prot · GD0934 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är klart atl man kan säga all del inteskall behöva ta så all komma till rälla med en fråga av del här ganskakonkreta slaget, men jag har inte uppfattat det hela som all del nödvändigtvismåste la så lång lid som befarar. Som framgick avsvaret har ju för avsikt atl få fram sina Allmänna råd någongång . Av svaret framgår det också att vissa sjukvårdshuvudmän redanhar börjat tillämpa bättre rutiner på della område. Jag utgår ifrån atlsjukvårdshuvudmännen börjar tillämpa de allmänna råden när hardem klara. Så del händer ändå någonting . Sedan kannalurliglvis transplantationsutredningen komma med en mera allmän redovisning,men det är inle så alt del inle sker någonting under liden. Jag förutsätter attdel händer någonting, om inle förr så i samband med att kommermed sina allmänna råd redan näsla vår. De samtal som jag har haft rör sig om deltaatt del går så trögt atl få igenom förändringen ule i landslingen. Den riktigaordningen måste väl ändå vara att den utredning som har fåll direktiven läggerfram sin syn på saken. Sedan kan man utarbeta allmänna råd. Jag förstår interiktigt varför utredningen skall utreda saken om råden och rutinerna harfastslagits när utredningen kommer med sitt belänkande. Därför skulle jag viljavädja till socialministern all påskynda hanteringen i utredningen, så attställnings-lagandet kommer och så all kan fattabeslut. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1989/90:184 om postverkets avgifter föreftersändning av post har med anledning av allpostverket beslutat atl höja avgifterna för adressändring frågat mig om jaganser atl verkets beslut bör förverkligas. beslut som gäller från och med den 1 mars 1990innebär alt den tidigare kostnadsfria tjänsten för definitiv eftersändningunder kommer alt kosta . För tillfällig eftersändning höjs den nuvarande avgiften från . Tjänsten altlagra post höjs från . Enligt uppgift är höjningarnanödvändiga för alt få kostnadstäckning och för att höja kvaliteten påtjänsterna. Altbesluta om dessa avgifter tillhör postverkels ansvarsområde. Under della anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar, (vpk): Jag lackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Den avgift som postverket nu har beslutat om innebär atlalla människor som flyttar och som vill ha sin post med sig måste betala 225kr. Som statsrådet nalurliglvis vet är del en stor bostadsbrist just nu ilandet, I så gott som samtliga kommuner råder del bostadsbrist, och i minkommun, Slockholm, är bostadsbristen katastrofalt stor, har lett lill allmånga ungdomar, men inte bara ungdomar, drabbas av bostadsbristen och tvingasleva ett kringflyttande liv. De får flytta runt, därför all de har tillfälligabosläder. De måste leva med alla sin saker nedpackade i lådor och kassar, somständigt måste kunna flyttas. Den här verkligheten i bostadsbristens , och kanskespeciellt i bostadsbristens Slockholm, är oerhört plågsam för dem som drabbas,är orsaken lill all allt fler människor flyttar med påföljd alladressändring anmäls lill poslen. Därmed ökar utnyttjandet av definitiveftersändning liksom nalurliglvis också poslens kostnader för den tjänsten. Menär del rimligt atl de människor som är hårt drabbade avbostadsbristen skall vara de som finansierar kostnaden för postens uppgift altse lill alt folk får sin post? Vore del bättre om människor i stället struntadei atl anmäla adressändring? Vad skulle poslen då göra med alla brev som poslenmåste sända tillbaka? Är del här verkligen en rimlig ordning? Orsaken är jubostadsbristen och de flyttningar som många människor tvingas lill på grund avdenna. Vi får komma ihåg all postverket gör enbetydande förlust på eftersändningar. Enligt uppgift uppgår den till 173 milj,kr. Regering och riksdag har ställt krav på postverket som innebär all manförväntar sig god service till rimliga priser lill både slora och små kunder ihela landet. skall också bedriva sin verksamhel på elt effektivtsäll, så all ekonomisk