prot · GD0920 · 1989-12-31 00:00:00 — el attanvändas i vår hemmiljö, vår arbetsmiljö och vår naturmiljö i del stora.Bristen på el kommer all leda till att förutsättningarna för ventilation, förutsättningarnaför att skapa en bättre arbetsmiljö och rena olika typer av utsläpp försämrasi jämförelse med vad som skulle vara möjligt med en god tillgång på elkraft. Men den bristande tillgången på el. som kommer att bli enföljd av kärnkraftsawecklingen, kommer också att ställa till bekymmer när detgäller övergången till iniljövänliga transporter. Regeringen hade i gär enöverläggning med företrädare för industrin om elbilen. Men förutsättningarnaför elbilen håller nu gradvis på att avvecklas i takt med att man avvecklar enbetydande del av vår elektriciletsförsörjning. Mot denna bakgrund skulle jag vilja fråga redovisningen av de miljömässiga konsekvenserna av kärnkraftsawecklingenkommer alt ske. Jag ställer frågan mot bakgrund av att det i energiministernsdirektiv till statens energiverk myckel tydligt framgår, att när man där skallutreda förhållanden runt olika scenarier för en miljöanpassad svenskenergiförsörjning får man inte lov alt utreda möjligheterna för ett alternativmed bibehållen kärnkraft. Detta innebär, de facto. att man avser all försökastyra energiverkels ulredningsapparat och undanhålla svenska folkel demiljömässiga konsekvenserna av kärnkraftsavvecklingen. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1989/90:165 om en av anordnadkonferens om kärnkraftssäkerhet har frågat mig om jag avsergranska om SKI;s konferens är i överensstämmelse med verkets instruktion, ochvidare om konferensen är ett inslag i opinionsbildningen för att förmå regeringoch riksdag att frångå besluten om kärnkraftsavveckling. Låt mig först citera några av de uppgifter som har lagtspå kärnkraflin-spektionen och som återfinns i dess instruktion; - följautvecklingen pä kärnenergiområdel. i synnerhet beträffande säkerhetsfrågor, - utreda frågorom och ta initiativ till åtgärder för alt höja säkerheten hos kärntekniskaanläggningar. - aktivt bidratill alt ge allmänheten insyn i och information om det arbete påkärnsäkerhetsoinrådet som bedrivs i landet. Av den information jag har fått omkonferensens syfte och inriktning tycker jag att den ligger i linje med dessaåligganden. Självfallet blir sammansättningen av föredragshållare viden konferens av detta slag betingat av vederbörandes professionella kompelens,i detta fall huvudsakligen kunskap och erfarenhet inom reaktorsäkerhetsområdet. De vårderingar beträffande konferensen och dess deltagaresom i övrigt väver in i sin fråga får stå för honom själv. Jag tackar för svaret, som dock förefallermig vara antingen ytterst formellt eller möjligen aningslöst. gäller delju att försöka se vad som sker i det som synes ske. Naturligtvis kan man av formella skål helt godkänna denföredragningslista som SKI har satt upp för sin konferens, men å andra sidanär det väl här fråga om vad som blir följden. Såvitt jag ser har man inte söktfinna någon professionell kompetens som år skeptisk i fråga omreaktorsäkerhelen. Del flnns dock sådan kompetens. Den är naturligtvissällsynt, eftersom de som har skaffat sig professionell kompetens lever på attarbeta med kärnkraft och det därför år ytterst få som är villiga att såga avden gren de själva sitter pä. En mycket intensiv kårnkraftsdebatt pågår nu i det svenskasamhället. Näringslivet lår ha utbildat ca I 000 informatörer som på alla sättförsöker förklara för svenska folket hur viktigt det är alt vi bibehållerkärnkraften. SKl;s instruktion är att vara skeptisk, alt söka finna desvaga punkterna i kärnkraflsverksamheten. Därför tycker jag, herr talman, attdenna konferens dåligt antyder en sådan vilja. Jag är inte aningslös, men däremot ytterligtnoga med all iaktta de formella regler som garanterar säkerhelsinyndigheternasintegritet