prot · GD0972 · 1989-12-31 00:00:00 — har i dagutan ett brett folkligt stöd och en stadig förankring i alla folklagerMedborgarna i vet att det nordiska samarbetet inte är ett självändamål.De känner starkt den kulturella samhörigheten i . De har upplevt ochvant sig vid fördelarna med passfrihet, gemensam arbetsmarknad, elt likartalsocialt trygghetssystem och social trygghet när man förflyttar sig över denordiska gränserna. Även om det, som var inne på här, inte ärfulländat har vi ändå nått mycket långt. Dessa grundläggande fördelar vill våramedborgare se utbyggda och kompletterade med nya åtgärder Många uttrycker besvikelse över att det nordiskasamarbetet inte kommit längre. Kanske har vi som politiker - och det är ensjälvkritik - alltför ofta tvekat inför nya och avgörande steg i det nordiskasamarbetet. Typiska exempel är Nordek och samarbetet när det gälltTV-salellit. Men det kan nog sägas alt parlamentarikerna ofta - och det ägergiltighet alltfort, har haft större ambitioner än regeringarna.Parlamentarikerna har varit och är pådrivarna, motorn i del nordiskasamarbetet. Misslyckanden finns som sagt atl redovisa, men det viktigaär ju att inte låta sig förlamas av dem utan alt vi parlamentariker beslutsamtfortsätter att driva på och medverka med konstruktiva förslag. Jag villunderstryka att det är viktigt att regeringarna, ministerrådet, ger detnordiska samarbetet högre prioritet. Del får inte bli så att det nordiskasamarbetet drunknar i annat integrationsarbete utan att man betraktar delnordiska samarbetet som en väsentlig del av vårt internationella engagemang förett allt öppnare . Omvärlden är stadd i mycket snabb omvandling, mycketraskare än vi någonsin hade kunnat föreställa oss. Utvecklingen mot demokratioch pluralism i tillhör det mest löftesrika som vi fåll uppleva ivår livstid. Även här öppnar sig nya perspektiv för de nordiska länderna:tidigare nära nog hermetiskt tillslutna gränser har öppnats och en våg avväxande mellan-folkligt samarbete väller fram. 1 den situationen har det för oss i , inteminst dess presidium, i motsats lill vad tidigare påstod,känts oerhört angeläget och naturligt att se över rådets arbete medinternationella frågor. Detta är en mycket mycket viktig fråga, och vi tog uppden redan i internafionella kommitténs arbete, som jag hade glädjen att varaordförande för. Det arbetet, som pågick , avsatte en hel delförslag som gäller det internationella engagemanget. När det gäller engagemang för ärdel myckel viktigt att i denna kammare understryka att presidiet tog sittförsta initiativ till alt förbereda samarbete i linje med vad som hänt iÖsteuropa , långt innan president hade hållitsitt tal i . Det underlag som vi hade för diskussionerna i Mariehamnhade myckel litet atl göra med det uttalande han gjorde, även om det kom attuppta större delen av uppmärksamheten. Vi underströk redan från början att villetablera samarbete med parlamentariker i de östeuropeiska länderna, framförallt med de baltiska republikerna, när det gäller miljö, kultur, handel ochfrämjandet av mänskliga kontakter Vi kändeoch känner alltfort ett mycket stort ansvar för att stödja den de- mokratiskautvecklingen i och i den nya anda som där råder diskutera gemensammaproblem. Ett talande exempel på gemensamma problem, herr talman, ärmiljöfrågorna. Miljöföroreningar känner verkligen inga gränser vare sig detgäller luft, vatten eller i andra avseenden. Därför fann vi det mycketnaturligt att utveckla ett samarbete på den grunden mellan parlamentariker Jag vill gärna säga att jag är övertygad om att kontaktersom kan leda till seminarier, studiebesök m.m. är betydligt viktigare än attinbjuda någon som gäst till en session. Men det här får naturligtvis inteinnebära att vi för den skull har stängt alla sådana möjligheter för framtiden.Det jag diskuterar är vad vi skall göra . Sedan vill jag bringa klarhet i den oklarhet som tydhgenMargaretha lever i. När det gäller den delegation som presidiet harbeslutat sända till Högsta har vi talat om