överlevnad av egen kraft möjliggörs. Dessa mål kräveralt posten gör en samlad bedömning av servicen och de ekonomiskaförutsättningarna: När det gäller den speciella frågan om ungdomar och derasbehov av atl flytta kan jag meddela all del har sagts mig atl postverketöverväger en ung-domsrabatl för de definitiva eflersändningarna, I övrigi harjag inte särskilt myckel alt tillfoga i denna diskussion. YLVAJOHANSSON (vpk); Del låter ju bra alt de bostadslösaungdomarna i della fall på någol sätt i viss utsträckning skulle hållasskadeslösa. Men jag vill påpeka all del inle bara gäller ungdomar. Att vara ungär ju inte per definition all hälla på all flytta. De som flyttar är jubostadslösa, och många av dessa är ungdomar. Men del är inle fråga om någotspeciellt ungdomsfenomen. När man överväger en sådan här avgift måste man ocksåöverväga vad del kostar, om folk slutar all anmäla sin definitivaadressändring. Hur skall de kosina- prot.1989/90:34 derna läckas? Jag har talat medrepresentanter för poslen och fått uppgift om vad adressändringarna kostar.Skälet lill all del har blivit dyrare är enligt vad som sägs atl folk flyttar mer,så kopplingen lill bostadsbristen finns ju Svarpåfrågor . Jag vill i korthet säga all jag utgår frånall postverket har övervägt vilka följder del i olika avseenden kan bli avdessa höjningar. Avsikten med dessa höjningar är inle all från postverketssida tjäna pengar, utan del är atl få verksamheten atl gå runt, dvs. allfinansiera sig själv. (vpk); rör det sig inte bara om höjningar utanockså om införandel av en ny avgift. Det kunde i och för sig vara intressantalt vela vilka kostnader som rör de tillfälliga adressändringarna, och vilkasom rör de definitiva flyttningarna, som närmast är kopplade tillbostadsbristen. Jag får väl hoppas att postverket kommer att övervägafrågan om befrielse eller nedsättning av avgiften för dem som är bostadslösaoch all della inle skall vara bara åldersrelateral utan snarare relaterat lillden situation personen befinner sig i på bostadsmarknaden. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1989/90:209 om ersättningsarbeten förpostanställda i / har med anledning av atlpostverket beslutat att flytta postsorteringen i till frågatmig vilka ål-gärder regeringen är beredd alt vidta för alt skapaersättningsarbeten för de postanställda i /. har till uppgift att ge god service till såvälslora som små kunder i hela landet lill rimliga priser. Verket skall bedrivasin verksamhel på elt så effektivt sätt all del möjliggör ekonomisk överlevnadav egen kraft. får vidare självt besluta om sin organisation. Enligt uppgifter som jag inhämtat från postverket kommerbeslutet all slå samman postsorteringen i /med postsorteringen iBorlänge inte all medföra försämrad service för förelag, affärer ochprivatpersoner. Tvärtom har poslregion som mål all ytterligare höjakvaliteten. Enligt postverkets bedömning kommer ca 35 arbetstillfällenall beröras i /, Regionchefen i har lovat alt all personal vidKrylboterminalen kan beredas annan sysselsättning inom Posten, Det kan bli iAvesta/eller i , Även andra orter i /närhet kanbli ett alternativ i samband med vakanser, 40 JAN-OLOFRAGNARSSON (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Del råder en stor oro bland de postanställda i , Jaghar som kommunalpolitiker erfarenhet av när företag, det kan vara statligaeller privatägda, skall lägga ner en verksamhel. Del går myckel lätt alt fattaett sådant beslut, men när del sedan gäller all skapa ersättningsarbeten för deanställda är det myckel svårare. I del skrivna svaret står atl postsorteringen skallflyttas till . Detta berör också norra och tre där belägnakommuner, eftersom postsorteringen för dessa områden skall till . Regionalpolitiskt sett anser jag inte all deltaöverensstämmer med de intentioner som den sittande post- och teleutredningenhar. Utredningen kommer med elt belänkande , och man skall se lill allvi får en bättre service i glesbygden och i de s.k. mellankommunerna,exempelvis kommun. Kommunikationsministern säger i svaret all del inte blirnågon försämrad service för berörda kommuner, förelag och enskilda. 