prot · GD09128 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:128 1 §Justering av protokoll 2 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna1989/90:151 till bostadsutskottet /90:154 till justitieutskottet 3§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats den 18 och Företogs till avgörande socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /90:SfU]7, SfU21, SfU22 och SfU18, trafikutskottets betänkanden1989/90:TU25 och TU24, justitieutskottets betänkanden /90:JuU33 och JuU35,finansutskottets betänkanden /90:FiU36 och FiU38 samt jordbruksutskottetsbetänkanden ]989/90:JoU19 och JoU20 (beträffande debatten i dessa ärenden, seprot. 125 och 127). Mom. 1 (anslaget förvaltningskostnader) Utskottetshemställan bifölls med 303 röster mot 15 för reservation l.av Jan-OlofRagnarsson. Mom.3 (invandrarverkets styrelse) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 36 för reservafion-2 av Jan-OlofRagnarsson. Afow.4 (publicering av praxis) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - biföllsmed acklamation. 1989/90:128 Mom. 5 (flyktingkvoten) Förstbiträddes reservation 4 av m.fl. med 124 röster mot 15 för reservation 5 av imotsvarande del. ter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 184 röster mot 132 för reservation 4 avGullan m.fl. Mom.6 (flyktingkvotens inriktning) , Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av imotsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (individuellaintroduktionsplaner) Utskottetshemställan bifölls med 298 röster mot 15 för reservation I av MargöIngvardsson. Mo;/i..? Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av med acklamation. Mom.5 (kurser om att starta företag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.7 (kommunernas inflytande på arbetsmarknadsåtgärder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom.8 (alternativ till kommunmöttagande) Utskottetshemställan -som ställdes mot reservation 5 av och -bifölls med acklamation. Mom.10 (ersättning vid anknytningsinvandring) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 6 av Margö , delsreservation 7 av - bifölls med acklamation; Mom.12 (handikappade flyktingar) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 8 av m.fl., delsreservation 9 av och -bifölls med acklamation. Mom.13 (ersättning för extra kostnader för flyktingar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av Margö - bifölls medacklamation. Afow./5 (lagförslaget) ' Prot. Utskottetshemställan - som ställdes möt reservation 11 av Margö - bifölls med acklamation. '''" Mom.16 och 17 (asylsökandes boende utanför förläggning och asylbistånd vid långaväntetider) Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 39 för reservafion 12 av ochBarbro . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.18 (utbetalning av ekonomiskt bistånd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av och med acklamation. '... Mom. 19 (övergångsregler) ,. Utskottetshemställan bifölls med 257 röster mot 59 för reservation 14 ay Moin.20 (uppföljning av ersättningssystemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av hanka - bifölls med acklamation. Mom.21 (bostäder till flyktingar) , . Förstbiträddes reservation 16 av m.fl. -som ställdes mot re servation 17 av m.fl. - med acklamation. . . Härefterbifölls utskottets hemställan med 203 röster mot 72 för reservation 16, avSigge Godin tn.fl. 38 ledamöter avstod från att rösta. MonaSaint Cyr () anmälde att, hon avsett, att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. ., , .,-'i - A/ow.23 (schablonbidrag till landstingen) .. , - Uskottetshemställan - som- ställdes mot reservation 18 av Margö - biföllsmed acklamation. Övrigamoment ..:.' . ' Utskottets hemställanbifölls'. Mom. 1 (målen förinvandrarpolitiken) Utskottetshemställan bifölls liied 281 röster mot 38 för reservafion 1 av KarinIsraelsson och . (information till allrnänheten orn gällande regler och bidrag) Utskottetshemställan - som ställdes möt reservation 2 ay m.fl. - bifölls med acklamation. 