särskilda diskussioner meddem som där företräder de baltiska republikerna. Del har redan hållits val tillHögsta , och blir det, som det sagts här tidigare, val i debaltiska republikerna. Det kommer att finnas parlament som är demokratisktvalda, och atl vi skall ha kontakter också med dem är en absolut självklarhet.Det har aldrig varit diskussion om någonting annat. Därmed hoppas jag alt jag slipper uppleva igen atl manförsöker bringa oklarhet i frågan om vad presidium har avsett.Det är viktigt för oss att samarbeta med parlament, eftersom vi själva ärparlamentariker. Det har varit utgångspunkten för vårt agerande. Det är alltså helt klart att vi känner både ansvar för ochen glädje i att komma våra vänner i öst till mötes som arbetar för utvecklinglill demokrati i likhet med den vi har glädjen att leva i. När det gäller övrigt internationellt samarbete harambitionsnivån höjts. Vi har från regeringarna fått ett arbetsprogram,"i 19891992", där olika områden prioriteras såväl inomdet nordiska samarbetet som i vårt samarbete med det övriga . Vi parlamentarikeri rådet välkomnar del programmet, liksom vi ser fram mot kommande rapporteroch en ambitiös utveckling av detsamma, för vi är ju inte till freds med alltdet som hänt, utan vi menar att man måste gå vidare. I programmet tas upp frågor om nordbors rättigheter, somvi hört talas om här tidigare, och det är ju någonting mycket mycket viktigt.Alla överenskommelser till trots upplever många en rad praktiska svårighetervid flyttning till och vistelse i ett annat nordiskt land. Nordbor måste, utanatt göra avkall på sin nationella känsla, också kunna känna att de är nordiskamedborgare. Nära anknytning till frågan om nordbors rättigheter harfrågan om en nordisk ombudsman. Denna fråga fanns också med i slutrapportenfrån internationella kommitté. log uppfrågan i sin ekonomiska handlingsplan, i huvudsak i avsikt att medverka tillavskaffandet av handelshinder Frågan bereds nu i organisationskommittén. Detär viktigt atl vi på allt sätt försöker stärka de enskilda medborgarnasrättssäkerhet och trygghet även i det nordiska perspektivet. Man får oftapåminnelser om att delta inte fungerar Jag fick ett telefonsamtalfrån en kvinna, som inte fick sina pensionsrättigheter tillgodosedda på detsätt hon hade önskat, eftersom honhade arbetat i ett nordiskt land och var medborgare i ett annat. Åtskilligaandra exempel skulle kunna anföras. tog upp en del andra frågor.Jag behöver inte upprepa dessa, men jag understryker livligt vad han sade. Vibehöver en ombudsmannainstilution som på ett eller annat sätt tillgodoser ocksåde nordiska rättigheterna. Jag tycker inte att man skall bygga upp en nyinstitution, utan man skall nog kunna finna en lösning som är föga byråkratiskoch som anknyter lill de om-budsmannainstitutioner som redan finns. Man börförsöka finna en konstruktiv form för detta på en gemensam nordisk bas. Jag vill också nämna den kullurhandlingsplan som antogs för någol årsedan. Ett av målen med denna plan var att skapa en tätare nordiskutbildningsgemenskap på alla nivåer Man räknade upp olika områden såsom ökadspråkförståelse, stärkande av den nordiska samhörigheten, ökad rörlighet förlärare och studenter samt vidast möjliga fria utbildningsval tvärsövergränserna mellan de nordiska länderna. Ett sådant fritt utbildningsval erbjudsbl. a. vid de gemensamma nordiska institutioner som upprättats på skilda håll.Tanken var att vi genom att gå samman i skulle kunna ordna utbildningoch forskning även inom smala områden, till lägre kostnader än om varje landfinansierar sina egna institutioner Detvar därför så mycket märkligare när del damp ner ett förslagfrån en arbetsgrupp, där det föreslogs nedläggning av i princip alla nordiskaforskningsinsfitutioner och institutioner för högre utbildning. I det förslagetfinns inte en stavelse om fördelarna av och vinsterna med ett nordisktsamgående. Man föreslår i stället en förändring/rå« ett system med fasta bidragtill institutioner inom begränsade sektorer till