3031 har påpekat alt del kommer atl bli sämre serviceeftersom bl,a, postlådorna måste tömmas tidigare och transporternablir längre. Transporterna måste gå med lastbil upp till ochsju mil ner till , Jag anser all delta är förkastligt också ur miljösynpunkt. säger alt det i allmänhetär lätt all lägga ner verksamhel. Jag vill nog inte instämma i detta. Jag troratl också postverket som arbetsgivare känner all det är svårt all lägga nerverksamhel, eftersom det har ett ansvar för personalen. Men icke förty måste postverketsverksamhel, liksom annan statlig verksamhel, bedrivas rationellt. Man måstevidta åtgärder som ibland innebär personalinskränkningar eller omflyttning avpersonal. skapar naturligtvis oro. Såvitt jag har förstått av den information jag inhämtat idelta ärende, har postverket gjort betydande insatser för all gå ul tidigt medinformation och för all lösa frågan på ett så tillfredsställande säll sommöjligt för personalen och även för all finna nya arbetstillfällen i Avestakommun. Jag vill slutligen säga alt enligt den information jag harfått har inle angivit någon avvikande mening vidförhandlingen om den nya sorteringsorganisationen inom Borlängeregionen. (vpk); Till del statsrådet sist sade kan jag sägaalt jag fåll uppgifter från som jag har papper på, ochjag har också generaldirektör beslut som gäller nedläggningen.Jag kan citera följande: "Synpunkter har inkommit från SF avd 3031 iBorlänge med avvikande mening lill förslaget", dvs. en nedläggning avpostsorteringsanläggningen i . Deuppgifter jag har fåll, främst från , är alt man inte harfåll några som helst garantier för ersättningsjobb eller anställning i Avestakommun. Jag nämnde tidigare regionalpolitiken och den sittandepost- och teleutredningen som kommer med sill slutbetänkande . Jagtycker all man skulle ha väntat med sådana här åtgärder tills utredningen harkommit med sill belänkande. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1989/90:211 om postens paketsortering iGöteborg har med anledning av atlpostverket överväger all flytta paketsorleringen från lill Boråsfrågat mig om regeringen avser alt vidta några åtgärder. menaralt del inte skulle vara samhällsekonomiskt försvarbart eller effektivt atlgenomföra en sådan flyttning. Lål mig först säga all del ligger inom postverkelsansvarsområde atl bestämma om den här typen av organisationsförändringar. Enligt uppgifter som jag hämtatfrån postverket ökar paketvolymerna kraftigt som pakelverksamhelengår med underskoll om ca 400 milj, kr. prövar därför olikaalternativ för att lösa nu rådande kapacitetsproblem i , All flyttaposlpakelhanleringen från lill är därvid ell alternativ. VIOLACLAESSON (vpk); Tack för svaret. Jag har full förståelse föratl poslen prövar olika alternativ, , Frågan är vilketalternativ del kommer all handla om. Poslens generaldirektör briljerade ien intervju med sin syn på humanism och ingenjörskonst. Han hoppades atl hanssyn skulle bli ledstjärna under 90-talel. Han talade bl,a, om en kraftsamlingav alla kompetenser för alt lösa miljöproblem och andra problem. Men del verkarinte som om i kompetensen räknar in alla dem som utför delpraktiska arbetet. Del är dessa människor som drabbas av dålig arbetsmiljö påpostsorteringen. Del är de som får del kärvt om i,éx, 90 arbeten försvinner ioch med en ny organisation i , Varför skulle det inle få finnassortering av postpakei och förelagspakel både i och i ? harinle någon av postens utredningar givit svar på. Utredandet har gått ul på all hanteringen av postpakeiskall flyttas från till , Poslen påslår all en sådan ordningminskar kostnaderna i , Men del tillkommer nya kostnader, som man intehar velat låtsas om och som facket har tagit fram. Facket har pekat påallvarliga fel i postens argumentering. Facket lar upp både miljö- ocharbelsmiljökonsekvenser av olika alternativ. Men miljöansvar är inle någontingsom poslens utredare har befattat sig