gentemot påtryckningar utifrån. Vidare vill jag såga att kärnkraflinspektionen undersenare år särskilt har utvecklat en syn på säkerhetsarbetet som berör samspeletmellan människa och maskin och som utgår från del faktum vi alla känner till;att det ickefinns någon saker teknologi, inte heller på detta område. Mittförtroende för kärnkraftinspektionen är helt och odelat, Mitt förtroende för kärnkraflinspektionen ärbegränsat. Det är ofrånkomligt att man påverkas av den miljö nian ständigtlever i. "Säg mig med vem du umgås, så skall jag såga dig vem du är,"Även med bästa vilja i världen tror jag alt detta är en sanning som år svår attkomma ifrån. Det är enligt min mening betänkligt att SKI t.ex.tillsammans med kärnkraftsbolaget utarbetar gemensamma projekt. Det finnsnågot som brukar kallas för "kärnfamiljen". Det finns en viss riskalt SKI inlemmas i denna s.k, kärnfamilj. Miljö- och energiminister ; Jag vill till protokoll få noteratatt jag på inteisätt kan dela den uppfattning som uttalar - ochatt jag tycker det är anmärkningsvärt att en ledamot av riksdagifrågasätter kärnkraftinspektionens integritet och hederlighet. LARSNORBERG (mp): Jag har icke ifrågasattkärnkraftinspeklionens integritet och hederlighet, men jag har påpekat altåsiktsbildning är en ganska intrikat process, i vilken man alltså påverkas avden miljö inan lever i. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1989/90:166 om bättre information om kärnkraftensnegativa effekter Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag och mittdepartement kan bidra till att sådan information som påvisar kärnkraftensnegativa effekter i större utsträckning konnner till allmänhetens kännedom. Som underlag för frågan tar uppnyhetsbehandlingen av haveriet i det spanska kärnkraftverket Vandellos-1 den19 oktober . Jag är själv förvånad över att informationen kring olyckanhittills varit både sparsam och till viss del motsägelsefull, men jag har svårtall följa del resonemang för när del gäller kopplingen till densvenska kärnkraftsdebatlen. Vi har en fri press och yttrandefrihet i vårt land, somutgår från grundläggande demokratiska principer. Vi har massmedia som tardenna rättighet till vara och som utifrån egna prioriteringar aktivt följer ochrapporterar vad som sker bl,a, inom kärnkraftsområdel. Vill LarsNorberg ändra pä detta? För mig ar del viktiga attkärnkraften med alla dess aspekter blir sakligt belvsi. LARSNORBERG (mp): Jag tackar för svaret. Nej, jag vill inte ändra på delta. Vi har en fri press,som vi naturligtvis är tacksamma och glada för, och den bör utnyttjas. Men delfinns också starka påtryckargrupper som påverkar nyhelsflödet i viss riktning.Jag sade i debatten om den förra frågan att näringslivet har utbildat ettmyckel stort antal s,k. informatörer - det gäller i synnerhet den elförädlandeindustrin - som på alla sätt försöker "informera" svenska folket omvilka olyckor som skulle kunna ske ifall vi avvecklade i första hand tvakärnkraftverk - för att inte tala om vad som skulle hända om vi avveckladesamtliga. Mot detta står inte motsvarande professionella krafter, eftersom desom är skeptiska mot kärnkraften inte har samma ekonomiska resurser. De har enganska svag organisation - Folkkampanjen mot kärnkraft och kärnvapen, somarbetar på ideell grund och som på intet sätt kan matcha de krafter som vill gepositiv information om kärnkraften. Jag skulle ha varit glad om statsrådetåtminstone kunnat medge alt detta är ett bekymmer. Det antyds i den sistameningen i svaret; "För mig är det viktiga att kärnkraften med alla dessaspekter blir sakligt belyst," Jag uppfattar det som ett stort bekymmeratt informationen blir sned beroende pä de intressen som ligger bakom de olikaåsikterna. Nyss hade jag anledning all framhållakärnkraflsinspektio-nens rätt till integritet när det gäller politiskapåtryckningar. har jag anledning