prot · GD09132 · 1989-12-31 00:00:00 — antydde att detta inte skulle vara en fråga för domstolsutredningen.Jag - liksom - hävdar med bestämdhet att detta är en fråga fördomstolsutredningen. Vi måste överväga huruvida en renodling av dennaverksamhet kommer i konflikt med vår strävan att uppnå en lokal förankring. Dåmåste just dessa överväganden göras. Jaghar ännu inte fått något svar på mina två frågor och därför upprepar jag dem.Beträffande besparingarna, plus- och minusposter, hur kommer man fram tillbeloppet 10 miljoner? Kan lämna garanfier för att ingatingsrätter behöver läggas ned till följd av de förändringar som man serframför sig? 1989/90:132 31 maj1990 42 (): Inte heller jag har fått svar på de frågor som jag ställde. Varför ärdet så bråttom, att man inte hinner vänta på den stora utredningen som ger ossen helhetsbild? IngerSchörling framförde vissa betänkligheter i fråga om kronofogdemyndigheternasroll när de tar över vissa tingsrätters handläggningar - det gäller brev frånkronofogdemyndigheten. Jag vill understryka att många av de tingsrätter som jaghar varit i kontakt med har pekat på just detta. Med ett datoriserat register-som det i stor utsträckning är fråga om när det gäller kronofogdemyndigheten -kan man inte hjälpa människor på det sätt som man gör Många av dem som ärinblandade i summariska processer är äldre människor som behöver kontakt medpersoner som kan hjälpa dem. Det rör sig ofta inte om några grova brott, utansmåförseelser, post som har kommit fel, man kan ha varit intagen på sjukhuseller under andra vårdande instanser Detta har med rättssäkerhet ochrättstrygghet att göra. Om det kommer ett brev från kronofogden, tror man skall betala. Det här är viktigt från rättsäkerhetssynpunkt. , varför är det så bråttom? Varför skall man genomföra ytterligare ettsteg? talade om en tjänst som skulle försvinna i . Mensedan tillkommer indrivningsärenden, inskrivningsärenden,bouppteckningsärenden och andra ärenden. Då blir det fråga om att dra in flertjänster och sedan är det inte mycket kvar på våra små tingsrätter 43 (): 1 sitt första anförande framförde några tankar kring attdet skulle vara särskilt försvårande för socialdemokraterna att i den härfrågan ha stöd från kommunisterna. Jag avstår från att argumentera emot, menjag vill peka på att det sitter en kommunist också i domstolsutredningen, tillvilken vill lämpa över denna fråga. Kommunisterna kommer ävenfortsättningsvis att ha inflytande över saken. Detär ju inte så att socialdemokraterna har stöd enbart av . Vi harockså ett utomordentligt gott stöd från framstående jurister i lagutskottet. Iradion hörde jag att , juridiskaexpert, varmt tillstyrkte detta förslag och hälsade det med tillfredsställelse.Det borde väl ha gjort något intryck på . Närdet gäller de juridiska aspekterna har vi dessutom stöd av lagrådet. Det finnsingen invändning mot att kronofogdemyndigheten skall handlägga de otvistiga,enkla ärendena, som man då också får verkställighetseffekter Det ärden här sammankopplingen som ger en rationaliseringseffekt i den summariskaprocessen. Jaghåller gärna med om att datoriseringen i sig skulle kunna genomföras även påtingsrätterna. Men det är inte aktuellt just , utan man vill ta till varahela processen. Manhar frågat varför det är så bråttom. Ja, varför skall man genomföra ett braförslag när man kan skicka det på ytterligare en utredning? Det är sedanfrågan aktualiserades första gången, 1963. står vi inför möjligheten attfatta beslut och kunna lösa detta som bl.a. enligt lagutskottet är ett Då tycker man attdet är lämpligt att överlämna frågan till ytterligare utredande i stället föratt ta till vara den rafionaliserings- och effekfivise-ringsvinst som finns idetta förslag. Detär klart att det blir investeringskostnader Men man måste skilja mellan vadsom är en investering av engångskaraktär - visserligen utlagd -och vad som är en årlig besparing på personalsidan. Jag har redogjort förGunilla hur jag har uppfattat situafionen, nämligen att det