1989/90:128 Mom. 4 (invandrarkvinnornas situation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av IT ~~ ochRune - bifölls med acklamation. Mom.5 (förbättring ay invandrarnas sociala och ekonomiska situation m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 304 röster .mot 15 för reservation 4 av MargöIngvardsson. Mom.6 (undervisningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av - bifölls medacklamation. Mom.8 (forskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och '- bifölls med acklamation. Mom.9 (förbud mot rasistiska organisationer) Förstbiträddes reservation 7 av Margö och - somställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion Sf52 yrkande 1 av -genom omröstning meduppresning. Härefterbifölls utskottets hemställan med 280 röster mot 35 för reserva tion 7 av Margö och . 4 ledamöter avstod från att rösta. . . Mom.10 (utredning om annan lagstiftning mot rasistisk verksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och - bifölls med acklamation. Mom.Il (utredning om lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet) Utskottetshemställan - som ställdes mot de/5 reservafion 9 av m...delsreservation 10 av och , dels reservation 11 avMargö , dels reservation 12 av - bifölls medacklamation. Mom.12 (grupptalan och skadestånd) Utskottetshemställan - som ställdes mot Mom.13 (närradion) Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mot 37 för reservation 15 av ochBarbro . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.16 (avskaffande av diskriminering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 av 4 m.fl. - bifölls med acklamation. //(anslaget Åtgärderför invandrare) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 303 röster mot 15 för reservation 17 av 23 maj 1990Margö . Mom.18 (anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (skärpta normer förflygplanen) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 35 för reservation 1, av . Mom.2 (framförande av krav internationellt) Utskottetshemställan - som ställdes mot'dels reservation 2 av m.fl.,dels reservation 3 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.3 (begränsning av flygtrafiken) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 36 för reservation 4 av . A/om.-# (trafikpolitisk prövning av flygplatsprojekt) Utskottetshemställan bifölls med 182 röster mot 132 för reservation 5 av . 2 ledamöter avstod från att rösta'. Mom.5 (vidgad miljöprövning av flygplatser) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 35 för reservation 6 av och . Mom.8 (ökad säkerhetsstandard i sekundärflyget) Utskottetshemställan bifölls med 303 röster mot 16 för reservation 8. av . Mom.11 och 12 (koncessionsgivning för SAS för, utrikes primärtrafik, m.m.) Utskottetshemställan bifölls med,219 röster mot 99 för reservation 11 av . A/om.77 (utveckling av vissa flygplatser fill nya "flygnav") Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 35 för reservation 13 av . 1 ledamot avstod från att rösta. 1989/90:128 Mom. 22 (inriktningen av LFVs verksamhet 1990/91-1992/93) . v : Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 35för reservation 15 av Mom.28 (en parlamentarisk kommission för frågor om flygsäkerheten) Utskottetshemställan bifölls med 302 röster mot 15 för reservation 19 av . . j, .. Mom.30 (anläggande av en tredje landningsbana på ) Förstbiträddes reservation 20 av m.fl. med 97 röster mot 35 för reservation 21 av och . 185 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 184 röster mot 97 för reservation 20 avKenth Skårvik-m.fl: 34 ledamöter avstod från att rösta. Mom.36 (lokalisering av en ytterligare trafikflygplats i ) Utskottetshemställan bifölls med 257 röster mot 35 för reservation 26 av . 