all slå vakt om pressens rätt alt stå frigentemot sådana påtryckningar. Jag känner mig inte svag i arbetet när delgäller att belysa kärnkraftens risker. Jag beklagar alt energiministern inte kanseden obalans som uppenbarligen råder i del svenska samhället i dessa avseendenoch som förhindrar del som ministern själv säger sig vilja åstadkomma,nämligen alt kärnkraften med alla dess aspekter blir sakligt belyst. Tyvärranser jag att massmedias behandling av kärnkraften, särskilt under de senastemånaderna pekar på motsatsen: Kärnkraften med alla dess aspekter blir ickesakligt belyst. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1989/90:174 om importen av fordon utanmodern avgasrening Miljö- och energiminister ; har frågat mig om jag anser allnaturvårdsverkets förslag till begränsningar av import av äldre fordon börgenomföras. Enligt svenska regler måste nya personbilar fr.o.m. 1989års modell uppfylla stränga avgaskrav. 1 praktiken innebär detta att bilarnamåste vara utrustade med katalysator. Del är dock möjligt alt för eget brukimportera äldre bilar utan katalysator. Del är bakgrunden till all i en skrivelsetill regeringen föreslår begränsningar av importen av äldre bilar utan katalysator.Skrivelsen inkom till miljö- och . förslag innebär, om det genomförs, ävenbegränsningar av importen av s.k. veteranbilar och andra bilar som främstanvänds för hobbybruk. Jag är medveten om den oro som förslagväckt hos dem som sysslar med sådana bilar på sin frilid. Miljö- och kommer därför altkalla till ett möte med berörda organisationer och myndigheter för attdiskutera förslag. Då kommer bl.a. förslagets konsekvenserför importen av motorhisloriskl intressanta fordon all las upp. Jag vill avvakta resultatet avdetta möte innan jag ger närmare besked om hur jag ser på naturvårdsverketsförslag. JANSANDBERG (m); Jag börjar med alt lacka för svaret påfrågan. Jag hade dock hoppals på ett klarläggande av statsrådet i denna frågaoch på ett avståndstagande från del förslag som presenterats. Detförekommer en ständig ström av förslag som de facto är riktade direkt Prot.l989/9():2() mot demotorintresserade i . De för de motorintresserade enda positiva förslagsom förts fram i kom , då varkoinnuinikationsminister. Han avskaffade bl.a. diverse byråkratiska påfund.Ett exempel hiirpa är det dåvarande kravet på krockprov för amatörbyggdafordon. föreslår ett totalförbud mot import aväldre bilar, som inte uppfyller de senaste kraven på avgasrening. Detta skulleslå undan benen för alla dem som intresserar sig för äldre fordon, framför alltför veteranbilar. Jag tycker också att det iir ganska symtomatiskt att når enstatlig myndighet inte klarar av att uppfylla sina skyldigheter-jag tänker påSvensk avgastester - diskuterar man inte hos andra myndigheter allförbiittra servicen ulan snarare att försiiinra den och därmed slå undan benenför en stor grupp människor. De nu aktuella fordonen - äldre bilar och främstveteranbilar - körs myckel korta striickor : i norinalfallet kan detröra sig om något hundratal mil. Jag hade som sagt hoppats att statsrådet hår skulle hagett ett klarläggande besked, vilket hade varit av mycket stor betydelse, 1 det ca 50000 medlemmar i veteranbilsorganisationer och ytterligare ca50000 personer som sysslar med veleranbilar utan att vara organiserade. Jagtycker att del år positivt att man skall kalla till detta möte med de olikaorganisationerna. Men tydligen anser statsrådet att förslagkan vara en länkbar åtgärd. Jag skulle vilja ha ytterligare kommentarer frånstatsrådet när del gäller liknande åtgiirder med hänvisning till miljön som kanfå dessa effekter för stora grupper motorintresserade i , Miljö- och energiminister ; Jag noterar med visst nöje alt vad mig till är det inan brukar kalla för ministerstyre och att JanSandberg inte skulle anmiila mig för om jag utövadeministerstyre i det