prot · GD0960 · 1989-12-31 00:00:00 — Man läser snart vareller i tidningarna om människosmugglare som har levt på attplocka folk till med förfalskade eller inga dokument. har desvenska domstolarna skärpt sin attityd, och det noteras med tacksamhet. När det gäller dem som har flyktingliknande skäl kannoteras att vi har haft ett stort antal turkbulgarer som har sökt asyl iSverige, åberopande de förhållanden som råder i för denna minoritet.När nu dessa människor har märkt att attityden i har skärpts har de imånga fall frivilligt börjat att åka hem till , just det land som dehar flytt ifrån. Då kan man i initialskedet fråga sig; Var flyktingskälenverkligen så starka, när dessa personer frivilligt åker tillbaka till det landdär de riskerade både det ena och det andra, om de skulle stanna kvar? Däremot saknar jag en sak i statsrådets nyaflyktingpolitik och det är att man inte vidtar åtgärder mot dem som gömmermänniskor som skall utvisas ur . Vi ser att man i kyrkor gömmerdels asylsökande, dels personer som har fått avslag på sin asylansökan.Principiellt är det ytterst beklagligt. Skall vissa människor, utan attriskera någonting, kunna ta lagen i egna händer? Låt mig ta ett exempel. En präst i här i Gamlastan anser att en person har blivit felaktigt fälld för ett grovt rån. Personeni fråga rymmer från fängelset. Prästen, som alltså tycker att domen är felaktig,låter personen vistas i kyrkan. Så kan vi absolut inte hålla på. dem somhar fått besked om att de inte uppfyller de krav vi ställer på flyktingstatusi . Trots att jag. som jag sade i början, tycker att detta ären bra lagstiftning som är anpassad till , finns det vissa frågetecken.Det är i och för sig riktigt att man fattade beslutet och inteden som jag skrev - något som statsrädet här offrar några rader ionödan på. Men detta är bagateller, tycker jag. Det har framgått att beslutet skulle gälla från den 1 juli1989. Det tycker jag är principiellt felaktigt. Jag kommer ihäg. herr talman,att jag hade en debatt i med fru statsrådet eller november,och jag påstod då att den svenska flyktingpolitiken hade havererat. Statsrådetförnekade det bestämt. Hon sände alltså ut klara signaler att skullefortsätta med sin flyktingpolitik. Sedan fattar man detta beslut, som jagförstår är fattat under galgen, fem i tolv, i full panik, därför att man intekunde hantera situationen. Det handlar om retroaktivitet och om att man nubara kommer att ge asyl till flyktingar som kan definieras enligtGenévekonventionen. Den uppfattningen delas också av den mycket utmärkta och,som jag hoppas, seriösa tidskriften , gör samma tolkning, så jag är inte ensam om detta. Även om beslutet är riktigt i sak. tycker jag ändå att detinte skulle gälla förrän den dag regeringen offentliggjorde det. Om man gårifrån denna princip i andra sammanhang, hamnar vi i en situation där vi saknarvarje form av kontroll. Statsrådet säger att situationen kan förändras. Om enflykting flyr frän ett land som är i fullt krig och söker asyl i , ochdet sedan blir fred och lugnt i hans hemland, skall man naturligtvis ta hänsyntill det. Men det har inte med saken att göra. Vi har tidigare tillämpat 5 och6 §§, och de gäller alltså i huvudsak inte längre. Det är det beklagliga. Statsrådet säger att man inte får lagstifta retroaktivt ifråga om strafflagar och skattelagar Vi är nog ganska många som ansågatt statsrådets parti lagstiftade retroaktivt när det gällde pensionsskatten.Det har hänt förut. Jag hoppas att vi till slut får en ändring ilagstiftningen, så att den nya ordningen gäller framöver, men inte förrän dendag då beslutet offentliggörs. 