färre antalmänniskor som fortsättningsvis behövs i den här processen leder till enbesparing i storleksordningen 10 miljoner vill jag upprepa att det inte är aktuellt med något förslag,som innebär att man skall genomföra en ny domkretsindelning och därmed hota desmå tingsrätterna. Ambitionen är att man skall behålla de tingsrätter som förnärvarande finns. Någon talade tidigare om små steg. Ett litet steg i motsattriktning togs faktiskt , nämligen när de särskilda forumreglernaför ekobrotten ändrades så att varje tingsrätt kan handlägga dem. 1989/90:132 31 maj1990 Anf.44 (); Det är alldeles utmärkt att kommunisterna har en plats idomstoisutredningen. Det har jag ingenting att invända emot. Min invändninggällde att beslut om förändringar inom rättsväsendet borde fattas med en bredförankring. Poängen med det hela är att man skall försöka hitta en lösning somflera partier kan ställa sig bakom, och inte som i det här fallet, då mangenomför förändringar med enbart kommunisternas stöd. Det finns fler partierhär i som tycker att rättssäkerheten är viktig och därför borde manha kunnat hitta en gemensam lösning. Detär ganska intressant att tydligen trots allt ändå inte ärriktigt nöjd med enbart kommunisternas stöd, eftersom han åberopar i lagutskottet. Jag har redan sagt att lagutskottet har yttratsig om att man anser det möjligt och rimligt att kronofogdemyndigheterna skallhandlägga dessa ärenden samt att kronofogdemyndigheten har förmåga att klaradetta. Jag har inte haft så mycket att invända mot lagutskottets yttrande.Däremot har jag sett till domstolarna. Hur skall domstolarna se ut framöver?Vi har en sittande domstolsutredning. Varför får inte den ta ett helhetsgreppoch se över frågeställningarna? Det är vad jag vänder mig emot. fick en chans att titta på det här är det möjligt att man islutändan kommer fram till samma resultat. Alltjämt är det jusfitie-utskottetsom har ansvaret för domstolsutredningen. Det är bra att lagutskottet ser påen fråga utifrån lagutskottets synpunkter Socialdemokraterna har - förutom det som har skettmed försäkringsrätterna och med den summariska processen - tagit ifråndomstolsutredningen delar som den borde haft chans att titta på. Det är detsom jag tycker är bakvänt. 45 (): sade att det förelåg vissa problem och att lagrådetdärför hade tillstyrkt det här förslaget. Men dessa problem finns ju 1989/90:132 31 maj1990 bara i några av vårastorstäder, . Varför då inte ta itu med problemendär i stället för att frånhända tingsrätterna dessa ärenden? Det är ingetproblem för de flesta tingsrätter att handlägga den summariska processen. Manvill tvärtom gärna behålla den. Jagställer mig också mycket tveksam inför påståendet att det blir så mycketenklare. Vid tingsrätterna är det fiskaler eller notarier som behandlardessa ärenden, medan kronofogdemyndigheterna kommer att behöva inrätta högtbetalda juristtjänster. Kronofogdemyndigheterna har redan äskat 50 miljonerfill ett nytt datasystem, som kommer att kräva stora summor pengar både förinkörningsperioder och för fortlöpande utbildning. Jagvill återigen fråga varför det är så bråttom, när man ändåväntar på en helhetsbild. Vad kommer härnäst, blir det bouppteckningarna ellerär det några andra ärenden som kommer att föras över? Vi har redan settförsäkringsmålen försvinna från tingsrätterna. Anf.46 (): framhåller att lång utredningstid skulle vara ettargument för att vi nu skulle fatta beslut om den summariska processensöverföring till kronofogdemyndigheten. Det tycker jag var ett fruktansvärtdåligt argument. Tvärtom kan man peka på att det är ett stort problem, eftersomman har utrett det . Jag ställer mig mycket tveksam tillargumentet att man skall föra över processen för att detta hade utretts mångagånger Jagundrar vem som egentligen är intresserad av att man för över den summariskaprocessen från tingsrätt till kronofogdemyndighet. Inte ens borgenärerna, dvs.inkassoföreningarna, är intresserade av en överföring till kronofogdemyndigheterna.De säger att