prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — Skall vi decentralisera, måste vi också ha förtroende för demänniskor som vi decentraliserar till. Sedantill frågan om vi skall vänta på förtroendemannauppdragsutred-nirigens resultatnär det gäller arvoden. Jag tror irite all det bara är eri lapsus, ulan jagtror att det är bra att vi tar ett helhetsgrepp när det gäller arvoden lillförtroendevalda. Det kan härida att det i socialförsäkririgsriämnderna sitterskiflarbelare som förlorar ganska mycket på att sitta där, därför att arvodetinte heller täcker deras förlorade arbetsinkomst. Jag tycker därför att det ärbra alt avvakta utredningens betänkande. SiggeGodin ställde igen frågan till mig om majoriteten tycker att frågan om jäv ärett problem. Det är klart att förekommer del ofta när man skall fatta beslutatt man upplever jävssituationer, är del naturligtvis ett problem. Jag sittersjälv i en socialförsäkringsnämnd i elt geografiskt område där del bara finnsen nämnd, och jag har aldrig upplevt alt del här är något problem. Jag harockså frågat människor runt omkring om de har upplevt det här, och det har deirite. Jag kari inte förstå varför det inte skulle vara så enkelt att man kanavstå från atl delta i ett beslut om man hamnar i en jävssiluatiori. Närdel gäller medelsanvisningen konstaterade jag alt del finns en splittringbland de borgerliga partierna. Åven tog upp del. Jagkonstaterade bara att man har olika inriktningar. Jag tycker att eftermiddagensdebatt har visat det. Jag kan också konstatera att i sin reservaliorisäger alt man skall skära ried och atl också vill skära ried,medari ceritern vill all man skall plussa på. Om man sedan lycker alt 25miljorier är nålperigar, kari man ju tycka det. AnL 92 (); försöker få det lill något motsägelsefullt all viå ena sidan förordar att man flyttar ut verksamheter och å andra sidan kräveratl man skall kunna överpröva beslut i den lokala verksamheten. Det finns ingenmotsättning i det. Sålänge vi fortfarande här i fattar beslut om riktlinjerna förverksamheten - så länge vi har beslutanderätten kvar här i - är detsjälvklart, anser jag, atl vi i olika sammanhang skall kunria få prövat hurriktlinjerna behandlas i besluten lokalt. Det gäller ju all annan statlig verksamhet.All annan offentlig verksamhet är det ju fullt möjligt att få prövad på olikasäll, genom överklaganden eller överprövningar, för atl se om de riktlinjer somregering och riksdag har angivit verkligen har följts. Vi har t.o.m. särskildaverk och myndigheter som bara arbetar med att granska de olika verksamheterna. Mankan mycket väl delegera uppgifterna, men så länge beslutanderätten och ansvaretför besluten ligger kvar här i måste det, anser jag, finnas möjlighetatt följa upp besluten. Den möjligheten är mycket starkt beskuren genomden befintliga organisatiorien, eflersom styrelserna är suveräna och alltså iprincip kan göra som de vill, oavsett vad tillsynsmyndighet eller andra tyckeroch tänker i del här sammanhanget. Jag tycker alliså inte att det finns någonmotsättning i att framföra de här olika kraven. Sedantill den anslagsfråga som har diskuterats. Vi har från sida vall altplussa på anslaget när det gäller lokalkontorsnätet. Det beror på alt vi seratt man huvudsakligen anför ekonomiska argument för att man inte kan behållalokalkontor Vi ser med oro all man nu glesar ut nätet som vi skall gåöver i del s.k. förnyelsearbetet, då kassornas arbete skall övergå från atthuvudsakligen bestå i atl administrera och betala pengar lill alt bestå i altjobba med individärenden, att rehabilitera, att ha närhet lill och kontakt med människorVi upplever det som mycket olyckligt att man som den förändringenpågår fortsätter atl avveckla och centralisera den lokala verksamheten. Vihoppas att socialdemokraterna, om de verkligen vill åstadkomma en förändringav försäkringskassornas lokala arbete, också är beredda alt backa upp dellokalkonlorsnät som finns. 