prot · GD09117 · 1989-12-31 00:00:00 — Har inte denna händelse pä någol vis rubbat cirklarna? Harman inte i funderat över hur vi skall förhålla oss? Skallvi fortfarande som strutsen stoppa huvudet i sanden och låtsas som om ingentinghar hänt? Jag vill ändå att kommenterar denna händelse. TrorSten att Ark Royal har gått in i hamnen med kärnvapen ombord? Om StenAndersson inte tror det, var tror han då atl kärnvapenmaklerna när de gör sinafloltbesök i de nordiska hamnarna gör av med sina vapen? Det skulle varaintressant atl fä veta. Man måste ha någon fundering över hur del faktiskt gårlill. Man kan inte bara låta sig luras, och framför allt inte låta lura delsvenska folket som känner en stor oro för all kärnvapenstaterna beter sig pådet viset genlemot små stater. AnL 22 Utrikesminister ; Det är inte fråga om alt tro utan om attvela. Ni använder uttryck som "alt del är bevisat" och "jagvet". Men i ett brev som Svenska freds har skrivit lill mig talades del påett ställe om siarka indikationer och på ell annal ställe om mycket siarkasådana. Svenska freds anser det inte bevisat eller all man vet - i vilkel fallinte i det brev man har skrivit till mig. Det är inte min sak som svensk utrikesminister att prövavad som händer mellan och , även om jag är myckel intresserad.Det viktiga är alt det är oerhört svårt, för atl inte säga omöjligt, attstyrka förekomsten eller icke förekomsten av kärnvapen ombord ulan all gåombord på fartyget. Del förbjuder intemalionell rätt. Del är fråga omförlroeride. Om man misstror och utgår från all fartygen inte följer eltförbud, varför skulle de intebluffa om de bekräftar alt de inte har några kärnvapen ombord? Del Prot.1989/90:117 är ingen lösning på problemet. Detta måste bygga på förtroende. Skillnadenmellan er och mig är alt jag vill åstadkomma elt resultat dä del ] [ Jag vill ha borl alla kärnvapen! Det vet jag all ni vill också. P F g f Atl fåbort de kärnvapnen är ett led i atl nå den slutliga målsättningen: Bortmed alla kärnvapen! Men då måste vi agera tillsammans med andra länder,framför allt de nordiska länderna. Här håller vi på atl diskutera en nordiskkärnvapenfri zon tillsammans med de andra länderna, trots att tre av ländernaär med i NATO. Vilken fördel, eftersom de andra länderna kan påverka sina andravänner i NATO - och del gör de också. Alll det arbetet skulle kunna varabortkastat. Jag skall inte gä närmare in på del. Men jag ber er tänka igenomproblemet ifall ni skulle inta en annan ställning än de tre NATO-länderna. Dåär allt resonemang om en nordisk kärnvapenfri zon borta, likaså del gemensammaagerandet i FN och på andra håll. Det år skillnaden mellan er och mig. Jag ärresultatpolitiker Ni gör en skenmanöver som förhindrar oss andra att agera. AnL 23 (vpk); Det sistnämnda kan ju slå häroch säga pä ell demagogiskt sätt. Lägg fram bevisen för alt det är sä illa medde andra nordiska länderna! Del år klart alt Svenska freds inte har lagt fram någraabsoluta konkreta bevis om det brittiska örlogsfartygets besök i . har framkommit klarl alt det brittiska örlogsfartyget hade med sigkärnvapen i . Andra talare har här visat pä andra länder där detbevisligen har varit örlogsbesök och där fartygen har varitkärnvapenbestyckade. Utrikesministern säger all della bygger på förtroende. Vimåste lila på kärnvapenmaklerna. Men bevisligen kan vi inte lita pä dem. Dåhåller inte del förtroende som skall råda, utan vi måste tala om vad som gällerför och kräva ett klart svar om de respekterar del. AnL 24 (); , det är brist på konsekvens här! Hur i hela friden skall vi få bort kärnvapnen genom alttillåta dem i svenska hamnar? Jag trodde att vi skulle gå successivt fram föralt få bort kärnvapnen. Elt första steg vore all fä borl dem ur svenska hamnar.Då vore det naturligt alt säga atl vi inte önskar besök av de fartyg som kanbära kärnvapen. Dessa stater har givetvis andra fartyg som kan gästa oss.Misstanken borde vara nog. Jag menar atl vi inte behöver vela. Vi vill inte habesök av dessa fartyg. Del borde vara en