28HANS (); Jag tackar för svaret på deolika frågor jag har ställt. När det gäller min andra fråga tycker jag inte attjag har fått något direkt svar förklarade invandrarministernatt vi mycket väl kan ta emot 20 000 flyktingar i . Om de gamlareglerna hade gällt skulle antalet ha hållit sig runt denna siffra. Min fråga var: Vad var det som inträffade från framtill beslutet? Den övergripande frågan är hur skall kunna göra enaktiv solidarisk och generös insats för flyktingarna ute i världen och för demsom söker en här Sä sent som uttalade UNHCR:s informationsansvarigei att det vore mycket olyckligt om flyktingpolitik skulle gå ien mer restriktiv riktning. Hur skall vi kunna övertyga länder som med720 000 flyktingar, med 745 000 eller med 685 000 flyktingar attfortsätta att vara generösa, om rika länder med ett betydande internationelltanseende börjar tolka flyktinglagarna alltför restriktivt? Det hade förvisso varit välgörande om haderådgjort med UNHCR om det långtgående förslag som regeringen beslutade om den13 december Även det borde ha konsulterats. I interpellationssvaret berör inte hellerSlV;s skrivelse , i vilken andra praktiska åtgärderföreslogs än den åtgärd som regeringen beslutade om Beslutet är mycket ingripande och berör majoriteten av deasylsökande. 1 en riksdagsmotion föreslår jag tillsammans med sex andrasocialdemokrater att regeringsbeslutet omprövas, det finns nämligeninte tillräckliga skäl att upprätthålla det. Svensk flyktingpolitik har successivtgått i en alltmer restriktiv riktning. Detta har skett genom införande avviseringsplikt visavi olika länder varifrån vi fått många asylsökande, genomskärpt ansvar för transportföretag, genom hårdare praxis mot dem som saknardokument och senast genom att asyl ges endast åt konventionsflyktingarförutom undantagsfall. Svaret på frågan om vad som skall förstås med uttrycketsärskilt starkt skyddsbehov blir ofullständigt och bristfälligt pä grund av attriksdagen inte har fattat beslut om vad som skall förstås med detta. Vi haralltså inte några vägledande förarbeten till ett sådant uttryck. Den skärpta flyktingpolitiken har inte lett till någotannat än ett marginellt ökat svenskt flyktingbistånd ute i världen.Flyktingkvoten har inte utökats trots att den varit oförändradmed 1 250 flyktingar Någon ökad hjälp till dem som frivilligt villåtervända förslås inte heller av invandrarministern. En förbättrad ochsammanhållen flyktingpolitik lyser sålunda hitintills med sin frånvaro. Det är därför jag och sex andra socialdemokratiskamotionärer föreslagit att regeringen tillsätter en allsidigt sammansattkommitté för att göra en översyn av flykting- och invandrarpolitiken. Det är genom konstruktiva åtgärder som en bättre lösningav flykting- och invandrarproblemen kan uppnås, måste föregå med gottexempel i sin egen politik för att kunna övertyga andra länder om behovet avförstärkta insatser framför allt via UNHCR, som befinner sig i en mycketkritisk belägenhet i sin viktiga verksamhet. gör i sitt interpellationssvar en överdrivenoch icke välgrundad prognos av flyktingströmmen . Flyktinginvandringen har alltid varierat högst avsevärt.Den nådde sina toppar under och . Antaletasylsökande har i allt väsentligt varit beroende av hur flyktingsituationenvarit ute i världen. Behovet av en har i allt väsentligt styrtutvecklingen. Utvecklingen går mot mer av internationell avspänning,fler konflikter löses med fredliga medel och strävandena mot demokrati tilltarDet borde innebära minskade flyktingströmmar och ett ökat frivilligtåtervändande av flyktingartill hemländerna, alltså en utveckling som vi pä allt sätt måste stöjda. Några dramatiska kast och omsvängningar har inte skett isvensk flyktingpolitik med undantag för det omdiskuterade och tvivelaktigabeslutet att vägra ett avsevärt antal, ca 7 000 kurdiska asylsökande,prövning just på grund av nu åberopade särskilda skäl. Det är nödvändigt att på hög nivå ta nya initiativ för attförstärka de internationella flyktinginsatserna. Den nya utvecklingen iÖsteuropa bör kunna leda till att inte bara , som anslutit sig tillflyktingkonventionen, utan även andra länder kan göra detsamma och delta i deinternationella organens verksamhet i flyktingfrågan. Det generande stöd från flykting- och invandrarfientligthåll som erhåller borde få henne att tänka om. Det finns förutsättningar och en stark opinion i vårt landför att göra nya insatser för att följa en solidarisk och generösflyktingpolitik. gäller det att på ett bättre sätt stimulera, organisera ochsamordna flyktingverksamheten. 