prot · GD09131 · 1989-12-31 00:00:00 — Sedan går det att välja om man tyckeratt det skall ske en styrning uppifrån eller om man tycker att människornaskall fä styra sina liv själva så mycket som möjligt. Det är fråga omvärderingar Där tycks vi inte kunna övertyga varandra. Vi kan prata helakvällen, men jag antar att vi håller fast vid våra synpunkter Förnyad behandling av föräldraförsäkringen 140BARBRO (); Jag hade i och för sig inte tänkt att begäraordet igen, men det måste ändå vara någon ordning på debatten och uppgifternamåste vara korrekta. När påstår att hon har systrar som studerarsamtidigt som de tjänar pengar och därmed får föräldrapenning kan detta intevara sant, eftersom nian faktiskt måste arbeta för att varaberättigad till föräldrapenning. Man blir inte sjukpenningplacerad om man intetänker arbeta . Det är inte rimligt att man kan arbetapå ferier, bli sjukpenningplacerad och sedan få föräldrapenning. Vi har behandlat fall i utskottet som handlat om kvinnorsom har varit föräldralediga under mer än ett är. Sedan har de börjat arbetaoch blivit gravida igen, men eftersom de inte arbetat har de intefått någon sjukpenningplacering. 141 MARGÖ (): Även jag hade för avsikt att disciplinera migoch bara hålla mig till mina två repliker, men när plötsligt kastarom och försöker förklara det ekonomiska sambandet med att man var tvungen attdra in föräldraförsäkringen, måste jag få kommentera detta. gick ifrån sin första beskrivning, där vi varöverens om att det bara var av politiska skäl som man drog tillbakaföräldraförsäkringen. försöker säga att orsaken var situationenpå arbetsmarknaden -dvs. överhettningen -, kraven i avtalsrörelsen ochinflationen. bara attDoris skulle säga: " och så hade vi ett ökat underskott i bytesbalansen",för det har andra hävdat som orsak till att man drog in föräldraförsäkringen.Dessa samband finns inte och det är medveten om. Det vore nogklokare om stod fast vid den första versionen och erkände att detenbart var fråga om en politisk eftergift till och attföräldraförsäkringens utbyggnad inte hade något att göra med krisen i densvenska ekonomin. 142 (): Det är alldeles självklart att om man villdra in mer pengar till landet, som man har av mandaten iriksdagen och är beroende av andra partier vid varje beslut - så är läget irealiteten - måste man göra eftergifter Det tycker jag att alla borde ha klartför sig. Till vill jag säga att om man har ettåterkommande feriearbete blir man inplacerad i sjukpenningklass. Då har manrätt att få ut ersättning. Det är en mycket gammal sanning. När det gäller detandra exemplet, då det hade gått , har man också rätt till ersättning.Denna rätt har utvidgats i samband med att föräldrapenningen sträcker sig överlängre tid. Jag vill sluta med att säga att föräldraförsäkringen nogär den finaste reform som har genomförts i vårt land. Det har betytt storfrihet och trygghet för familjerna att man har kunnat stanna hemma utan storaekonomiska uppoffringar Därigenom har också papporna kunnat stanna hemma. Jagvill påstå att en av de allra viktigaste reformerna att bygga vidare på ärföräldra- Jag villsluta som jag började med att säga att föräldraförsäkringen har högstaprioritet i det kommande reformarbetet. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 1989/90:131 30 maj1990 20 § Ändring inaturresurslagen Föredrogs bostadsutskottets betänkande1989/90;BoU20 Ändring i naturresurslagen (prop. 1989/90:126). Anf.143 (); I bostadsutskottets betänkande nr 20 tas - förhoppningsvis-till slutliglösning upp en fråga som har varit aktuell , nämligen det kommunalavetot. Redan vid behandlingen av den nya ingick förslag omdet kommunala vetot. Frågan avgjordes dock inte då, utan den bröts ut ur detstora PBL-paketet för vidare överväganden. Vadfrågan egentligen handlar om är vilken rätt kommunerna skall ha att självafullt ut och i alla lägen behålla sin självbestämmanderätt. Jag vill understrykaatt det kommunala självstyret har ett stort värde. Detta självstyre får inteträdas