, och jag vill därför riktaen maning till alla här dellagande debattörer: Eftersom denna fråga - liksomlivsmiljön för våra barn och barnbarn - är av samhällsavgörande dignitet, såvill jag rikta maningen till samtliga partier all samverka - helst öppet ochofficiellt - för alt nå snabba och positiva lösningar. Inför sillandeauditorium och närvarande journalister hoppas jag all få svar från samtligadebattörer i nästa replikomgång på denna punkt. Praktiska åtgärder måste vidtas för att få snabba resultat.Ja, på alla nivåer bör medel och resurser friställas för centrala och lokalaexperiment när del gäller atl nå och åtgärda de inblandade på skilda sätt.Olika behov kan finnas på olika ställen. Vi har såväl glesbygd somstorsladsbygd. Det finns duktigt folk och goda projekterfarenheter ute ilandet, som vi bör ta vara på, göra kända och sprida. Del vikliga är inte alt ta hämnd och kriminalisera, utan istället är det vikliga alt samhället och omgivningen reagerar snabbi och gärnadrastiskt, för all markera all vi inte tolererar saker som våld, vandaliseringeller annan brottslighet. Men när jag talar om åtgärder, vård ochrehabilitering, är det viktigt alt framhålla atl del inte handlar om ettåterfall i 60-talels flummiga psykoanalytiska vad-det-är-synd-om-dig-meloder.Det handlar i stället om all kartlägga vad som gått snett och vilka spår dettakan ha satt hos den in- blandade och därefterbearbeta delta och ställa krav på vederbörandes medverkan och ansvarstagande. Varoch en har ansvar för sitt eget liv och dess utveckling. Ställer en gärningsmaninte upp på alt ta ansvar för sitt eget liv, ja, då börjar vi tala om straff istället. Vi har anledning atl vara stolta över vår ungdom, även om det intealllid låter så i debatten. De flesta är fantastiska. Vi talar här om resten.Även för dessa finns del gott hopp. Delhandlar om att vi måste samla oss. Del handlar om att vi skall lära oss altförslå samhället, oss själva och dem. Sedan skall vi hjälpas ål atl lösaproblemen. Jag ser positivt på möjligheterna. Jag ser positivt på viljan attskapa en god framtid. 1989/90:26 15november 1989 Debattom åtgärder mot våldet Det här är en glädjande debatt. Den har visat vilken stor enighet somtrots allt fortfarande råder i huvuddragen när det gäller att bekämpa våld ochbrottslighet. Den visar atl del finns en gemensam insikt om de socialavillkorens betydelse och betydelsen av samhällsbyggande i stort. Menvisst har insatser hos rättsväsendet betydelse. Det är därför, ,som jag här har redovisat en rad åtgärder som redan har vidtagits eller är pågång när det gäller att förbättra rättssystemets aktionsmönsler. Jagvill däremot inte lura någon atl tro alt just de åtgärderna ger snabbaeffekter. Repressiva åtgärder är inte snabbare än de förebyggande. Därvidlagär del inte så, , alt vi måste välja repressivilelen framför deförebyggande åtgärderna. Båda behövs, men båda ger långsiktiga effekter, ställde en fråga till mig om en folkkampanj mot våldet. Jag tyckeratt vi redan ser en sådan. Del engagemang som många människor och mångaorganisationer visat är totalt sett en folkkampanj. Jag vill inte gärna se allvi lar bort uppmärksamheten från den mångfald och del engagemang som finnsgenom en särskild åtgärd som kallas folkkampanj. Jag tror vi skall stödja deaktiviteter som pågår ute i landet och som vill växa sig starka. Delråder alltså en bred enighet i grundläggande frågor. Låt mig erinra om att enhel del hände på det kriminalpolitiska området under det borgerligaregeringsinnehavet . Då liksom tidigare kunde också reformer tillstörsta delen genomföras under bred politisk enighet. Del torde fortfarandevara möjligt att göra del; jag undantar möjligtvis . talar om det gamla sättet atl länka som lett socialdemokraternafel, förmodar jag atl han avser del tänkande som har tagit sig uttryck i enbred politisk enighet i kriminalpolitiska frågor. Dekanske viktigaste reformerna underdel borgerliga regeringsinnehavel var allpåföljderna ungdomsfängelse och internering avskaffades. Man införde då reglersom gav ökade möjligheter till ålalsunderlålelse. vill att viskall skärpa straffen även i de fall där har beslutat omstraffskärpningar. vill atl vi skall ta bort möjligheterna tillåtalsunderlåtelse. Menden kanske viktigaste reformen var atl de borgerliga regeringarna tillsattefängelsestraffkommiltén och frivårdskommiltén. Arbetet i de här Debatt om åtgärder mot våldet kommittéernahar till stor del dominerat del kriminalpolitiska