prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Däremot är det helt klart att man inte får användasig av riksbankssekretessen. Det får inte regeringen göra. BeträffandeMarconi-affäreri säger att de som utformat den engelskarapporten inte visste vilka regler som gällde. Sakenär ju atl man presenterar ett problem och säger aft så här är det: fårinte exportera direkt till . Därför har vi elt annat förslag: viskickar vapnen via så kommer de till i alla fall. Sedanmåste regeringen också kopplas in eftersom inte kan sälja fill ettförelag utau måsle förharidla med regeringen. Detta säger jatill. Det är också vad medborgarkommissionen säger har ministernvarit beredd alt acceptera den här formen av kringgående rörelse för att kunnaexportera trots all man inte skulle kunna det enligt riktlinjerna. Fråganom defensiva vapen och juntan kan ha betydelse när det gäller aft la ställningtill huruvida man skall exportera eller ej. Men det är inte det saken gällerHär gäller def frågan om aft en handelsminister har varit beredd aft accepteraatt man exporterar via elt annat land. Det är det sakeri gäller, . 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning AnL 53 (): Jag tvingas än eu gång komma tillbaka till Marconi-affäreri. Jag karidå hänvisa till all i alla de utfrågningar som vi har haft, bl.a. den med 5Riksdagens proiokoU 1989/90:123 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning chefen för , klartframgick för alla som deltog atl det var helt möjligt och all del inte fannsnågra problem när det för handelsministern gällde atl la ställning lillMarconi-affären 1975. IngelaMårtenssori stöder sig på medborgarkommissiorien, och jag måste då än en gångpåminna om aff medborgarkommissioneri utgick fråu eri aririari lidpurikl. Manutgick från den tidpunkt då mililärjunlan hade makten i , Men den hadefallit . Här rör det sig alltså om en situation då vi hadeen civil regering. Dethar ju slagits fast att det infe heller var frågari om ett riytt vapensystem.Def var fråga om reparation av gamla kanoner i hamn. Något som jag redani min iriledning påpekade som ett kuriosum är att den här affären över huvudtaget aldrig har blivit av. AndersBjörck och jag skall väl inte fortsätta atl träta. Jag erkänner alt jag iblandpratar litet för fort, och det är väl möjligt att inte riktigthar förstått vad jag har sagt. Jag skall därför sakta upprepa att jag tyckeratf det är eu litet för enkel lösning att använda återremissförfarandet för attlösa problem mellan och . Det är därför som jag underhela den här debatten har krävt att skulle kunria ge åtmirislorienågra sakligare motiv för en återremiss äri vad häri har presterat.Del tycks vara flera än jag här i kammaren som har ställt samma krav och blivitlika besvikna på på den punkten. Arif.54 Tredje vice talman (): Det förekommer ju skeuprocesser här i kammareri . Skådespeletrunt ålerremisskravet är väl en sådan skenprocess. Men del var irite för att säga det som jag begärdeordet, utau def var för att höra med socialdemokraterna hur de täriker göra ideri kommande vote-ririgeri. Jag har iriför varje irilägg av mig en ledtråd härvidlag, men någon sådan har jag inte fått. Jagtycker att kammarens ledamöter innan den här diskussionen är avslutad borde fåell klart besked från socialdemokratisk sida. Tänker socialdemokraterna stödjaåterremissyrkandet eller ej? 55 (): Jag har gång på gång under den långa debatt vi haft redovisat skäleriför eri återremiss. Jag tror inte att det tjänar något till att återupprepa demännu en gårig. Jag har rialurligtvis respekt för de mäririiskor som har eriaririari uppfattning i olika sakfrågor; så även när def gäller återremiss.Under dagens debatt har jag inte precis märkt så mycket av respekten för altdet ibland kan finnas olika uppfattningar och för att man kan vilja utreda ensak extra grundligt när nya moment tillkommer Men del får man ta som en del avspelet. Jaglycker ändå att det här inte handlar om atf