möjlig politik all genomföra. AnL 25 (): Jag har inte tagit upp denna fråga utifrånelt nedrustriings- perspektiv. Jag lycker alt det är viktigt atl ser till atl depririciper som vår utrikespolitik bygger på också efterföljs, dvs. all de stora stater som vi 11 Prot.1989/90:117 vill skall respektera de små staternas beslut också gör delnär de besöker 8 maj1990 ' vårt territorium. Del handlar omSveriges trovärdighet gentemot omvärlden [ " också när vi skallresonera med dessa stater i andra sammanhang. r p ijrago : gäller förtroendet mellanSverige och kärnvapenmakterna menar alt vi skulle få kännedom om vi frågade huruvida det finns kärnvapenombord eller inte. Kärnvapenmakterna är helt uppenbart rädda för atl fäden frågan, för då måste de svara ja eller nej. inte ljugai internationella sammanhang när de fär en direkt fråga. vad somhar hänt i fallet . Jag vill återigen fråga: Menar utrikesministern all dettainte skadar vår trovärdighet? Kan utrikesministern garantera all inte någon avde båtar som besöker oss från kärnvapenmakterna har kärnvapen ombord? Denfrågan ställde jag också i mitt första inlägg. AnL 26 (): sade alt han ville nå resultatoch atl skillnaden mellan honom och oss andra är atl vi inte har denambitionen. Jag vill då korrigera detta påstående, för målet för åtminstone ossi är faktiskt alt nå resultat. Det är skillnad mellan atl tro och atl veta. Del är hellriktigt. Men detta som har hänt har ändå gett - precis som - starka indikationer på alt det mycket väl kan ha förhållit sig så alldella fartyg hade kärnvapen ombord, vilkel omständigheterna pekade på. Min fråga till var just hur man gemensamtkan agera inom de nordiska länderna. Man kan ju ta upp frågan på elt nordisktministermöte och tillsammans försöka föra en resultatpolilik för att åstadkommaen kärnvapenfri zon i . Jag vet alt socialdemokraterna har fallat ettkongressbeslut om alt man. när del inte längre lönar sig atl arbetainternationellt, eller när man inte kommer längre på den väg vi följer dådel gäller att få bort kärnvapenbestyckade fartyg, skall gå vidare och lanästa steg. När skall delta ske? AnL 27 (); Också jag vill knyta an lill della medresultatpolilik. talade om den kärnvapenfria zonen i . Jagundrar då: Var är resultatet någonstans? Vi har väntal på alt få något resultat ifrånämbetsmannagruppen. Vi vet egentligen inte vad denna grupp sysslar med, fördess verksamhet är ju så hemlig. sade att om vi går ut och är aktiva när detgäller hamnfrågan, kommer alll arbete i zonfrågan all ha varit förgäves. Detär ett mycket märkligt påstående. Jag vore lacksam om kunde utveckla vad delär som skulle försvinna och vad del är som egentligen finns. Vi har ju inte ensfått reda på della. När delgäller FN sade att också delta arbete skulle vara förgäves.Då har dessa framstötar i olika internalionella sammanhang fak- 12 tiskt inte gett.något resultat. Vihar inte fåll någon ändring lill stånd. gen har juuttalat alt om det inte blir någon ändring, skall det vidtas andra ålgärder Närkommer de andra åtgärderna? Del är svårt alt hinna svara på alla frågorinom den här korta liden. Jag skall ändå börja med det som jag tycker ärviktigast av det som har sagts frän frågeslällarnas sida. sade att vi måste verka tillsammans medde nordiska länderna och ta upp angelägna frågor på utrikesministermölen. Delhar jag gjort på vartenda ulrikesministermöle sedan jag blev utrikesminister Det är klart att detta gäller även örlogsbesök och annat.Jag skall inte sträcka mig längre än till att säga atl jag vet alt svenska kravi del sammanhanget allvarligl skuUe skada den nordiska samverkan på dellaområde. Jag vet del också genom andra samtal och genom del som hände i ,då oppositionen log upp frågan och ville ha en formulering. Det blev en regeringskrissedan NATO hade ingripit. blev isolerat från allasamtal med ledningen i . Det är klart alt också riskerar alt hamna ien sådan situation, om vi blockerar vår möjlighel all tillsammans med de övriganordiska länderna åstadkomma resultat. Vårt handlande