för när utan mycket tungt vägande skäl. Detfinns emellertid verksamheter som är av sådan karaktär och som är så viktigaatt andra perspektiv än de snävt kommunala måste läggas på dem. Hit höromhändertagandet av avfall från kärnkraftverken och av kemiskt avfall. Dessaproblem angår hela nationen, och man måste lägga ett övergripande synsätt påderas lösning. Mankan ha olika uppfattningar om kärnkraften och om alla de kemiska produkter somanvänds i värt moderna samhälle, men man kommer inte ifrån att vi alla har ettansvar för hur avfallshanteringen löses och depone-ringen ordnas. Motdenna bakgrund accepterar vi moderater att det kommunala vetot inskränks ivissa specifika och avgränsade fall, just för att klara verksamheter, där detfrån nationell synpunkt är synnerligen angeläget att de kommer till stånd. Eftersomdet inte kan uteslutas att alla kommuner i landet säger nej till en sådan typav anläggning som jag nämnde, måste de övergripande nationellabedömningarna ta över och beslut om lokalisering till någon viss plats fattaspå riksnivå. Denkommunala vetorätten skall finnas kvar som huvudregel, men i det fall ingenkommun accepterar verksamheten skall regeringen fatta beslut. Detär viktigt att understryka att det här gäller frågor som det från nationellsynpunkt är synnerligen angeläget att lösa. Därför anser vi moderater attbegränsningen av det kommunala vetot inte skall gälla för vindkraftsanläggningarDessa kan från nationell synpunkt inte anses som synnerligen angelägna. Vidden framtida energiförsörjningen kommer vindkraften att spela en underordnadroll. Att i denna fråga frånta kommunernas deras 1989/90:131 självbestämmanderätt måste vara fel, som det strider mot andeme- ningen i propositionen. Med det anförda yrkar jag bifall till reservation nr 10 och i övrigttill utskottets hemställan. Om reservation nr 11 i en eventuell votering skullevinna över reservation nr 10, avser vi moderater att stödja reservation nr 11 ihuvudvoteringen. 144 (): infördes tillståndsprövning när det gäller vissaindustrianläggningar Detta gjorde man för att hushålla med från nationellsynpunkt viktig mark och vatten. Tillstånd till lokalisering av miljöstörandeverksamhet måste ges av den kommun i vilken verksamheten skulle bedrivas, dets.k. Sedan införde man i NRL bestämmelser om prövningspliktför att man skall få sätta i gång vissa slag av nya anläggningar. Iregeringens proposition rörande NRL, 1985/86:3, föreslogs angående detkommunala vetot att regeringen i vissa undantagssituationer skulle kunna getillstånd mot kommunens vilja. Huvudregeln skulle vara att tillstånd inteskulle få ges om inte berörd kommun gett tillstånd till etableringen. Manmenade dock att vissa anläggningar kunde vara av sådan nationell betydelse attde måste lokaliseras till någon plats i landet. I dessa undantagssituationerborde det, enligt förslaget, finnas möjlighet för regeringen att låtariksintresset ta över det lokala intresset så att tillstånd skall kunna ges motkommuns vilja. Bostadsutskottetville då inte ha inskränkningar i det kommunala vetot, och man ville att fråganskulle övervägas ytterligare av regeringen. följde den linjen, ochdet blev avslag. Nuhar man kommit tillbaka i proposition 1989/90:126 med förslag till utvidgningav prövningsplikten angående förbränningsanläggningar Den skall även omfattaanläggningar för eldning med annat bränsle än fossilt bränsle. Man vill även haandra utökningar som finns angivna i propositionen, och som jag inte skallnämna här Detgörs vissa inskränkningar i det kommunala vetot. Man hävdar att huvudregelnskall vara att vetorätten gäller I vissa fall där det ur nationell synvinkelär viktigt att få anläggningar uppförda, skall regeringen ha tolkningsföreträde.Detta har väckt stor diskussion, och vi har haft uppvaktningar ibostadsutskottet. Jag har förståelse för de argument som lades fram, mensamtidigt vill jag understryka att vissa saker är så viktiga ur nationellsynvinkel att landets regering måste få tolkningsföreträde. Folkpartietställer