lösa några problem för mig. Detklarar vi nog själva, det kan jag försäkra. Däremot handlar del om att när vifattar beslut i frågan om skall det inte finnas några kvarståendeproblem vad gäller den information som de människor som har deltagit iberedningen har fått. Då skall det inte finrias riågra furideririgar om hurolika papper har hauferats, om hur olika personer har försökt påverka Då, herr talmau,tvingas vi börja om från början fill ett kommande års granskriing. Det är detsom ligger bakom återremissyrkandet. Vi har dålig erfarenhet ikonstitutionsutskottel: när vi fattar beslut kommer det ständigt nyainformationer och vi tvingas revidera våra uppfattnirigar och konstatera att vihar blivit lurade. Detär del som ligger bakom mitt förslag, och ingen annans, all vi skall ha enåterremiss på den här punkten. Anf.56 (): Jag måsle bara göra elt klarläggande när det gäller krigsmalerielinspektören.Kurt påslåratt skulle tycka atl det var okej attexportera vaperi lill 1975. Det är ju i och för sig inte såintressarit vad säger 1990 om hur man skulle ha gjort 1975. Detvar ju faktiskt så all när jag ställde frågari om krigsmaterielirispek-töreri1975 gjorde deri bedömnirigeri atl del skulle vara svårt för ministern och förUD aft acceplera den här exporten, och att det var därför man hade föreslagitdetta, visste inte om alt den dåvarande krigsmate-rielinspektöreuhade gjort denna bedömning. Jag lycker atl man måste ha med della iberäkningen. KurtOve har ännu inte förklarat varför var beredd atlgodta en sådari här export. Kammaren övergick lill att debattera avsnittetAvfalsförhandlirigarna på lärarområdet. 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 57 ELISABETHFLEETWOOD (m); Avtalsrörelseu 1989 på skolområdet har lämnat en bitter ef-tersmak.Inhopp och uttalande från skolministern satte elevers, lärares och föräldrarskänslor i svallning. Politiska frågor blandades i avtalsrörelsen. Vi fickuppleva en strejk som var beklaglig men förståelig utifrån vad som utspeladesbakom för del mesta stängda dörrar Förtroendetför statsmakterna fick sig en ordeotiig förri. SkolmiriisterriS agerandeförtjänar sannerligen kritik. Men det anser inte majoriteten i konstitutionsutskottet.Att socialdemokraterria irite gör def riär def gäller de egriaregeririgsledamöterna är vi ju inte ovana vid, även om det skall erkännas attsocialdemokraterna ibland är beredda att uttala en viss krifik mol den egriaregeririgeri. då gäller del ofta dem som redari gått ner för räkning ochdär kritiken inte kan undvikas. Förutskollet gällde det att klarlägga huruvida kommunaliseringen ingått som enväsentlig del i lärarförharidlirigarria. förelåg två alterriativ iavtalsarbetet. Det första som inriebär oförändrat huvudmaririaskap, såledesmed staten kvar som arbetsgivare, låg under det andra, som innebar enöverföring till kommunalt huvudmannaskap. Kan man verkligen se detta som någolannal än ett lockbete för överföring till det kommunala huvudmannaskapet? Detär i kommunerna pengarna finns, lär ju ocksä ha yttrat enligtLärarnas riksförbund. Vi anser att detta, tillsammans med flera andraomstäridigheter, visar att kommunaliseringen ingick som en del iförhandlirigarria. Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning PåSACOs begärari träffades parterna vid ett välbesökt möte hoscivilministern. ville ha bekräftat atf kommunaliseringen verkligen skullelyftas ur förhandlingarna. Till slut uttalade vid detta möte skolministern altså skulle ske, men den skriftliga bekräftelsen på detta kom först efter envecka. Man ville först ordna trupperna eller ordna reträtten eller hur det nuskall uttryckas. Def märkliga var dock atf trots detta låg de två olika budenfast, med den femproceritiga skillriaderi. Eflersompropositiorien om kommurialiseririg lämnades lill först den 27oktober måste arbetsgivarverket ha varit näst intill klärvoajant. Eller hadedel möjligtvis utgått direktiv från regeririgeri? Det sista är