prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Folkpartiethar tidigare framhållit vikten av att hjälpmedelsförsörjningen fungerar ute ilandstingen. Det är beklagligt att handikappade som ordinerats hjälpmedel oftainte får dessa hjälpmedel. kräver att statsmakterna poängterarvikten av att hjälpmedel som är statsbidragsberätti-gade också finns atttillgå. Vi vill vidare påpeka den brist som föreligger när det gällerforskningsinsatser för att utveckla smidiga och för hemmabruk lämpligahjälpmedel. Forskning på området är synnerligen vikfig. Avslutningsvis vill jag ta upp frågan om de kostnadsfria läkemedlen.Det är häpnadsväckande att de utredningskrav som en enig riksdag ställer påregeringen inte tillgodoses och att regeringen i stället beslutar att gå enhelt annan väg och avisera ett borttagande av de fria läkemedlen. Folkpartietanser att principen om de fria läkemedlen är viktig, och det är därför som viframför kritik mot regeringens sätt att hantera frågan. Jag kan bara beklagaatt socialdemokraterna i utskottet inte ens i denna vikfiga fråga vågarmedverka till att en enig utskottsmajoritet går mot regeringens agerande. Sedan50-talet tillämpas principen att staten skall stå för kostnader för tillförselav substanser som kroppen normalt producerar De förbättringar somsocialdemokraterna kan tänkas göra när det gäller högkostnadsskyddet ochhandikappersättningen skall finansieras genom neddragningar av andra förmånerHärigenom ställs grupp mot grupp, men regeringen ser inget fel i detta. Det ärsjälvklart att noga kommer att följa regeringens handlande i dennafråga. Med detta vill jag yrka bifall till de reservationer som folkpartietstår bakom i betänkandet SfU5 samt i övrigt till utskottets hemställan. 1 den överenskommelse som behandlas i socialförsäkringsutskottetsbetänkande om ersättning till sjukvårdshuvudmännen ingår att regeringenbemyndigas att via komma överens med landstingen omfinansieringen. De inledande anförandena har i mycket kommit att handla omDagmarsystemet. Som gammal landstingspolitiker trodde jag att Dagmarsystemettillhörde de accepterade inslagen i arbetet med våra landstingsbudgetarTidigare väldiga rop och förtrytsamma utfall har i landstingen, särskilt iglesbygdslandstingen, ersatts av små viskningar och hummanden. Därförblir jag förvånad när både och nu tar upp dennafråga som ett huvudmoment i betänkandet. För mig och för oss i framstårDagmarsystemet som den bästa rättvisereform som vi har fått genomförd. Deninnebär att vi fått en rättvisare fördelning av medel som börjat tryta. avDagmaröverenskommelsen är ekonomi och pengar Vi menar att denna reform för attskapa någorlunda rättvisa möjligheter för att ge gamlaoch sjuka, som också apostroferade, lika rätt till hälso- ochsjukvård är den enda framkomliga vägen. Det som vi slog fast i hälso-ochsjukvårdslagen om en god vård var man än bor i hela landet, på lika villkor ochmed en solidarisk finansiering, var vi överens om i de borgerliga partierna närvi tog beslut om HSL. Dagmarsystemet bär inte hela ansvaret, säger . Jag skulle vilja vända på detta och säga att det inte räcker bara medDagmarsystemet för att få en rättvis fördelning av sjukvårdsresurserna överhela landet. Det behövs också en klart bättre skatteutjämning. När det sedan gäller etableringskontrollen, som SiggeGodin särskilt tar upp, kan jag bara som en liten kuriositet nämna vad som harskett i . Den konservativa-liberala regeringen föreslogförbundsdagen att etableringskontroll skulle införas i allastörre städer för att på något sätt få bukt med de galopperandesjukvårdskostnaderna, vilkas ökning mycket överstiger löneökningarna.Sjukvårdsförsäkringen har ett minus om . Förbundsdagenaccepterade detta förslag, och i den situationen reserverade sig de västtyskasocialdemokraterna mot införandet av etableringskontrollen. Det är viktigt att vi får diskuterasjukvården här i . Det har man också gjort tidigare.Sjukvården betraktas vid undersökningar bland medborgarna som samhällsfrågannummer ett. har