11 ledamöter avstod från ätt rösta. MonaSaint Cyr () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. I och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (utökning av aktiekapitalet inom SweRoad) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 36 för reservation 1 av . Mom.4 (bolagsbildning av ståtens järnvägars bussverksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 214 röster mot 94 för reservation'2 av . Mom. 3 (lagen omkriminalvård i anstalt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av och - bifölls med acklamafion. Övrigamoment : ,-'; ;, ; - Utskottets hemställan bifölls. Mom.1 (knivförbud på allmän plats m.m.) 6 Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 61för reservationen av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta. . . ....., Processrättsliga Mom. 1 (omfattningen av Tipstjänsts stöd tillidrotten) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med 136 röster mot36 för reservation 2 avLars-Ove och . från att rösta. Härefter bifölls reservation 1 avAnne m.fl. med 169 röster mot 148 för utskottets hemställan.2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (övergång frånexpeditionsavgifter till ansökningsavgifter för tillståndsärenden) Utskottetshemställan bifölls med 260 röster mot 58 för reservationen av . I ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Jordbruksutskottetsbetänkande JoU 19 . Utskottets hemställan bifölls. 4§ Beslut om uppskjuten votering På förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang . Föredrogs justitieutskottets betänkande1989/90:JuU32 Processrättsliga frågor (prop. 1989/90:71). Anf.I (): I detta betänkande från justitieutskottet behandlas proposition1989/90:71, ett antal motioner i anledning av denna samt ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden. Två yrkanden från moderat håll från denallmänna motionstiden har föranlett reservationerna 1 och 3, vilka viundertecknat. Jag yrkar, herr talman, bifall till dessa två reservationer I reservation 1 hemställer vi att frågan omspecialdomstolar lämpligen skall föras över till domstolsutredningen, som nupågår Därigenom skulle vi kunna få en genomlysning av specialdomstolarna. Skallvi ha sådana eller skall vi inte ha sådana? Från moderat utgångspunkt har vi årefter åi- pekat på att svenskt rättsväsende förr eller senare måste välja väg.Skall vi tillskapa specialdomstolar för varje uppkomrhande problemområde ellerskall vi stärka de allmänna domstolarna och tillgodose expertkravet genom atttillkalla experter i dessa domstolar? När exempelvis miljöfrågorna nu seglarupp som centraltdebattämne blir frågan inte om vi skall ha miljödomstolar eller ej, utansnarare när dessa kommer Raden av specialdomstolar blir ganska imponerande.Frågan blir dä: Vad blir nästa stora problemområde hos svenska folket somkommer att föranleda en ny specialdomstol? Vi kan inte hålla på så här Någonstans,måste ges möjlighet att ta slutlig ställning i dennafråga, och det brådskar Egendomligt nog förvägras vi att utnyttja tillfället atttillfråga domstolsutredningen, som arbetar just . Detta hade varit ensynnerligen passande fråga för denna utredning. Vi reserverar oss således pådenna punkt. I reservation 3 pekar vi på problemet med de domstolar därintresseorganisationer ges dömande funktion. Vi anser att det är principielltbetänkligt att en intresseorganisation inom exempelvis hyresområdet gesrepresentation i hyresnämnder och bostadsdomstol. Rättegångsutredningensförslag i denna del har också bemötts med mycket starka negativa reaktionerfrån intresseorganisationerna, vilket i sig inte är särskilt förvånande. Detär enligt vår mening dags att börja röja upp även i denna del av domstols- ochprocessväsendet. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. 