det fungerar bra. I storstadsområdena kan det bli litet problem,men det får man lösa där. Vem är intresserad av en överföring? Jagblir riktigt orolig när som ett ytterligare argument säger atteffektiviserings- och rationaliseringsskäl talar för att vi skall ha ennyordning. För och för mig är inte rationaliteten det viktigaste idet här fallet, utan det är rättssäkerheten. Jag yrkar därför avslag på utskottetshemställan och därmed på proposifionen. Anf.47 (): Jag anser att jag har fått bekräftat att summan 10 miljoner har kommittill genom en höftad bedömning. Det finns inget underlag, utan man har sagt attdet skall vara minst 10 miljoner Jag tycker att det är, som jag sade i mininledning, felräkningspengar i detta sammanhang. har inte heller kunnat lämna några garantier för att tingsrätter intekan behöva läggas ner på grund av denna eller kommande förändringar Detta kundevi misstänka redan tidigare. Jagtog i min inledning även upp frågan om personalens synpunkter och varför maninte på något sätt har beaktat dem i handläggningen. Jag hade misstanken attdet kunde bero på att det rör sig om så många kvinnor har inteberört frågan, men det skulle vara intressant att höra om jag har rätt i minamisstankar 48GÖRAN (); Beträffande den sista frågan, ,vill jagsäga att inte har rätt när det gäller den misstankenheller. Det stämmer inte att det skulle vara enklare att klara detta därföratt det är ett stort antal kvinnor som handlägger eller att ett stort antaltingsrätter skulle försvinna på grund av detta förslag. Det är fel i bådafallen, . 1 olika sammanhang övervägs och genomförs förändringarinom tingsrätterna. Inom renodlingsarbetet, oberoende av domstolsutredningen,försöker man delegera ärenden från domarpersonal till biträdespersonal inomdomstolarna. Det är ett arbete som pågår och som fortlöpande ger möjlighetertill förändrade arbetsuppgifter för den personal som finns på domstolarna. Härfinns också stora möjligheter att skapa andra intressanta och viktigaarbetsuppgifter för den kvinnliga personalen inom domstolarna. Ur allmänjämställdhetssynpunkt får man dock hoppas att vi inte skall behöva diskuteradenna fråga ur ett kvinnoperspektiv, utan att personalsammansättningen skallbli blandad - både män och kvinnor - även på biträdesnivån i domstolarna. Detär väl något som vi tillsammans kan arbeta för, . talar om bristen på bred förankring. Om manföljer lagutskottets yttrande i denna fråga, finns det en bred förankring förregeringens proposition. Det lättaste sättet för att medverkatill en bred förankring är att följa lagutskottet i den omröstning som senarekommer Eftersom man säger att det inte är några problem med densummariska processen , kanske jag ändå får anföra att det rör sig omuppemot 600 000 ärenden eller mål . balanseras, i varje fallunder senare år, av ärendena. Det innebär att man har enärendebalans på tingsrätterna som naturligtvis från den enskildes synpunktmånga gånger kan upplevas som besvärande. Kronofogdens brev till gäldenären, , ärinte det första steget. har inkassoföretagen varit i farten - omjag får uttrycka mig på det sättet - och försökt driva in fordran. Därefterkommer den summariska processen in i bilden. Får jag sedan upplysa om attförändringen beträffande försäkringsrätterna på intet sätt berördetingsrätterna. Försäkringsrätterna var särskilda domstolar som levde sitt egetliv oberoende av tingsrätterna. Organisationen har förändrats, och deförekommer i ett annat sammanhang. Jag tycker att man kan vara rationell även om man har medrättssäkerhet att göra. Det behövs inte dubbla processer måste man förstha fastställ-else av rätten, och sedan måste man göra en ny ansökan omverkställighet. Jag tycker att man på den punkten skall ta vara på dessamöjligheter, eftersom det på intet sätt hotar rättssäkerheten. Det har vilagrådets ord på. Jag fäster stort avseende vid vad lagrådet säger i olikasammanhang. 