debatten kring sjukvårdens situationblivit allt intensivare. Vi har fått mycket tragiska och nedslående reportageförliden helg från ett Stockholmssjukhus om tillståndet påoperationsavdelningarna. Man har bett allmänheten att ringa in sina synpunktertill en kvällstidning, och dessa synpunkter måste vi som politiker ta till oss,inte bara göra som vi skall förfara med regeringens skrivelse , ta del avden och lägga den till handlingarna, utan verkligen med alla medel försökahitta ett system som leder till att vi får det som vi i stolta deklarationerhar uttalat oss för: en god vård på lika villkor och solidariskt finansierad. Det har, som jag tidigare sade, diskuterats mycket här iriksdagen om köer och om situationen inom sjukvården i övrigt. Det harpresenterats idéer och förslag syftande till en bättre samordning av resurserän . Det har t.ex. föreslagits att sjukvårdens resurser nu skullesamordnas med sjukförsäkringen för uppnående av större effektivitet. För attsjukvården skall fungera rationellt måste vi ha en bättre samordning. Det harvi från liksom övriga oppositionspartier framfört här i , ochdet saknas förvisso inte underlag för dessa diskussioner har t.ex. i sin skrift utvecklat dessa tankar, och iESO-rapporten från har professor ochforskningsassistent vid givit oss ettsystematiskt underlag för en diskussion om hur man på olika sätt kan knytaihop sjukvården och sjukförsäkringen. Vad gör då regeringen i detta läge? I den skrivelse som vijust nu behandlar föreslås att en särskild ersättning om 50 milj. kr skallställas till landstingens förfogande för att man skall komma till rätta med delånga väntetiderna t.ex. till starr- och höftledsoperafioner Detta kallas ibil. 4 till den skrivelse som vi nubehandlar för en gemensam kraftsamling för ökad tillgänglighet och bättreutnyttjande i hälso- och sjukvården. Vi i anser att de åtgärder som föreslås är heltotillräckliga. Seminarier, stipendier, expertgrupper, analyser ochdatainsamling i all ära, men en gemensam kraftsamling kan man inte kalla det.Om dessa är de enda åtgärder som regeringen har att komma med för att förkortavårdköer, tycker vi i att det är allvarligt. Vi bedömer att desatsningar och åtgärder som föreslås i de bilagor som jag har nämnt, även ibil. 2, är helt otillräckliga. Regeringen måste ta det övergripande ansvaretför sjukvårdens effektivitet. När man dessutom drar in stora resurser frånlandstingen - det finns partier här i som föreslår ytterligareindragning för sjukvårdens del - är det inte acceptabelt att tro att de härnålpengarna, som ni kallar de 50 milj. kr., skall lösa problemen med de storaeftersatta behov som vi får rapporter om i vårt land. Det svenska systemet, god vård på lika villkor och medsolidarisk finansiering, som det uttrycks i hälso- och sjukvårdslagen, är detvi har som botten. Det måste råda likvärdiga förhållanden i hela landet i frågaom sjukvård. Där måste regeringen anvisa riktlinjer, men inte av det slaget somvi tar del av . Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservation 5. I skrivelsen behandlas också ändrat huvudmannaskap förenklare obduktioner. Det föreslås att landstingen skall ta över dessaobduktioner, men det nämns ingenting om hur landstingen skall klara de ökadekostnader som uppkommer därvid. Vi tycker i att det krävs en omedelbaroch noggrann genomgång av vilka resurser som finns i landstingen för den nyaverksamheten. Vi anser också att det är viktigt att man håller rågången klartill den rättsmedicinska verksamheten, så att den garanteras en fri och oberoendeställning när nu huvudmannaskapet för dessa enklare obduktioner ändras. Jagyrkar bifall till reservation nn 6. Jag vill också kommentera två andra delar av betänkandet.Centern har i ett flertal motioner under den allmänna motionstiden vänt sig motde uttalanden som gjordes i budgetpropositionen, att rätten till frialäkemedel slopas. Vi har krävt att denna rätt skall finnas kvar I denskrivning som förekommer i utskottsbetänkandet har våra motioner glädjandenog