skadar inte trovärdigheten.Del är klarl att det vore en annan sak om vi tillät fartyg med kärnvapen ombordatl komma hit. Men det skulle vi aldrig göra. Skulle nägol sådant fartyg kommahit, skulle det avvisas och besöken från del landet upphöra. Detskulle allvarligt skada våra möjligheter atl åstadkomma resultat, och attåstadkomma resultat det är vad jag är ute efler. AnL 29BERTIL MÅBRINK (vpk); Den isoleringspolitik som försöker allbedriva mot har faktiskt misslyckats. Man gjorde naturligtvis sinaförsök, men den politiken har inte varit framgångsrik. Det tror jag all ocksåutrikesministern känner till. Så är läget . Det är ganska illa om de andra nordiska länderna agerar pådet här sättet. Det skulle alltså försvåra arbetet med den nordiska zonen, omSverige skulle driva kravet på ett klart besked av de kärnvapenmakler sombesöker oss med fartyg. Detta låter ganska upprörande, men jag har svårt alltro all det är så allvarligl som utrikesministern säger Om så vore, anser jagatl detta inte skulle vara ett hinder för alt skall ha en klaruppfattning när del gäller dessa frågor och elt bestämt agerande mot dekärnvapenmakler som länker besöka oss med örlogsfartyg, Vi borde kräva eltklart besked från deras sida. AnL .30 (): Problemet med detta resonemang är atl viställer upp på kärnvapenmakternas spel, som innebär all inte tala om vilkavapen som finns ombord. Det är vad de\ hgndlar om. På grund av atl kärnvapenmakternainte vill tala om vilka vapen spm firins ombord får vi inte klara besked. Jagmenar att vi inte skall ställa upp på det spelet. Om man inte vill deklarera till 100 %atl del inte finns kärnvapen ombord, då skall vi inte tillåta dessa fartyg atlbesöka svenska hamnar. Det är en kristallklar och bra ståndpunkt. Som skäl tillatl inte detta kan ske sade att vi är rädda för repressalierfrån kärnvapenmakterna. Är del detta som är skälet? nämnde dennaorsak när del gällde Nya Zeeland-frågan. Jag tycker all det är viktigt att vifrigör oss från denna ståndpunkt och inte deltar i della idiotiska spel omkärnvapen ombord eller inte. och att vi inte avstår från kravet på atl de vapensom finns ombord skall deklareras. AnL 31 (); Kontentan av utrikesministerns resonemang blir alliså attvi inte kan upprätthålla den svenska principen om kärnvapenfrihet för dä skullesamarbetet med de övriga nordiska länderna när del gäller zonfrågan upphöra.Det är klart atl det skadar vär trovärdighet när tillämpar eri uttaladprincip i FN och andra internationella sammanhang som vi när vi fårbesök av dessa stormakter, som vi menar skall respektera små staters beslut,tillåter dem att föra med sig kärnvapen in i svenska hamnar. Jag har tidigare ställt frågan om utrikesministern bestämtkan garantera all det inte förs in kärnvapen i svenska hamnar varhär . och andra båtar har varit här under de senasteåren. Kan jag tolka utrikesministerns svar som alt dessa båtar inte hadekärnvapen ombord när de besökte ? AnL 32INGBRITT IRHAMMAR (c); Jag är inte okunnig om all ni redan hardiskuterat besök av kärnvapenbestyckade fartyg i nordiska hamnar men jag ärfaktisk okunnig om all ni sinsemellan hunnit ta upp den senaste incidenten. Jag menar att detta är en ny situation som har ökat oronäven i . Därför finns del en ny anledning att undersöka om det finnsandra vägar att gä fram gemensamt utifrån denna händelse. Del var vad jag avsågmed min fråga. Visst kan det finnas risker med all gå fram isolerat, menom man inte kan få andra länder med sig har vi - som jag tidigare sade - icentern förordat all man skall gå snabbare fram. Det kostar på, man måste varamodig och det kan bli regeringskris, men del är viktigt atl föra frågan framåt.I och för sig trodde jag inte all socialdemokraterna var rädda för enregeringskris - del var menat som elt skämt, jag tycker inte alt vi skall ha ensådan när del gäller den här frågan. 