49 (); Jag är en av dem som tänker rösta emot förslaget. Jag har två argumentmot förslaget. Min partigrupps majoritet har en helt annan uppfattning, och jagtycker att vi kan ha råd att ha skilda uppfatt- 1989/90:132 31 maj1990 ningar Jag respekterar denandre uppfattningen, men jag behöver inte acceptera den. Detsamma kanskeomvänt gäller för mina kamrater Jaghar svårt att förstå att man skall bryta loss denna fråga och föregripa enkommande utredning, som faktiskt har till uppgift att göra en total översyn avdomstolsväsendet. Att man gör på detta sätt skapar oro hos personalen vidtingsrätterna, främst i skogslänen och glesbygden. Det gäller de tingsrätterdär man har en eller två domartjänster Jag tycker att man borde stilla dennaoro. Man borde kunna komma överens om att om man har hållit på att utreda dettai så kan man väl vänta fill för att ta upp detta i sittsammanhang. Det har man begärt från den oroliga personalens sida. Med rätteller orätt så hävdar den att detta innebär dödsstöten för de småtingsrätterna. Jag börjar befara att det blir så, och min övertygelse att röstaemot förslaget har inte blivit mindre när jag har hört argumenten från denmajoritet som företräder förslaget. Jagkommer således att rösta emot förslaget. Däremot blir jag litet irriterad närman därigenom beskylls för att inte vilja effektivisera den offentliga sektorn.Jag tycker att det är ett dåligt argument emot oss. Det handlar inte om detta.Jag har inte gjort mitt slutgiltiga ställningstagande. Det tänker jag göraförst när jag får se helheten, förhoppningsvis eller 1992. Anf.50 (): Det mesta är väl egentligen sagt, men det finns en sak som jag inte kanlåta bli att ta upp, eftersom jag tycker att den inte har blivit tillräckligtbelyst av . De besparingar som åberopas är först och främst attdet kommer att falla bort 20 personer i hela landet. Det är vad man sparar inpå att föra över verksamheten fill kronofogdemyndigheterna - 20 personer Sedansäger man i propositionen att ytterligare 65 personer i landet kan sparas in,eftersom man inför ADB-stöd och får bättre formföreskrifter 65 personer kanockså sparas på tingsrätterna om man genomför den förändringen. Såvitt jag förstår kan 20 personer sparas, ochsedan får man - vilket man inte skall glömma bort - betydligt högre kostnaderför drift av ADB. är den kostnaden 2 miljoner Den beräknas bli 10miljoner . Jag kan inte se att det är fråga om några stora besparingarVarför kan vi inte avvakta och se vad domstolsutredningen kommer fram fill? 51 (): Jag har ingenting emot en effektivisering och rationalisering. Vad jagsäger är att sådana saker inte får vara huvudargumenten. Huvudargumentetmåste vara att rättssäkerheten unde inga omständigheter kan diskuteras, mendet är vad som kan bli följden i det här fallet. Påfrågan om vem som är intresserad av denna förändring har det sagts att detfungerar så dåligt och att borgenärerna, alltså inkassoföreningarna, skullevara intresserade av den föreslagna förändringen. Vii gjorde en egen enkätundersökning och frågade vad inkassoföreningarnatycker Jag kan citera följande från ett av de brev som vi har fåu: "Vihar vid samtliga tingsrätter en fungerande organisation med kunnig ocheffektiv personal. Att slå sönder den organisationen och bygga upp en nyorganisation hos kronofogden, finner jag helt oförsvarbart, då kronofogden har minst lika mycket att göra som tingsrätterna." Omnågon vill ha ytterligare sammanställning av vad inkassoföreningarna har sagt,går det bra att få det . Anf.52 (): När det gäller frågan om möjliga besparingar kan man naturligtvishävda att den frågan är svårbedömbar Men de överväganden och bedömningar somhar gjorts tillsammans med kronofogdemyndigheterna ger ju vid handen att denårliga besparingen i ett fortvarighetstillstånd bör vara ungefär 10 milj. kr. här sammanhangen är det en summa som man inte kan avstå från genom att sägaatt vi skall utreda frågan ytterligare eller genom att se till att vi har enprocess som är onödigt krånglig. Detligger ju en stor vinst i just detta att man får en sammanföring av det mycketstora antalet enkla mål, där man mycket