prot · GD0931 · 1989-12-31 00:00:00 — Dethar dessutom visat sig svårt alt kontrollera efterlevnaden av det system vi nuhar. För att främja efterlevnaden av miljöskyddslagen menar vi attsanklionsavgifter bör utgå vid alla överträdelser av koncessionsvillkoren,oavsett om överträdelsen medfört ekonomiska fördelar för förelaget eller ej,Avgiften skall sättas så högt att den får kraftig effekt. Grova brott skall somhittiUs leda till böter eller fängelse. Vi har i vår partimolion tagit uppmiljö- konsekvensbedömningarna.Det är en del av den nya lagstiftningen som vi anser mycket viktig.Miljöskyddslagen kräver noggranna miljökonsekvensbedömningar när del gällermiljöfarlig verksamhel, och skall givetvis också göra detta. Verksamheten skallbedömas av länsstyrelse eller . Vi och andraborgerliga partier har i motioner tagit upp frågan hurobligatoriska miljökonsekvensanalyser skall kunna införas i den svenskaplaneringsprocessen. I regeringens förslag då man godkändeträdesbrukel underströks att det var bråttom med att det ställs krav påsådana analyser. Man kan konstatera att trädesbrukel ur miljösynpunkt ärnegativt. Men det hade man inte beaktat när systemet infördes.Miljökonsekvensbedömningar kan också vara värdefulla t.ex. inom bioteknikensområde. Det kan bli alltmer aktuellt framöver. Miljökonsekvensbedömningarkan vara ett värdefullt komplement lill det beslutsunderlag som i dagpresenteras. Omfattningen bör givetvis stå i rimligt förhållande lill vadbeslutet avser. Vi anser vidare alt bedömningar bör kunna diskuterasoffentiigt. Det är sannolikt att en del av nu använda kemikalier med tanke påmiljöpåverkan vid utläckage till luft och vatten skulle ha förbjudits vid ensådan prövning. Miljökonsekvensbedömningar borde kunna minska riskerna för attmiljöfarliga ämnen får en användning som leder till miljöskador. Vi tror ocksåatt alternativa lösningar för att nå fram till ell givet mål kan ge uppslaglill hur miljön skall kunna skyddas. Det bör därför normalt ingå i enmiljökonsekvensanalys. Imoderata motioner tas miljömärkningen upp. Utskottet har här konstaterat allförslag om miljömärkning nu har framlagils i proposition 25 i lill-läggsbudgetI till statsbudgeten. Utskottet anser att motionernas syfte därmed harlillgodoselts och atl någon vidare åtgärd därför inle är påkallad med anledningav våra yrkanden. Vi får finna oss i detta. Jag vill dock här betona vår syn påmärkningens utformning. Den bör vara frivillig och finansieras genom avgifter.Bedömning av en produkt bör göras utifrån ett helhetsperspekfiv. Vidmiljömärkning bör hänsyn tas till förhållandena i hela produklcykeln; tillverkningsprocessen,användningen och avfallshanteringen. Produkterna som får miljömärkning böralltså ha producerats med miljövänlig teknik, vara skonsamma mot miljön undersin livscykel. När de kasseras skall de kunna återvinnas eller tas om hand utanmiljöstörningar. Märkningen bör tidsbegränsas, eftersom den tekniskautvecklingen går snabbt och bättre miljöegenskaper fås fram. Vi räknar med atl dessa synpunkter skall beaktas i den kommandebehandlingen av dessa frågor. Det är viktigt att utvecklingen på området inomEG bevakas, inte minst med tanke på det intensiva arbete som pågår inomEuropasamarbetel. Vihar vidare i vår motion tagit upp ekonomiska styrmedel. Vi anser atl ekonomiskastyrmedel bör baseras på följande principer. Ekonomiska styrmedel skall vara ettkomplement till existerande lagstiftning och syfta till att reducera utsläppenytterligare. Ekonomiska styrmedel kan innefatta såväl en ökning av kostnadernaför miljöfarlig verksamhet som en minskning av kostnaderna för miljövänligverksamhet. Delta kan ske genom skatter och avgifter, genom bidrag,skatterabatter och subventioner. Vi har i andra sam- 1989/90:31 22november 1989 Miljölagstiftni/igenm.m. manhang varit de främstaförespråkarna för miljöstimulanser. Vi tror att moroten i detta sammanhang ärväldigt viktig. Omfattningen och utformningen av miljöavgifter måste utgå frånnaturens krav. Syftet med avgifterna får