prot · GD0916 · 1989-12-31 00:00:00 — Genom ett beslut av livsmedelsverket om ändrade föreskrifter förmjölk har miljö- och hälsoskyddsnämndens rätt att ge dispens frånpastöriseringskravet upphört i samband med att denna rätt per den 1 juli 1989flyttades över till livsmedelsverket. Beslutet har överklagats till regeringen.Rune Rydéns uppgift att livsmedelsverket vägrat det aktuella företaget dispensför en begränsad försäljning av opastöriserad mjölk, bl.a. till skola, är intekorrekt. har inte fått någon dispensansökan. Svaret på och på andra delfråga är alltså att det ankommer pålivsmedelsverket att bedöma om den här typen 48 av verksamhet kan tillåtas. När det gäller förstadelfråga. nämligenom tidpunkten för beslut i det regeringen anhängiga ärendet om Prot.1989/90:16 ändrade föreskrifter för mjölk m,m,, så kan jag bara hänvisa tillatt ärendet bereds ijordbruksdepartementet och att det kommer att avgöras så snart ,,, . Då det här frågesvaret har senarelagts i dagoch därför inte kan vara här och ta emot svaret inträder jag även ihans ställe och tackar jordbruksministern för det gemensamma svaret. Det förekommer tyvärr alltför ofta att enskilda medborgarekommer i kläm mellan allt fler lagparagrafer. I detta fall kolliderar kravenmellan konkurrenslagstiftningen och den livsmedelshygieniska lagstiftningenöver den enskildes huvud. Pastöriseringskravet är ett historiskt instrument i dendirekta och förebyggande kampen mot ohälsa som har betytt mycket för densvenska folkhälsan. Men det har också hänt en hel del på det hygieniska ochtekniska området under de decennier som har gått sedan lagstiftningen tillkom.Lagstiftningen är inte generell utan dispenser har medgivits. Landetslantbrukande befolkning t.ex. får på egen risk dricka sin egen mjölk. fårmjölken också säljas till grannar och anhöriga. Lantbrukarna får fritt bjuda påsin mjölk. Större risk än så är det sålunda inte. Det är den slutsats man kandra. Totalt torde minst ett par hundra tusen svenskar dricka opastöriseradmjölk. 1 tvingades myndigheterna så sent som i somrasretirera inför opinionsstormen kring den opastöriserade mjölken. Där gälldedet småmejeriernas vara eller inte vara. De räddades kvar. Hös oss gällerstriden en enda producent, en miljö- och hälsoskyddsnämnd, en kommun, en skolaoch ett antal föräldrar och deras barn. När livsmedelsverket fattade sitt beslut om enförändring av 17 § i livsmedelskungörelsen innebar detta en motsägelsefullförändring. Man förhindrade den numera riksbekante Dörrödsbonden, varsmjölkproduktion står under särskild kontroll, att fortsätta sina leveransertill Svaleboskolan, som man gav alla bönder utanför denna kontrollvidgad frihet att sälja mera till flera. Detta faktum är förbryllande. har livsmedelsverket överlämnat ärendet till regeringenför politiskt avgörande. Då är det av intresse för både Dörrödsbonden och alladem som följt detta fall att få veta vad som sker och varför. Joidbruksministern har ju gjort sig till tolkfötnärproduce-rade livsmedel och avsatt budgetmedel till alternativ produktion.Innebär detta måhända att Dörrödsproduktionen rent av skulle kunna bli ettstatligt välsignat pilotprojekt, givetvis bedrivet under vederbörliglivsmedelshygie-nisk kontroll? Det ärende som regeringen har är ettöverklagande från Dörrödsbonden av livsmedelsverkets beslut, och det ärendetskall naturligtvis avgöras . När detgäller sakfrågan finns det goda skäl att skilja mellan att stimulera 1989/90:16 lokal produktion och att stimulera småmejerier. Det finns ju förvisso även 24oktober 1989 småmejerier som kan fungera lönsamt även om de pastöriserarmjölken. I [ Utan att gå in på det enskilda fallet, vilket jag som statsrådsjälvfallet inte P J 8 kan göra, vill jag understryka att de hälsorisker som man har ansettvara för- enade med att