prot · GD0917 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är bra att utskottet och utskottets företrädareunderstryker att vad som sagts om en produktionsanpassad älgjakt ochsäkerhetsaspekten står fast och att det skall gälla även inom renbetesområden.Jag måste säga att för dagen kan man vara nöjd med att utskottet följer fråganväldigt noga, men jag vill tillägga i det sammanhanget att om det ärrennäringslagen som utgör ett hinder för att hitta en lösning av problemen i dehär områdena, bör man naturligtvis överväga en översyn av rennäringslagen, föratt lösa problemen. Jag skulle tro att en sådan ändring skulle välkomnas islutändan av både ortsbor och samer, om det visar sig att lagen är alltförstelbent och inte anpassad i tiden, vilket jag tror är fallet, I och med att utskottets företrädare klarlagt varutskottet står i den här frågan, kommer jag för dagen inte att ställa någotyrkande. Men jag vill upplysa kammarens ledamöter om att om det inte går atthitta en lösning, kommer vi naturligtvis tillbaka med samma motion ett annatår. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) konstitutionsutskottetsbetänkande /90;KU20 Lag om ändring i riksdagsordningen. vice talmannen konstaterade ah ingen talare varanmäld. (Beslut fattades under 11 §.) Företogs till avgörandejordbruksutskottets betänkanden /90:JoU2 och JoU4 samtkonstitutionsutskottets betänkande 1989/90:KU20. Mom. 1(skyddszon) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 62 förreservation 1 av m.fl. Mom. 5 och 6 (fiskens barnkammare och ekologiskt känsligaområden) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels utskottetshemställan med den ändring däri som föreslagits i reservation 2 av LarsErnestam och , dels utskottets hemställan med den ändring däri somföreslagits i reservation 3 av och - bifölls medacklamation. Mom. 11(arbetsmarknadspolitiska åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 18 förutskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits i reservation 4 avÅsa . Mom. 12 (handlingsprogram för insjöfisket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (fiskeflottan m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 126 förreservation 6 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 15 (anpassningsavtalet med ) Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 89 förreservation 7 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 77 (skadeersättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (sänkta fiskekvoter m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAnnika och - bifölls med acklamation. Mom. 19 (torskfisket i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (tillkännagivande om laxfisket) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 72 förreservation 11 av m.fl. Mom. 24 (beståndsvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (näringsutsläpp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 33 (trålfiske i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 34(allmän fiskevårdsavgift) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avÅsa bifölls med acklamation. Mom. 35(rotenonbehandling m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avÅsa -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3(översyn m.m. av den nya jaktlagen) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 61 förreservation 1 av m.fl. Mom. 4 (älgjakten inom renskötselområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAnnika och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (vårvinterjakt på sjöfågel) Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 93 förreservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (viltskador) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (fällavgifter och omplantering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (varg och björn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAnnika och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (bidrag till Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare) Utskottets hemställan bifölls med 232 röstermot 73 för reservation 7 av m.fl. BirgitHenriksson (m) meddelade att hon avsett att rösta ja men markerats Mom. 15 (blyhagel) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 35 förreservation 8 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. () meddelade att hon avsett att röstatja men markerats som frånvarande. Mom. 77(jaktkortsregister) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avÅsa -bifölls med acklamation. 