29RAGNHILD POHANKA (mp): har rivits men Sverigemuren harbyggts, så regeringens beslut att använda sig av undantagsklausulen i den nyautlänningslagen är som att hävda att det råder undantagstillstånd påflyktingfronten i . reserverade sig inte mot undantagsklausulennär den nya utlänningslagen skulle antas, eftersom vi ansåg att denna klausulendast skulle tillgripas i yttersta nödfall.Vi ser inte att den situationenföreligger . Visst var personal och förläggningar ansträngda, men detmåste finnas andra lösningar än att vägra dem skydd som har behov av ett skydd. Regeringens beslut kommer att placera välfärdslandetSverige långt ned på skalan utanför den generösa flyktingpolitiken, långt eftertredje världens länder som trots fattigdom inte förvägrar flyktingar skydd. Regeringen försvagar genom sitt agerande i bl.a.turkbulgarfrågan goda internationella rykte som drivande i fråga omde mänskliga rättigheterna. Det går inte att ena dagen stå i FN och tala sigvarm för solidaritet med utsatta människor och sedan, när de som är förtrycktakommer till , vara beredd att sända dessa människor åter Det är inte trovärdigt av regeringen att påstå att man vidett par dagars besök hos den förtryckande regimen kan ha konstaterat att detinte pågår förtryck av turkbulgarer Detta inger inte något förtroende när helavärlden kan konstatera att det pågår förtryck och demonstrationer mot dennagrupp av människor De demonstrationer som förekommer i mot turkbulgarernatalar sitt tydliga språk. Situationen just nu är osäker, och regeringen bordeavvakta med utvisningarna. Om fortsättningsvis skall kunna vara drivande ifrågor som gäller mänskliga rättigheter och solidaritet med utsatta grupper,måste vi här hemma föra en likadan politik, annars blir inte vår politiktrovärdig. Det handlar också om kyrkofriden, som jag mycket väl vetinte finns inskriven i lag. Men bland svenska medborgare finns en allmäntspridd upp- fattningom att kyrkofrid råder och att kyrkorummet inte får kränkas. Den som ärförföljd har således en moralisk rätt att få skydd i kyrkan undan förföljelse,vilket särskilt borde gälla för politiska flyktingar Pressmeddelandet om turkbulgarerna, där det står att viinte kan lösa etniska konflikter, är mycket förvånande. Självklart löser viinte konflikter genom att ta emot flyktingar Dem tar vi emot därför att de harsvårlösta konflikter i sina hemländer där de asylsökande som kommit hit oftavarit måltavla eller på annat sätt offer för en konflikt. Bakom den stora debatten om bulgarienturkarna döljer sigsaker som inte alls eller mycket litet når massmedia och allmänhetens kännedom.Beslutet från berör ju också kosovoalbaner, människor frånBangladesh och från ; det berör kurder och eritrianer m,fl. De får nuutvisningsbesked efter sina överklaganden, men detta glöms bort. Det ärfarligt att fokusera intresset kring en enda grupp människor. Det talas om ett värdigt flyktingmottagande. För vilka ärdet ett värdigt flyktingmottagande? Är det värdigt att bli utvisad mycketsnabbt och inte få sina ärenden ordentligt utredda och inte heller sammamöjlighet som den som är krigsvägrare och den som kan åberopa skäl har?Utredningarna görs naturligtvis lagligt, men jag menar att dessa människor intehar någon chans att få stanna i . Retroaktiviteten är också upprörande. På denna punktvandrar man i den moraliska rättens utmärker. Är invandrarministern intebenägen att överväga att ompröva ens den delen av beslutet? Jag vill ha svar också på några andra frågor Hur mångamänniskor med särskilt starkt skyddsbehov har fått asyl ?Miljöpartiets motion om uppföljning av utvisade flyktingars situation har fåttförnyad aktualitet. Hur går det för dem som hävdat att de har torterats men sombetraktats som mindre trovärdiga och därför sänts tillbaka till sinahemländer? Vi vet att var fjärde flykting har varit utsatt för tortyr. Har invandrarministern