tidsbegränsade insatser påandra, prioriterade områden. Delta är med sanning ett mycket märkligt synsätt.Varför skulle inte fasta bidrag kunna utgå till nordiska institutioner, närsådana med nödvändighet måste utgå till nationella institutioner för attverksamheten över huvud tagel skall kunna upprätthållas. Tag Nordplan iStockholm som exempel. Det är en av de institutioner som föreslås skall blinedlagda. Tror någon verkligen atl Nordplan, som upplevs som en unik och viktiginstitution av alla som kommit i kontakt med den, skulle kunna drivas tilllägre kostnader som en svensk institution än som en nordisk? svararför av budgeten för den nordiska institutionen. Att övergå från altfinansiera institutioner till atl stödja tidsbegränsade insatser på andraområden skulle dessutom med största sannolikhet innebära snabbi krympanderesurser för det nordiska kultursamarbetet, alla försäkringar om motsatsentill trots. Vidmötet med samarbetsministrarna kritiserade presidium medskärpa detta förslag. har ställt frågor här i i dettaärende. har väckt en motion i ärendet om Nordplansnedläggning, ett förslag som hon avvisar och medlemsförslag i om atl stärka och utvecklaNordplans ställning som en samnordisk forskar- och utbildningsinstitution ärett annat viktigt initiativ. Kritiken här i landet liksom i våra grannländerär hård. Vi kan inte acceptera ett så ogenomtänkt förslag. Vi utgår från attkulturministrarna noga prövar förslaget och tar framlagda synpunkter på stortallvar 1989/90:72 21februari 1990 Jag vill för säkerhets skull understryka att givelvis inte har någonting emot alt diskutera besparingar ochomprioriteringar i det nordiska samarbetet. Men förslag av det slagsom jag refererat bör givetvis prövas och diskuteras såväl mellanregeringar och parlament som med de anställda. Vi måste använda de regler somgäller nationellt även i det nordiska samarbetet. Det får inte gå till så somskett med för Asiensludier i , vilket för två årsedan fick avsevärt ökade resurser efter en översyn och omorganisation men somnu föreslås bli nedlagt. En sådan ryckighet i planeringen inger inte förtroendeför del nordiska samarbetet. Det nordiska samarbetet på hela kultursektorn,som är basen för samarbetet, måste gå vidare. Ungdoms- och studenlutbyte liksomarbetet inom NORD-PLUS och NORD-JOBB måsle utvecklas. Vi måste få de unga atttidigt känna sin nordiska tillhörighet. Rådets presidium och den svenskadelegationen har ett utmärkt samarbete med de unga i Ungdomens nordiska råd,som lägger fram mycket fina och konstruktiva förslag. Del är viktigt för osssom har det politiska ansvaret att gå önskemålen från dessa ungdomar tillmötes. Annars rycker vi undan grunden för det framtida nordiska samarbetet. vill jag kommentera de tvåreservationer som fogat till utskottets belänkande. Reservation 1 gäller rapporteringen till om detnordiska samarbetet. Det är viktigt att får en fullödig rapport omdet nordiska samarbetet. Med nuvarande system behandlar , såsom i dag.enbart rapporter om den parlamentariska verksamheten. Del vore högst rimligtatt vi kunde behandla en rapport från regeringen om det nordiskaministerrådets insatser. Del skulle ge en mer vital debatt och ge riksdagensom helhet en möjlighet att samlat ta ställning till regeringens insatser fördet nordiska samarbetet. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. Förslaget om en svensk parlamentarisk utredning i syfteatt ange de svenska synpunkterna på ett effektivare, framtidsinriktat ochprogressivt samarbete har beklagligtvis avstyrkts. Jag är övertygad om atl detskulle ha stor betydelse om vi samlat kunde framföra de svenska synpunkterna påef-fektiviseringsarbetet. Jag yrkar därför bifall till reservation 2. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan. 30MARGARETHA AF () replik; Jag vill lill säga alt jag intefällt något generellt omdöme om verksamhet i olika hänseenden.Jag tog i milt anförande upp en konkret, mycket näraliggande fråga, nämligenförslaget om alt inbjuda gäster från de baltiska republikerna till sessioner Jag beklagar mycket att denna fråga hanterats på del sätt somskett inom och att vi nu därför befinner oss i den situationenalt inga gäster från de baltiska republikerna har inbjudits till sessionen iReykjavik. De val som förestår i de baltiska länderna - nu pålördag i och i och - gäller de nationellaparlamenten i dessa länder Jag vill fråga om jag skall ta hennesinlägg som ett löfte om att hon kommer att verka för alt representanterför dessa parlament blirinbjudna till sessioner. Del kan ju inte bli aktuellt tillProt. 1989/90:72 sessionen i , men till sessionen vore detmycket lämpligt att inbjuda representanter för dessa nyvaldanationella parlament. Jag skulle välkomna om ville medverka till detta. 31KARIN SÖDER (c) replik; Jag är glad för att sig i sin replik. Jag skrev ned vad hon tidigare sade här fråntalarstolen. Hon sade då att vi hade trasslat lill del för oss, skapatosäkerhet och på allt sätt försvårat ett samarbete med de baltiska staterna.Faktum är atl vi inte trasslat till det elt endaste dugg. Vi har svarat påbrevet och sagt atl presidiet i det läge som då var för handen inte ansåg detvara lämpligt att göra en sådan inbjudan. Vi har emellertid utvecklataktiviteterna med inriktning på att vi framför allt skall skapa kontakter med idemokratisk ordning valda parlament. Detta är vår utgångspunkt. Jag sade redani mitt anförande , atl vi självfallet skall överväga vilka ytterligareåtgärder som vi bör vidta när valen i de baltiska republikerna ägt rum. Jaganser atl del framför allt är mycketvikligl atl presidiet under den resa somskall företas - vilka som skall delta i resan är ännu inte beslutat - med resp.parlament diskuterar vilka åtgärder som är bäst ägnade atl stärkaparlamentarikerna i deras uppgift. Det är de själva som i hög grad skallbestämma formerna för de fortsatta kontakterna. Jag kan bara uttala mig för egen del, och jag kan mycketväl tänka mig att vi i framliden, när valen har ägt rum, inbjuder företrädareför parlamenten som gäster Jag har däremot svårt att inse att vi kan inbjudaenskilda partier Var går i så fall gränsen? Men efler valen blir lägetnaturligtvis ett annat. Del är min personliga uppfattning. 32 () replik; Jag beklagar att inte kan ge ettklart besked i denna fråga. Jag tycker all del inte borde vara så förfärligtkomplicerat att säga att man är beredd atl inbjuda gäster från de nyvaldaparlamenten i de baltiska republikerna. Min fråga var just om detta skulle varamöjligt. Jag håller med om atl man kan fråga vargränsen skall gå. har haft en konferens i , dit man inbjödrepresentanter för COMECON, en nu sönderfallande organisation. Min fråga avsågjust beredvillighet att knyta nära förbindelser med våra näragrannar Är inte de nordiska länderna beredda alt svara upp mot deförväntningar på nära kontakter som finns i de baltiska republikerna, måste viräkna med alt dessa länder vänder sin blickar mot , ochTjeckoslovakien för att söka stöd där De är redan på väg att göra det. AnL 33 () replik; Jag vet att repefition är all kunskaps moderoch jag skall en gång lill upprepa vad jag sade i milt inledningsanförande. Viär i beredda att ge allt tänkbart stöd för alt främja dendemokratiska utvecklingen i de baltiska staterna. Vi har också pekat påkonkreta områden där vivill utveckla ett samarbete. Det gäller miljö, kultur och mellanfolkligakontakter Vi har på olika sätt gett uttryck för denna strävan. Den resa som skall företas av en grupp på sju personerkommer att ske i den andan, att vi skall gå dessa människor till mötes på detsätt som de själva vill. vet att även om jag ytterligarenågra dagar är president i , kan jag inte stå här och ensamuttala mig på vägnar Det vore fullständigt barockt att påslåatt jag kan göra det. Vi måste diskutera denna fråga i presidiet. För minpersonliga del sade jag, att efter valen i de baltiska republikerna skall vidiskutera med parlamentarikerna där i vilken omfattning och på vad sätt vibäst skall kunna utveckla samarbetet. Det är fråga om ett