2 (); Ytterst handlar de fem folkpartireservationer, vilka är fogadetill detta betänkande, om rättssäkerheten, som är en av de viktigasteprinciperna i det liberala frihetsarvet. I rättssäkerhetens idé ligger att reglernaskall vara fasta och klara, så att medborgarna därigenom kan förutse och förståkonsekvenserna av sina handlingar Medborgarna, skall ha förutsättningar attkänna till var gränsen går mellan tillåtet och förbjudet, och man skall klartveta vilken sanktionen är om lagens bestämmelser överträds. Från rättsäkerhetssynpunkt är det viktigt attdpmstolsoi-ganisationen inte ger den enskilde medborgaren ett intryck avsplittring, svåröverskådlighet och inkonsekvens. Grunden i våra organisationerskall vara lokalt förankrade i allmänna domstolar Därför vill vi avskaffaspecialdomstolarna och införa en ordning så att vissa sådana domstolars ochandra organs avgöranden i vanlig ordning kan prövas av hovrätt och högstadomstol. Fastighetsdomstolarnas, hyresnämndernas och bostadsdomstolensuppgifter skall enligt vår mening överföras till allmänna domstolar Det ärbetänkligt ur rättssäkerhetssynpunkt att hyresmarknadens parter flnnsrepresenterade i de dömande instanserna. Därigenom kan den enskildesförtroende för den dö- mande maktens oberoendeoch integritet urholkas. Systemet med partsrepresentation strider för övrigtmot . Även kostnads- och effektivitetssynpunkter talar föratt specialdomstolarna bör bli färre. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till reservation 1, 2, 3 och 4.Jag yrkar också bifall till reservation 5, i vilken vi vill att en expert utanrösträtt skall medverka som ledamot av rätten i mål där barns villkor ärföremål för bedömning. infördes regler om att vidlyftiga och komplicerade brottmål medekonomiska eller skatterättsliga förhållanden av väsentlig betydelse förbedömningen skulle handläggas av vissa tingsrätter Vi i var frånbörjan emot införandet av sådana s.k. ekodomstolar Denna form av specialdomstolhar också visat sig vara ett misslyckande. Ytterst få mål har prövats avekodomstolarna. Regeringen har därför tagit konsekvensen och äntligenföreslagit att dessa ekodomstolar skall avskaffas. Det är bra. De skulle dockaldrig ha införts. Anf.3 (); Systemet med specialdomstolar kan ifrågasättas, och det harifrågasatts. Inte minst ur likabehandlings- och rättssäkerhetssynpunkt ärtveksamheten särskilt berättigad. Det vore en bättre tingens ordning att setill att t.ex. tingrätternas kompetens kompletterades så att mål med olikainriktning kunde garanteras en ur rättssäkerhetssynpunkt mer likvärdig behandling. Fastighetsdomstolarnasarbetsuppgifter bör enligt uppfattning flyttas över till deallmänna domstolarna. bör därför få tilläggsdirektiv, såatt en sådan överflyttning kan förberedas. reservation, gemensam med moderater och folkpartister, föreslår vi fråncenterpartiets sida, med stöd av rättegångsutredningens slutsatser, atthyresnämnderna och bostadsdomstolen avskaffas och att deras arbetsuppgifteröverförs till de allmänna domstolarna. Regeringen bör lägga fram ettsådant förslag för . Förslaget bör även innehålla förslag till nödvändigaförstärkningar, främst på de små tingrätterna. Justitieministernsynes i varje fall till icke ringa del ha samma uppfattning som reservanternapå denna punkt. I direktiven till domstolsutredningen konstaterar hon nämligenatt organisationen i hyres- och arrendenämnder inte är särskild lyckad fråneffektivitets- och kostnadssynpunkt. Bl.a.som en konsekvens av vår inställning till specialdomstolarna föreslår viutvidgad användning av sakkunnigbeviset. Det bör t.ex. utredas om det inteskulle vara möjligt att anlita sakkunniga bl.a. under det förberedande skedet imål. bör det övervägas om inte kostnaden för den sakkunnigesmedverkan i större utsträckning borde stanna på statsverket. I reservation 4har vi tillsammans med representanter utvecklat dessa synpunkter. Jag yrkaravslutningsvis bifall till reservation 2, 3 och 4. 4 (vpk): I dettabetänkande behandlas bl.a. frågan om expertmedverkan i de allmänna domstolarnaoch vissa frågor om sakkunniginstitutet. 