med. Har GeorgAndersson lyssnat på facket? Tycker statsrådet all del är bra Prot,1989/90:34 all fackett,ex, lar upp frågan om hur många fler vägtransporter som kan bli 28november 1989 följdenom postens utredningsalternativ slår igenom? ] Min första fråga lill blir,som är fallet i frågedebaiter med henne, följande; Anserverkligen alt vi skall avgöra den här lypen av frågor iriksdagen? Skall vi avgöra hur paketsorleringen i bör organiseras? Det blir litet konstigt atl föra den lypen av diskussioneri . Delar en sak om det gäller principfrågor, men här är det fråga omall få en rationell hantering så all postverket kan undgå den stora förlust mannu har för paketsorleringen, I poslens lällgodsverksamhel omsätter man ca 2 miljarderkronor. Underskottet i verksamheten överstiger 400 milj, kr,, och strävan äratl komma ner lill lill ell nollresultat , Jag anser att del finnsanledning för mig som kommunikationsminister atl understödja sådana strävandeninom postverket. Del är faktiskt den typen av krav vi släller och den lypen avmål vi sätter upp från regering och riksdag. Om del här leder lill nyakostnader förpost-verket, måste postverket självt vara kapabelt alt bedöma. Delfinns en styrelse i detta organ med parlamentariskt inslag, (vpk); Ja, , jag tycker all denna typav fråga faktiskt hör hemma i kammardebatten. Det handlar nämligen om myckelviktiga principer. Jag ställde en fråga som jag inte fick svar på. Tycker inleGeorg all det är bra att facket. , lar uppsådana konsekvenser som postens egna utredare har struntat i? Del gäller t,ex, delabsurda i all om man flyttar över pakelhanleringen från lill Göteborgkommer man all få köra myckel mera post på långtradare. Som jag ser det är delhell i onödan. Som posten ser del är del däremot nödvändigt eftersom man villfå ner kostnaderna. Skall poslen inle alls behöva la hänsyn lill de andra kravsom de fackligt aktiva har? Det gäller hur arbetsmiljön vid hanteringen avföretagspaket i fungerar och vilka kostnader del innebär alt förändralokaliteterna, vilket andra utredare har pekat på kommer alt bli nödvändigt. Har inle sett den uiredning som facket harlåtit göra i ? Där finns del viktiga synpunkteralt ta fasta på. Överläggningen var härmed avslutad, 20 § Svar på fråga 1989/90:216 om låneflnansieradejärnvägsinvesteringar har frågat mig om regeringen avser all öppna 43 möjlighelerför alt lånefinansiera järnvägsinvesleringar. 1989/90:34 Jaghar tidigare besvarat elt öppet brev från folkpartiels riksdagsgrupp an- 28 hovember 1989 gående finansiering av järnvägsinvesteringar. Som framgick av mitt svar an- [ [ serjag det nödvändigt att finna kompletterande finansieringskällor utanför P j" 8 statsbudgetenför alt kunna tillgodose det omfattande investeringsbehovet inom transportsektorn.Utgångspunkten skall dock vara att de projekt som genomförs också skall varade samhällsekonomiskt mest angelägna. Imitt svar pekade jag på alt del inom järnvägens område bedrivs ett aktivtarbete för alt finna alternativ finansiering av olika järnvägsprojekt. Som exempelkan nämnas alt har träffat ell avtal med lokala och regionalaintressenter om finansieringen av dubbelspårsutbyggnad på sträckanGöleborgKungsbacka. Vidare pågår bl.a. arbetet med atl finna gemensammafinansieringslösningar för och spåren runt . Enligtmin mening bör det finnas intressenter som är angelägna om attjärnvägsinvesteringar kommer fill stånd och som därmed är beredda alt svara fören del av kostnaderna för dessa. Enförutsättning för lånefinansiering är självfallet att projektet ger en tillfredsställanderäntabilitet. Lånefinansieringinnebär atl framlida investeringsutrymme intecknas. Då jag bedömer atl delkommer alt finnas angelägna nyinvesteringsprojekl även , anser jagatl arbetet med atl finna alternativ finansiering i första hand bör drivasvidare enligt nu gällande principer, KENTHSKÅRVIK (fp): Jag tackar för svaret. Min spontana kommentar är alt svarets sistastycke är en liten glidning ifrån lånefinansieringen. Jagvill också lacka för svaret på del