sig bakom regeringens förslag. Jag vill därför yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande, med ett undantag. Det gäller nyloka-liseringinom de s.k. högexploaterade kustområdena. Vi i vill att det imotivtexten skall stå att nyetablering av vissa typer av vindkraftsanläggningaroch lager av naturgas inom dessa områden bör ske på platser där det vållarminst skada för naturmiljön. anser att det är viktigt att särskiltmarkera detta i motivtexten. Jag yrkar bifall till reservation nr 4.1 övrigt ställer upppå regeringens förslag, och jag vill yrka bifall till utskottets hemställan iövrigt. 145 (): Det gläder mig att miljöministern har tillfälle att vara med härikväll, även om timmen börjar bli sen. Det tycker jag hedrar miljöministern. Detbetänkande som vi nu diskuterar har den föga upphetsande . Men betänkandet behandlar principiellt mycket viktiga frågorsom rör kommuninvånarnas möjligheter att påverka sin egen livssituation. Jagtänker på den kommunala självstyrelsen. Denkommunala självstyrelsen har en mycket stark ställning i vårt land. Kommunerna,det gäller även landstingen, hör till de grundläggandeinslagen i den svenska folkstyrelsen. Kommunernas uppgift har traditionelltvarit - och är - att samla människor inom ett visst geografiskt område för attfrämja gemensamma intressen. Genom den starka kommunala självstyrelsen har detvarit möjligt att decentralisera viktiga samhällsuppgifter till kommunerna.Kommuninvånarna har härigenom filiför-säkrats rätten att lokalt besluta omgemensamma angelägenheter gällande regeringsformen görs en viktig markering. Iregeringsformen 1 kap. 1 §, den s.k. portalparagrafen, står det att folkstyrelsenförverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genomkommunal självstyrelse. Begreppet självstyrelse finns således med i1974 års regeringsform, en av våra tre grundlagar Den kommunala självstyrelsenär därmed grundlagsfäst. Förnågra veckor sedan lämnade kommunallagskommitté sitt betänkande Nykommunallag. I förslaget står i 1 kap. 1 §; "är indelat i kommuneroch landsting. Dessa sköter pä den kommunala självstyrelsens grund deangelägenheter, som anges i denna lag eller särskilda bestämmelser" Äveni förslaget till ny kommunallag har alltså begreppet självstyrelsetagits med. Denkommunala självstyrelsen bärs upp av en decentraliseringsideologi, en ideologisom betonar de positiva värden en självstyrelse vill främja. Låt mignämna dels demokratiaspekten, dels effektivitetsaspekten. Från demokratisksynpunkt är det angeläget, som vi i ser det, att kommunmedborgarna styrsig själva och själva ansvarar för den lokala admi-nistrafionen och för hurkommunen sköts. Ur effektivitetssynpunkt är det önskvärt att besluten fattasnära de berörda. Föross i framstår den kommunala självstyrelsen som i högsta gradändamålsenlig i jämförelse med vad som skulle gälla om den centrala statsapparatenstyrde och ställde i många kommunala sammanhang. är jag medveten omatt den kommunala självstyrelsen inte kan vara total. Då vore varje kommun enegen stat. Det måste finnas en arbets- och uppgiftsfördelning mellan statenoch kommunerna. Utrikespolitiken hör inte till kommunernas ansvarsområde, ejheller försvarspolitiken, för att nämna två exempel. Undersenare tid har det framkommit exempel på hur den socialdemokratiskaregeringen, livligt påhejad av moderater och folkpartister, vill införabegränsningar i den kommunala självstyrelsen. Det är, som vi ser det i ,en allvarlig utveckling. Ett exempel är betänkandetÄndring i naturresurslagen. 