här fallet, . Allvarligt talat vill jag säga att jag är mycket välmedveten om att det inte är veleranbilarna som är något miljöproblem och attdessa utgör en myckel liten andel av de totalt 10 000 å 15 000 bilar som varjeår importeras av privatpersoner och som alltså fiiller under denna kategori. Jag känner en viss förtröstan föratt vi skall kunna finna en klok och förståndig lösning på detta problem, menjag tycker alt skall acceptera att vi först lyssnar på de berördaoch prövar ärendet på det sätt som grundlagen föreskriver. JANSANDBERG (m); Tack för det klarläggandet. Det innebär ju inte att statsrådet utövar ministerstyre omhon lägger ål sidan ett förslag som hon inte anser vara godtagbart. Jag skulle vilja framföra ett önskemål till statsrådet.När man diskuterar den här typen av negativa åtgårder med hänvisning tillmiljöarbetet, riskerar man all undergriiva människornas miljöengagemang. Dettror jag kan vara på bådekort och lång sikt skadligt för det miljöarbete som vi är överens om Prot. Efter altha delaljsluderat detta förslag tycker jag personligen att man kan [ förpassaden här idén till papperskorgen eller ännu hellre låta förslaget gå Där tror jag all det skulle göra den största nyttan förmiljön. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1989/90:176 om åtgärder för att förhindra byggande av viss brittisk upparbetningsanläggning för kärnavfall Miljö- och energiminister : har ställt en fråga till mig omvilka åtgärder jag tänker vidta för svensk del och vilka initiativ jag ärberedd all la på det nordiska planet för alt försöka förhindra byggandet av enupparbetningsanläggning för kärnavfall i Dounreay i , Som säkert känner till har denna fråga tilloch från varit aktuell ända då planerna på anläggningen för förstagången presenterades. Med anledning av dessa planer gjorde de nordiska miljöministrarna1987 ett gemensamt uttalande där vi uppmärksammade på den storaoro vi kände inför planerna på en upparbetningsanläggning i , När nu frågan på nytt aktualiseras är del naturligt attfrågan åter las upp inom de nordiska ländernas krets. Frågan kommer attdiskuteras vid miljöministrarnas möte i på . Man kan räkna med att dessa diskussioner leder fram tillett nytt uttalande, (c): Jag ber att få tacka miljö- och energiministern för svaret. Frågan är, som mycket riktigt sade. inte ny.Det som har hänt är all ministern för har medgett fortsaltplanering. Del känns inte speciellt tryggt alt veta att ettvärldscentrum för upparbet-ning av kärnkraftsavfall kommer all hamna i norraSkottland, nära och nära de havsområden som gränsar till . Denbrittiska anläggningen i i har ju bevisligen läckt radioaktivtmaterial, och del finns tyvärr all anledning alt frukta att också den planeradeanläggningen i kominer all göra del. Oavsett läckage finns del emellertid också betydanderisker förenade med den hantering av avfall som kommer att ske i området. Den norska miljömi nistern har reagerat och protesterat mot den senaste utvecklingen, både ge nom brev till ministern för och via kontakter med den brittiska miljöministern, kan ju med fog anses vara mer hotat av anläggningen än , men det är naturligt all även vi och den rea gerar . Prot.1989/90:20 Jag gliider mig över att miljö- ochenergiministern avser att diskutera del hiir med sinanordiska kolleger, men jag efterlyser en omedelbar reaktion från skulle också gärna vilja höra litet mer om vilken linje som att driva vid mötet med de nordiska kollegerna i . Miljö- och energiminister : Vi har vid ett antaltillfällen, både som enskilt land och i samverkan med andra länder - inte barade nordiska länderna ulan också inom ochNordsjökoinmissionen -framfört kritik mot de hiir planerna. Det år riktigt att . och känner sigmest berörda, eftersom deras fiskevatten befinner sig inom det hotade området.Därför känner de detta hot sårskilt starkt. Men vi har själva