1989/90:17 25oktober 1989 Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Idetta betänkande föreslås ändring i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Avändringsförslaget framgår att ändringen önskas genomförd med ett enda beslut.För bifall härtill krävs att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer änhälften av ledamöter förenar sig om beslutet. Beslut skall fattasgenom omröstning. Omröstningen kommer att förättas med rösträkning. Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot avslag. Två ledamöter avstod från att rösta. Utskottetshemställan hade alltså bifallits med erforderlig majoritet, dvs. minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hadebiträtt utskottets hemställan. 12§ Föredrogs skatteutskottets betänkande 1989/90;SkU2 Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1988/89:146). 13§ Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, skatteutskottets betä'"kanden SkU3, SkU5 och SkU6,beslöt kammaren på förslag av andre vi.j talmannen medge att de fick företastill avgörande i ett sammanhang sedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. betänkande 1989/90;SkU3 Alkoholbeskattning m.m. BO (); Det finns i en bred enighet om målsättningen med alkoholpolitiken.Alkoholbeskattningen spelar där en viktig roll. Målen är att begränsa dentotala alkoholkonsumtionen och att främja en övergång från konsumtion avstarkare till svagare alkoholdrycker och från alkoholhal- tiga tillalkoholfria drycker. Om detta finns alltså en enighet. När det gäller medlenkan det däremot ibland vara diskussion. I det betänkande som skatteutskottethar lagt fram är enigheten förhållandevis stor. En bred majoritet menar attprispolitiken skall tillämpas ungefär på det sätt som har skett, ochatt detta har fungerat bra. Vad gäller frågan om alkoholbeskattningens utformning harvi moderater under ett flertal år krävt en förändring, som innebär att vi fåren beskattning efter alkoholhalt. Det har funnits flera motiv till detta, inteminst alkoholpolitiska. Det är naturligtvis positivt att regeringen nu hartillsatt en enmansut-redning, som syftar till just denna förändring ialkoholbeskattningen. Det flnns däremot anledning för dem som harförespråkat denna ändring att - som gör i reservation 2 - påpekavad som bör tas upp i utredningsarbetet. bör enligt moderatasamlingspartiets mening rimligen uttala detta. Utskottet har också behandlat frågan om , så tillvida att det finns en motion från moderata samlingspartiet, som föreslår enförbättring vad gäller trafiken till och utvecklingen på , Ireservation 3 -som är en uppföljning av motionen - föreslår vi därför att manskall ge möjlighet till skattefri servering på färjorna mellan fastlandet ochGotland, Denna typ av servering finns i motsvarande trafik i en del andraeuropeiska länder. Syftet är naturligtvis att se till att denna trafik blirkonkurrenskraftig och att trafiken, likt trafiken mellan och ,kan få del av konferenser etc. Det finns även anledning att undersökamöjligheterna till en viss begränsad försäljning av skattefri sprit, i likhetmed försäljningen på färjorna mellan och , och Ålandosv. Syftet med detta är naturligtvis att förbättra möjligheter tillutveckling. Dessa frågor har diskuterats i kammaren.Jag tycker därför inte att det finns anledning att upprepa tidigare kändaargument, utan ber avslutningsvis att få yrka bifall till reservationerna 2 och3 i