defirii-tivtirite uteslutet. Vireservariter firiner det ytterst olyckligt att en politisk fråga av denna storabetydelse på def här sättet blandades in i förhandlingarna. hade juredau på våreri i sambarid med kompletleririgsproposiliorieri uttalat att deridå irite ville ta upp frågau till behandling utan ville invärita deri bredaarialys som ullovals fråri regeririgeri. Varttog den arialyseri vägeri? Vad meriar regeringen och skolmininstern med en bredarialys? Vilka skall få della i eri bred arialys? Varför använder man jusluttrycket bred? Kan den verkligen gå oss ledamöter av den här kammaren förbi?Vem av oss fick la del av deu? Vad är det för analys som man ligger och tryckerpå i deparlemerilel? Stämmer handläggningen av analysfrågan med vad som begärtsav ? Nej,herr talman, skolministerns handläggning av den här frågan har skadatavtalsförhandlingarna och bidragit lill alt öka misstron mot skolministern ivida kretsar Vi menar all det bör riktas kritik mot honom för detta. Bifall fill reservation 10vid konstitutionsufskotlets betänkande 1989/90:30! 58 (); Hanteringen av avtalsförhandlingarna på lärarområdet Hk-nar ingeriannari. Atf så är fallet illustreras tydligt när man tittar litet närmare påkronologin i skeendet. Den16 talade skolminister vid ett disfriktsord-förandemötehos . Han redogjorde för hur han såg på skolufveckliiigerioch framhöll att def är riödvändigt atl lärarna kommunali-seras. I framliden ärdel i kommunerria som perigarria finns, sade han. Sammadag överlägger skolministern med Lärarnas riksförbunds ordförande och redogörför planerna om kommunalisering. Om lärarna var kvar hos staten, sade han,kunde de inte räkna med någon löneutveckling. Det var budskapet. Den4 april, alltså , informerades de andra lärarorganisationerna,och . Vid det tillfället varockså företrädare för , skolministern och civilministernsamt deras statssekreterare och planeringschefen i civildepartementetnärvarande. Det är alltså en mycket stor församling som möts den här gången föratt infomera SL och SFL. Ja, det liknar snarare ett strategimöte än ett informationsmöte,skulle man kunna tycka. regeringen återigen sinsyn på kommurialiseringeri och säger atl mari skall återkomma med en bredanalys. beslut i det ärendet blir aft man inte anser att det finnsnågon anledning att ta slällning. För det första finns det ingel yrkande ochför det andra saknas den breda arialyseri. Sågår sommaren, och presenterar tvåförhandlingsbud. Det märkliga är aft del ena budet, det som förutsätterkommunalisering, är högre än del andra. Även om skolministerntidigare sagl att del är hos kommunerna som pengarna finns, är det alldelesuppenbart att staten är villig att betala en bra slant för att lärarna skallacceptera kommunalisering. Ja,skillnaden mellan buden var så stor alt del ena inte längre var seriöst, ellersom SACO-S ordförande uttryckte det: Budet utan kommunalisering varutomordentligt magert, om jag får använda det uttrycket. Det var välegentligeri inte någon som fog def på allvar Skall jag vara ärlig, var detnågot vi inte ens diskuterade i våra beslutande organ, för det var så uppenbartatt def infe var ett realistiskt alteruativ. Nästaintressanta datum är Då hölls ett möte, efter en propå fråriSACO-S som var oroat efter aff ha fått de här två budeu, som alldeles uppenbartvar en signal om att kommunaliseringen var en del av förhandlingsbudet. Viddet här tillfället var också en slor församling närvarande. I spetsen stodskolministern och civilministern, som ledde mötet. Efter en kort överläggninggav civilministern klart besked om att kommunaliseringsfrågan skulle föras bortsom ett objekt i förhandlingarna. Ett skriftligt besked om detta utlovadesockså. Det kom dock inte förrän . Dessföriririanhar emellertid det här hänt. uppvaktar Lärarnas riksförbundsordförande skolministern med ett upprop mot kommunalisering av lärarnasom inte mindre än 39 000 lärare hade skrivit på. Dagenefter, , går ut med eft