blivit tillgodosedda. Jag nöjer mig därför i den här delen med att yrkabifall till utskottets hemställan. För psykoterapeutisk behandling begärs i en motion av UllaTilländer och att ersättning skall utgå från den allmännaförsäkringen. I utskottets skrivning har detta tillgodosetts så till vida accepterar den ökning på 19 miljoner som överenskommmelsen ger för år 1990.Ersättningen skall prövas på nytt när man har fått erfarenheter av denträffade överenskommelsen. Vi tycker det är bra, och vi yrkar bifall tillutskottets hemställan även i denna del. BERTILPERSSON (m) replik: Det är mera sällan jag går i polemik med , men här är detnödvändigt. Jag förstår att försöker slippa att diskuteraDagmarre- Hon vill inte talaom , hon vill liksom ha reformen i tysthet ändå. Helst skall man knapptkomma ihåg att den finns. Men med Dagmarreformen får faktiskt alla landsfinglika anslag per invånare, oavsett om det är ett glesbygdslandsting med mångafriska, unga invånare och ett litet sjukvårdsbehov eller om det är ettstorstadsområde med många gamla, sjuka människor och ett stort vårdebehov.Detta är orättvist. Den enda kompensationen som finns för äldrestrukturensäger man är skatteutjämningssystemet. Med det systemet skulle aldrigkunna tillföra storstäderna pengar Det är jag övertygad om. Inte kämpar ni förnågon rättvisa för de svårast sjuka. Jagvill fråga : Har inneburit att det finns entillfredsställande läkarförsörjning i glesbygden? Om inte, tala om det! Varförskulle det vara omöjligt, , att låta patienterna själva styrahur deras pengar skall användas? De kan styra pengarna till den vård de självabehöver, i stället för att landstingspolitiker skall använda pengarna tillförbundshus på och allt möjligt annat. Varför inte ha en vårdgaranti, såatt man alldeles oavsett dessa 50 milj. kr kan få sin operation eller sin vårdpå det ställe där den kan erbjudas, på det egna bekostnad? Då vetju invånarna att de har möjligheten att få sin vård tillgodosedd. 1989/90:40 6december 1990 () replik: blir förvånad över att vi ägnar så stor del av vårainlägg åt Dagmarreformen. Det är inte alls konstigt, . Om vihåller oss till det som tycker är viktigt, att gamla och sjuka skall haen mycket bra vård och att villkoren skall vara lika i hela landet, är detuppfattningar som också delar Men det fungerar inte med det härsystemet, . Möjligen kan vi fördela eländet över landet, såatt alla får det lika besvärligt. Vi behöver inte ens göra det, för det ärredan ordnat. Det finns inga läkare att tillgå i Norriands inland exempelvis,och därför är Dagmarreformen ett slag i luften. Jagtycker att , förlåt, - jag skall inte kalla henne förDagmar , det skulle vara ett skällsord - inte skall vända sig motVästtyskland för att beskriva någonting. Då gör man som jag sade i mittinledningsanförande, stoppar huvudet i sanden och vågar inte tänka på vilkaproblem vi har här hemma. Tala om på vilket sätt glesbygden skall få sinaläkare! I den frågan är vi faktiskt överens. Tala också om på vilket sätt nitycker att det skall ske! NärMarianne höll sitt inledningsanförande tog jag fram vårt betänkande.Jag tänkte att det kanske finns någon liten strof där, någon liten reservation,något särskilt yttrande om att ni är fullständigt missnöjda med situationen.Jag förstår att ni kanske vill fördela pengarna enligt Dagmarreformen, men niborde ändå tala om för socialdemokraterna att det inte fungerar Det finns inteett kommatecken i detta betänkande som visar att tycker attsituationen är orimlig och att vi måste göra något annat i stället. Visst voredet klädsamt, herr talman, om lät bli att försvara en omöjligsocialdemokratisk sjukvårdspolitik. Det är faktiskt vad det handlar om. Ersättningar till sjuk vårdsh uvud- MARIANNEJÖNSSON (c) replik: När man frågar vad Dagmarreformen betyder förglesbygden , om den har givit fler läkare osv., kan jag tala om den erfarenhetjag har som politiker i läns landsting, som är ett typisktglesbygdslän. Med Dagmarreformen har vi filiförts resurser är de istorleksordningen 