skatteutskottets betänkande 3. ISAHALVARSSON (fp); Målet för alkoholpolitiken formulerades 1977,och det var en bred politisk enighet om att minska den totala, alltför höga,alkoholkonsumtionen. Från en topp 1976 minskade försäljningen framtill , då den låg på ren alkohol, räknat per invånare på15 år och däröver. har dock en ökning skett - 1988 låg konsumtionenpå . Detta är alarmerande, eftersom vi har beslutat oss för att konsumtionenskall minska. har dessutom, tillsammans med 32 andra länder inomWHO:s Europaregion, anslutit sig till en hälsostrategi som innebär vill minska alkoholkonsumtionen med , Våren 1985fattade - med anledning av regeringens proposition Utvecklingslinjerför hälso- och sjukvården - beslut om att ställa sig bakom detta mål. Målet varalltså att minska alkoholkonsumtionen fram . Eftervad jag har förstått skulle 1980 vara basåret, och halva tiden har såledesredan gått. Att målet att minska alkoholkonsumtionen inte ärorealistiskt framgår av att vi fick en 22-procentig minskning mellan åren 1976och 1984. Detta kunde ske mycket tack vare att mellanölet togs bort och att manfattade beslut om lördagsstängning av systembolagen. Men ökar konsumtionenigen. alkoholpolitiska beslut innehöll också delbeslutom en aktivare prispolitik. Så långt man vet är priset på alkohol ett av demest effektiva instrument som står till förfogande för att påverkakonsumtionsnivån. års forskning visar också att det faktiskt finnsett samband mellan konsumtionen av alkohol i ett samhälle, alkoholrelateradeskador och andelen storkonsumenter. Forskningen har också visat att det intefinns någon klar gräns mellan s,k, normalkonsumenter och storkonsumenter. Varjealkoholkonsument löper risk att utveckla ett alkoholberoende. Och den riskenökar dels med antalet tillfällen som en person kommer i kontakt med alkohol,dels med mängden som konsumeras. Varje alkoholkonsument är en del av ett socialt sammanhangdär alla individer är beroende av varandra och ömsesidigt också påverkarvarandras alkoholbruk och dryckesmönster. Med stor sannolikhet innebär enförändring i någon riktning av den genomsnittliga konsumtionsnivån - uppåteller nedåt - att många alkoholkonsumenter påverkas. I enlighet med forskningsresultatenmåste man beakta alkoholens tillgänglighet som en betydelsefull faktor när manförsöker förklara alkoholmissbrukets bakomliggande mekanismer. Alkoholfrågan är en folkhälsofråga. Hög alkoholkonsumtionoch missbruk är bland våra allvarligaste sociala problem. Samhällets kostnaderför sjukvård, produktionsbortfall och arbetsvärd är mycket höga. När det gällerenskilda människor och deras anhöriga går lidandet inte att mäta. Lidandetdrabbar dem psykiskt, socialt och ekonomiskt. De samhällsekonomiskakonsekvenserna uppskattades av bruttonationalprodukten. Dettaskrevs av i en trebetygs uppsats med titeln "50 miljarderkostar supen". Omräknat i dagens penningvärde skulle det vara ca 80miljarder. Det visar sig också att de län i som har en högalkoholkonsumtion har ett större antal dödsfall i alkoholrelaterade sjukdomar.Det gäller främst storstadsregionerna , och . , där man har en låg försäljning av alkohol, har man däremotfå dödsfall i alkoholrelaterade sjukdomar. Alkoholen är direkt orsak till vissa sjukdomar -hjärnskador, levercirros, cancer, magsår, högt blodtryck osv. Dessutom äralkoholen en bidragande orsak till en rad andra sjukdomstillstånd.Alkoholkonsumtion medför en stor belastning på sjukvården. De som konsumerarmycket alkohol har en högre sjukskrivningsfrekvens, de utnyttjar sjukvården meroch de blir oftare förtidspensionerade. Alkoholen är inte vilken vara somhelst, man måste inse det. Minst 6000 dödsfall har samband med alkohol. Uppskattningsvis300000 svenskar har så pass hög alkoholkonsumtion att det påverkar derasarbete, familjeliv och hälsa. Det är föross alla viktigt att få ned den totala alkoholkonsumtionen och Vilkakostnader vi skulle besparas om missbruket radikalt minskade! Vilka resurservi