inte vara att introducera en nyskatlekälla. Återställandet av förstörd natur måste prioriteras när influtnaavgiftsmedel används. Vi vill alltså att man skall använda dessa avgifter förinsatser på miljöområden som berörs. Detär också viktigt att revidera andra skatteregler. En del av nuvarandeskatteregler motverkar uppenbart en övergång till mindre miljöförstörandeverksamhet. Det gäller exempelvis skatten på kol i förhållande till skatten pånaturgas. Nya förslag till beskattning av energi måste också samordnas medförslag om miljöavgifter, bl.a. när det gäller svavelemissioner. Detär ytterligare en viktig sak som vi har poängterat: elt system med miljöavgifterfår inle undergräva de svenska företagens internationella konkurrenskraft.Resultatet kan nämligen bli att svensk förhållandevis miljövänlig produktionersätts med produktion i utlandet med myckel sämre teknik. Vi har exempel pådet i våra konkurrenter på andra sidan . Det vore olyckligt om desvenska företagen åläggs så hårda miljökrav att de lägger ner verksamheten ochflyttar ut lill andra länder som inle har hka höga krav. Vivill också understryka att avgifterna bör utformas så att konkurrenskrafteninte undergrävs, men det skall inte behöva betyda alt avgiften blir obetydlig.Vi förutsätter givetvis att utvecklingen av mera miljövänliga processer kangynnas genom de åtgärder som det framöver kommer att beslutas om och attmängden av sådana utsläpp som medför stora kostnader skall kunnaminskas. Vi har en reservation som är fogad tiU della betänkande. Där lar vi uppinternationella avtal. I anledning av den moderata partimotionen har utskottetsagt att utskottet delar vår uppfattning, men man anser det inte påkallat medett särskilt uttalande som vi har begärt. Vi framhåller i motionen Jo796 under del har kunnat konstalera en ökning av DDT-halten iÖstersjön. Ökningen kan ha samband med en massiv bekämpning av skadeinsekter iskog som utfördes i , fakliskl i strid med de åtagandensom staten har gjorl i enlighet med Helsingforskonventionen om skydd avÖstersjöområdets miljö. Utskottet borde ha biträtt vårt yrkande om attSverige initierar förhandlingar om bindande garantier för alt denna typ avbrott mot ingångna avtal inte upprepas. Vi anser atl med anledning avvårt yrkande 8 i motionen borde som sin mening ge regeringen delta till känna. Jag yrkar bifall till den moderata reservationen 1, som också stöds avfolkpartiet och , och i övrigt bifall till utskottets hemställan. Miljöförstöringen utgör nu det allvarligaste hotet mot mänsk-Ughelensframtid. Därför är kampen mot miljöförstöringen den viktigaste uppgiften föross politiker och för alla människor. Alla framsteg blir ointressanta om devinns i eller lill priset av en miljö där normalt mänskUgt liv ärmöjligt. Miljökraven måste därför bli överordnade i alla sammanhang. Vihar delvis köpt vår materiella standard på "kredit". Skulden är denmiljöförstöring som ofta blivit följden av råvaruutvinning, transporter,produktion, konsumtion och avfallsbehandling. Den skulden växer med ränta påränta. Därmedvill jag inte ha sagt atl det finns olösliga konflikter mellan miljöhänsyn ochekonomisk tillväxt. Jag vill i stället peka på marknadsekonomin som del bästasystemet för anpassning lill miljöns krav. Detär mot denna bakgrund vi skall diskutera de styrmedel som vi kan förfoga över imiljöpolitiken. Styrmedlen spänner över hela skalan från förbud via ekonomiskastyrmedel lill planering, administration, internationellt samarbele, forskning,teknisk ulveckling och utbildning lill information, som är ett mjukt men mycketeffektivt styrmedel. Låtoss i stället använda benämningen styrinstrument och konstatera atl de måstevara samstämda för att resultatet skall bli harmoniskt. Partituret är denmiljöpolitik som vi bedriver. Varje instruments strängar måste också stämmas.Det gäller t.ex. de många strängar som ingår i det instrument som den svenskamiljölagstiftningen utgör. Jordbruksutskottetsbelänkande nr 5 handlar om den lagstiftningen. I betänkandet behandlas