mycketuppseendeväckande pressmeddelande, där man säger att SACO-lä-rarna kräver ettlagförslag om kommunalisering. Det var ett ovanligt fult hugg i ryggen på denlärarorganisation som konsekvent och mycket tydligt Urider sagt ettklart och eotydigt riej till kommurialiseririg. Trotsde diskussioner som hölls , trots den skrivelse som mötetutmynriade i och trots de löfteri som civil- och skolmiriistrarna vid dettillfället gav om att kommunaliseringen skulle föras ut ur förhandlingsbudet,låg de två buden kvar, alltså också det bud där kommunaliseringen var enförutsättning och som låg högre än det andra. Sedandröjer det bara , så kommer propositionen om kommunalisering avlärarna - väl att märka utau deri analys som efterlyst . Manskall också veta aff utgången av beslutet var osäker intill allra sistavoteririgssekunden. Somhändelserria sedari utvecklade sig, blev kousekveriserna mycket aU-varligastrejker och ett mycket dyrt avtal, för att inte tala om det avbräck som skeddeför hela elever uuder den här perioden. Vi anser att def är heltuppenbart aft skolministern har ingripit i skeendet på ett sätt som allvarligthar skadat avtalsförhandlingarna. Och för detta förtjänar han aft 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Tyvärr harmajoriteteri irite arisetl detsamma. Därför yrkar jag bifall till reservatiori10. Jag vill avsluta mitt anförande med att ställa två frågor tillsocialdemokraternas företrädare i denna debatt. Anser verkligenatt de två bud som lades fram var likvärdiga? Beiydersocialdemokraternas ställningstagande i denna fråga att anser atthanteringen av dessa avtalsförhandlingar kan tjäna som modell även förframtida löneförhandlingar där staten är arbetsgivare? AnL59 Tredje vice talman (); Jag hoppasatf jag skall kunna begränsa mift anförande. Defär även från centerpartisterrias sida uppeubart atl del blev eu mycket olyckligavtalsrörelse på den offentliga sektorn Del var förresten inte förstagången, men var det särskilt olyckligt då slutresultatet, interfolieratmed stejker och annat, blev ett helt annal än del som förutsatts vid deekonomiska överväganden som hade gjorts på alla möjliga håll. Det är klart inte kan bortse ifrån att man just på gruud av att frågorna om huvudmannaskapoch lönerörelsen blandades ihop påverkade avtalsrörelsens förlopp i negalivriktning. Enligtmin och mening i utskottet borde kommunaliseringsfrågan ochlönefrågan ha hållits helt åtskilda från varandra. Detta framför vi ireservation 11. Detfiriris eft större problem i dessa sammarihang som är infressanfare, nämligenhur relafionerna i avtalsförhandlingarna skall vara mellan avtals-verket ochregeringeri och eventuellt även mellan regeringen och parterna. Vi har iriksdagen i olika omgårigar diskuterat detta, och def har också skettföräridririgar. Tariken med dessa förändringar har varit atf det skall bli enklarare boskillnad mellan regeringen och avtalsverkel. finns det oftaså att säga en dubbelhet i de krav som ställs på regeringen i sådana sammanhang.Del är inte så sällsynt all man i kritiska situationer hör ropen skälla om attregeringen måste ingripa. Det finns motstridiga tendenser och motstridigaönskemål i dessa sammanhang beroende på det rådande sakläget. Jagför min del har i tidigare debatter i della ärende arisett att detskall vara eri så klar boskillriad som möjligt mellan regeringen ochavtals-verket, annars kommer regeringen och parterna att betraktas som ettslags nästa iristaris, och avtalsverket får därmed infe den auktoritet somverket bör ha för atl kunna hantera de alltmer besvärliga avtalsförhandlingarnapå den offentliga sektorn. Meu det iririebär riaturiigtvis iute atl förhandlingarnapå hela denna viktiga sektor kan föras oberoende av hur läget i landet är ochvad man ariser alt ekoriomiri tål, dvs, vilka slatsirikomsfer som firiris föratt klara av utgifterna. Därför anser jag att regeringen bör tänka över dessafrågor ytterligare en gång och se till atl del inför en