1989/90:128 23 maj1990 samtliga tingsrätter nu fårmöjlighet att anlita särskild expertis i mål om kvalificerad ekonomiskbrottslighet och att polismans rätt enligt att besluta omhusrannsakan inskränks tillhör de förslag i betänkandet som jag särskilt villnämna, och som vi är mycket nöjda med. Närdet gäller sakkunnigbevis i brottmål har vi i vpk reserverat oss. ' Enligt dengamla lagen, 23 kap. 14 §, äger undersökningsledaren attinhämta yttrande av sakkunnig efter en framställan av undersökningsledaren.Den lagen förstärks på så sätt att innan ett yttrande inhämtas även från annanmyndighet skall den som misstänks för brottet eller hans försvarare beredastillfälle att yttra sig angående valet av sakkunnig. Förslaget innebär för denmisstänktes del en förstärkning av rättssäkerheten. Vi anser emellertid attförslaget är otillräckligt, vilket kan förstås om man ser vad som hände idialysmålet. Försvaret bestred straffansvar och pekade redan iförundersökningen på brister i teknik och rutiner Åklagaren anlitade underförundersökningen konstruktörerna som privata sakkunniga. Försvaret ville somsakkunniga även ha de läkare och tekniker som ansvarat för anläggningenskonstruktion och rutiner, vilket åklagaren avslog. Åklagarenväckte åtal och använde i fortsättningen konstruktörerna som sakkunniga.Sjuksköterskan fälldes, och domen vann laga kraft . 1987 granskadesocialstyrelsen det inträffade med hänsyn fill hälso- och sjukvårdslagstiftningenoch fann då att anläggningen hade haft allvarliga brister och att rutinernavarit otillfredsställande samt att dessa omständigheter hade varit direktbidragande till olyckshändelsen. Försvaret har hos justitiekans-lern anmältåklagarens val av sakkunnig, men justitiekanslern ansåg inte att det förekommitfel eller försummelser från åklagarens sida. Dethär rättsfallet visar att åklagaren såväl i förundersökning som i rättegångkan använda sig av sakkunniga sorn inte är opartiska, och det nya lagförslagetavhjälper inte den bristen. Lagenbör innehålla regler som föreskriver att åklagaren endast får anlita opartiskasakkunniga, vare sig dessa är privata eller offentliga sådana. Den misstänktebör dessutom ha möjlighet att överklaga åklagarens beslut om utseende avprivata sakkunniga. I betänkandet besvaras värt krav med att rättegångsbalken40 kap. 2 § alltid skulle vara tillämpbar, men det gäller endast offentligasakkunniga med vilket menas myndighet eller tjänsteman. Vpkanser att opartiskhet vid utseende av sakkunniga bör inskrivas i lagen och attdet skall gå att överklaga åklagarens val av sakkunniga, även om privatasakkunniga har använts. Jagyrkar bifall till reservationerna 6 och 7 samt till reservation 5 som grundaspå en folkparumotion om expertmedverkan i mål rörande barn. 1 övrigt yrkar jagbifall till utskottets hemställan. 5 (): De förslag som finns i propositionen och som har behandlats ijustitieutskottets betänkande nr 32 syftar till en reformering av rättegångsbalken.Meningen är att det skall bli en fortlöpande modernisering. Tvärtemot detintryck som anförande kunde ge är faktiskt syftet att vi villförsöka återgå till ett mera enhetligt domstolsväsende. Man skall alltså stärkade allmänna domstolarna, kanske i första hand tingsrätterna. Ipropositionen avvisas en generell möjlighet att-i tingsrätt och hovrätt haexpertmedverkan. Även utskottsmajoriteten har avvisat detta. Däremot får nualla tingsrätter i landet möjlighet att anlita experter i ekomål, dvs. de målsom handlar om kvalificerad ekonomisk brottslighet. De hittillsvarande forumreglernabeträffande den typen av mål avskaffas alltså. 1propositionen föreslås också att det skall bli ökade möjligheter att avkunnas.k. mellandom för attprocessföringen skall bli mera rationell och effektiv.Domstolarna får också möjligheter att rätta fel och ompröva beslut irättegångsärenden. Åklagarens personliga ansvar för rättegångskostnaderavskaffas också. Dessutom har man föreslagit vissa förändringar när det gällerbehörighet för tjänstemän. En tjänsteman vid domstol skall inte vara behörigatt vara nämndeman. Vidare föreslås en inskränkning i polismans rätt att beslutaom husrannsakan. Förslaget grundas på ett tidigare riksdagsuttalande i denriktningen. Syftetär alltså att vi skall ha allmänna domstolar med en generell komperens. 