drickaopastöriserad mjölk också av många experter anses vara betydande.Det är bra att till skillnad från många andra debattörer görklart att pastöriseringskravet sammanhänger med det som varit den storafolksjukdomen i , nämligen tuberkulosen. Vi är överens om attpastöriseringskravet starkt har bidragit till att tuberkulosen är enundantagssjukdom i , medan en tredjedel av alla kreatursbesättningar på20- och 30-talen hade tuberkulos och spred den till människor genom en mycketsnabb smittföring. Det finns ävenexperter som menar att ett spridande av opastöriserad mjölk också med dagenstekniska möjligheter leder till betydande hälsorisker. Det gäller tuberkulos,salmonella och campylobacter. Detta hänger samman med att även om mjölken hosen frisk ko är steril får man alltid räkna med att den blandas medmikroorganismer både från kons egen avföring och från närmiljön, men ocksåfrån de kor som har juverinflammation. Vid sådana inflammationer kan smittämnetbörja utsöndras innan sjukdomssymptomen framträder, och symptom uppvisas inteheller vid alla inflammationer. Därför menar en del experter att det kan blien smitta som inte går att kontrollera på den enskilda gården om pastöriseradmjölk sprids. Jag får återkomma i ett senare inlägg, eftersom min taletid ärslut. Som gammal hälsovårdsinspektör har jag full respekt fördenna lagstiftning så till vida. Å andra sidan påpekade jag också att det harhänt en hel del . Jag vet vad olika professorer har sagt idenna fråga, jag har fått undervisning i det. Jag vet också att det sedan 1985har gjorts kontroll av just den mjölk som jag talar om. Och man har inte funnitnågra som helst anmärkningar på den. Mjölken har också distribuerats inom ettfyratimmarsintervall, från produktion till konsumtion. Och det är alltså frågaom en frivillig konsumtion på mångas begäran. Det skulle möjligen kunna talaför att en sådan verksamhet kan fortsätta, kanske under förutsättning att denfår en försökskaraktär. har ansett det vara helttillrådligt och har fått stöd av länsveterinären. Detta ärende har varit uppeen gång tidigare, men då gällde det butiksförsäljning, vilket livsmedelsverketsade nej till. Därför stämmer inte det som jordbruksministern sade om RuneRydéns fråga i det avseendet. Ärendetär färdigbehandlat hos livsmedelsverket och ligger nu hos regeringen. Det är därför jag frågar: Vad händer hos regeringen? Det som finnshos regeringen är ett överklagande från Dör rödsbonden. Han har begärt att få möjlighet att yttra sig fram till den 12 ok- 50 tober, vilket styr regeringens hanteringtidsmässigt. Det är inte så att rege- Makarna har också så sent som begärtatt det överklagande som de har gjort skall vilandeförklaras i avvaktan påkammarrättens beslut. Min uppfattning är att regeringen sä snart som det ärpraktiskt möjligt bör hantera ärendet. Men det är alltså den överklagande självsom har bett att hans överklagande skall vila tills vidare. Jag vill inte och kan inte gå in i sakfrågan.Det är livsmedelsverket och inte regeringen som i detta skede skall göra enbedömning av hur det ser ut och vilka möjligheter som finns i det enskildafallet i Dörröd, Jag vill i principfrågan, som gäller att mjölken fårdrickas på den gård där den är producerad och i andra sammanhang, eftersom denfrågan togs upp av , hänvisa till vad statsepizootologen MartinWierup vid statens veterinärmedicinska anstalt har skrivit. Han pekar på attdet finns fall där opastöriserad mjölk dricks på en bondgård t,ex,, men hanhänvisar också till att personer som vistas nära djur ofta utbildar immunitetoch att det därför är mindre risk att de blir sjuka. Han säger följande; "Exponeras däremot människor liksom djur försmittämnen mot vilka de ej har immunitet blir sjukdomsutbrotten ofta mera akutaoch av allvarligare natur.