enkelt kan fastställa att den som ärskyldig att betala skall betala. Kronofogden kan och ianslutning till handläggningen också ta ställning till verkställigheten avbesluten. Detta innebär en väsentlig rationalisering och effektivisering. Dettahar alltså varken lagrådet eller lagutskottet haft någon invändning emot. Jagtycker att vi skall tillmäta båda dessa organ betydelse i detta sammanhang. Närdet gäller frågan om vem som har intresset av en förändring hänvisar IngerSchörling till att inkassoföreningarna i varje fall inte har något intresse avden. Då måste jag få fästa kammarens uppmärksamhet pä att det finns ett brevfrån dessa företags branschorganisation, i vilket man hävdar att det främstaskälet till att vi inte skall göra någon förändring är att målen handläggs avnotarier som är föremål för betygssättning av sina överordnade i tingsrätterna.Därför handläggs dessa ärenden så utomordentligt väl att denna ordning skallfortsätta. Jag frågar och kammarens andra ledamöter: får man på de offentliga myndigheternas eller de offentligapersonernas handläggningsmöjligheter, om det bara är de som för sin karriär ärföremål för betygssättning som kan utföra ett fullgott arbete? Närinkassoföretagens branschorganisation argumenterar på detta sätt finns det inteanledning att sätta tilltro till deras argumentation. Det är en fullständigfelbedömning av hur man skall uppfatta myndigheternas handläggning. Anf.53 (); Det sista argumentet tror jag nog skulle vilja haosagt. Jag tycker det är förnedrande emot tingsrätternas kunniga och noggrannahantering och förnedrande gentemot tingsrätternas personal att yttra sig på detsättet. Vi vet ju att de sköter dessa uppgifter mycket noga. Attdet dåliga argumentet råkar komma från branschorganisationen gör ju inte sakenbättre. Tvärtom borde man dä låta bli att upprepa ett så utomordentligt dåligtargument. Det var i allra högsta grad ett övertramp. 1989/90:132 31 maj1990 4Riksdagens protokoll 1989/90:132 1989/90:132 31 maj1990 Däremotkan man säga att det vore mycket bra för rättssäkerheten och för allmänhetenifall det finns ett system där tingsnotarierna måste vara väldigt noggranna försin fortsatta karriärs skull. Anf.54 (): Det var faktiskt så att använde inkassoföretagensbranschorganisations sätt att resonera som ett argument för att vi inte skallgenomföra de föreslagna förändringarna. Därförsade jag att det alltså bara är tjänstemän som är föremål för överordnadesbetygssättning av dem som skulle kunna garantera att ärendena blir handlagdakorrekt. Jagkan inte förstå hur kunde lyssna så illa att hon uppfattar attmitt resonemang skulle innebära mot tingsrätternas personal. Tvärtomhar jag all anledning att säga att de utför ett utomordentligt gott arbete. Jaghar inte i något sammanhang uttalat mig förklenande om personal ellerhandläggning. Jag har tvärtom understrukit att man naturligtvis skulle uppnå enviss rationalisering om man datoriserade även inom tingsrätterna. Skälet attföra över det här till kronofogden är den effektivisering som ligger i att detbehövs en ansökan och ett beslut för att man i ett sammanhang skall kunnaverkställa besluten. Det råder inget tvivel om att det innebär en förbättring-kanske inte i första hand för inkassoföretagen, för det är ju inte dem vi skalltänka på, utan i första hand för de enskilda individerna. Det tycker jag att viskall ta fasta på. Jaghar alltså på intet sätt uttalat mig i förklenande ordalagom personalen, varkenbiträdespersonal eller rättsbildad personal, vid tingsrätterna. På den punktenhar grovt missförstått mig. Anf.55 (): Jag vill bara påminna om att man faktiskt beslutade attkanslipersonal skulle få beslutanderätt i en del av de här ärendena. Vidarevill jag säga till att faktum är att om man för över dessauppgifter till kronofogdemyndigheterna, tvingas man att föra två diarier. Detkan man aldrig komma ifrån. Man kan inte föra bara ett diarium. Alltså kan manifrågasätta om det blir så väldigt stora rationaliseringsvinster Tillsist är det verkligt stora problemet delgivningarna. Förenklingarna får man viaformföreskrifter; det får man oavsett om det är kronofogdemyndighet, tingsrätteller någon annan myndighet som skulle kunna aspirera på att handlägga dessaärenden. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 14 §Underhållstjänsten i försvarsmakten betänkande 1989/90:FöU10 Underhållstjänsten i försvarsmakten(prop. 1989/90:139). 56 (): Vi behöver ett gott försvar, men det skall vara ett försvar som ärrelevant i förhållande fill den verkliga hotbilden. Detkalla krigets tid har inneburit en stark satsning på mekaniserade militärastyrkor, medan vi blivit alltmer sårbara. Totalförsvaret är bräckligt. Tyvärrdrev en majoritet igenom ett beslut om en förändring av arménsorganisation som var olycklig. Den var enligt min mening inte relevant medtanke på dagens hotbild och framtidens behov av flexibilitet och god beredskap.Under fjolåret förändrades omvärlden radikalt och därmed också den militärahotbild som målats upp. Det är beklagligt att regeringen dågenomdrev ett förslag till arméorganisation som redan då var hopplöstföråldrad. Dagenshot och den närmaste framtidens hot mot det svenska samhället finns imiljöförstöringen, vårt ekonomiska beroende av främmande makter och envacklande intern solidaritet. Till detta kvarstår hotet om kärnvapen ochriskerna för kärnkraftsolyckor, stora kemiska olyckor, broras och dammbrott.De ekologiska och ekonomiska katastrofområdena i kan orsaka storaflyktingströmmar Riskerna för etniska konflikter och mindre krig i ökarEtt gott försvar fordrar att vi har möjlighet att snabbt ordna tillfälliginkvartering, förplägnad och sjukvård för tusentals människor Idetta sammanhang har trängtrupperna en unik kompetens av största värde förtotalförsvaret. Därför återkommer vi nu från de grönas sida medförslag om ett trängcentrum i varje militärområde. Trängtrupperna har enspeciell ställning genom sin betydelse, inte bara för armén utan också somkatastrofberedskap för hela samhället. Det är då föga rationellt att man läggerned trängregementena i och . Ipropositionen föreslås att ett milounderhållsregemente inrättas i övreNorrland. Det är bra. Men det måste bli fråga om att föda och reparera människorlika väl som bandvagnar Det sägs vidare att detta även kan behövas iövriga militärområden. Vi menar att det behövs . Varförskall man då lägga ned trängregementena i och ? Här har viju milounderhållsregementen eller grunden för trängcentrum i nedre Norrlandresp. För mig framstår det som en misshushållning med materielltkapital och mänsklig kompetens, en misshushållning som absolut intefår tillåta. Liksomöverbefälhavaren förespråkar vi i en integration avspecialtruppslag redan vid.krigsförbandens grundutbildning. Det gäller ävenunderhållsfunktionen. Denna del i armén måste man alltid arbeta hårt för ifredstid. Erfarenheterna från och visarentydigt att gick i krig med en underhållstjänst som var alldeles för liten.Finns det inget bakom blir stridsvagnar och haubitsar föga hotfulla kulisserDet blir inte det pang for pengen som man förespeglat skattebetalarna, och detblir inte en hotfull stormakt. Settur rent militär synvinkel finns det därför skäl att förutom god underhållskompetensvid de stridande förbanden ha självständiga trängförband, detta för attmotverka tendensen att man i ett trängt budgetläge eller vid kris ivapenindustrin hellre satsar på haubitsar än på fältsjukhus och trosskärror 1989/90:132 31maj 1990 1989/90:132 31 maj1990 Nukan man säga att vi får lita på att ÖB prioriterar rätt, och jag har stortförtroende för ÖB. Men vi skall inte begära att ÖB bedömer helasamhälls-behovet. Det är och regeringens ansvar att tillse atttotalförsvaret i vid mening blir rationellt och väl anpassat till aktuellhotbild. Det är enligt min mening farligt att göra en strikt bodelning mellancivilt och militärt försvar om inte regering och riksdag vågar lägga sig i deolika delarnas funktion just med tanke på att allt skall samspela till ett gotttotalförsvar