1989/90:131 30 maj1990 1989/90:131 30 maj1990 ritet bestående avsocialdemokrater, moderater och folkpartister vill göra stora inskränkningar idet kommunala vetot. Man vill avskaffa det kommunala vetot på vissa områden. Bakgrundentill utskottets betänkande BoU20 är en utredning som av vetokommitténöverlämnades till bostadsministern . Betänkandetsändes sedan ut på remiss dels till vissa statliga instanser som anmodadessvara, dels till samtliga kommuner som bereddes tillfälle att svara.Remissvaren skulle vara departementet fill hända . Jagfick av miljöministern svar på en enkel fråga . Min frågagällde om remissinstanserna hade fatt tillräcklig tid för behandling avvetokommitténs betänkande. Miljöministern svar löd; "Min bedömning är attdenna remisstid varit tillräcklig". Nuvet vi svaret. Det är alldeles klart att remisstiden var för kort. Av de ca 100kommuner som svarade inom föreskriven tid var det endast tio som haft ärendetför beslut i kommunfullmäktige. Ungefär lika många hade lämnat sitt svardirekt från kommunkansliet, möjligen hade något kommunalråd undertecknatskrivelsen. Ca 60 kommuner hade beslut från kommunstyrelsen och ca 20 frånarbetsutskottet. Efter remisstidens utgång, dvs. efter , inkomytterligare ca 90 kommuner med remissvar, varav 35 med beslut frånkommunfullmäktige. Detär allvarligt att kommunerna som är direkt berörda inte har haft tillräckligtid att behandla betänkandet. Tidsbristen har medfört irritation i kommunerna -ofta stor irritation. Överklagandenatill kammarrätterna har varit mänga - ca 30. De klagande anser att kommunernasbeslut när det gäller remissvaren på vetokommitténs betänkande fattats påalltför låg nivå i den kommunala beslutsprocessen. Besluten har fattats iarbetsutskott eller i kommunstyrelser ofta beroende på tidsbrist. 1 1 kap. 5 §kommunallagen står det: "Fullmäktige får uppdraga åt styrelsen eller annannämnd att i fullmäktiges ställe fatta beslut i viss grupp av ärenden, i den månej annat följer av lag eller annan författning. Sådant uppdrag får ej avseärenden som är av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt. "Något mål som behandlar lagligheten i beslutet har ännu ej hunnit avgöras ikammarrätten. Med det citat ur kommunallagen som jag läste upp tyder på att detslutgiltiga remissvaret skall fattas i kommunfullmäktige. Vadsäger då kommunerna i sina remissvar om majoritetsförslaget om inskränkningari den kommunala vetorätten? Något större förtroende för utredningensmajoritetsförslag - som socialdemokrater, folkpartister och moderater stårbakom - har inte kommunerna. Endast cirka en tredjedel av de kommuner som haryttrat sig har helt eller delvis tillstyrkt det gemensamma förslaget frånsocialdemokraterna, och . Majoriteten av de kommunersom har svarat vill antingen ha kvar det som gäller , dvs. absolutveto eller tillåta att öppna en begränsad ventil. Centernsreservation i utredningen har alltså fått starkt stöd från kommunerna. Detär tråkigt att konstatera att regeringen ej har tagit någon som helst hänsyntill remissvaren från kommunerna. Man kan med tanke på den korta remisstiden fråga sig omregeringen var intresserad av att få ta del av kommunernas synpunkter. Istället för att beakta innehållet i kommunernas remissvar har regeringen valtatt gå den motsatta vägen, dvs. att öppna en ännu bredare ventil i detkommunala vetot än vad vetokommitténs majoritetsförslag innebär. Tillregeringsförslaget om en ännu bredare ventil har , och i storutsträckning även moderata samlingspartiet, anslutit. Jagövergår nu till att mera ingående beröra några av reservationer ibetänkandet. I reservation 2 tar vi i upp regeringens handläggning avlagförslaget. Vi riktar kritik mot den korta remisstiden. Många kommuner - jagkan med fog påstå de allra flesta - har inte hunnit behandla lagförslaget ikommunfullmäktige. Detta är otillfredsställande. Frågan om den kommunalavetorätten är en principiellt viktig fråga och bör alltså behandlas ikommunfullmäktige. Ireservation 5 tar vi upp det kommunala vetot. arbetar för en starkkommunal självstyrelse, för kommunernas självbestämmanderätt och förkommunernas beskattningsrätt. Regeringensförslag, som får stöd av och i viss utsträckning även av moderatasamlingspartiet, innebär en kraftig inskränkning i den kommunala vetorätten.Genom regeringsförslaget rycks en grundläggande del av den kommunalasjälvstyrelsen undan. Socialdemokrater och folkpartister vill t.o.m. göra enännu bredare ventil än vad vetokommitténs majoritet ursprungligen föreslog. 