1989/90:101 5 april1990 AnL 93 (); Jag sade i min inledning, för atl inget missförstånd skulle uppslå, attdet handlar från sida inte om nedskärningar på administrationen,utan jag sade att de som regeringen föreslår attplussa på ställer folkparliel inte upp på. Det ni skriver i betänkandet,, är alltså fel. Det är inte en nedskärriing folkparlielföreslår, ulan vi skjuter inte till nya pengar som ni föreslår, och del ärskillnad. Vivill alltså inte skära i de medel som försäkringskassorna har. men vi lycker,precis som har sagt, all när man för över det allra mesta avsjukskrivningsadministrationen till företagen, är del också rimligt allförsäkringskassorna klarar sig med de medel de har och inom den ramen kan skolaom mänriiskor för alt jobba med andra uppgifter rehabilitering exempelvis. Det är alltså ingennedskärning från folkpartiels sida. AnL94 (); Jag konstaterar att och jag har olika uppfattning.Decentraliserar man eri verksamhet och väljer styrelser, tycker jag atl det ärviktigt att också ge dem ett förtroende. Man kari väl prata med och påverka delokala slyrelserria, om mari upplever alt de fattar fel beslut. SiggeGodin säger att inte föreslår någon nedskärning men inte hellerplussar på de 92 miljonerna. Jag vill då bara påpeka att det är viktigt allanslå dessa ytterligare 92 miljoner Försäkringskassornas arbetsbelastning harfaktiskt ökat, och del är till följd av beslut som fatlats här i riksdagen,t.ex. Vi vill också öka kontrollverksamhetensom varit uppe till diskussion . Vi tycker att del är viktigt alt detfinns en utbyggd kontrollverksamhet, och det är ett skäl lill alt vi villplussa på Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Förändrad finansieringsmodell för vissa investeringar 17 § Förändrad flnansieringsmodell för vissa investeringar Föredrogs finansulskoltelsbelänkande 1989/90;FiU25 Förändrad finansieringsmodell för vissa invesleringar(prop. 1989/90:100delvis). 95 (); Staten förfogar över slora tillgångar Varjeår görs betydande statliga invesleringar Tyvärr måste ell allmänt omdöme bliatt statens realkapilal förvallas illa. Investeringsbesluten är ofta fögarationellt grundade. Dessa svagheter sammanhänger i slor utsträckning med denstatliga bud-gellekniken. I princip bekostas invesleringar- oavsett livslängd -med budgetmedel och skrivs av . Staten anskaffar fastigheter ellerbygger vägar enligt en kölisla, där rangordningen bestäms mer av politiskahänsyn än av lönsamhetskalkyler När väl investeringen är gjord, finns delsällan resurser för erforderligt underhåll. Eflersom den årligakapitalkostnaden anses vara noll, behålls anläggningen i många fall även närden inte behövs. Dessa problem med statliga investeringar, som alltså tillslor del har sill upphov i den budgetteknik som tillämpas, har vi moderaterbelyst i motioner om staleris fastigheter och om budgetprocesseu lill åretsriksdag. I finansplanen fauris ett avsriill med derilovaode rubriken . Resooemariget går där i rätt riktning, men de konkretaåtgärder som föreslås är myckel beskedliga. De inskränker sig lill hanteringenav ADB-satsningar vid fem myndigheter, som i fortsältnirigeri skallfiriarisieras vid sidari av budgeteu genom upplåning till marknadsmässigavillkor i riksgäldskonlorel. Utskoltsledamöterna från moderata samlingspartietoch folkparliel har med anledning av en moderat motion reserverat sig för mera långtgåendeförändringar redan nu och då i riktning mol en mera förelagsekonomiskbehandling av statliga investeringsprojekt. I en andra reservation vidgar vi perspektivet lillaffärsverkens investeringar. Vid det senaste årsskiftet aviserades regeringsförslagunder våren om nya metoder för finansieringen av utbyggnaden av bl.a. väg- ochjärnvägsnäten. Av dessa planer blev det dock bara en bilaga till dennäringspolitiska propositionen, den som kom , och denbilagan innehöll i sin lur endasl en infrastruklurfond med oklart syfte ochanvändningssätt. Vi reservanter vill ge samtliga affärsverk möjligheter altfinansiera lönsamma satsningar för framtiden med pengar som de självständigtlånar upp på svensk eller