inga tidsperspektiv när det gällerhur länge undantagsbeslutet skall gälla? Finns det planer på att komma mednågot nytt lagförslag som förlänger det här beslutet eller som gör detpermanent? Hur nära är samarbetet med TREVI- och Shengenggruppernainom EG, som har en liknande flyktingpolitik? Jag vet att en regeringsledamot,, har varit och lyssnat på dessa sammanträden, som det intefinns några protokoll från. Under detta anförande övertog förste vice talmarinenledningen av kammarens förhandlingar. Anf, 30MARIA (): sade invandrarverkets chef:"Vi har gett upp." Regeringens flyktingpolitik havererade för mer änen månad sedan. Utan tvivel var det föranlett av stora problem ochpåfrestningar i vår flyktingmottagning. Men vad var det egentligen som hände? Om man analyserar de siffror som finns för , serman att större delen av ökningen av antalet asylsökande jämfört med åretdessförinnan bestod av bulgarienturkar. Det är huvudsakligen bulgarienturkarnasom har Den här analysen lyser tyvärr med sin frånvaro i de beslut somregeringen har fattat för att göra något åt problemen med den svenska flyktingmottagningen. Varför kom plötsligt några tusen bulgarienturkar underförra året? Vi vet att en assimileringskampanj mot dessa människor började1984, en kampanj som sedan fortsatte och var mycket stötande till sin karaktärDen innehöll många element som i sig gör det fullständigt hedervärt för dessamänniskor att lämna sitt hemland och söka asyl i ett annat land. Det är intefråga om att bulgarienturkarna plötsligt i klump lämnat sitt land för att sökaden ekonomiska lyckan i , De tvingades i många fall lämna sitt land avpolitiska skäl, därför att de var förföljda. Enligt vissa uppskattningar var bortåt en tredjedel av deöver 300 000 som lämnade tvingade att lämna landet genom att dedirekt blev uppmanade därtill av myndigheterna. Det var alltså i många fallinte deras eget beslut. Invandrarministern har ställt sig denberättigade frågan: Varför kommer da alla till efter det att det blevomöjligt för dem att resa till ? Det är mycket enkelt. Det berornämligen på att de bulgariska myndigheterna enbart utfärdade pass som varutställda på . Det var inte något beslut av varje enskild flykting - attdet var just som var landet som flöt av mjölk och honung. Därför tycker jag att det är mycket märkligt attregeringen inte har tagit upp den frågan med bulgariska myndigheter och påmintdem om det olämpliga i att de människor som har för avsikt att lämna landetsom flyktingar enbart skall få stämplat i passet och alltså inte kunnavända sig till något annat land. Det hade kunnat vara en första åtgärd för attmedverka till en s.k, burden sharing i när det gäller just dessabulgarienturkar har regeringen inte tvivlat påskyddsbehovet för bulgarienturkarna. Enligt en redovisning som de politiskapartierna erhöll före beslutet fick ca 3 av ungefär 300 asylsökande stanna somkonventionsflyktingar, och de övriga fick stanna av flyktingliknande skäl;dvs. regeringen hade fastslagit att de allra flesta hade skyddsbehov i Sverigeenligt då gällande lag. Men naturligtvis innebar hösten många problem. Först hadevi problem med omläggningen av mottagningssystemet; invandrarverket hade svårtatt besätta sina platser . kom det plötsligt och helt oförutsettett antal bulgarienturkar, och det blev en viss ökning även beträffande andrakategorier Detta skapade ett stort tryck, och frågan för regeringenblev : Hur skall vi stoppa den här asyltillströmningen? Svaret komi december, när man valde att suspendera tre av fyra paragrafer iflyktinglagen som ger asylsökande möjlighet att få uppehållstillstånd. Beslutet hade grundats genom utspel från bl.a.statssekreteraren, och även ministern, i massmedia om att av dem somfick asyl i var att betrakta som riktiga flyktingar, dvs.konventionsflyktingar. Med det språkbruket signalerade man i förväg att deövriga , som i och för sig fått stanna, egentligen inte var riktigaflyktingar Den slutsats som allmänheten drog, helt naturligt, var att restenvar