170 miljoner Man kan undra hur det skulle bli för oss i vårtlandsting med de propåer som kommer framför allt från . De här pengarnaskulle vi inte ha fått se då. Vi skulle dessutom, efter förslaget om denkommunala ekonomin, ha gått miste om ungefär 200 miljoner Man vill dra in ca 7miljarder från landstingen. Jag tycker att , det vidhåller jagfortfarande, är en stor rättvisereform. Skall man tala om valfrihet är frågan: Vad finns det förvalfrihet, vad har det funnits för valfrihet för människorna i glesbygden?Valfriheten har funnits i de läkartäta områdena, i , ochGöteborg, i läkarhu-sen vid och runt . Alla lasaretten harhaft alla tjänster besatta. Alla distriktsläkartjänster har haft innehavare,det finns en mängd privatläkare och företagshälsovården är väl utbyggd och allatjänster är besatta. Men hur ser det ut ute i glesbygden, där vi bor t.ex.?Där är valfriheten obefintlig. Jag sade tidigare att av Dagmarreformenbestår av pengar och för de pengarna kan man naturligtvis annonsera efterläkare. Men vi lever i ett icke-socialistiskt land. Det tror jag att varkenBertil eller vill ändra på. Man kan inte ta en läkare ochplacera honom med våld i glesbygden, utan han har sitt fria val, och det harresulterat i det sakernas tillstånd som vi har Men genom har vi i allafall fått läkare till glesbygd i de fyra nordligaste länen, enligt vad jag harinhämtat. Vi kan se på det här talet om privatläkare som man kör såmycket med från och och som vi också omfattar i centern- vi tycker att det är riktig; att det skall finnas alternativ i vården. Men demoderata och folkpartistiska -jukvårdsministrarna då vi hade borgerligregering - vad kunde de åstadkomma när det gäller privat etablering? Denetableringen gick ned , medan den däremot efter 1986 har ökat ,så jag tycker att man inte har någonfing att förhäva sig över Och jag skullevilja frå" ; Skulle den här garantin som man talar så mycketom, den här kapiteringen, ge fler läkare till glesbygd? BERTILPERSSON (m) replik: Först vill j.tg göra klart att vårdgaranti ären sak och att kapitering är en annan. Kapitei-ng kan göras kollektivt, somman gör i man kan också göra dt individuellt, så att den följerindividen och så att individen styr efter sina behov. Det är den typen avkapitering vi vill ha. Vårdgaranti innebär bara att om ett landsting inte byggerut sin vård utan håller kostnaderna nere genom att minska utbudet och ökaköerna, så skall folk kunna få vård ändå genom att de kan gå till ett meraförutseende landsting. Jag har aldrig ifrågasatt att län medDagmarreformen har fått 170 milj. kr mer och att man är glad över det. Jag vetockså var dessa pengar har tagits. Man har tagit 200 milj. kr från , somhar den äldsta befolkningen i det här landet och de största sjukvårdsbehoven.Det kan man natur- ligtvisuppleva som rättvisa på det ena hållet, men på det andra hållet upplever mandet som en orättvisa - och det är det jag redan har talat om här . Sedan säger att vi bor i etticke-socialistiskt land. Det är knappt så att man tror det när man ser vilkaetableringskontroller och socialdemokraterna inför här i landet. Menjag kan i alla fall försäkra att det finns flerprivatpraktiker i än i , och att man bygger utprivatpraktikersystemet i . SIGGEGODIN (fp) replik: Jag vill börja med att ställa några frågortill . Vad betyder resurser, om det inte finns några läkaresom utnyttjar dem? Hur många läkare har ni exempelvis i län? Är allaläkartjänster besatta där? Det vore intressant för kammaren att få veta det -inte om ni har ett antal tusenlappar eller miljoner i någon låda, eller om nibygger masto-dontsjukhus för pengarna för att göra av med dem. Det viktiga äratt det finns läkare, personal, sjukvårdsresurser. kaninformera riksdag om hur det ser ut i län. Det skulle varaintressant att veta. Dessutom vet jag att det i och inland -om jag nu skall hålla mig till det område där jag har min hembygd - är bristernafortfarande lika stora. Frågan blir, : Varför har ni inte pånågon enda punkt ställt upp på olika