utländsk kapitalmarknad. Del skulle ge bättremöjligheter atl reparera de försummelser på infrastrukturens område som undersenare år blivit alltmer påtagliga. Dessutom får man automatiskt en styrningmot de irivesleringsprojekl som är mest angelägna från användarsynpunkt. Ett nytänkande beträffande finansiering och redovisning avstatliga investeringar är verkligen högst påkallat. Trots de anspråk somkrisbekämpningen säkert ställer på finansdepartemeritet måstemari där avdelaresurser för deuna uppgift. Rationella investeringsbeslut och en effektivanvändning av det statliga realkapitalet är när alll kommer omkring, väsentligainslag i arbetel på att förbättra produktiviteten och öka tillväxlen i . Med det anförda yrkar jag, herr talman, bifall tillreservationerna lill finansutskottets betänkande nr 25. Förändrad finansieringsmodell för vissa investeringar 96LARS DE (): En investering utan en - eller ofta flera -investeririgskalky-ler är i del privata näringslivet en olänkbar företeelse.Det är där myckel vanligt atl man gör upp dels en "normalkalkyl" överberäknad återbetalningslid för investeringsbeloppet, dels en"katastrofkalkyl", i vilkeri seriare sämsta länkbara utfall beräknas.Della kalkylarbele ulgör faktiskt den avgörande delen i arbetel mediridustriinvesteringar Pekar kalkylerna fel, eller bedöms risken för elt dåligtutfall som stor, blir det ofta ingen investering alls. Del är förvisso inget fel alls i propositionens förslagatt vissa investeringar skall få finansieras genom atl myndigheten självtillåts la upp lån, varom mera . Men skall nyttan av denna handlingsfrihetbli påtaglig, krävs del atl investeringen har kalkylerats noga innan den sättsi gång. För kontroll av resultatet är det dessutom av stor vikt -vilket jag påpekade i kammareri i går under behandlingen av finansutskottetsbelänkande 23 - alt myndighetens resultat kontrolleras genom att årsredovisningav något slag upprättas, revideras och görs till föremål för beviljande avansvarsfrihet. Därvid bör också beaktas om någon del av verksamheten medfördel kan försäljas utåt - desinvestering är vid sidan av investering också enviktig verksamhet för många organisationer Med detta yrkar jag bifall till ochfolkpartiets gemensamma reservation nr 1. I propositionen föreslås, atl myndighet som önskarlånefinansiera eri irivestering skall vara hänvisad till riksgäldskonlorel förall ta upp erforderligt lån. Denna begränsning förefaller ganska omotiverad.Varför inte tillåta fri konkurrens på delta område? För atl inte hell släppa kontrollen över myndigheternaslåneoperationer kunde förslagsvis stipuleras, all myndighet som önskar la upplån alllid måste göra en förfrågan på lånet hos riksgälden. Om den offert somdärvid erhålles är lägst, bör den sannolikt utnyttjas. Om myndighet av någolspeciellt skäl, som exempelvis leverantörslån med andra fördelar änräntelägel, önskar utnyttja annan offert än riksgäldens - då denna ränlemässiglär lägst -bör myndigheten åläggas att skriftligen motivera varför riksgäldensoffert inte utnyttjats. I upplåningen kan många vägar väljas. Bl.a. bör televerketsinternbank, Teleinvest, utnyttjas som offertgivare. Vidare bör myndighet som såönskar kunna låna även i utländsk valuta och lämna borgen för dotterbolag, omså erfordras. Särskilda bestämmelser behöver dock utfärdas för lagandet av utländskalån och för givandel av borgen, så atl myndigheterna har klara rutiner atlfölja. Föran dr ad fin an -sieringsmodell för vissa investeringar Med detta yrkar jag bifall lill moderaternasoch gemensamma reservation nr 2. AnL 97 (): betänkande 1989/90:25behandlar ändrade principer för finansiering av vissa investeringar Investeringar som enligt nuvarande ordning finansierasöver myndigheternas förvaltnirigsarislag skall firiarisieras vid sidari avbudgeten genom att myndigheterna får ta upp lån direkt i riksgäldskontoret.Lånen skall ges till myndigheterna på marknadsmässiga villkor För budgetåret1990/91 föreslås fem myndigheler ingå i försöksverksamheten, nämligenflygtekniska