--- Dettaär bakgrunden till den stora tveksamhet som finns inför försäljningav opastöriserad mjölk till personer som normalt ej lever nära demjölklevererande djuren. Bidragande till tveksamheten är också att försäljning avinfekterad mjölk kan resultera i en omfattande smittspridning. Därför måste detvara helt fel att sälja opastöriserad mjölk till skolor, barndaghem ochstorkök, för att inte tala om institutioner inom åldringsvården." Detta är ett uttalande av en expert. Det finnsnaturligtvis andra experter. Men jag tycker att det är viktigt att se att dettaär en betydligt allvarligare hälsofråga att diskutera än vad som ofta görsgällande i den allmänna debatten, även om jag kan medge att har bagatelliserat hälsofrågan på ett sådant sätt som tyvärr alltför oftasker. När jordbruksministern säger attlivsmedelsverket inte har fått någon dispensansökan stämmer det inte medverkligheten, eftersom detta ärende nu ligger hos regeringen. Livsmedelsverkethar nämligen begärt in de handlingar som ligger hos hälsovårdsnämnden som hardispensansökan men som har fått sin rätt att ge dispens återkallad frånlivsmedelsverket i och med den nya lagstiftningen. Generaldirektören har sagtatt detta inte är verkets bord utan att det är regeringens bord. Det är för attfå det beskedet som jag ställer frågan. Jag vill därför återkomma tillprincipfrågan. Skulle inte jordbruksministern, med tanke på de uttalanden somjag förmodar att han och regeringen i övrigt har gjort när det gäller dealternativ som kan tänkas i detta sammanhang, ha kunnat ställa sig bakom enförsöksperiod för den verksamhet som har pågått och som alltsåskulle kunna fortsätta under mycket stor kontroll, för att man skall kunna sevad en sådan kan ge i detta sammanhang? 17 § i livsmedelskungörelsen har juliberaliserats. Vem som helst får sälja mjölk till grannar, osv. Däremot fårmjölk inte säljas i detta fall trots att det sker under kontroll. 1989/90:16 24oktober 1989 är mjölken okontrollerad.Då får man inte uppfattningen att det är farligt, eftersom man kan dricka dennamjölk ändå. Jag har redan sagt att jag inte kan uttala mig i ett enskilt ärende,ett ärende som dessutom icke ligger hos regeringen för prövning. I detta fallhar helt enkelt fel. har inte heller någondispensansökan för behandling. I detta sammanhang vill jag bara hänvisa tilldet svar som jag har givit, det är fakta. Detsom regeringen har prövat är ett överklagande som gäller mjölkföreskrifterna.Som när det gäller alla frågor som bereds inom är det minförhoppning att vi kan fatta beslut. Då harlivsmedelsverkets generaldirektör en annan uppfattning om det här ärendet ochdess fortsatta hantering. Verket tänker tydligen inte ta upp det - det är ialla fall det besked som jag har fått på min förfrågan. Näringsfrihetsombudsmannenhar också yttrat sig över ärendet och talat om att detta borde kunna tillåtasmed tanke på att vi nu reglerar jordbruket. En särskild kommitté har visst fåttuppdraget att utreda hur man ytterhgare kan förstärka konkurrensen. Vore intedetta ett lämpligt objekt för det? Den nya debattformen stimulerar till att man kanske begär fler replikerän man gjorde enligt den gamla debattformen. Det gäller i och för sig bådefrågandet och svarandet. Låt mig ändå säga, att eftersom det inte finns någondispensansökan hos livsmedelsverket, finns det för dagen inget ärende hoslivsmedelsverket. Det som finns hos regeringen gäller mjölkföreskrifterna. Förvissoär det viktigt att ha enkla regler för jordbruket. Förvisso är det viktigt attstimulera till småskalig förädling. Men då är det också viktigt att detta görsi sådana former att konsumenterna kan känna trygghet för sin hälsa när de köperprodukter från den småskaliga produktionen. Det tycker jag skall varaprincipiellt vägledande. Sedan kan jag, som väl känner till,inte diskutera enskilda fall här. Om man avprincipiella skäl vill genomföra en försöksverksamhet under livsmedelsverketskontroll, skulle då inte jordbruksministern kunna ställa sig bakom detta medtanke på den alternativa produktionen? Överläggningenvar härmed avslutad. 