33 (): Jag undrar vilka bevis behöverha för all bli övertygad om att kärnvapenslaterna faktiskt har kärnvapen ombordpå de fartyg som är gjorda på ett sådanl sätt. Höga f.d. amerikanska militärersom har varit med pä denna lyp av båtar har bekräftat atl de aldrig varit medom att man har lastat av några kärnvapen. Lämnar man , är man för attgå ul i krig. Då är bålarna beslyckade på ell sådant sätt all de kan gå in i enkrigssituation. Man lastar inte av några vapen. Hur många sådana här bevisskall man behöva för atl kunna ändra sin politik? Tycker inte att del snarl är dags altfundera över vilkel Prot. 1989/90:117 som är nästa sleg i denna process? Vimåsle väl göra någonting? Vi i kan inte vara så passivasom vi är ? Skulle vi inte också kunna vara litet mera pådrivande och intebara i internationella sammanhang tala om allmän nedrustning när del gällerandra utan själva agera i vårt eget område? AnL 34 Utrikesminister ; Ni talar om bevis och om alt ni vet. Ni haringa bevis, och ni vet inte. Det gör inte heller Svenska Freds. Där talar manom slor sannolikhet eller starka indikationer. Man kan inte basera utrikespolitikpå sannolikhetskalkyler. Det kan man bara göra på vetande och på sådant somkan bevisas. fråga har jag redan svarat på. Det endasättet atl styrka om del finns kärnvapen ombord eller inte är att gå ombord ochkonlrollera. Sådana möjligheter finns inte. Sådana här besök måste bygga påförtroende. Del har vi för de gästande fartygen. Ingenting är bevisat moldetta. Bevis existerar inte. När del gäller tilltron till den svenska utrikespolitikenvill jag säga all vi möter i FN. i och från alla länder en stark tilltrotill när vi för vår talan för kärnvapennedruslning även på den marinasidan. Jag vill inte att skall agera så atl de möjlighelerna går omintet. Är det sa allvarligt? Jag påslår alt det ärallvarligare. Jag ber er tänka igenom delta utifrån ett vidare perspektiv ändet ni tar upp. AnL 35 (vpk): Man inte gå ombord ochkontrollera, säger utrikesministern. Nej, del är riktigt. Det kan mannaturligtvis inte göra. Vilken är då den säkraste garanti som vi kan få ifrånde länder som är kärnvapenmakter och som kommer hit med sina örlogsfartyg? Ärdet atl bara tala om vad vår lag säger? Då säger landet i fråga an del harnoterat delta. Vi kan i slället säga alt vi har en lag som förbjuder införandeav kärnvapen, atl vi vill alt besökande fartyg skall respektera det och frågaom de är beredda atl göra del. Jag tror alt del sistnämnda alternativet ger enstörre garanti. Jag tror att de länder som besöker oss med sina örlogsfarlygoch har kärnvapen i det fallet skulle bli myckel försikliga med atl våga brytamol det svar de har gett oss. 36CLAES ROXBERGH (mp); Vi kan ta och överföra siffrorna frånGreenpeace för 1980-lalel och anta att de skall gälla för 1990-talel för att fåen uppfattning om vad vi talar om. Det gäller då åtta karnvapenkapablafartygsbesök i . Jag förstår egentligen inte skälen till varför viskulle tillåla just dessa fartyg att besöka svenska hamnar. Varför skulle detvara så förfärligt om vi sade lill dessa länder att de gärna får komma tilloss. men med några andra fartyg? I andra sammanhang har vi inte dragit oss för all varaföregångare internationellt. Vi har varit föregångare på många områden. Varför,, skulle det vara så hemskl om skulle vara föregångarepå delta område och gå i spetsen för alt förbjuda kärnvapenkapablafartygsbesök? Jag förslår inte detta. Prot.1989/90:117 AnL 37 (); Man kan fråga sig omvi behöver ha de erforderliga bevisen [ [ direkt i handen. 1 andra sammanhanghar vi från svensk sida agerat - det har ar paj go utrikesministern också gett uttryckför-utifrån uppgifter som vi har fått från Närdet gäller kärnvapen på båtar finns uppgifler från inlernationellavapenforskare, vi har en egen underrättelsetjänst som skulle kunna hjälpa ossmed detta, och såvitt jag vet finns det sådana uppgifter på försvarsdepartementet.Kärnvapenmakiernas doktriner är dessutom mycket lätta atl tolka. Man åker inteul på haven långt ifrån sin hemmahamn utan att ta med sig full stridsmundering. frågar jag utrikesministern om jag skall tolkasvaret som jag har fått så att dessa båtar - och . - inte har