tvåpartssamarbete.När man i dessa länder fått valda parlament, kan jag tänka mig att vi inbjuderrepresentanter för dessa som gäster. Men det kan jag inte ensam fatta beslutom. Det vore helt orimligt, utan ett sådant beslut måsle presidiet i desshelhet fatta. vice talmannen anmälde att att lill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 34 (); Det sägs ofta alt vi kvinnor engagerar oss idet som är viktigt för livet, små nära väsentliga saker. Det är ganska roligtatt titta på dagens talarlista. När frågan om barns och ungdomars situation isamhället tidigare diskuterades var det åtta talare uppsatta på listan, varavsex var kvinnor. behandlas frågor som berör våra grannländer och vårtsamarbete inom . På talarlistan finns sju talare uppsatta, varav sju årkvinnor Detta är ganska intressant, även om jag inte vill ge mig in i någonsociologisk studie av denna omständighet. Men det är inte ofta som så mångakvinnor är representerade här i talarstolen. För oss i de gröna är en väldigtviktig del som samarbetsform. De väsentliga frågor vi har att arbeta med ärbl.a. - uppbyggande avnordiska nätverk, - nordiska, gemensammautbildningsformer - sompådrivande när det gäller miljö- och fredsfrågor, - krav på enkärnvapenfri zon i . står bakom en motionsom berör direktval till . Vi tror att statusen för de nordiskafrågorna och det nordiska samarbetet måste höjas. Det finns annars risk för attdessa frågor hamnar i bakvattnet efter den pågående allt intensivareEG-debatten. Ett direktval till innebär atl frågornaförs ut till folket. I samhället diskuteras vad man kan åstadkomma inom Norden.Direktval ger politiska riktlinjer för hur samarbetet bör tillgå, vad man kangöra osv. Det blir precis som alla andra valdebatter Utskoltsmajoriteten har naturligtvis avstyrkt vår motion,liksom även juridiska utskottet i . Utskottets skrivning ärintressant alt läsa, även om jag tycker alt den är felaktig. Utskottet harfunnit alt det inte finns någotpartipolitiskt intresse för direktval till . Man undrar då hurdet kommer sig. Man kan fundera över om används som någonform av belöningssystem för långt och troget arbete i partiet. Det är klartatt i så fall är inte direktval så roligt, eftersom det inte finns någontingsom säger att samma människor blir valda. Jag anser atl frågan om direktval bördiskuteras ytterligare. Jag yrkar bifall till vår reservation och hoppas attfå stöd för den. Ett direktval skulle innebära en väsentlig förbättring.Relationerna till ministerrådet och ministrarna skulle förstärkas. Det skullebli svårare för ministrarna alt nonchalera ett direktvalt råd, vilket jaganser att de gör . Som exempel kan nämnas utredningen om vårainstitutioner Denna utredning presenterades i massmedia en eller ett parveckor efter det att kulturutskottet hade sammanträtt. Det borde ha varit ensjälvklarhet atl utredningen först hade presenterats för utskottet, som ju ändåhar atl arbeta med dessa frågor Miljöfrågorna är nära och viktiga ting i samarbetetnafionerna emellan. På ett nordiskt plan kan vi göra väldigt myckel. Vi skulleockså kunna vara pådrivande när det gäller dessa frågor men tyvärr har vi intevarit del . Jag hoppas verkligen att vi inte behöver vara med om fleraministerulryck-ningar som den då vår miljöminister under valrörelsen skyndadetill miljöministers hjälp och menade att det inte var så farligt att mansläppte ut sin skit i . Denna typ av hjälp under en valrörelse är nog intespeciellt lyckad och ingenting sorn ministrarna har anledning att syssla med. Istället bör man syssla med kraftfulla gemensamma krav där man fastställer högautsläppsnormer, och inte som när det land som har de lägsta gränsernaför utsläpp blir normgivande. Jag hoppas att det blir en skärpning när de nuliggande ministerförslagen behandlas, så att det går alt åstadkomma den miljöförbättringsom vi alla värnar om och behöver Samarbetet med övriga länder är naturligtvis ocksåviktigt. kommer säkert alt se lill alt vi får ett utökatsamarbete med de balfiska staterna när det gäller