27 § Hänvisning av ärendentill utskott Prot. Föredrogs och hänvisadesProposition 1989/90:27 till näringsutskottet 1989/90:18 tilljustitieutskottet 1989/90:29 tillutrikesutskottet Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /90:KU13 och KU20 Kulturutskottetsbetänkande /90:KrU10 betänkande 1989/90:NU11 1989/90:21 En nyprisregleringslag 1989/90:26Beslutanderätten i fråga om luftfartstaxorna 1989/90:30 Vissaäktenskapsrättsliga frågor 1989/90:31 Ändringar iallemanssparandet 1989/90:38 Ändradebestämmelser i fråga om bostadsbidrag för 1989/90:39 Dubbelbeskattningsavtal mellan denordiska länderna beträffande skatter på arv och på gåva 1989/90:20 redogörelseför de statliga företagen 1989/90;KU22 Prövning av fråga om tillämpningen av3 kap. 15 § riksdagsordningen i visst fall 1989/90:SkU9 Uppskov till efter utgången av oktober1989 med behandlingen av vissa motioner 1989/90: SfU6 Uppskov medavgivande av betänkande 1989/90:SoU16 Uppskov medavgivande av betänkande Prot.1989/90:16 30 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1989/90:34 av (vpk) till försvarsministernom JAS-projek-tet: De senaste årens internationellautveckling har gjort att världen befinner sig i en helt ny politisksituation. I spåren av avspänningen mellan stormakterna finns en positiv ochförhoppningsfull utveckling i en lång rad konflikter runt om i världen.Avspänningen är djupare och mer långtgående än någonsin, och en lång rad länderhar, vid sidan av de ingångna avtalen om medeldistansvapen och kemiska vapenbåde i ord och i handling, uttryckt vilja att ta ensidiga initiativ för attytterligare driva på och stödja nedrustningsprocessen i världen. Processen med avspänning och minskning av de militärarustningarna måste fortsätta, och det ligger i det svenska folkets intresse attockså aktivt medverkar i denna process. Kritiken mot har under den senaste tidentilltagit. Allt fler frågar sig om det är klokt att ett litet land satsar såstora resurser på ett dyrbart och tekniskt avancerat militärt projekt somredan havererat. Detta som skola, barnomsorg, sjukvård och äldrevårdhar en akut brist på resurser. Andra tror sig se fördelar med ett projekt som Sverigeutvecklar och som därmed påstås ge oss oberoende av andra stater. En för dessamänniskor intressant fråga är hur oberoende vi egentligen är av andra stater iutvecklingen av ett eget stridsflygplan. Jag villfråga försvarsministern; Hur stor del av JAS-tillverkningen bygger på elektronikfrån ? Är möjligt att genomföra utan elektronikfrån andra stater? 1989/90:35 av () till statsrådet om flykting-och invandrarpolitiken: har en generösflyktingpolitik. Den nya utlänningslagen - som från många håll utmålades sånegativt - tycks vara ännu generösare än den tidigare att döma av det storaantalet asylsökande . Negativismen mot kontrollåtgärder medförde tyvärr bl.a.att lagförslaget om möjlighet till viss kroppsvisitering är vilande till slutetav . Detta förslag var en möjlighet att komma åt den s.k.dokumentlösheten, som visat sig vara ett stort problem när det gäller attfastställa en persons rätta identitet. En utbredd tvekan om sedermera svenskamedborgares identitet kan skapa misstro och minskad trovärdighet för detsvenska medborgarskapet i ett internationellt perspektiv, vilket vore attdjupt beklaga. finns en artikel avchefen för ;s 54 flyktingorgan i , ivilken han varnar för att bli "ett säkertparadis för en delav världens värsta skurkar, terrorister och mördare. på grundav en alltför dålig kontroll av de personer som mottas som flyk- 24 oktober1989 