kommande avtalsrörelsefiriris klara och otvetydiga direktiv fråri regeririgeri som sedari fårhanteras på.bästa möjliga sätt av avtalsverkef. Om det trots detta skulle blikonflikter - enligt miri mening har vi haft alltför många sådana inom derioffentliga sektorn - får man riaturiigtvis gripa fill det sedvauligamedlingsförfarande som finns på den övriga arbetsmarknaden. Jag yrkarbifall till reservation 11. AnL 60 (); Ån en gång skall vi riva upp gamla sår Hela denna avtalsrörelse under1989 ligger som en varböld, och def kärins inte skönt att börja peta i denigen. Derina avtalsrörelse har skadat förhållandel både till politiker ochtill lärare, för atl inte tala om eleveroa som kom i kläm. Som politiker skämsjag över hanteringeri. brukar säga att barn skall lära sigkrypa innan de lär sig gå. Vi i ansåg att ett steg i sänder skulleha tagils. Regeririgeri skulle ha sett över målformuleriugarria Och hurstatsbidraget skulle se ut och skilt kommurialiseringsfrågan från lönefrågan. Närvi i har granskat själva harileririgeri har vi gjortbedöm-riirigen att granskningen inte har gett oss anlednirig att rikta någonkonstitutionell anmärkning mot regeringen. Men jag vill äri eri gårigunderstryka att det politiska, fackliga och personalpolitiska sättet ärförkastligt. Vi har fogat ell särskilt yttrande till betänkandet där vi lar uppdetta. Vi anför där alt det var djupt olyckligt att lönefrågan blandades ihopmed kommunaliseringsfrå-gari. Somledamot i utbildriirigsufskottet frågade jag vart deu breda arialyseri hadetagit vägeri. Jag undrar än vem som fick ta del av den. När jag ibetänkandet läser det som sades vid ulskottsutfrågningeri, ser jag atl sammafråga slälldes till . Hon fick följande fråga: Hur anser ni atten bred analys skall göras? Hon svarade då att hon var nöjd med den analys somfanns i propositioneri. framhöll att häri inte hade förväritatsig alt propositiorien skulle komma så snabbt. Det hade infe heller vi iutbildriingsulskottet väntat oss. Man kan fråga varför denna forcering skedde.Hur hade regeririgeri kuunat undvika detta rabalder? Hade regeringen kunnatgöra på något annat sätt? Dettaser jag som en demokratifråga. Det är nämligen viktigt att man går den rättavägen. Defta tog vi upp i debatten när det begav sig. Men jag tänker iriteupprepa vad som då sades. Jag tycker atf det är olyckligt alt äpplen och päronblandas ihop, dvs. atl två så skilda bud läggs fram och alt kommunaliseringsfråganläggs in i det ena budet. och har redogjortför bakgrunden, och jag tänker därför irite upprepa den. Jagvill även instämma i analys av hur gåugeri skall vara, så atlman skall kunna förhandla som man skall upplysa och informera ulanatt det blir ett otillbörligt inhopp i avtalsrörelsen och i del politiskaarbetet. Jag skulle gärna vilja ha en bakgrundsbeskrivning av hur detta skallkunna ske, så att våra själar inte behöver rivas upp med sådaua obehagUgabeslut som vi har fatfat i denna kammare, speciellt på skolområdet. 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 61 () repUk: stöder i princip de synpunkter som både jag och ElisabethFleetwood har framfört, dels i våra anföranderi, dels i vår reservation. Detnaturliga vore att och röstar på denna reservation vidvoteririgen. EvaGoés frågade hur allt detta rabalder hade kuuriat uudvikas och om regeririgerihade kuuriat haridla på ett anriat sätt. Vi har visat på ett alterna- 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning tiv, som innebär attregeringen hade kuunat hålla sig ulanför dessa avtalsförhandlingar. Def hadevarit myckel enkelt för , och är del fortfarande, all stödjareservatiori 10. Jag uppmauar miljöparliet att göra det. Anf.62 () replik: Jag vill äri eri gång understryka att vi i skiljer mellanden konstitutionella och den politiska delen. Det är i detta sammanhang som viinfe har funnit anledning aft anmärka konstitutionellt ulan enbart poHtiskt,fackligt, m.m. Anf.63 () replik: Vårt ställriirigstagande, vår