haft kärnvapen ombord när de har besökt svenska hamnar. Ettklart besked på den frågan vore bra alt få. AnL 38 (); Jag fick inget svar på om ärberedd att pä nytt ta upp frågan om besök, mot bakgrund av att man kan anse altdelta är en nytillkommen händelse, eftersom den i alla fall visar påsannolikheten av att det här fartyget har haft kärnvapen ombord. Kan jag iannat fall fä ett klart besked om att inte anser atl detta ärtillräckligt väsentligt för alt föra upp på nästa gemensamma minislermöle? Det är naturligtvis riktigt att man inte kan gå ombord påfartyg. Däremot skulle man kunna kräva besked. Jag vet också att nisocialdemokrater tycker att det egentligen inte bygger upp någol förtroende närman varken förnekar eller bekräftar atl man har kärnvapen ombord. Elt steg påvägen skulle kunna vara att bara begära ett besked. Det bygger fortfarande påelt förtroende mellan staterna. .39 (); vill gärna tala om nedrustningoch kärnvapennedrustning. Naturligtvis vill vi alla att kärnvapnen skallförsvinna. Risken är nu - när man håller på att ta bort landbaserade kärnvapen- att det blir en upprustning till havs. Då vi agerar som vi gör i Sverigeunderlättar vi upprustningen lill havs, eftersom man kan ha en flotta i vårtnärområde på detta sätt och gå in i de nordiska hamnarna med kärnvapen. På det sättet tycker jag atl effekten blir tvärtemot vadSten egentligen talar för Om vi skall verka för alt vi själva skallha kärnvapenfritl i det nordiska området, måste vi också kräva att vi får svarpå frågorna om de fartyg som går in i våra hamnar har kärnvapen ombord ellerej. Om vi inte får svar på frågan, måste vi följa samma politik som man gör iNya , som jag ser det. Varför är vi så rädda för alt själva agera förvårt eget område? Jag har sagt tidigare, att i stort sett på varjesammanträde med de nordiska utrikesministrarna är dessa frågor och 16 nedrustningsfrågorna uppe. Delgäller också den här frågan. söker vinalurliglvis i dessa samtal att väga in vad som har hänt sedan vi iräf- Prot. 1989/90:117 fades senast. Det är därför ganska givet att detta ocksåkommer att vägas in när vi träffas nästa gång. AnL 41 (); Jag kan bara notera alt den fråga som jag nuhar ställt i flera inlägg, om utrikesministern kan garantera alt de fartyg sombesökt oss inte har haft kärnvapen ombord, inte är besvarad. Del tycker jag ärytterligare elt bevis på att utrikesministern och regeringen inte kan säganågot sådant, eftersom man har uppgifter som visar att vid besöken frånkärnvapenmakterna kan det myckel väl finnas kärnvapen ombord på båtarna. Sedanvågar man inte hävda vår princip om all vi skall ha kärnvapenfrihel på grund avvårt förhållande till bl.a. . Det är sådana mer subtila skäl som jag trorligger i botten. AnL 42 (): Jag vill bara konstatera alt under dennadebatt har vi fortfarande inte fått höra några bärande skäl lill varför viinte skulle kunna tacka nej lill besök av kärnvapenkapabla fartyg- inga bärandeskäl. Jag lyckeratt har flytt undan detta ochhänvisat till de nordiska länderna. skulle jag vilja höra vilka debärande skälen är till varför vi inte skulle kunna göra delta. Varför skullevi inte kunna gå före även på detta område, såsom vi har gjort på andraområden? AnL 43 Utrikesminister ; Jag rekommenderar de två senastefrågeställarna att läsa protokollet. Dä kommer ni alt finna svaren på de frågorsom ni har ställl , mycket klara svar. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1989/90:519 om det sekretessbelagdamaterialet om Boforsaffären har med hänvisning lill enframställning från den indiska regeringen till den frågatmig om jag är beredd all vidta åtgärder så atl man på indisk sida kan få tillgånglill relevant material; bl.a. den sekretessbelagda . Det är riktigt att den 2 aprilmotlagit en indisk framställning om internationell rättshjälp i medanledning av betalningar i samband med affär med rörandefälthaubitssystem FH 77 B. Framställningen skall i handläggas enligtlagen (1975:295) om användning av vissa tvångsmedel på begäran av främmandestat. Regeringen