tingar.Han anser att borde ha klara och entydiga regler i Geneve- konventionensanda men knappast gå så mycket längre, d.v.s. inte ta emot så mångaasylsökande på grund av flyktingliknande skäl. kritiskmot att invandrarna inte inlemmas i svenskt arbetsliv och att de alltför längetvingas till passivt bidragstagande. Många av de nämnda faktorerna har diskuteratsav företrädare för moderata samlingspartiet. Enligt tidigare uppgift avinvandarminis-tern kommer regeringen nu att föreslå åtgärder för ett friareresursanvändande för kommunerna vad gäller de statliga medlen - ett förslagsom vi länge väntat på - vilket borde kunna underlätta möjligheterna till bl.a.praktiktjänstgöring och inslussning i arbetslivet. Mot bakgrund av ovannämnda artikel som ställer Sverigessituation i en minst sagt oroande belysning, och med tanke på det ökade antaletasylsökande sedan den nya lagen trädde i kraft , vill jag tillinvandrarministern ställa följande frågor: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att öka kontrollen av de asylsökande så att inte terrorister ochkriminella element kommer in i landet? Kommer ytterligare förslag i anledning av den s.k.dokumentlösheten att föreslås? Är regeringen beredd att ta upp en ny diskussion angåendebegreppet "flyktingstatus" om antalet asylsökande ävenfortsättningsvis ökar kraftigt? 1989/90:36 av i (m) till miljö- ochenergiministern om vissa konsekvenser av kärnkraftsavvecklingen; Riksdagsmajoritetens beslut att tvåkärnkraftsreaktorer i , varav en i i , skall tas urdrift 1995 och 1996 kommer enligt många forskare, vetenskapsmän, fackförbundm.fl. att innebära omfattande störningar för invånare. Elbrist, vilketinnebär omfattande ransonering och kraftigt ökande elpriser, kommer att slåhårt mot hushållens ekonomi. Dessutom kommer miljön i att kraftigtförsämras, då nyproducerad elenergi med all sannolikhet endast kan komma frånfossileldade enheter. Detta innebär att koldioxidutsläppen stiger tilloacceptabla nivåer. För att minska dessa utsläpp är risken uppenbar att mankommer att föreslå stora inskränkningar av framför allt personbilstrafiken iSkåne. Många, inte minst inom LO-kollektivet, har bil och kommer attuppleva inskränkningar i möjligheten att disponera den egna bilen som starktbesvärande. På grund av regeringens energipolitik, eller rättare sagtklara avsaknad av energipolitik, har socialdemokratin det yttersta ansvaret när koldioxidut släppen över ökar, och för att klara denna situation är risken uppen bar att åtgärderna går ut över det enskilda bilägandet. Betydelsefulla grupp eringar inom socialdemokratin och till partiet närstående organisationer hår uttryckt tankar i denna riktning. Prot.1989/90:16 Bilägandet, som är i stortsett var mans möjlighet, riskerar att försvå- ras på grundav en återgång till en energiproduktion som i andra sammanhangkritiserar andra länder för. Konsekvensen är inte helt tydlig. Kommer statsrådet att övervägakraftiga begränsningar av personbilstrafiken i som en konsekvens av attden förtida kärnkraftsavvecklingen förutsätter fossileldade ersättningar? 1989/90:37 av (vpk) till statsrådetMaj-Lis Lööw om flyktingpolitiken; De flesta initierade politiker iSverige känner numera till och är oroade över den utveckling påflyktingpolitikens område som håller på att ta form inom EG. Den samordnade ochgemensamma flyktingpolitiken inom EG kommer att bli mycket mer restriktiv . Genom en omfattande registrering av flyktingar, med tagande avfingeravtryck och fotografering, som kommer att vara tillgänglig för allaländer i EG och de länder som ansluter sig till EG;s bestämmelser, stängerEuropa sina gränser. En harmonisering till EG:s gemensamma europeiska flyktingpolitikinnebär för del att vi avsäger oss rätten att själva bestämma vårflyktingpolitik med utgångspunkt från våra