förslag? Ni kan ju hävda dethär som gäller pengarna, men låt oss ändå avskaffa etableringskontrollen! Låtoss stimulera läkare och annan sjukvårdspersonal att etablera sig på andrahåll i landet! Vi har ju framfört ett antal förslag, exempelvis ominvesteringsstöd, högre ersättning för personalens arbete osv. Innebär detnågon väg att gå? Ni borde ändå ha tagit den chansen. Sedan skäms för den borgerliga tiden -för det är vad ni släpar fram när vi diskuterar vore mycket merklädsamt att se på resultatet - och hur det ser ut . Det är faktiskt såatt vi har mycket färre privatpraktiserande läkare i landet , och det ärnutid vi diskuterar Jag tycker ändå att det gjordes väldigt många fina insatserunder de borgerliga åren. Låt oss vara nöjda med dem och också se dem somvettiga insatser - inte släpa fram dem när man .inte vill stå för vad somskedde . () rephk: När det gäller vårdgarantin och kapiteringenförstår jag mycket väl att det är två olika system. Men själva cloun i dettasammanhang är ju frågan: Blir det fler läkare med förslag? Sedan sägs det att det är orättvist därför att vi hardragit bort 200 milj. kr från , där det finns många äldre. ju lika väl som jag att för att man skall mildra effekterna av detta utgårinnevarande år mer pengar per capita till invånarna i än till dem ilandet i övrigt, medan det 1990 skall vara fullt utjämnat. När detgäller läkartillgången har jag sagt att vi har en fri marknad 2 protokoll 1989/90:40 på så sättatt läkarna väljer var de vill slå sig ner Vi kan tvinga dem med morötter, menvi kan inte tvinga dem med piska. Eftersom frågade om vårt län, kan jag säga attvi har ungefär 16 distriktsläkartjänster obesatta. Med alla medel har viförsökt få dem besatta. Vi har upplåtit vårdcentraler på olika ställen ilänet; vi har sagt: "Ni får ta över de här vårdcentralerna." Menförsöken har så att säga stupat på upploppet. Vi har inte fått tjänsternabesatta, utan verksamheten får drivas i regi. Det finns storaglesbygder neråt Blekingegränsen, där vi bara haft vikarier . På treår har vi haft 80 vikarier När det talas om kontinuitet och läkartrygghet, kanman förstå vad det innebär för befolkningen. Jag vill också säga till att jag inte allsförnekar de goda åren. Men när ni kör med detta attetableringskontrollen skall ha varit så negativ, kan man ju se vad somåstadkoms när vi hade folkpartistiska och moderata sjukvårdsministrar. talar slutligen om . Jag tog ettexempel från . Men det är ju den svenska sjukvården det gäller.Hälso- och sjukvårdens problem löser man inte med slagord, vare sig mantalarom vårdgaranti, kapitering eller någonting annat. Det är pengar det gällerVi måste få fram mer resurser Vi måste ge de människor som arbetar i vårdenvettiga arbetsvillkor och goda förhållanden i övrigt. Och så måste det ske ensamordningsamordning mellan de professionella utövarna och mellan osspolitiker Och det måste, som jag sade i mitt inledningsanförande, ske ensamordning av myndigheternas resurser - mellan sjukvårdsresurser ochsjukförsäkringsresurser Det är ett gigantiskt problem, men det hjälper inteatt vi står här i och kastar repliker till varandra. Talmannen anmälde att BertilPersson och anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker MARGÖ (vpk): Jag måste säga att det var riktigt uppiggandeatt höra meningsutbytet om etableringskontrollens vara eller inte vara. Det ärnästan så att man undrar om det är ett privat familjebråk, eller om man fårvara med i debatten. I så fall skulle jag vilja fråga er som förespråkar attetableringskontrollen skall avskaffas: Hur vill ni förklara att det inte finnsnågra läkare i de områden där man har en relativt fri etablering, dvs. inomstödområdena A, B och C? År det egentligen en helt fri etablering ni är uteefter? År det inte fri etablering i , och som frågangäller? Åter till betänkandet. Under det år söm gåtthar våra diabetessjuka fört en intensiv kamp för att rädda de kostnadsfrialäkemedlen. I utskottet har vi fått klart för oss att de fria läkemedlenfaktiskt inte bara är