reservation och kritik bygger också påderi konstitutionella granskningen. Varken skolministern eller civilministernskall direkt lägga sig i avfalsförhandlingama. Den redovisning som jag gjorde imitt första inlägg visar klart och tydligt, anser jag, att skolministern harlagt sig i avtalsförhandlingarna. Först diskuterade man om attkommunaliseringsfrågan skulle föras ut ur förhandlingarna, och man skrev papperom delta . Sedan låg ändå de två olika buden kvar Det är ett mycket tydligtexempel. AnL64 () replik: Jag instämde med om att man måste dra upp rågårigar:vad är information och vad skall man ta upp på ett tidigt stadium osv. ? Deltamåste vi ta lärdom av för framtiden. Del är inte riktigt aff blanda sig iavtalsförhaudlirigarna, vilket jag tycker aft mycket riktigtbeskrev. Jag instämmer i hennes beskrivning. Rent koristifutionellt kau jagdock icke påpeka att det var fel gjort. Aridre vice talmannen anmälde att atl lill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.65 (): Granskningen av avtalsförhandlingar på det statliga områdethar omfattat dels relationerna regeringen - arbetsgivarverket, dels, ochspeciellt, förhandlingarna på lärarområdet. Iutskottets betänkande redovisas utförligt hur arbetsgivarsidan har för ändrat sin organisatiori sedan den fria förhandlingsräfferi infördes på den of fentliga arbetsmarknaden . Av vikt att framhålla är att arbetsgivarverket i praktiken numera förhandlar med de fackliga organisa tionerna på den stadiga sektorn och sluter kollektivavtal på ungefär motsva rande sätt som andra centrala arbetsgivarparter gör på den svenska arbets marknaden. ' Debeslut som fattas i avtalsrörelsen fattas i huvudsak av arbetsgivarverketsstyrelse, undantagsvis av generaldirektören. Allaviktiga kollekliva avtal som sluts träffas under förbehåll av regeringensgodkäririaride. När def gäller avtal som hör sammao med eri avtalsrörelse,underställer regeririgeri i siri tur finansutskottet avtalet, innan beslutfattas om godkäuriande av avtalet. Avde utfrågriirigar som vi har haft med de avtalsslutande parternas representanterframgår att det har blivit klarare regler för arbetsgivarverket, som gör attverket som avialsslulande part står friare från regeringen . Delbör även framhållas att kontakterria med de statliga verk och myridigheler somarbetsgivarverket träffar avtal för har intensifierats, så aff det numera tasmåriga kontakter såväl före som under en avtalsrörelse. Av de handlingar som vihar fått till utskottet framgår att arbetsgivarverket, efter samråd med övrigaverk och myndigheter, ansvarat för uppläggnirigeri av avtalsrörelseefler de riktlinjer som regeringeri och riksdag givit. sköts huvudsakligast av de deparfe-menfstjänsfemän som sitteri arbetsgivarverkefs styrelse. Löneministernhålls konfiriuerligf iuformerad om SAV:s verksamhet. Deri informafionen lämnasuuder hand och som regel av verkschefen.Äveri finansutskottet får på begäraninformation av verkschefen under avtalsrörelserna. Utskottet har vid sin granskning inte funnit vare sig någon otillbörliginblandning eller någon försummelse från regeringens sida i av-falsrörelsen.Härmed anser jag reservafion bemött i den delen. Avtalsrörelseninom skolområdet tilldrog sig stor uppmärksamhet dels beträffande strejken,dels beträffande de omfattande demonstratiorierna riktade mot regeririgeri -då speciellt skolmiriisterri - och riksdageri beträffaride förslaget tilländrat huvudmannaskap för lärarna. Isåväl den gemensamma fp- och m-reservationen som c-reservationen kritiserasalt arbetsgivarverket tog upp förhandlingar om lärarlönerna dels underförutsättning av oförändrat huvudmannaskap, dels under förutsättning atlkommunerna skulle få det fulla arbetsgivaransvaret. har framhållits vid utfrågningar att det var helt naturligtaff fa med förändrat huvudmannaskap för lärarna i en avtalsförharid-ling somgällde ett tvåårigt avtal efter de intentioner som gavs i komplelteringspropositiorien1988/89.