bl.a.motionerna 1988/89:Jo711 och 1988/89:Jo801 -folkpartiels partimotioner ommiljölagstiftning, miljövårdens organisation och vår ekologiska grundsyn. Detpåpekas bl.a. atl de svenska miljölagarna är för splittrade och svaga och altbristerna är uppenbara i en rad avseenden. Lagarna är sinsemellan illasamordnade. Vissa frågor hamnar mellan olika miljölagar. Lagarna sätter ingenbortre gräns för hur långl en förorening får gå. De bygger i alltför litenutsträckning på användandet av ekonomiska styrmedel. De ger både den enskildeoch de ideella organisationerna en alltför svag ställning. De innehåller mednågol undantag inga krav på obligatoriska miljökonsekvensanalyser. Deinnehåller för svaga straffbestämmelser och är dessutom förenade med en lillsynsorganisalion,som har fått arbeta med otillräckliga resurser. Dessa bristerhar vi från vårt håll påtalat . Enligtvår mening skall en parlamentarisk uiredning ha del uppdrag som harredovisats av . Det förslaget blev del tummen ner för närriksdagen behandlade regeringens miljöproposition. harregeringen kommit på bättre tankar, och tillsätts den utredningen. Vitycker atl några uppgifter är särskilt vikliga för den här utredningen omöversynen av miljölagstiftningen. Det gäller för det första atl fylla igenluckorna och bringa de olika lagarna i harmoni med varandra. Del bör ske så attde från miljövårdssynpunkl fördelaktigaste kravreglerna tillämpas överallt.Även miljövårdens administration måste på motsvarande sätt samordnas bättre. Fördet andra måste miljölagstiftningen i mycket högre grad än som är fallet lahänsyn till vad naturen rent faktiskt lål. bygger miljöskyddslagsliftningenpå en avvägning mellan olika intressen, och inte på atl miljökraven skall varaöverordnade. Man skall la hänsyn lill vad som är miljömässigt motiverat samttekniskt och ekonomiskt möjligt. Detta innebär atl man av- 1989/90:31 22november 1989 7 protokoll 1989/90:31 1989/90:31 22november 1989 slår från alt så hårt sommöjligt driva ulvecklingen i miljövänlig riktning. Delta syslem har självfalletvarit bra. Del var bra när miljöskyddslagsliftningen infördes , och delhar förbättrats stegvis. har vi dock ingen anpassning lill vadnaturen långsiktigt tål. Nubörjar äntligen få gehör för sina krav. Regeringen har tydligeninsett atl lar initiativet i miljöpolitiken om regeringen kommeralltför mycket på efterkälken. Här spelar en viktig roll genom altjaga regeringen med blåslampa. Bakgrundsbeskrivningeni direktiven till utredningen om översynen av miljöskyddslagen och skälen fördenna är framåtsyftande och breda. Direktiven erbjuder intressant ochstimulerande läsning. Regeringen har tydligt tagit intryck av defolkparlimotioner som vi nu behandlar, och även av våra tidigare initiativ. Vitycker därför att del är helt i sin ordning atl man, som utskottet föreslår,överlämnar motionerna till den uiredning som har haft sitt förstasammanträde. Folkpartietsmotioner kommer att bli lill stor nytta i utredningsarbetet, t.ex. i vad gällerinriktningen på vad naturen tål och miljökvalitetsnormer. Flera av de övrigaöverlämnade motionerna kommer säkert också atl bli av värde förutredningsarbetet, men del förutsätter jag att andra talare här argumenterarför. Ettav våra motionsyrkanden i motion 711 "blev över". Samma yrkande finnsi en motion från . Det handlar om möjligheterna till rättshjälp imiljömål. De förbättringar som har genomförts sedan motionen väcktes räckerinle när det gäller sakkunnigutredningar om tekniska och medicinska frågor iskadeslåndslvisler. Här riskerar den enskilde fortfarande atl hamna i underlägegentemot en ekonomiskt starkare motpart. Jag yrkar bifall tiU reservation nr6. Föross i som strävat efter atl ligga långl framme imiljöpolitiken är del stimulerande atl se hur andra partier, ibland litet yrvaket,efter hand har börjat förstå alt miljöhoten måste tas på allvar. Låt mig bara nämna två exempel på tidiga förslag om styrmedel imiljöpolitiken. Det första förslaget är hämtat från en motion av mig i andrakammaren, och