1föreliggande förslag till ändringar i naturresurslagen - det gäller 4 kap. 1 §- vill utskottsmajoriteten, socialdemokrater och folkpartister, ej ha någotkommunal veto pä fem av elva punkter Socialdemokrater,folkpartister och moderater vill inte ha något kommunalt veto när det gällert.ex. anläggningar för mellanlagring eller slutlig förvaring av kärnämneneller kärnavfall, stora förbränningsanläggningar, stora anläggningar förlagring av naturgas och anläggningar för omhändertagande av miljöfarligtavfall. Slutsatsenmåste, som jag ser det, bli att socialdemokrater, folkpartister och moderaterinte vill ha någon vetorätt när det gäller miljöfarliga ochkontroversiella anläggningar Då skall regeringen, enligt utskottsmajoriteten,kunna köra över kommunerna. Däremot är man beredd att behålla det kommunalavetot när det gäller anläggningar av typ pappersbruk, massafabriker ochcementfabriker Sammantagetanser alltså majoriteten att den kommunala vetorätten kan behållas förverksamheter som av kommun och kommuninvånare inte upplevs som alltförkontroversiella. Centernsprincipiella ståndpunkt är att den kommunala vetorätten skall vara absolut. Ettavsteg från den absoluta vetorätten bör enligt uppfattning endastkunna ske i de fall beslut oundgängligen måste fattas för lokalisering av enanläggning för omhändertagande av miljöfarligt avfall. Anläggningen skall taemot avfall från hela landet och vara av typ . Förstoch främst skall givetvis sådana produktionsprocesser väljas som kraftigtreducerar kvantiteten miljöfarligt avfall och starkt minskar avfalletsfarlighet. Den uppfattningen tror jag att miljöministern delar Men i dagensläge är det ofrånkomligt att stora kvantiteter miljöfarligt avfall måste tas om 1989/90:131 30 maj1990 1989/90:131 30 maj1990 SAKABs nuvarandekapacitet ärotilläcklig. Att exportera problemen ställer vi i ej ossbakom. Det gäller för regeringen att framlägga en reduceringsplan som innebäratt mängden miljöfarligt avfall kraftigt minskar Med hjälp av ekonomiskastyrmedel borde industrin förmås att välja miljövänliga produktionsmetoder Detkan emellertid uppkomma en sådan situation att en ytterligare avfallsanläggningmåste komma till stånd och att de kommuner som skulle komma i fråga avstyrkeren lokalisering i den egna kommunen. I en sådan tänkt situation anvisar centernden lösningen att beslutar om en begränsad ändring inaturresurslagen eller stiftar en särskild lag. Lagändringen eller lagen somskall vara generellt tillämplig skall vara tidsbegränsad. Regeringen ges dåmöjlighet att besluta i en situation dä lokaliseringsfrågan inte kan lösas påfrivillig väg. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer där finns med ochi övrigt till utskottets hemställan. 146 (); Jag satt som vpk-representant med i den parlamentariska vetokommitténunder ledning av , tillsammans med en av den fysiskariksplaneringens och naturresurslagens tillskyndare och skapare. Envist drevSvante i utredningen frågan på ett sådant sätt att vår uppgift därinte var att ifrågasätta en ventil i vetorätten utan bara att utreda hur denskulle se ut och hur beslutsprocessen skulle kunna gestaltas. Mot denbakgrunden, och i förhoppning om att få hela utredningen, eller åtminstone dessmajoritet, att ställa sig bakom en mycket smal venfil, ställde jag mig bakomutredningsmajoritetens skrivning i allt väsentligt utom beträffandevetoundantaget för energianläggningar Efterremissbehandling och diskussioner i och utanför värt parti har jag blivitalltmer övertygad om att min första spontana reaktion på vetokommitténsuppdrag var riktig, nämligen att det inte behövs någon uppluckring av detkommunala vetot. Det skall vara absolut. Egentligen kan man inte tala om ettveto om det inte är absolut. Tvärtom kan en uppluckring ge alldeles felaktigsignal till aktörerna på fältet. Den kan ge en signal om att det är fritt framatt köra över kommunerna, att det är fritt fram att fortsätta produktionen avmiljöfarligt avfall och