1princip skall de kunna handlägga alla förekommande mål. Förutsättningen, äratt domarna skall ha djupa kunskaper i de olika ämnesområdena. De skall ocksåha en överblick. Det finns naturligtvis en konflikt mellan detta synsätt ochdet som har tagit sig uttryck i den specialisering som har skett på visst sätti olika speciella domstolar behandlade frågan ochföreslog att man skulle motverka den ökade specialiseringen genom en generellmöjlighet till expertmedverkan i domstolarna. Vid remissbehandlingen visade detsig emellertid att det fanns delade meningar Det pågår ständigt en diskussionom hur man skall kunna lösa de här frågorna. motioner som finns och som senare har på vissa punkter resulterat ireservationer behandlas specialdomstolarna och fastighetsdomstolarna. Man villför belysning av frågorna föra över ärendena till domstolsutredningen. harde här frågorna övervägts mycket i rättegängsutredningen och i andrasammanhang: Utskottets majoritet har därför stannat för att det inte finns skältill ytterligare utredning. och bostadsdomstol har domstolsutredningen fått i uppdrag att utreda frågan, i varje fall när det gäller organisationenoch viss administrativ uppläggning. Här kan det emellertid vara intressant att no tera att reservanterna i vissa fall vill föra över frågorna till domstolsutred ningen. Men när det gäller hyresnämnd och bostadsdomstol behöver enligt reservanterna frågorna inte ens utredas. Sådana frågor kan, menar de, avgö ras . Låt mig också säga att specialdomstolarna och specialise ringen naturligtvis inte utan vidare leder till en minskad rättssäkerhet. från den enskildes synpunkt leder det givetvis också till att man får en mycket sakkunnig och väl genomförd process. Detta är naturligtvis också någonting som tillhör rättssäkerheten. Närdet gäller frågan om specialisering förhåller det sig naturligvis så, attsakkunnigbeviset utgör en möjlighet att förstärka domstolarnas kompetens, menhärvidlag vill varken regeringen eller utskottsmajoriteten gåvidare utan vill avvakta ett visst pågående rättsvetenskapligt arbete. Närdet gäller expertmedverkan rörande barn är majoritetsståndpunktens motivering igrunden densamma som i andra fall, dvs. att man inte skall till- 1989/90:128 23 maj1990 låta dennatyp av expertmedverkan. Remissutfallet har rent allmänt blivit mycket delat.Det finns avgörande invändningar mot att en expert deltar i domstolensöverväganden efter det att själva processföringen har avslutats och dom skallavkunnas. På det sättet kan nya fakta tillföras målet, som det har uttryckts,över huvudet på parterna. Detta-kan inte anses vara alldeles riktigt. Vpk har fogat ett par reservationer till betänkandet sombl.a. gäller utseende av sakkunnig under förundersökning och överklagande avbeslut om sakkunnig. Det är naturligtvis mycket viktigt att det utsessakkunniga som båda parter har förtroende för Det är detta som ligger bakomförslagen i propositionen om att förbättringar skall ske, bl.a. så att denmisstänkte skall tillfrågas beträffande valet av sakkunnig. Den misstänkte haräven möjlighet att gå till domstolen för att få denna fråga prövad. Jag vill även upprepa det som redan harsagt, nämligen att förundersökningen enligt skall utföras påett sådant sätt att den fyller mycket högt ställda krav på opartiskhet och intebara tillgodoser den ena sidans sak. Också det som talar för den misstänkteskall komma till uttryck i förundersökningen. Utskottsmajoriteten anser att detmed den nuvarande konstruktionen är fullt möjligt och korrekt att hanterafrågan på det här sättet och att det kan skapas bra förutsättningar för attbåda parter skall kunna ha förtroende för den sakkunnige. Jag vill med det anförda yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer 6 ();