har beslutat överlämna den indiskaframställningen till riksåklagaren för prövning enligt lag. 2 protokoU 1989/90:117 Prot.1989/90:1 17 säga vilka ålgärder som kan komma alt vidtagas pä svensksida med anled- ning av den indiska framställningen. Vad gäller RRVs rapport aviseraderegeringen sin avsikt all på ' " diplomatisk väg överlämna denfullständiga texten till den indiska rege- ringen omriksdagen ställer sig bakom bedömning angåenderapporten. som framställtfrågan, anmält alt hon var förhindrad att närvara vid sammanträdel. medgavandre vice talmannen att i ställel fick della i överläggningen. AnL 45 (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret.Anledningen till all inte är närvarande är atl honbefinner sig i för att studera EG. Del är nog bra det också. Sedan ställde den här frågan har. precissom utrikesministern säger, majoritet beslutat atlrikta kritik mot atl inte haft tillgång lill delta material, bl.a. RRVsrapport. Efler vad jag förslår kommer kanmiaren alt fatta beslut i enlighet medkonslilutionsut-skoltets förslag. Del innebar alt får del av i varjefall RRVs rapport. Såvitt jag förstår finns del även en del andra uppgifler ochrapporter som borde överlämnas till . Vad jag däremot inte förslår är altutrikeshandelsminislern, som inte är närvarande i kammaren, enligt tidningsuppgifterhar sagl atl RRVs rapport inte skall offentliggöras. Jag lycker atl del ärlilel dumt, eflersom den tidigare varit publicerad. Därför lycker jag altrapporten borde kunna offentliggöras i del här sammanhanget. Hela den här vapenaffären har varit en mycket seg deg. ochdel som sker borde ha hänt . är det emellerlid inte så attdet är regeringen och de socialdemokratiska ledamöterna som har varit mesttillmötesgående, utan det är faktiskt oppositionen som tvingat fram den enaåtgärden efler den andra. Jag lycker alt del är synd alt del har varit pä delhär sättet. Men kanske det kan bli slut pä sådana här vapenaffärer. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1989/90:573 om betydelsen för Sverigeatt EG-staterna sluter en politisk union Med hänvisning till det brev om en framtidapolitisk union som den franske presidenten och den tyske förbundskanslern skickade lill EG-ordföranden har Per frågat statsrå det om vilka slutsatser hon drar för del av "atl det alltså nu slår klart alt EG kommer alt utvecklas till en fullfjädrad västeuropeisk supermakt med stark centralregering som bestämmer över allt 18 väsentligt, inbegripet ekonomi,utrikespolitik och säkerhetspolitik". Fråganhar överlämnats lill mig. Redan i preambel förkla- Prot.1989/90:117 rade sig fördragsparterna beslutua all lägga grunden lill ett ständigtfastare förbund mellan de europeiska folken i syfte all stärka skyddet för fred och ] [ frihet, även om manaldrig närmare preciserade hur della förbund skulle ge- ''PF g Dennamålsättning återupprepades och förstärktes sedan i Enhetsakten . Dennu aktuella diskussionen om del västeuropeiska samarbetets fortsalla inrikiningskall ses mot bakgrund av de snabba men också långsikliga förändringarna i deninternalionella politiska miljön, inte minst i . Del är i dagens lägesvårl atl dra några bestämda slutsatser om de framtida samarbetsformerna i vårvärldsdel. Målsättningen inom EG lycks vara all stärka den internasammanhållningen för all förbättra möjlighelerna alt bidra lill ulvecklingen avell bredare europeiskt samarbete. Klartstår emellertid att vägen till en gemensam utrikes- och - särskilt-säkerhetspolitik inom EG torde vara lårig och irite helt okompUcerad. Detfinns uppenbarligeri stora meriirigsskiljaktigheter mellan EGs medlemsländernär det gäller den vidare utveckliugeri i eri sådan riklnirig. Flera länder haruttryckt tvekan inför en övergårig fråri samråd och corisensus till eu fastaresamordriirig och biodaride gemensamma ställningstaganden genom majoritetsbeslut.EGs interna debatt är långt ifrån avslutad. Jagdelar mot denna bakgrund inte Per Gahrlons tolkning av del åberopade brevetfrån president och förbundskansler .