att bygga jättelika energianläggningar i stället förkärnkraftsanläggningar, trots att kommunernas vetorätt även fortsättningsvisskall vara huvudregel, även enligt utskottsmajoritetens förslag. Däremot menarjag inte att utredningen har varit onödig, även om den i mitt tycke har kommitfram till en alldeles felaktig huvudståndpunkt. Den har skärpt prövningspliktengenom att utvidga den till att gälla nya områden. Man har skärpt kraven påprocessen. Man har beskrivit kraven sä att det alltid skall presenteraslokaliseringsalternativ och att det alltid skall görasmiljökonsekvensbeskrivningar Utredningen har visat hur en ventil i framtidenskulle kunna se ut. Indirekt har också utredningen påvisat, eller snararebekräftat, grundlagens arbetsfördelning mellan regering och riksdag. Jag ärövertygad om att det är riktigt att det är som skall stifta lagar ochregeringen som fattar de konkreta lokaliseringsbesluten. Detegendomliga, eller kanske t.o.m. mystiska, med det här ärendet - särskiltregeringens iver att driva fram först utredningen och sedan propositio- nen - är att det inte hargått att få klarhet i vad det är för verkliga motiv och skäl som har legatbakom förslaget. Det är möjligt att vi här kan få besked från"NRL-ministern", som vi har som åhörare här . Men trots attjag har suttit i utredningen, känner en stor del av"planeringsmaffian" här i landet och har deltagit i bostadsutskottetsbehandling av ärendet har jag inte riktigt förstått de verkliga drivkrafternabakom och skälen till att förslaget har pressats fram med så stor hastighet.Först trodde jag att det var behovet av ett 2 som låg bakom. Men det ärfaktiskt så att anläggningar för miljöfarligt avfall, alltså enSAKAB-anläggning, inte behöver enligt nu gällande regler lokaliseringsprövasenligt naturresurslagen. Något veto finns alltså inte när det gäller enSAKAB-anläggning . Enligtplan- och bygglagen kan en kommun tvingas till en plan för en lokalisering aven SAKAB-anläggning redan enligt nu gällande regler Slutförvaring avkärnavfall är inte heller en så aktuell fråga att den kan sägas ligga bakom denstora brådskan. Under utredningen fick vi klart för oss att företrädare förSAKAB och SKB nekade till behovet av en uppluckring av vetot. Energianläggningarvar det över huvud taget inte tal om i utredningen förrän på ett väldigt sentstadium. Man fick faktiskt en känsla av att det främst var vissakommunalpolitiker som gärna ville ha en möjlighet att spela ett dubbelspel ochsom var mest intresserade av att driva fram den här ventilen. Jag menar att detkan helt enkelt vara bekvämt att inför hemmapubliken visa sig kallsinnig lokalisering av någonting som kommuninvånarna inte vill ha och sedan låtasig köras över av ett regeringsbeslut. Då har man i alla fall ansiktet i behållinför de närmaste väljarna. Det var faktiskt kommunalpolitiker som införutredningen var de som talade om att detta behövdes. Dethar efter remissomgången visat sig att majoriteten av kommunerna var emotundantag från vetorätten. Tunga remissinstanser ifrågasatte framför allt skulle undanta energianläggningar Men regeringen har hastat pä, och manhar inte tagit intryck annat än marginellt av remissinstansernas synpunkter.Man motiverar att energianläggningarna undantas med kärnkraftsavveckling - attdet var viktigt för att genomföra kärnkraftsavvecklingen. kan mannotera att de partier som är minst intresserade av kärnkraftsavvecklingen,nämligen och , stödjer förslaget till att luckra uppvetorätten när det gäller energinalägg-ningar De partier som kraftfullast stårbakom kärnkraftsavvecklingen anser och har kommit fram till att man inte skallha denna vetoventil när det gäller energianläggningar Någontinghelt nytt har förts in, nämligen gruppstationer för vindkraft. Där slår t.o.m.moderaterna bakut. Det är ganska obegripligt varför detta har kommit med. Greenpeacehar påmint oss alla här i - vi har alla fått en liten present -om att den signal som vetoventilen ger är helt felaktig när det gällermiljöfarligt avfall.