den är daterad . I denna motion sades bl.a.följande: "Ettsätt alt angripa miljöförstöringen som ännu inte använts är atl utnyttjaskattesystemet som miljöpolitiskt instrument. i den riktningen harhittills varit stort i . uppfattning ärmiljöproblemen nu så allvarliga all liden är mogen alt an vända skattesystemet i kampen mot de allvarligaste föroreningarna atl styra produktionen ochkonsumtionen så alt skadorna på miljön blir avsevärt mindre än eljest. Förutom den direkta miljöbevarande effekten skulle även ekonomiska resurser frigöras för finansiering av olika reningsåtgärder. Idén med en miljöbeskattning är atl den skall leda lill en sådan prissättning atl konsumtionen av de svårast miljöförstörande produkterna skall minska i av sevärd utsträckning ." 1 texten anges vidare beskattning av svavel i eld ningsolja, beskattning av blyhaltig bensin i förhåUande till blyfattig bensin och beskattning av bilar med dåliga anordningar för avgasrening. 1 vanlig ordning föreslås atl en uiredning skall tillsättas. Delandra förslaget gäller en reservation i betänkandel "Styrmedeli svavelpolitiken". har detta förslag genomförts. Det finns anledning för mig atl yrka bifall lill reservationerna 1, 2och 4 som står bakom. De bygger på bra initiativ från andra partieroch ansluter också väl lill vår miljöpolitik. De handlar bl.a. om det somIngvar log upp, brott mol internationella avtal i . Delsägs om att han sade alt avtal är, som skorpan på en paj, till för attbrytas. Jag vet inte om hans ord gäller längre i . Men låt oss inteta risken, utan låt oss bifalla denna reservation. Reservationerna handlarockså om en internationell miljöfond och åtgärder för bevarande av regnskogar. Slutligennoterar vi med tillfredsställelse alt får stöd för sin motion ommiljöexpertis i den gränsälvskommission som finns avseende gränsälvarna mellanSverige och . 1989/90:31 22november 1989 Även föregående talare här har påpekat atl miljövården ärnödvändig för all vi skall kunna ha ett bra liv här på jorden. Vi måste varaförsiktiga med utnyttjandet av vår jord, eftersom det är den enda vi har. Närvi har förstört den återstår inte så mycket mer. Dessa problem löser vi inlegenom del som slår i dagens betänkande, långt därifrån. Men vi gör ett partillkännagivanden. Elttillkännagivande gäller del som man har talat om så myckel här, en uiredning ommiljöskyddslagsliftningen. Resultatet av en sådan utredning är viktigt i dellasammanhang, eftersom del styr de begränsningar som är nödvändiga för verksamhetsom kan skada miljön. Vi måste utnyttja resurser på elt sådanl sätt att jordenkan fungera i oändlighet. Vi har ofta sagt att vi skall ha en verksamhel somnaturen kan tåla. Del ullrycket kan kanske vara litet felaktigt. Egentligenskall vi ju inte spänna bågen så högt atl vi går så långl som naturen lål, vimåste ha en verksamhel så att naturen kan fungera. Då krävs förändringar imiljöskyddslagsliftningen men också av vårt sätt all bete oss i mångasammanhang. Mångamotionsyrkanden besvaras med hänvisning lill utredningen av miljöskyddslagsliftningen.Jag skall nämna några stycken. Vi har från centerpartiels sida yrkanden om ennordisk miljölagstiftning. Utredningen kommer väl inte direkt att lägga framnågot sådant förslag. Men följden av en svensk miljöskyddslagstiftning måste jubli all den bedriver elt enträget arbete för att få ennordisk miljöskyddslagsliflning som fyller ungefär samma mått och krav. Myckelav del vi gör påverkar ju de andra nordiska länderna. Därför är del vikligl vadsom sker i de andra länderna. Del är viktigt atl vi har en bra dialog inom denordiska samarbelsorganisatio-nerna, i och andra sammanhang.Därför är del nödvändigt all man tänker på delta. Enligtden nuvarande lagstiftningen har organisationer som arbetar inom miljöområdetingen möjlighet atl överklaga de beslut som fallas i ett ärende. Vi har längepläderat för atl de skulle få den möjligheten. Hos dessa organisationer finnsofta god kunskap och expertis på miljöområdet. Organisationerna bevakar vadsom händer. Jag