arbetet även efter 1982. Dedirektiv som kommittéerna fick av de borgerliga regeringarna är därför bland deviktigaste kriminalpolitiska dokumenten . Låtmig citera från fängelseslraffkommilténs direktiv: "Enligt min uppfattning är det sålunda väsentligt altfullfölja den linje i del kriminalpoliliska utvecklingsarbetet som går ul påalt minska användningen av frihetsberövande påföljder och avkorta längden päde frihetsberö-vanden som ändå måste göras av allmänpreventiva skäl." Detta är tagel ur kommitténs ursprungliga direktiv, sombeslöts när var justitieminister. Justitieminister då var moderaten , och så härlät det den gången; "Detta är enligt min mening en fråga av grundläggandebetydelse, och det angivna uttalandet bör självfallet fortfarande varavägledande för kommitténs arbete." Man kan naturligtvis ha olika uppfattningar om hur långtde ambitioner som kommer till uttryck i direktiven och sedan i kommitténsförslag är möjliga atl förverkliga. Bl.a. när del gäller våldsbrott har densocialdemokratiska regeringen ansett alt del varit påkallat med en skärptbedömning och därför påkallat och fått genomförd en ändring av kriterierna förnär ett misshandelsbroll skall bedömas som grovt. Men det är ändå en våldsamskillnad mellan den grundsyn som ligger bakom direktiven och en uppfattningenligt vilken mer eller längre inlåsning skulle vara en kungsväg till en bättrekriminalpolitik eller minskad brottslighet. Jag har sagt atl jag tycker att detfolkliga engagemanget mot våldet är något glädjande och hoppfullt, men det fårinte dölja alt det i kölvattnet också dyker upp otäcka strömningar, som vigemensamt bör markera vårt avstånd till. Vad jag avser är den råarepressivilelen och det primitiva hämnd- och vedergällningstänkandet. Vi börakta oss för atl i populistiskt nit ge näring åt föreställningar av delslaget. Vi måste vara beredda atl försvara en rationell kriminalpolitik påhumanitär grund. Vi måste våga säga ifrån, atl omtanken om offren inte kantillgodoses genom hårdare straff eller sämre förhållanden i fängelserna. Ohämmad repressivilei i många länder skrämmer. Jag skulleönska att ville la ett samtal med sin företrädare. ,i frågor där denne hade myckel stor kunskap och stora insikter. Till vill jag säga atl en aktionsgrupp motalkohol redan finns. Den senaste som tillsattes är Alhenagruppen, och dessmålsättning är som jag nämnde alt minska alkoholkonsumtionen . Denriktar sig framför allt mot ungdomar. säger att vi har en passiv hantering av deunga lagöverträdarna. Ändå tror jag alt del av de exempel som jag tidigarenämnde framgår atl det är fä områden där så myckel har hänt under senare lidoch där så myckel är på gång som när det gäller de unga lagöverträdarna. Detfinns en bred enighet om vilka nya vägar vi bör pröva när del gällerhanteringen av de unga. Besöksförbudslagen nämner som exempel på endålig lag. Jag vill bara erinra om vad anser ombesöksförbudslagen. vadbrottsförebyggande rådet gör och vad nu senast lagrådet har ansett om ändringarav besöksförbudslagen. När vi socialdemokrater hävdar atl del är enkombination av grundläggande förändringar i samhället och en utveckling avkriminalpolitiken som behövs, när vi socialdemokrater öppet resonerar omvälfärdssamhällets brister och om utslagning och utanförstående, då säger atl detta är uttryck för ett gammall sätt att länka! Men, , detär ni .som sitter kvar i del förgångna! Ni pratar aldrig om sociala skillnader,orättvisor, klyftor, utslagning och segregation. Det är som om ni inte serproblemen. På det viset är ni pålitliga, för detta har ni aldrig pratat om. Niägnar er bara åt det vanliga, ensidiga budskapet om hårdare lag och skärptastraff. Jag tycker del är beklämmande all på dellydliga sättet markerar ul sig i den kriminalpoliliska debatten - samtidigtsom jag naturligtvis tycker det är positivt atl del för övrigt tycks råda enganska bred enighet om alt del inte är ensidiga kriminalpoliliska, repressivaåtgärder som behövs för alt fä bukt med brottsligheten. Ytterligare några kommentarer till inlägg; Jaghade tillfälle alt sitta med i fängelsestraffkommittén under de sju älta årkommittén arbetade. Vi arbetade efter direktiv som skrevs av borgerligaregeringar och borgerliga justitieministrar. och direktiven till fängelsestraffkommiltén - och dessa gick uttryckligen ulpå all åstadkomma en minskning av användandet av fängelsestraff. Del var också så, , att även de moderataledamöterna i fängelsestraffkommittén förespråkade