bluffmakare som enbart var uteefter ekonomiskt bättre villkor i . Det var självfallet ett felslut.Vad det handlar om är människor som av vårt invandrarverk och även avregeringen anses ha behov av skydd i . Detta är den huvudsakliga utgångspunkten för min kritik avbeslutet Man har inte beaktat de asylsökandes skyddsbehov. Man harinte haft någon överläggning om det här problemet med ,man har inte haft överläggning med de övriga nordiska länderna, ej heller medövriga europeiska länder, och man har framför allt inte diskuterat saken medBulgarien. Åtminstone har icke bevis för att man gjort något av dettaframkommit i debatten . Den första åtgärd som man vidtog var att sägaatt "visserligen har ni skyddsbehov, men ni skall inte tro att ni får dettillfredsställt här i ". vill jag fråga om undantagsregeln beträffande desärskilt starka skyddsbehoven. Hur många kommer att kunna få stanna på grundvalav den här paragrafen? Vad finns det för närmare definition? Blir det enmänniska, eller blir det 10 000? Är det en ny 6§, eller vad handlar egentligendenna undantagsbestämmelse om? 31BERITH (vpk); Det som bör vara centralt i den härdiskussionen om flyktingmottagning är om vi skall ha en generös ochhuman flyktingpolitik. Den flyktingdefinition som har enats om så sentsom för bör inte kunna ändras på grund av att det uppståttproblem i mottagandet. 1 ett krisläge bör regeringen som en åtgärd inledakonsultationer med FN:s flyktingkommissarie och begära fördelning av deasylsökande på andra konventionsstater Har detta skett? Vi har av Maj-LisLööw fått veta att i stort sett har fått en klapp på axeln och att manhar förtroende för flyktingpolitik, men ingenting om vad dessa överläggningarhar handlat om. Om en krissituation uppstår i mottagardelen på grund avatt flyktingströmmen kraftigt ökar, så vet vi ju att det beror på omstörtandehändelser i det land som flyktingarna kommer ifrån. I ett sådant läge borde viha sådan beredskap att vi snabbt kunde sätta in extra åtgärder för att mötaflyktingströmmen, och då menar jag andra åtgärder än att snabbt ändra flyktingbegreppeteller att öka antalet direktavvisningar Ett värdigt mottagande är ett begrepp sominvandrarministern ofta har lutat sig mot. Jag vill fråga invandrarministernvad hon lägger in i begreppet värdigt mottagande. Och vad trorinvandrarministern att den asylsökande lägger in i det begreppet? FN;s flyktingkommissariats exekutivkommitté har antagit enrekommendation med innebörd att direktavvisningar av asylsökande bara får skeom det är fråga om ansökningar som är bedrägliga eller ansökningar som inte harmed asylrätt att göra. Har reserverat sig mot den rekommendationen?Direktawisningarna har ökat mycket kraftigt. Det har vi fått många uppgifterom. Har invandrarministern några siffror på hur många det rör sig om sedandetta beslut fattades ? Denna skärpning vid bedömningen innebär ävenatt andra asylsökande än turkbulgarer sänds tillbaka till de ländersom de flytt från. Jag vill fråga om regeringen är beredd att sändadelegationer till andra länder för att på ort och ställe ta reda på de faktiskaförhållandena. Det gäller t,ex, turkiska . När det gäller konventionsflyktingar har jag med mig enskrivelse som är utfärdad , dvs. efter det att beslutetfattades, till ;s personal vid förläggningar och mottagningscentraler. Iskrivelsen stär det; "Konventionsflyktingarär inte berörda. Asylsökande som har så starka flyktingskäl att de kommeratt bedömas som konventionsflyktingar kan också känna sig säkra. Däremot låterdet sig inte definieras exakt vad som räknas som konventionsskäl så beskedetlugnar kanske inte så många." Har man fått någon större klarhet i vilka skäl somkan räknas som konventionsskäl? vill jag ställa följande fråga; Vilken beredskaphar regeringen för att möta den eventuella ökningen av asylsökande som kankomma från , då landet för sedan öppnade sina gränser för utresa?Flyget från till var fullbokat framåt. Ochi gårdagens tidning kunde man läsa cm en rapport från Amnesty. Enligtrapporten hade, , städer och byar bombats i , och ca 10000 människor hade dödats. Vilken beredskap har regeringen för en eventuellström av flyktingar från ? Har kontakter med andra europeiska ländertagits? Har kontakter tagits med UNHCR om att dela bördorna? Öm det kommer av flyktingar från , skall då finna vägar att pä olika sätthejda denna ström? 