för-söksarislalleri, , riksgäldskonlorel, statenslantmäteriverk och . Utskottet är enigt vad beträffar godkännandeav ändrade principer för finansiering av vissa invesleringar, dock råderskiljaktig mening angående kraven på redovisning m.m. En motion har avgelts, i vilken framförts krav på ändradredovisning saml på ändrade regler för affärsverkeos investeringar Motionenavstyrks av utskottet. Till dettabetänkande har fogals två reservationer av fp och m. I reservation 1 framförs att den nya finansieringsmetodenskulle kompletteras med mer utvecklade metoder och rutiner för iuvesteririgskalkylerm.m. Utskottet vill i sammanhanget understryka alt behovet avväl utbyggda investeringskalkyler är stort, oavsett vilken finansieringsformsom används. För atl samtliga myndigheter skall kunna redovisa sinainvesteringar i enlighet med den föreslagna finansieringsmetoden krävs vissaförändringar i myndigheternas redovisningsmeloder Som framgår av propositionenhar fått i uppdrag att utreda och lämnaförslag lill hur del statliga ekonomiadministrativa systemet bör vara utformati framliden. Som elt led i detta arbete utvecklas även en nyredovisningsmodell, som innebär att statsmyndigheternas redovisningsmeloderanpassas lill de metoder som är vedertagna inom övriga samhällssektorer Vad gäller de myndigheler som skall ingå iförsöksverksamheten, om man undantar riksgäldskonlorel, redovisar de sina anläggningstillgångar i en balansräkning, varför inga ändringar inuvarande redovisningsmetoder behövs för att genomföra försöksverksamheten. I reservation 2 framförs förslag om ändrade regler föraffärsverkens finansiering av invesleringar Utskottet anser att man i denna fråga bör avvakta deförslag som kommer alt föreläggas senare i vår med anledning avriksgäldskommitténs betänkande Riksgäldskonlorel - en finansförvaltning istaten. Remisstiden för betänkandet har gått ut, och förslagen är underberedning i . Med del anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna. Jag kan inte låta bli att rikta en uppmaning till LarsTobisson. Jag tycker han skall ge sig till tåls. Ärendet kommer senare i vårupp lill riksdagsbehandling vad gäller reservation 2 om affärsverkensinvesteringar son kanmed viss tillförsikt se tiden an, eftersom förslagen i motionen från januari1990 till viss del överensstämmer med riksgäldskommilléns förslag, som jag nyssnämnde, i betänkandet Riksgäldskorilorel - eri firiansförvalt-ning i staten.Förslaget framlades 1989. Det har därefter varit på remiss och är underberedning i regeringskarisliel. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) Föredrogs skatteutskotletsbetänkande /90;SkU19 Tullregisteriag m.m. (prop. 1989/90:40). AnL 98 (); Vi håller i detta land sedan många år tillbakapå att bygga upp ell regislreririgssystem som är gariska eriaståeride. Detregistreririgssys-temel är baserat på något jag skulle vilja kalla en svenskuppfinning, nämligen personnumret. I register efter register för vi inpersonnumret som identifikationsbegrepp. På detta säll skapar vi ett samhälledär vi utomordentligt noga håller reda på varje individ. Varför gör vi del? Jo, del är väldigt praktiskt och bra urstatsmaktens synpunkt att kunna hålla reda på individerna och vad de gör förnågonting. Men hur går del med den personliga iritegriteten? Det som fioris i belärikaridel om tullregisteriag är baraett av alla dessa uya register som byggs upp. Jag skulle vilja alt manbegränsade användningen av personnummer går det t.o.m. så långt atl postorderförelagoch tidningar använder personnumret som identifikationsbegrepp i stället föratl använda namn, telefonnummer eller annat. Jag vill inte påslå att tullenskulle använda telefonnummer, men det borde kunna räcka med de första sex siffrornai personnumret. Vi får passa oss när vi bygger upp register efter registerpå detta sätt. Jag hävdar all tullen skulle klara sina uppgifler även utan defyra sista siffrorna. Jag villyrka bifall lill miljöpartiels reservation i denna fråga. AnL 99 (); Den nuvarande tullagstiftningen infördes år1974. En av de viktigaste förändringarna då var införandet avtulldeklarationen. hanterar ca 40 miljorier dokument, ochtillväxten är . har tidigare beslutat om en datorisering avtullrutinerna, och har vi att ta ställriirig lill atl i begrärisadomfattning ta i bruk datorsystemet som skall starta Dagens ärende, tullregisteriag m.m., har framtagits avlulldaialagutred-ningen, som föreslår alt lulldatasystemet skall regleras i ensärskild register- 1989/90:101 5 april1990 Utredningen föreslårockså vissa ändringar i tullagen och lagen om straff för varusmuggling. Tullregisterlagenreglerar grundläggande frågor om lulldatasystemet samt frågor som är merspecifika för de delar av systemet som först skall tas i bruk. Det gällerexportsystemet och delar av transitsystemel som rör exporten. Beträffandeimportsystemet och återstående delar av transitsyslemet avser regeringen attsenare återkomma till med förslag. Datoriseringenav tullklareringen innebär att tullens dokument i framliden i storutsträckning kommer att lämnas i form av elektroniskt överförda uppgifter Detnya dataregistret skall användas för fastställande av uppbörd, restitution ochredovisning av tull, annan skatt och avgifter som skall betalas tilltullverket. Registret kommer också atl användas för övervaknings-, kontroll-och revisionsuppgifter samt för statistik. Det är tillåtet att ur registrethämta uppgifter ur ett ärende i samband med tullmyndighetens förundersökningav det ärendet. Att använda tullregistrel för brottsspaning är däremotförbjudet. Där skall tullens spaningsregister användas. Vilkauppgifter som får finnas i tullregistret regleras av tullregisterlagen. Däranges även i vilken omfattning sambearbetning får ske med andra register samtvilka regler som gäller för grundläggande sökbegrepp, terminalål-komst ochgallring. Inför skatteutskottets beredning av tullregisterlagen har vi inhämtatupplysningar från generaltullslyrelsen och från datainspektionen samt tvåyttranden från . Ärendet har således mycket noggrantsynats av skatteutskottet. Särskilt stor uppmärksamhet har vi ägnatintegritetsproblemen. Vianser alt våra förslag uppfyller myckel högt ställda krav när det gällerskyddet för den personliga integriteten. Betänkandet har utformats i storenighet, vilket kan avläsas i att endast två reservationer fogats lill betänkandet. Ireservation nr 1 av begär man ett tillkännagivaride lill regeringenom användningen av de fyra sista siffrorna i personnumren. Härvill jag till säga att personnummer endasl kommer att användas iundantagsfall. För att elt personnummer skall vara användbart är det heltnödvändigt att de fyra sista siffrorna - de som gör numret unikt -finns med. Ireservation nr 2 fråri ceriterpartiet och kommunisterna föreslåsavslag på propositioneri i deri del som rör överlåtelse av kontrollbefogenhetertill speditionsföretag. Härvill jag framhålla att det ställs mycket höga krav på de företag som kommer attfå fullgöra denna myndighetsuppgift. Utskollet säger att tillstånd för enskildatt utföra exportkontroll måste förenas med sådana villkor att risk förmissbruk minimeras. Det framhålls också i propositionen alt möjligheterna attdelegera myndighetsfunktionen vid export skall utnyttjas restriktivt. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslagpå reservationerna. AnL 100IVAR (): I reservation 2 tas upp de risker förmissbruk som helt klart finns, precis som påpekade, och debristande kontrollmöjligheter som elt genomförande av det här förslaget att ivissa fall överlåta kontrollbefogenheterna till speditionsföretag skulle ledatill. Mot bakgrund av de riskerna yrkar jag bifall tillreservation 2, som är fogad lill skatteutskottets betänkande nr 19. Överläggriirigen var härmed avslutad. (Beslut skullefattas .) och statens pris- och konkurrensverk 19§ och statens pris- och konkurrensverk 1989/90;och statens pris- och konkurrensverk (prop.1989/90:100 delvis). AriL 101 (): I detta betärikaride behandlas anslagen