en fråga om kronor och ören. Fria läkemedel är nogsnarare en symbol för solidaritet från samhällets sida med de människor som avsjukdom tvingas till en livslång konsumtion av läkemedel, som de egentligeninte vill ha utan som de är tvingade att äta för att uppehålla livet. Därförtycker jag att det är mycket bra att utskottsmajoriteten nu har lyck- ats blienig om att de vedertagna principerna om kostnadsfria läkemedel skallbehållas. är det ju så här i världen att ingenting varar förevigt. Men i utskottet har vi i alla fall med den här skrivningen lyckats räddade kostnadsfria läkemedlen över de utredningar som vi har begärt frånregeringen. När vi 1970 fick det förenklade ersättningssystemet isjukvården sattes patientavgifterna till ; systemet kallades allmänt ocksåför 7-kronorsrefor-men. Avgiften fastställdes på den nivån av bl.a. det skäletatt ingen skulle behöva avstå från sjukvård på grund av dålig ekonomi. har 7-kronan vuxit till Det innebär attpatientavgiften för läkarbesök har ökat avsevärt mer än andra priser Det kanman se om man tittar på konsumentprisindex. Om 7-kronan hade följt övrigaprisökningar hade vi nämligen inte haft en 60-krona utan en 30-krona. Denhär kraftiga ökningen av patientavgiften motiverar, enligt vår mening, enindexreglering. Vi anser att det förslaget bör prövas inför nästaöverenskommelse om ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Jag yrkar därmedbifall till reservation nr 7. Frågan om ersättning via det allmänna försäkringssystemetför psykoterapi och annan behandling vid psykisk ohälsa har behandlats avutskottet under en följd av ån Ett problem är ju att den vården inte finns itillräcklig omfattning i förhållande till behoven inom den offentliga sektorn.Med den summa som utgår från sjukvårdsersättningen finns det, enligt vårbedömning, inte utrymme för en fri etablering av privatpraktiserandepsykologer och psykoterapeuter Jag kan inte heller se att de partier somförespråkar en fri etablering anslår mer pengar. Då undrar man var pengarnaskall tas till den här fria etableringen. Vi stöder därför principen omvårdavtal och särskilda pengar som öronmärks för de här vårdområdena. Vihälsar därför de här 19 miljonerna välkomna även om vi inser att det är en förknapp summa. Men vi reserverar oss för att begära ett förslag avregeringen om hur vi skall lösa ersättningsfrågan framöver. Vi anser att detfinns skäl att även andra behandlingar än psykoterapi - utförd av legitimeradepsykoterapeuter - skall berättiga till ersättning från försäkringen. Därmedyrkar jag bifall till reservation nr 18, Därefter har vi reservation nr 19, som gäller ekonomisktstöd till psykoanalytisk utbildning. Det är också en fråga som varit aktuell under flera årUtskottet har också uttalat i det första "Dagmarbetänkandet",1983/84:31, att det då beslutade ersättningssystemet inte fick leda till atttillgången på psykoanalytiker minskade. Därefter finns beslut om tillsättandeav en utredning. Det beslutet finns i betänkande 1986/87:1, Det gällde enöversyn av ekonomiskt stöd till psykoanalytisk utbildning. De frågor som skullebehandlas av den utredning som angavs i betänkandet gällde bl,a. kostnaden förpsykoanalytikernas egna utbildningsanalyser samt de blivande analytikernasegna, handledda analysfall. Vad blev det egentligen av den utredningen? Såvitt jag vethar den utredningen aldrig tillsatts. Jag tror att jag minns att det var enhearing i socialutskottets regi. Men detta var ju knappast vad hadebeställt. Hurpositivt man än försöker tolka och utskottets betän- Prot,1989/90:40 Ersättningar till sjuk vårdshuvudmännen Prot,1989/90:40 Ersättningar till sjukvårdshu vud-männen kände, gårdet inte att läsa in att det utbildningsstöd, som vi i utskottet efterlystetidigare, skulle vara tillgodosett. Det stämmer att analytikerna nämns i skrivningen, men detsägs ingenting om hur stor del av de här specialdestinerade 19 miljonerna somskulle vara avsedda för att se till att man får tillräckligt antal till denpsykoanalytiska utbildningen.