från avsända öppna brevet tillkommunikationsministern. Vitycker alt det är bra att kommunikationsministern lill synes är vilUg att börjapröva nya alternativa finansieringsformer för alt kunna få fram ett acceptabeltjärnvägsnät runt om i , Generaldirektörenbegär stora summor pengar för alt kunna verkställa ombyggnad, upprustning ochnybyggnation av i aktuella järnvägssträckor. Enligt vad vi kan förståär del nödvändigt. Det var inte precis något funktionellt järnvägsnät som detnya bolaget fick la hand om. Urmiljö- och iransportleknisk synpunkt är det definitivt det bästa transportsättvi kan åsladkomma . Skall vi bli trovärdiga i våra ansträngningar att förframtiden kunna visa upp en fin miljö, så måste vi salsa på kommunikationer somur den synpunkten är miljövänliga och utgör ett bra alternativ. Skallvi över huvud laget kunna begära, eller ens tro, alt folk skaU ställa sinabilar hemma för alt l.ex. la sig till sitt arbete som pendlare, måste vi förstse till atl kollektivtrafiken fungerar på ett acceptabelt sätt. Även här ärjärnvägen ett förträffligt transportmedel. Vipolitiker har här ett enormt ansvar för att nu skapa resurser för att så snabbt som möjligt ta tillbaka all förlorad lid, som SJ och staten förut har missat genom misskötsel av SJ, 44 Det finns många möjligheter atl genom olikafinansieringsformer skapa tillgångpå medel för att kunna bygga nya järnvägsförbindelser. Det handlar Prot.1989/90:34 inle bara om och . Många andra banor är ak- 28november 1989 tuella. Jagvill fråga om det finns några nya projekt på gång när det gäller finan- P f 8 När det gällde var det egentligen bara frågaom all till stora delar flytta över det ekonomiska ansvaret till kommunerna.Jag tycker ime atl det är någon bra finansiering av järnvägsnätet. och jag är i alla fall överenspå två punkter, Den ena är atl det krävs slora investeringar för allåstadkornma ett bra, effektivt och modernt järnvägssystem. Det krävs säkerUgenstörre belopp än vad vi har föreställt oss i de politiskadiskussionerna vid utformningen av trafikpolitiken. Den andra är att det krävsmycket stora insatser för att få fram miljövänliga alternativ. På dessa punkterär vi således överens. Sedan måste vi också vara överens, och jag,om atl dessa alternativ skall betalas. De måste betalas av våra gemensammaresurser på ett eller annat sätt. Man kan naturligtvis låna pengar. I allmänhetmåste man dock betala mycket höga räntor på pengarna, och sedan skall manbetala igen dem. Det är ingen riktigt genial lösning om man inte ser hur manskall finansiera det hela i slutändan. Man måste framför allt salsa pengarna påsådana objekt som kan förränta sig och som kan stå för kapitalkostnaderna. Vi är öppna för alla möjliga initiativ och idéer på delhär onirådet. På sista fråga om nya projekt kan jag bara sägaalt jag för min del är myckel angelägen om att få fram nya lösningar. Det finnsockså med i uppdraget för dem som försöker hitta finansiella lösningar förMälarba nan och att arbeta mycket okonventionellt. Jag är naturligtvis myckel tacksam för detsista kommunika tionsministern säger, nämligen alt man är öppen för allaförslag. Jag hoppas atl vi får hjälp i det avseendet. kommer säkert många nya fina förslag. Även jag är klar över att det verkar behövasorealistiska summor, eftersom de trots allt i slutändan skall betalas av detallmänna. När vi satsar på detta hoppas och tror vi emellertid att järnvägenskall bli ett mycket bra alternativ i framliden. När vi har rustal uppjärnvägen så att den fungerar ordentligt, hoppas vi all den skall ge pengar ochfinansiera sig själv. Del är mot den bakgrunden vi funderar på omlånemöjlighelen trots allt kan vara ett bra alternativ när man skall lägga uppdet långsiktigt. På det sättet kan man få in pengar för att kunnabetala. Det hade dock varit mycket bättre om vi hade kunnat betala alltkontant. går del emellertid inle. Det gäller även för den personligaekonomin, och då får man ibland låna. Jag ärtacksam för det svar jag har fåll. Vi skall försöka komma tillbaka