tillnäringslivsom-budsmannen och slateris pris- och konkurrensverk. När det gälleranslagsbe-loppels storlek är vi helt eniga i utskottet. När man behandlarfrågan om anslaget vill man självfallet också diskutera verksamheten ocheffektiviteten. I den frågan har vi litet olika uppfattningar När del gäller har vi ifolkpartiet och motionerat om att vi måste höja effektivitetengenom att förkorta handläggningstiderna. Det har inte hänt någonting, och vividhåller dessa yrkanden. Vi har av fått veta att detfinns vissa problem som gör all handläggningstiderna blir långa. Vi vet ocksåatt de tenderar att bli längre och längre tog det igenomsnitt all handlägga ett ärende. hadehandläggningstiden ökat , och , , hade denökat med . Så här kan det naturligtvis inte fortsätta. Det är intebra. I synnerhet små förelag är mycket känsliga och har små marginaler, och dekan inte vänta på uteblivna leveranser eller frågor som man iritekommer till rätta med, utan dessa företag går i konkurs. Det är många ärendensom drar ut myckel långt . De företagen klarar helt enkelt inte dettaekonomiskt. Socialdemokraterna svarar nu att det finns enkonkurreuskommitté som arbetar med de här frågorna. Det gör det visserligeri.Meri konkurrenskom-mitléri har irite kommit med riågot förslag pådetta område. Så länge den inte har gjort det tycker vi att det är mycketviktigt att man fortsätter att trycka på, för den här ordningen kan inte fåfortsätta. Regeringenmåste faktiskt göra någonting. Om man inte vill gå in och ge 1989/90:101 5 april1990 Näringsfrihetsombudsmannenoch statens pris- och konkurrensverk några nya direktiv tillkonkurrensutredningen eller kommittén får väl regeringeri på riågot sätt taett iriitiativ utauför dessa, meri någonting måste hända. Detfinns en motion från i vilken man föreslår alt näringsfrihetsombudsmannenskall slås samman med statens pris- och konkurrensverk. Vi i folkpartietställer oss öppna inför detta. Hur man skall samordna arbetel, eller om manhelt enkelt skall organisera sig samman, har vi inte tagit ställning till. Detvill vi lämna öppet. Vi kan inte slå här och säga alt delta innebär enbesparing. Men det är inte uteslutet. Det skulle kunria innebära en besparing. Vii vill anslå samma belopp som tidigare, men om en effektiviseringsker, kanske genom alt man samordnar verksamheten på något sätt, kan manvinna'resurser på detta vis. Vi tror att det finris många frågor där dessamyndigheler trampar in på varandras område och all man utreder och arbetardubbelt. Vi tror att del går alt effektivisera detta arbete. Med det sagda vill jag yrka bifall till den reservation som är fogadtill betänkandet och som , och moderata samlingspartietstår bakom. AriL 102 (): Korikurrens på lika villkor är inte bara en hörnsten för marknadsekonomin,det är också något som alla med sinne för rättvisa - fair play - instinktivtkänner måste försvaras. Dessvärre finns det hos enskilda näringsidkare en lika stark öriskari att få varaensamma på marknaderi. I elt samhälle som hyllar tillväxteri som livsidealblir korikurrensbegrärisningar det bekvämaste sättet för den smarte ochuppfinningsrike att uppnå en snabb tillväxt av affärerna. Tyvärr visade det sigatl sådana manipulationer genom mulor och hot ibland lyckas; del må gälla t.ex.bland guldsmedskedjor eller jeansförsäljare. Vårtsamhälle är mycket komplicerat, och det är praktiskt taget omöjligt för denenskilde konsumenten atl bekämpa sådana tendenser Konsumenterna måsle slå sigsamman. I vissa länder sker detta på privat basis, såsom i i . I har staten tagit huvudansvaretför alt stödja konsumenterna. Vi vet atl den nuvarande orgariisatioricri avdetta arbete tyvärr har vissa brister Samhälletsorgan behöver för del första fakta om hur priser och korikurrens fungerar Fördet andra behövs det en instans som ingriper när konkur-reriseri irite fungeraroch affärsidkarna skor sig på ett ohemull sätt. För dessa båda uppgifler har viSPK (statens pris- och konkurrensverk) och NO () . Miljöpartiethar ställt sig bakom två krav.