skulle få att utveckla välfärden! Var femte säng på akutsjukhusen skullekunna nyttjas för andra än patienter med sjukdomar som orsakats av alkohol. Viskulle kunna kapa köerna till sjukvården. Vi skulle få ett tryggare samhälle.Alkohol och brottslighet är intimt förknippade med varandra. Vid mellan 80 och90 % av alla våldsbrott förekommer alkoholpåverkan. Om man kunde få neralkoholkonsumtionen, skulle man få minskning av rån, våldtäkter, överfall ochmisshandel. Närjag tillsammans med AIDS-delegationen besökte , påpekade ensmittskyddsläkare för oss att det finns ett samband mellan alkohol ochHIV-smitta, Vid konsumtion av alkohol ökar risken att smittas avHIV-infektioner eller andra sexuellt överförbara sjukdomar. Omdömet påverkas avalkohol, och de försiktighetsregler man annars är väl medveten om tonar bortvid ett berusningstillfälle. Jag upprepar: alkoholen är inte vilken vara somhelst, man måste inse det. Folkpartietanser att prispolitiken måste bedrivas på ett mer aktivt sätt än . Medaktiv prispolitik måste förstås något annat än den passiva följsamhet medprisutvecklingen som har ägt rum . Med aktiv prispolitik måsteman frigöra sig från krav på kompensation för de effekter som skattehöjningarnahar på konsumentprisindex. Vidareanser att skatten i ökande utsträckning bör tas ut med hänsyn tillalkoholstyrkan i drycken. Skatt på vin och starksprit skall alltså i högre gradrelateras till alkoholstyrkan. Jag yrkarbifall till reservationerna nr 1 och 2. 1989/90:17 25oktober 1989 Alkoholmissbruket är vårt lands största medicinska och socialaproblem. Skadeverkningarna är mycket stora, både för enskilda och för samhällettotalt. Det är inte bara missbrukarna själva som drabbas, utan även anhörigaoch inte minst barn i missbrukarhem far ofta mycket illa. Alkoholmissbruketmedför enorma kostnader för kommuner, landsting och staten. Missbruket harockså mycket negativ inverkan på den enskildes ekonomi. Vikan konstatera att ett stort antal våldsbrott och trafikolyckor har direktkoppling till alkoholförtäring. Alkoholmissbruket vållar också ett mycket stortproduktionsbortfall genom den sjukfrånvaro som missbruket leder till. Detfinns olika sätt att beskriva alkoholens skadeverkningar, och det har i vissutsträckning gjorts av tidigare talare. I Riksupprop för inköpsbegränsningfrån 1988 presenterades bl.a. följande faktauppgifter: Ca6 000 människor i dör av alkoholskador. 300 000-500 000 personermissbrukar alkohol. 9 Ca 100 000 barn lever i missbrukarhem. Cirka en miljonmänniskor lider direkt eller indirekt av missbruket. av allmisshandel utförs av alkoholberusade personer. av akutsjukvårdens platser upptas avpersoner med alkoholbe- tingade sjukdomar. av patienterna på de psykiatriskasjukhusen har alkoholbe roende sjukdom. En undersökning, som bl.a. refereras i socialstyrelsensidéprogram om minskad alkoholkonsumtion , visar att alkoholenorsakar samhället kostnader som motsvarar av bruttonationalprodukten. Ipengar betyder detta . Det kan jämföras med att visammanlagt i satsar av BNP på hela hälso- och sjukvården. Målet för alkoholpolitiken är, och måste vara, attförebygga skador och missbruk. Eftersom det anses föreligga ett klart sambandmellan total alkoholkonsumtion, missbruket och skadorna, måste målsättningenvara att minska den totala konsumtionen. Genom alkoholpolitiska beslut - innebärande enrad åtgärder för att på olika sätt begränsa konsumtionen - uppnåddes ensuccessiv minskning av alkoholförbrukningen per person fram till mitten av1980-talet. 