hoppas all man också lar med dessa syn- 1989/90:31 22november 1989 punkter i utredningen ochger organisationerna en möjUghet att vara med i arbetet och forma framtiden. Enannan fråga som vi har tagit upp är atl vi borde ha en miljöombudsman. Likaväl som vi har en rad andra ombudsmän, som skall bevaka vissa speciellt viktigaområden, borde det vara rimligt alt vi hade en miljöombudsman, eftersom miljönär det viktigaste området. Det är precis som säger, om vi inte kanklara av att sköta vår verksamhet på jorden så att naturen kan fungera, spelarinte andra saker någon särskilt stor roll. De ekonomiska landvinningar vi görkommer alt vara ganska meningslösa. Jag återkommer till det . Vihar också ett yrkande om atl det skall finnas en miljöansvarig på varjeföretag. Om företagen skall fungera väl i detta sammanhang måste det finnas enspeciell person som har ansvaret och en större kunskap än övriga. I och för sighar VD-n för ett företag naturligtvis ansvaret. Men hka väl som man har enekonomichef, personalchef osv. borde man ha en ansvarig för miljön. Det gällerbåde den interna miljön och företagets påverkan på omgivningen. Det bör ocksågälla hur de produkter man gör påverkar miljön när de väl används och så småningomåteranvänds eller blir avfall. Vihar en koncessionsnämnd som skall fatta beslut om olika verksamheterstillåtlighet i samhället. Vi har i en motion framfört synpunkter på koncessionsnämndenssammansättning. Jag förutsätter atl man i utredningen också kommer att la uppdet och lägga fram förslag till förändringar. pratade mycket om miljökonsekvensanalyser. Det är viktigt att detfinns krav på sådana. Det är en fråga vi har diskuterat i dennakammare utan att komma särskilt långt på väg. Vissa landvinningar har vigjort. Det krävs i vissa sammanhang alt miljökonsekvensanalys skall göras.Sådana borde dock ske i betydUgt större utsträckning, inte minst på trafikensområde. Vi har ju tidigare haft diskussioner om det. Allade krav jag nu har talat om har överförts till den utredning som skall göras.Vi har också ett annat yrkande från om en översyn avnaturvårdsverkels verksamhet. Jag vet inte om det direkt kommer alt behandlasav utredningen om ny miljöskyddslagstiftning. Men vi får väl också én uiredningom naturvårdslagen. I det sammanhanget kommer denna fråga all vara myckelaktuell. Vi har i uppfattningen att inlearbetar så effektivt som vi vill atl man skall arbeta för att skydda miljön,naturen. Här finns nog en hel del atl göra. Vi har sett propåer och funderingarom hur della skulle kunna gå till och atl del har varit svårt atl få fram deltai massmedia. Vi förutsätter alt denna fråga kommer atl behandlas av regeringenpå elt lämpligt sätt. är den i alla fall överförd tiU utredningen. Om deninte kommer alt hanteras av utredningen om miljöskyddslagen hoppas jag atl denkan flyttas över till den utredning som kommer att handha naturvårdsverketsorganisation. Centerpartiethar också avgivit elt särskilt yttrande, som lar upp en central fråga i dellasammanhang, nämligen miljön som elt centralt mål i den ekonomiska politiken.När och socialdemokraterna gjorde upp om den ekonomiska politikeni våras fick vi gehör för den tanken. Det är fullständigt naturligt. Ibetänkandet refereras ganska mycket till just den överenskommelsen. Detrefereras också lill statsministerns regeringsförklaring Jag menar dock atl statsministern där drog tillbaka regeringenspositioner i detta sammanhang. Han talade visserligen väldigt mycket ommiljöfrågor och hur vikliga de är, men han sade också alt ekonomin måste varaöverordnad alla andra frågor, även miljöfrågorna. Då är delta inle samma saksom atl miljön skall vara elt centralt mål i den ekonomiska politiken. Manmåste nämligen bedöma miljöfrågorna och en åtgärds betydelse för miljönsamtidigt som man bedömer de ekonomiska konsekvenserna för all få en riktigbedömning. Jag kan inte heller påstå all man har haft dessa frågorför ögonen vid skatieöverläggningarna. Visserligen har vi väl ännu inte settslutet på dessa