Prot.1989/90:34 för att ge goda råd framöver. Jag hoppas attkommunikationsministern lyss-28 november 1989 nar på dem. P J S Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1989/90:220 om Öresundsförbindelserna Per Stenmarck har frågat mig hur jag slällermig till en lösning av frågan om Öresundsförbindelserna, som innebär att enkombinerad bil- och järnvägsbro byggs mellan och . Jag har vid tidigare tillfällen förklarat att vidbedömningen av frågan om en fast förbindelse över bör följandeförutsättningar gälla. Förbindelsen skall betalas av dem som trafikerar den.Subvention med budgetmedel bör inte påräknas. De miljömässiga konsekvensernamåste tillmätas stor betydelse. Goda förutsättningar för järnvägstrafik börskapas. Eftersom en fast förbindelse över berör ävenDanmark, måste frågan diskuteras med den danska regeringen innan några beslutkan fattas i . Min ambition är atl vi skall kunna ta ställning så snartsom möjligt. PER STENMARCK (m); Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. I en tidningsinlervju föreslårstatssekreteraren i , tillika ordförande iÖresundsdelegationen, all en kombinerad bil- och järnvägsbro skallbyggas mellan och och all denna skall finansieras genom altbiUs-men står för samtliga kostnader. Det är mol den bakgrunden intressant atlställa frågan om kommunikationsministern också slår bakom detta uttalande, Iså fall finns inle särskilt många hinder mot att förelägga ell sådanlförslag, som dessutom bör ha stora möjligheler all få en majoritet bakom sig.För många parter är del sannolikt inle bara acceptabelt, ulan också en bralösning, för att komma i gång med del här bygget. Regionalt skulle en bro mellan och fåmånga positiva effekter, är inle längre ett överhettat område, utan enregion med en långsiktigt ogynnsam ulveckling. En bro över skulle kunnafungera som en magnet vid nya föreiagselableringar, inte minst som en motviktlill vore delta positivt. Kommunikationsministern har chansen all bli historisk somdet statsråd som efler av utredande tar sådana initiativ alt en fastförbindelse över blir verklighet. Jag vill uppmana statsrådet allverkligen la den chansen. Låt mig avsluta med att fråga; Vilka initiativ kommerkommunikationsministern närmast att ta i ärendet? Förs det någradiskussioner med den danska regeringen i denna fråga? Milt arbete på denna punkt baseras inle på ambitionen all blihistorisk. Om resultatet skulle leda till detta har jag naturligtvis inget emotdet. Men utgångspunkten är att hitta en bra lösning, PerStenmarck bortser i denna diskussion från det faktum all man i en bilaterallösning också måste beakta vad den andra parten har för synpunkter. Riksdagenhar en gång tidigare, i mitten på 70-talel, sagt ja lill enkombinerad förbindelse. Då sade danskarna nej. Del är inle särskilt meningsfulltatt arbeta på del sättet. Jag menar därför att vi bör föra överläggningar medden danska regeringen innan vi går lill och lalar om vilken lösningvi förordar. 1989/90:34 28november 1989 PERSTENMARCK (m): Jag delar kommunikationsministerns ambition i denna fråga.Kommunikationsministern säger atl vi bör föra överläggningar med den danskaregeringen i denna fråga. Jag frågade tidigare om del förs några sådanaöverläggningar . Del kunde vara intressant all få elt svar på del. Kommunikationsministernanger i sill frågesvar tre krav som skall vara uppfyllda för atl vi skall få enbro mellan och ; Den skall betalas av dem som trafikerar den,dvs. del kommer inte all bli fråga om några subventioner av budgetmedel. Demiljömässiga konsekvenserna skall tillmätas stor betydelse. Del skall bli godaförutsättningar för järnvägstrafiken. Därmed är ju faktiskt kommunikationsministernoch vi moderater hell överens om delta. Allt detta låter bra, och det finnsockså med i Öresundsde-legalionens belänkande. Årkommunikationsministern dessutom överens med sin statssekreterare? I så fallborde del ju inte finnas särskilt myckel som hindrar regeringen från atl ocksålägga fram elt förslag inför . Överläggningenvar härmed avslutad.