1985 anslöt sig vårt land, som nämnts av tidigare talare, tillWHO:s målsättning att minska alkoholkonsumtionen fram . Inte bara för att vi skall uppnå det mål vi har ställt oss bakom,utan även därför att det är av största betydelse för enskilda och för vårtsamhälle att vi lyckas pressa ned alkoholkonsumtionen är det synnerligenangeläget att vi når WHO-målet. För att vi skall klara av detta fordras en effektivarealkoholpolitik än den som förs . I stället för att fortsätta attminska har nämligen alkoholkonsumtionen ökat , vilket äroroande. Mätt i 100-procentig alkohol per invånare ökadekonsumtionen . Av statistiken för försäljningunder framgår att alkoholkonsumtionen - beräknad på sammasätt - har ökat med Bryter vi ut , visar det sig attalkoholkonsumtionen var hela högre änandra kvartalet . Mot bakgrund av att utvecklingen tyvärr går tvärtemotmålsättningen om 25-procentig minskning fram är det nusynnerligen viktigt att olika åtgärder övervägs och genomförs för att verkligenpressa ned alkoholkonsumtionen. Det gäller sådana åtgärder som har att göramed tillgänglighet, upplysning om alkoholens skadeverkningar samt regler somklart anger samhällets inställning. En aktuell fråga är vikten av attsamhällets policy blir att alkohol och trafik inte hör samman och att dettafår ett starkt genomslag. Det är därför vi från sida har krävten nollpromil-legräns. Prissättningen på alkoholdrycker genom beskattningen ärett annat viktigt instrument för att uppnå alkoholpolitiska målsättningar.Denna del av alkoholpolitiken behandlas i föreliggande betänkande.Prissättningen på alkohol får inte ses ensidigt, utan måste bedömas motbakgrund av den situation och de utvecklingstendenser som finns när det gälleralkoholkonsumtionen. Inom ser vi det som synnerligen viktigt attalkoholpolitiken intensifieras så att utvecklingen mot ökad alkoholkonsumtionbryts och i stället vänds till en successiv minskning så att vi uppnårWHO-målet. Det återstår bara fram . skall vialltså ha minskat alkoholkonsumtionen . När det gäller att använda prisinstrumentet för att vändautvecklingen har det från centerhåll väckts inte mindre än åtta motioner, varaven partimotion. De motionerna behandlas i det betänkande vi nu diskuterar. De krav som framförs i våra olika motioner syftargenomgående till att effektivisera alkoholpolitiken genom att bättre utnyttjaprisinstrumentet. - attalkoholinnehållet skall avgöra hur hög skatt som skall tas ut, - att man skallöverväga att införa en progressiv alkoholbeskattning, - att man skallinföra en 5-procentig hälso- och sjukvårdsavgift på alkohol och tobak, för attöka resurserna för sjukvård och information om skadeverkningarna, - att formernaför prishöjningar på alkohol skall ändras, så att hamstring inför aviseradeskattehöjningar undviks, - att man skallgenomföra en jämfört med övrig prisutveckling högre, erforderlig prishöjningpå alkohol, för att mot bakgrund av känd priselasticitet uppnå en begränsningav konsumtionen, - att man skallinföra ett från alkoholskatter rensat konsumentprisindex och tillämpa detta såatt lönekompensationer och andra kompensationer inte skall begäras på grund av högrealkoholbeskattning. Jag har här nämnt exempel på deolika förslag vi från centerhåll har framfört i syfte att användaprisinstrumentet för en effektivare alkoholpolitik. Man kan tyvärr konstateraatt majoriteten i skatteutskottet avstyrker alla våra, liksom alla övrigas,motioner. Däremot föreligger reservationer, och jag vill här säga några ord omreservationerna 1 och 2.1 dessa reservationer tas upp flera av de förslag fråncenterhåll som jag har nämnt. I reservation 1 fastslås att utvecklingen visar attalkoholpolitiken måste drivas med större kraft. Reservanterna - i detta fallfolkpartiet, och vpk - framhåller att takten på prishöjningar påalkoholvaror måste ökas. Det sägs att man bör försöka undvikahamstringsteridenser i samband med prishöjningar - liksom vi har nämnt i våramotioner. I reservationen sägs också att man bör överväga åtgärder för attundvika krav på kompensation för de effekter som skattehöjningarna har påkonsumentprisindex. Det är värdefulla synpunkter som tas fram i reservationensom gäller den allmänna inriktningen av prispolitiken. Det är av största viktatt de synpunkterna ges regeringen till känna, vilket föreslås ireservationen, och därmed blir vägledande för det fortsatta arbetet. I reservation 2, som tar upp beskattning efteralkoholhalt, knyter man an till de motioner som har väckts från ochövriga partier. Dessa krav gäller att man skall ha en beskattning som motsvararalkoholhalten och därmed blir ett effektivare medel för att begränsa inköp av framförallt alkohol-starkare drycker. Det är ett annat viktigt sätt att utnyttjaprispolitiken i syfte att begränsa alkoholkonsumtionen. Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2. TORSTENKARLSSON (s); I skatteutskottets betänkande nr 3 tasalkoholbeskattning m.m. upp. Utskottet har haft att behandla ett antalmotioner, som har väckts under allmänna motionstiden och hänskjutits tillhöstsessionen. Jag tycker för min del kanske att vi inte behöver gå in i någonalltför omfattande be- handlingav denna fråga . Anledningen är att denna fråga behandlasi socialutskottet - i varje fall har den behandlats där - och den kommer snartupp i kammaren. Regeringen har också tillsatt en utredning som har i uppdragatt utreda en hel del av de frågor som berörs i motionerna, bl.a.beskattningen av dryckerna i förhållande till alkoholhalt. I en del av motionerna tas dessutom upp frågor som harbehandlats i mervärdeskatteutredningen. Utredningen har lagt fram förslag somi vissa delar tillgodoser motionerna. För den skull skall man naturligtvis intebetrakta alkoholfrågorna som mindre angelägna. Som det har framhållits här i talarstolen tidigare tillhöralkohol och andra droger våra största sociala problem. Stora delar av sjukvårdensresurser tas i anspråk på grund av alkoholbruk och alkoholmissbruk.Kriminaliteten, våldsbrottsligheten, är alkoholrelaterad i mycket storutsträckning. Alkoholbruket är inte individens ensak utan i allra högsta gradett samhällsproblem. Vi kan varken som medborgare eller politiker stå passivainför det problemet. Det kräver ett omfattande engagemang, inte minst attsamhället vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att hålla tillbakaalkoholkonsumtionen. Så har också skett. har de alkoholhaltiga dryckernavarit föremål för särskild beskattning av såväl statsfinansiella somalkoholpolitiska skäl. En vägledande princip har varit att under de senasteårtiondena utnyttja skatteinstrumentet så att prisutvecklingen inte blir långsammarenär det gäller alkoholvaror än andra konsumtionsvaror. Detta innebär attskattesatserna fortlöpande blir föremål för justering, så att utvecklingen avförsäljningspriset på spritdrycker, vin och starköl i stora drag anpassas tillden allmänna prisutvecklingen och konsumentprisindex. Det vi behandlar är motioner , som jagtidigare har sagt. Så sent som skedde en anpassning avalkoholpriserna genom en prisökning på i anslutning tillkompletteringspropositionen. Därför finns det kanske ingen anledning atttillmötesgå dessa motionskrav. I reservation 1 tas beskattningen upp. Där hänvisas till1977 års alkoholpolitiska reform och till WHO;s - -målsättning om en minskning av alkoholkonsumtionen . Ävenom vi har kunnat se att den totala alkoholkonsumtionen under en rad år har minskat,kan vi nu tyvärr konstatera, genom den statistik vi har fått fram ,att konsumtionen mätt i ren alkohol har ökat med 2,. Det har ocksåframhållits här, bl.a. av , att ökningen har varit lika kraftig iår. Konsumtionen har ökat mycket kraftigt jämfört medsamma tid under föregående år. känner vi inte till vilka konsekvenser denprishöjning som skedde har fått. återstår att upprättastatistik för de två sista kvartalen detta år. I reservation 1 vill man göra ett uttalande om att enförändring av alkoholpriserna skall ske. Jag utgår från att regeringennaturligtvis återkommer i denna fråga utan att ett liknande uttalande behövergöras av . Därför yrkar jag avslag på reservationen. I reservation 2 tar man upp beskattning efter alkoholhalt.Jag vill hänvisa till att finansministern har tillkallat en särskild utredaresom skall studera frågorna enligt den inriktning som har angetts i motionerna.Den här utred- ningenkommer att avge sitt betänkande .