en straffskaleöversyn - låtvara atl man hade olika uppfattningar om enskilda brott och en annan syn på denvillkorliga frigivningen. Det går atl konstatera all de tre borgerligaregeringarna stod fast vid kriminalvårdsreform och atl man även hademålsättningen atl åstadkomma en minskning av användningen av del traditionellafängelsestraffet. Låt mig, herr talman, avslutningsvis i denna debatt säganågra ord om dagens ungdomsgeneration. Vi dömer så lätt ul dagens ungdomar. Vitalar om dem i förklenande ordalag. Men dagens ungdomsgeneration förtjänar inteall dras över en och samma kam. I stället är det som del alllid har varit; detär de unga som upprörs mest över orättvisor, förtryck och ofrihet. Dagensungdom är inte likgiltig och inför otryggheten och våldet isamhället. Den vissheten måste vi bygga på. Vi måste ge ungdomen en rimligchans och rikliga resurser. Ett samhälle, som inte accepterar utan pä alla sättbekämpar arbetslöshet och social utslagning och som tar ungdomarna på allvar,utgör den nödvändiga grunden för arbetet med all komma till rätta med våldet isamhället. Prot.1989/90:26 . Debatt om åtgärder mot våldet Jag måste medge att jag inte blev riktigtklok på om justitieministern och anser alt vi är sams elleranser att vi är osams. Å ena sidan säger de all vi har varit så väldigt sams omallting, men å andra sidan säger de all mäter sig ul och slår fören radikalt Debatt om åtgärder mot våldet annorlundasyn på kriminalvårdspoliiiken. En harmonisering av budskapet skulle göra detenklare atl föra debatten på denna punkt. Konkret till ; All bara spela nerbetydelsen av 400 poliser är gammall tänkande. Den typen av formuleringar harlett socialdemokratin in i problem. All erfarenhet visar nämligen all står deten polis där, dämpar del brottsligheten. Står del 400 färre poliser påplatser runt om i , är sannolikheten för alt där begås ett brott större.Den gamla politiken leder faktiskt alldeles fel. Så till vad som faktiskt har inträffat, om vi nu skallföra en retroaktiv debatt. Efter regeringsskiftet drev socialdemokraternai denna kammare igenom två enligt min mening alldeles felaktiga beslut: denautomatiska halvtidsrabalten på de flesta fängelsestraff och den dramatiskanedskärningen av polisutbildningen. Sent omsider har även socialdemokraternainsett alt dessa beslut var felaktiga och börjar nu göra mer etter mindretydliga politiska omvärderingar. Det är bra, men kom ihåg: Vi kommer under del av 1990-tatel atl få leva med konsekvenserna av en politik, som ocksåni själva nu inser var felaktig. Jag skulle vilja säga titt justitieministern atl jag,trots alla dessa historiska utflykter, inte blev riktigt klok på hur regeringenavser all hanlera förslaget från fängelsestraffkommiltén. Där skall man nu görahalvt om - en vanlig socialdemokratisk politik numera - och avskaffa denautomatiska rabatten. Skall man då justera ner straffsatserna eller hur blirdet egentligen med delta? På denna punkt vill nog många ha besked. Kort till Etritta Bjelle om kvarterspoliserna, enverksamhet som vi moderater har jobbat för . Situationen iStockholm är ju akut. Del viktigaste just nu är alt se till atl polisenverkligen kommer, om misshandel pågår och man larmar polisen. Detta harprioritet nr 1 i en akut situation, där regeringen har sett till alt det saknasinte 400 utan närmare 1 000 poliser för atl fylla den organisation som vi harvarit överens om. Jag hoppas all vi skall kunna få resurser titt en fungerandekvarierspotisorganisaiion. Det skulle betyda oerhört mycket. Bara en sak som Margö sade håller jag med om:vi moderater är ganska pålitliga när det gäller denna typ av frågor. BRITTABJELLE (fp): Jag börjar med , Det är klart i kan säga all man där inte skall minska påulryckningspersonalen, så att det inte finns resurser när någon ringer. Men mankan minska på den personal som sitter bakom skrivborden, om man vill prioriterakvarterspolisen. Det ville i inte göra, och del är därförtacknämligt att få höra att nu uppenbarligen har en annaninställning när det gäller kvarterspolisen. : har i tre inlägg talat om vad man kan görabl.a. när del gäller våldsbrotten, men han har inte i något inlägg talat omalkoholens betydelse för brotlsulvecklingen. Del är alldeles uppenbart alt detär på det området någonting måste göras. Jag kan här även vända mig tillregeringen; konkreta förslag för alt minska alkoholkonsumtionen har inte förtsfram. Jag satt och tittade på statistik. tionen hosunga människor ökat . Del