överläggningar Men när det gäller beskattningen på miljöområdetborde inriktningen ha varit en annan. Framför allt länker jag på alt momsskall läggas på all energi, även på biobränslen. På detta sätt följer man inteupp miljömålet ordentligt. Vi från kommer på många olika sättatt påpeka för regeringen all den faktiskt har sagt alt miljön skall vara ettcentralt mål i den ekonomiska politiken. Utskotlsmajoriteten har i della belänkande föreslagit etttillkännagivande till regeringen om gränsälvskommissionens sammansättning.Per-Ola , centerpartist från , har väckt motioner om hurdessa avtal skall se ul. Han yrkade väl inte direkl på en förändring avsammansättningen av gränsälvskommissionen, men vi från anser ändåatl delta är ell sätt all tillgodose de krav som ställde, ochvi har därför ställt oss bakom denna motion. Och en majoritet i utskottet hargjort det möjligt att flytta fram miljöpositionerna i detta sammanhang. Även en rad andra frågor behandlas i betänkandet, och vihar från fogat ell anlal reservationer om delta till belänkandet. Jagskall endast kortfattat ta upp dessa reservationer, inle för atl jag anser attde är mindre viktiga ulan för att spara tid, så att vi hinner bli färdiga meddenna ärendebehand-Ungtillkl. har tillsammans med , vpk ochmiljöpartiet fogat reservation 2 om en internationell miljöfond tillbetänkandet. Det är egentUgen en så viktig fråga alt jag skulle behöva talalänge om den. En internationell miljöfond skulle nämligen ge möjlighet för ossatt skapa ekonomiska förutsättningar för all göra något på del internationellaområdet som inle är möjligt. Vi återkommer säkert till denna fråga flergånger. Del gäller ju alt fylla denna fond med pengar också. Det krävs ettganska handfast internationellt arbete för atl nå delta mål. Vi har tillsammans med vpk fogat reservation 3, om etticke-spridningsav-lal när det gäller miljöfarliga utsläpp, lill belänkandet.Del är också en fråga som kräver ett stort internationellt arbete. Del ärnalurliglvis någonting som är svårt att kontrollera, men man kan i princip hadenna målsättning med ett icke-spridningsavlal på miljöområdet precis som pådet mililära. Denna fråga är nämligen minst lika viktig. Regnskogarna har en avgörande betydelse för vår möjlighetatl hanlera balansen när del gäller koldioxid i atmosfären som vi är tvungnaalt hanlera på någol sätt. Då är del inte bara fråga om hur mycket koldioxidsom släpps ut ulan också hur mycket koldioxid som förbrukas på jorden. Del ärdärför viktigt att det finns en växtlighet som kan la hand om detta, och då är 8 protokoll 1989/90:31 1989/90:31 22november 1989 Vi kan från svensk sida nalurliglvis inle bara ställa krav på deländer som har regnskogar. Vi måste också hjälpa till och ta en aktiv del idella arbete på något sätt. Vi reservanter hoppas att vi skall kunnakonkretisera detta . Det går nalurUgtvis inte att i längden baraålägga dessa länder restriktioner. De har naturligtvis vissa rättigheter ochmåste också göra vissa saker. Men det är viktigt alt få till stånd internationellaavtal för att se till atl regnskogarna inle raseras ulan bevaras. Detta tas uppi reservation 4. Ireservation 6 tar vi tillsammans med , vpk och upprättshjälp i miljömål. Utskottsmajoriteten skriver att viss förbättring harskett på detta område, vilket är sant. Men denna förbättring är enligt våruppfattning inte tillräcklig. Om man som privatperson skall ha möjlighet altdriva miljömål måste man kunna få rättshjälp. Som sade härtidigare har den enskilde, med tanke på de ekonomiska intressen som dessa målskall drivas mot, inte så slora möjligheter. Därför måste samhället hjälpatill. Vi upprepar därför de krav som vi har ställt på dennapunkt. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 2, 3, 4 och 6 ochi övrigt till hemställan i utskottets betänkande. ANNIKAÅHNBERG (vpk): I många hänseenden är miljön sämre nu än när vår nuvarande lagstiftningtillkom. Precis så enkelt kan problemet beskrivas. Så skrev ,docent i miljörätt, i inledningen lill sin bok miljö.