sakfrågorna. Det utesluterju inte att det behövs ett samarbete kring de små nära fingen, typ utbildning,resor inom och sådant som är typiskt nordiskt. Med detta vill jag yrka bifall till reservafionerna 1, 3 och 4. AnL 35NILS T (); Det betänkande som vi nu diskuterar behandlarNordiska rådets svenska delegations berättelse rörande verksamheten från mars1988 till . Det är en verksamhet som ligger närmare tillbakai fiden. Detsamma gäller också för de motioner som behandlas i betänkandet. Det har naturligtvis hänt en hel del i det nordiskasamarbetet och i vår omvärld, och då inte minst i och underdet år som har gått. talare har redan berört det aktuella läget i detnordiska samarbetet. kommer atl i sitt anförande ta upp en delfrågor som är aktuella i det nordiska samarbetet och som skall behandlas pårådets session . Jag håller mig till det som sägs i utskottetsbetänkande. När det gäller berättelsen konstaterar utrikesutskottet,, att verksamhet fortsätter att vara mycketomfattande och att det är angelägna och aktuella frågor som behandlas. Blandalla de viktiga ämnen som man har tagit upp vill utskottet särskiltnämna samarbetet för att ge en starkare ställning i . Utskottetdelar helt den uppfattning som framförts av rådets ekonomiska utskott, "atländamålet med det nordiska Europasamarbelet skulle vara atl stärka inåt,att tillrättalägga en utveckling parallell med utvecklingen inom EG samt att definieranordiska synpunkter och ställningstaganden som kan påverka den europeiskaintegrationen i önskad riktning". Utvecklingen av förhållandel mellanNorden och EG är onekligen en av de viktigaste frågorna för de nordiskaländerna , vilket också avspeglades i den exlrasession som hölls på Ålandi . 1 utskottets betänkande som handlade omSverige och den västeuropeiska integrationen konstaterades atl det nordiskasamarbetet självfallet erbjuder ett viktigt komplement och ibland ettalternativ till EFTA-samarbetet när det gäller atl uppnå ett närmare samarbetemed EG. redovisas i berättelsen att arbetsprogrammet förelåg och atl detta diskuterades vid rådets 37:e session.Detta arbetsprogram skall fortlöpande revideras och kompletteras med hänsynlill den internationella utvecklingen. Progrannnel skall också kompletteras medde resultat som ministerrådet uppnått och de impulser som kommit från . En annan fråga som utskottet uppmärksammat idelegalionsberättelsen är miljöfrågan. De förslag till ministerrådet omantagande av ett nordiskt miljöprogram och en handlingsplan mothavsföroreningar som det fattades beslut om vid extrasessionen i ärett bevis på behovet av ett nära och dynamiskt samarbete för alt lösa våragemensamma problem. Reservation 1 kräver att regeringen skall lämna en årligrapport till om Nordiska ministerrådets arbete. T.o.m. budgetåret1984/85 lämnade regeringen i en särproposition till enredogörelse för Nordiska ministerrådets verksamhet och dess budget. Man komsedan överens om atl rationalisera och arbete ochi stället presentera Nordiska ministerrådets budget i samband medpresentationen av budgetpropositionens tredje huvudtitel, dvs. UD;sverksamhetsområde. Därmed skulle man få en balans så lill vida att manpresenterar det svenska bidraget till som manredovisar de svenska bidragen till andra internationella organisationer. Viddet tillfället var man också överens om atl den debatt önskade om detnordiska samarbetet skulle kunna äga rum i samband med alt berättelsen frånden svenska delegationen behandlades. Information om Nordiska ministerrådets verksamhet kan ävenanses vara presenterad i genom den utförliga redovisning som ministerrådetårligen lämnar till , där är representerad genom dendelegation vi väljer Det är därför utskottels uppfattning att på dethär sättet kan anses ha blivit informerad om Nordiska ministerrådetsverksamhet. När det gäller reservation 2 som kräver en svenskparlamentarisk utredning är det utskottets uppfattning att del redan nuföreligger ett mycket ut- vecklatoch starkt nordiskt samarbete på såväl råds- som ministerrådsnivå.