32 (): Jag, liksom några av de tidigare debattörerna,beklagar det beslut som regeringen fattade , inte minst motbakgrund av att det uppmuntrar främlingsfientliga strömningar i landet.Invandrarministern måste ju tänka sig mycket noga för innan ett beslut somfaktiskt bidrar till att öka främlingsfientligheten i fattas. Det måstevara invandrarministerns uppgift att se till att sådana strömningar inte fårbreda ut sig. Men det är ju just det som sker Chefen för invandrarverket sade i samband med beslutet attSverige i och med detta beslut har slagit om från grönt till gult ljus när detgäller flyktingpolitiken och att nu har anpassat sig till de övrigaländerna i . Jag undrar om det innebär att nu har anpassat sigtill och att det inte är fråga om någon temporär praxis utansnarare att detta beslut kommer att gälla ? Då är detta beslut ännumer beklagligt. Tidsfaktorn är mycket viktig. Såvitt jag förstårtillgriper regeringen nämligen inte denna paragraf på kort sikt, utan dennalösning är tänkt att gälla litet mer långsiktigt. Denna tillämpning kommeralltså inte att gälla utan för litet . Detvore därför intressant om vi kunde få reda på vilken tidsfaktor som gäller Jag håller inte med i när han sägeratt han är tacksam över detta beslut. Jag tycker snarare tvärtom. Men när detgäller retroaktiviteten håller jag med honom. Jag förstår precis vad som ståri svaret när det gäller lagar och regler beträffande förbud mot retroaktivlagstiftning. 3 protokoll 1989/90:60 Men manmåste i detta fall ta i beaktande att retroaktiviteten gäller praxis. Dethandlar ju om människor som har salt alla sina tillhörigheter och gett sig avtill därför att de vet att en viss tillämpning i fråga om asylpolitikengörs. Sedan kommer de till och får sitta och vänta i månader för att såupptäcka att praxis plötsligt ändras. Detta drabbar dessa människor oerhörthårt. Detta måste man ha förståelse för Jag anser därför, liksom , att om ett sådant beslut fattas måste det gälla fr.o.m. den dagregeringen fattar beslutet och inte gälla bakåt i tiden. Till slut skulle jag vilja ta upp en fråga som jag harställt till invandrarministern tidigare, nämligen om flyktingbarnen och framförallt de ensamma flyktingbarnen. Det står i svaret att en särskild praxis gällerbarnfamiljerna. Gränsen för dessa är Jag undrar om den praxis som gällerbarnfamiljerna också gäller de ensamma barnen? Jag har tidigare fåttuppfattningen att de ensamma barnen inte omfattas av denna praxis. Är det enriktig uppfattning? Hur ser invandrarministern på frågan om särskilt starktskyddsbehov? Kan vi inte vara överens om att de ensamma barnen har ettsärskilt starkt skyddsbehov? Om de inte omfattas av ett sådant måste dettaenligt min uppfattning innebära att några ensamma flyktingbarn över huvud tagetinte kan komma i fråga i detta sammanhang, eftersom de sällan är utsatta förpolitisk förföljelse. 1 så fall måste det innebära att har satt ett totalstoppför de ensamma flyktingbarnens möjlighet att få stanna i . Jag voretacksam att få svar på mina frågor. Den här debatten har kommit att spänna överett mycket vitt fält, och jag kan redan nu förutskicka att jag inte har någonsom helst möjlighet att som står till mitt förfogande svara på allade frågor som har ställts om kyrkofrid, gömmande av asylsökande resp.brottslingar, ensamma barn, turkbulgarer särskilt starka behov, retroaktivitet,siffror hit och siffror dit. Jag kommer inte att klara av allt detta. Det ärlika bra att säga det. Jag får till att börja med hålla mig till det sominterpellationerna handlar om. Jag är dessutom alldeles övertygad om att vikommer att få tillfälle att återkomma till denna debatt i fleragånger .