värderingar och accepterar enrestriktiv flyktingpolitik som kommer i strid med de beslut som den svenskariksdagen har fattat. Men problemet är större än så; oavsett om Sverigeharmoniseras till EG eller inte vad gäller flyktingpolitiken är risken stor attSverige kan tvingas att utveckla en praxis som innebär en de facto-anpassning.Frågan är; Kan behålla och fullfölja en självständig, generös och humanflyktingpolitik när EG stänger sina gränser? Från dennautgångspunkt vill jag fråga invandrarministern: Vad tänker invandrarministern göraför att också skall skaffa sig möjligheter att ha en självständig,generös och human flyktingpolitik? 31 § Kammaren åtskildes . 1 § Återkallelse av motion................................................. ...... 1 2 § Justering av protokoll.................................................. 1 3 § Svar på fråga 1989/90:126 ompolicyn vid professorstillsättningar 1 4 § Svarpå fråga 1989/90:132 om kulturmiljövårdens beredskapsar- 5 § Svarpå fråga 1989/90:114 om en inventering av narkotikamiss- () 6§ Svar på fråga 1989/90:128 om åtgärdermot sociala orättvisor . . 9 (vpk) 7§ Svar på fråga 1989/90:129 om åtgärder mot spridning av klamy diasmitta ......................................................................... 12 Margö (vpk) 8§ Svar på fråga 1989/90:131 om luftburna sjuktransporter 14 () 9§ Svar på fråga 1989/90:136 om legitimation av naprapater 16 BengtSilfverstrand (s) 10.................................................................................... §Svar på fråga 1989/90:84 om exploateringen av 18 UtrikesministerSten (vpk) 11 §Svar på fråga 1989/90:120 om försvinnande 21 UtrikesministerSten (m) 12 §Svar på fråga 1989/90:113 om ökad valfrihet i boende för äldre 22 BostadsministerUlf Lönnqvist () 13.................................................................................... §Svar på fråga 1989/90:117 om verksamheten vid SIDA 24 14 §Svar på fråga 1989/90:122 om ändrade regler för fyllnadsinbetal- ning avskatt.................................................................... .25 GudrunNorberg (fp) 57 Prot.1989/90:16 15 § Svar på fråga 1989/90:130 om följderna för konstnärerm.fl. 24 oktober1989 skattereformen....................................................... 27 GudrunSchyman (vpk) 16 §Svar på fråga 1989/90:137 om förhandsbesked i taxeringsfrågor 28 17 §Svar på fråga 1989/90:116 om verksamheten vid luftfartsinspek- 18 §Meddelande om dagens föredragningslista.............. 32 19 §Svar på fråga 1989/90:123 om sekretesslagstiftningen beträffande JustitieministerLaila () 20§ Svar på fråga 1989/90:88 omhandläggningen av asylärenden. . . 33 Civilminister () 21 §Svar på fråga 1989/90:105 om utfästandet av belöningar för tips i CivilministerBengt K Å () 22 §Svar på fråga 1989/90:74 om sysselsättningen i Karlskogaregio- 23 §Svar på fråga 1989/90:111 om företagsinvesteringarna i Stock- 24 §Svar på fråga 1989/90:119 om sysselsättningen vid Tal och Punkt 25 §Svar på fråga 1989/90:127 om det svenska näringsklimatet .... 45 26 §Svar på frågorna 1989/90:124 och 125 om pastöriserad mjölk vid skollunch,m.m................................................................................................ 48 27 § Hänvisning av ärenden tillutskott........................................................... 52 28 § Förnyad bordläggning.............................................................................. 53 29 § Bordläggning 53 30§ Meddelande ominterpellationer Prot. 1989/90:34 av GudrunSchyman (vpk) om 54 1989/90:35 av GullanLindblad (m) om flykting- och invandrar- 1989/90:36 av i (m) om vissakonse kvenser av kärnkraftsavvecklingen..................... 55 1989/90:37 av (vpk) omflyktingpoliti ken ............................................................. 56 'Olm ,989 '3'8),S,ockh,