syntes inte pä kurvorna någon avtagandetendens. Del räcker därför uppenbarligen inte med att , aktionsgruppenför minskning av alkoholkonsumtionen hos unga, om man nu vitt att ungdomarskatt dricka mindre alkohol. När del gäller frågan om vad man skatt göra för de ungasäger statsrådet alt regeringen vidtagit åtgärder och all dethänder myckel på detta område. Vad vi vet är t.ex, atl 500 ungdomar, för vilkadel föreligger ansökningar om vård på § 12-hem, inte kan omhändertas. De draromkring i staden, och de begär fler brott. Vi måste väl ändå göra någonting åldessa ungdomar, anser tydligen alt besöksförbudslagen ärutmärkt. Jag utgår ifrån all del är meningen all socialdemokraterna ijustitieutskottet skall reservera sig när vi föreslår all den lagen skallskärpas. Besöksförbudslagen är sådan all en man som trakasserar en kvinnapå hennes arbetsplats eller i hennes hem av polisen blir utlyft på staden.Sedan går mannen tillbaka litl kvinnan och blir på nytt utlyft, osv. Enlagstiftning som inte är sådan atl man faktiskt kan sätta stopp för delta haringen effekt. Avslutningsvis vitt jag notera atl det måste vara enhistorisk händelse i den här kammaren när en socialdemokratisk ministeråberopar de borgerliga åren och söker stöd i dessa. Del lackar vi för. Prot,1989/90:26 Debatt om åtgärder mot våldet OLOF.IOHANSSON(c); Det kan ibland finnas anledning altkonfrontera uttalanden från olika polilikområden med varandra. Del är i varjefall en ganska nyttig sysselsättning. Del handlar t.ex. om behovet av atl tabättre vara på varandra. talar vi om dynamiska effekter avskattepolitiken, som om alla skulle kunna göra större arbetsinsatser och därmedvara borta mer från sina barn och ungdomar. Jag tror all denna debatt är farligom den förs generellt. Barn och ungdom måste få både stöd och trygghet i hemmetoch förutsättningar atl skapa egna fora för musik, dans, idrott och mängaandra ungdomsaktiviteter. Därför måste stödet till barn- och ungdomsorganisationerutökas i slättet för alt urholkas. Skolan måste vid sidan av föräldrarna svara för fostranoch ges resurser all klara den uppgiften. Därför är små klasser och läraren somfår både lön och erkänsla viktiga. Barn som lever i social snålblåst måste fåstöd, och vi måste la barnens tidiga signaler med aggressivitet, hyperakliviteloch koncentrationssvårigheter på altvar. Vi vet från de beleendevelenskapliga områdena all detta ärviktigt, all våldsverkare kan växa fram i alla familjer men all vissa barn harsärskilt dåliga odds. Atl försöka reagera tidigt i det här avseendet är bramyckel bättre än all ha den krissituation atl hanlera som har nämnts tidigare idebatten om svårigheterna att över huvud taget få plats på de s.k, §12-heinmen. Alkoholen har funnits med i den här debatten som grund förökad kriminalitet, och det är oerhört viktigt atl inse sambandet. Det finnsundersökningar frän sen tid som tydligt visar på detta samband, KriminotogenLeif har ju framlagt en avhandling som slagit fast all spriten i allrahögsta Debatt om åtgärder mot våldet grad styrvåldet i vårt samhälle. Studien visar bl.a. alkoholkonsumtionens utveckling ochall av de gärningsmän som under 70-lalel begick våldsbrott med dödlig utgångmot kvinnor var akut påverkade, oftast av alkohol. Del här innebär att vi måste salsa mer på förebyggandeåtgärder i alkoholpolitiken. Utskänkningslillslånd skall ges utifrånalkoholpolitiska och inte kommersiella utgångspunkter, och del krävs enfortsatt skärpt alkoholbeskattning. Narkotikan tillhör naturligtvis samma kategori. Del gälleralt förebygga så långt det över huvud tagel är möjligt, atl rensa upp inarkotikaträsket, atl ge de resurser som krävs till polisen, att ge de resursersom krävs till tullen för alt klara den uppgiften. Låt mig säga alt i den öppenhet och ärlighet som finns härtycker jag att det finns anledning att nämna hur viktigt det är alt vi kräverav lagöverträdare alt de är beredda atl konfronteras med sitt offer. Och allra sist: Ekonomin är alllid en restriktion. Vi vetalla att det pågår förhandlingar i regeringskan.sliel. Justitieministern har enutomordentligt privilegierad ställning, för hon vet atl när hon kräver ökaderesurser på sitt område har hon ett myckel brett stöd här i fördetta. Tala gärna om det för ! MARGÖINGVARDSSON (vpk); är ju en erfaren politiker, ochjag trodde alt han skulle la chansen i sin replik alt säga åtminstone någrapositiva ord om ungdomar. Men del gjorde han inte. Hans syn på ungdomenförblir mörk.