drivit dessafrågor mycket aktivt. Del finns många ting som ger anledning till oro. inte barade direkta risker som iir förenade med anläggningen som sådan utan också altden ingår i ett program för "fast breeders" - en utveckling som vilar avstånd från. Vi kommer att ta upp den här frågan vid miljöministrarnasmöte . Jag har av artighetsskäl uttryckt mig på del sätt som jag hargjort, särskilt so7n jag sjiilv kommer att sitta som ordförande. Jag kanemellertid försäkra att jag kommer att göra allt för att det skall bli ettgemensamt uttalande. kommer jag sedan själv att besöka , bl.a.för samtal med mina kolleger, och jag kommer naturligtvis att utnyttjatillfället för alt ta upp den hiir frågan, liksom jag har gjort vid tidigarebesök. (c); Jag känner mig tills vidare irvggare. Jag vill också kommentera alt har aviserat att manhar för avsikt all ta upp frågan vid en . Jag hoppas att delmot bakgrund av de diskussioner som kominer att föras i då finnsmöjlighet iiven för att ansluta sig till detta. Miljö- och energiminister ; På den sista punkten kan jag säga all frågan- som ju inte är ny - redan är anhängiggjord i förberedelsearbetet för niislaNordsjökonferens, diir deltar aktivt. Överliiggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1989/90:102 om beredskapen för saneringvid en eventuell kärnkraftsolycka har frågatarbetsmarknadsministern om 5 regeringen är beredd att kommenderaut svenskar för alt sanera viden eventuell kårnkraftsolvcka. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. fråga gäller tjänsteplikt vid saneringefter en kärnenergiolycka. Med sanering avser jagen återställande verksamhet.Ragnhild Pohanka kanske dock innefattar iiven riiddningstjånsl i sanering. Jagskall därför belysa båda frågeställningarna. Jag börjar med räddningstjänslsituationen. Vid utsläpp avradioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning i sådan omfattning attsärskilda åtgårder krävs för att skydda allmänheten eller vid överhängandefara för ett sådant utsläpp skall enligt riiddningstjiinstlagen(1986:1120) svara för räddningstjänsten. Vid varje räddningsinsats skall delenligt lagen finnas en räddningsledare. utser räddningsledarenvid räddningstjänst med anledning av ulsliipp av radioaktiva iimnen. Enligt räddningstjänstlagen, som beslutade om idecember 1986. får räddningsledaren når del behövs anmoda var och en som ärmellan 18 och att medverka i räddningstjänst, i den mån hans kunskaper,hälsa och kroppskrafter tillåter det. Vid riiddningstjiinsl med anledning avulsliipp av radioaktiva ämnen kan alltså enligt giillande lagstiftningtjänsteplikt tillgripas. För sanering i betydelsen ålerstiillande saknasförfaltningsstöd för att i fred ta ut människor med tjänsteplikt. Jag kan också nämna att utredningen (Fö I9(S7:()I) omkårnkraflsbered-skapen i går överlämnade sitt betänkande (SOU 1989:86)Samhällets åtgärder mot allvarliga olyckor till mig. RAGNHILDPOHANKA (mp); Tack för svaret! Det var mycket jag fick tillsvar. och jag är tacksam för del. Genom alt vara kärnkraftverk blir äldre och iildre. ochnår man ser hur hotet om att avvecklingen inte skall börja så som det ärberäknat - vilket jag inte vill kalla för en förtida avveckling, eftersom alltskall vara klart till är 2010-finns del risk att en olycka kan hiinda här iSverige. Då är det ju viktigt att man har klart för sig vilka som skall la handom detta, förutom själva utsläppen. Med tanke på den handfallenhet och denfullständiga desinformation fram och tillbaka som olika.representanter förmyndigheterna utgjorde prov pä vid , diir man inte hade någonberedskap, är det mycket viktigt all det finns en annan beredskap . Detta giiller naturligtvis inte bara en kärnkraflsolycka iSverige, Vi har ju kärnkraftverk pä niira håll, både i och i Finlanddär del kan hända saker, och det är så nära när det gäller kärnkraftverk verkligen kan behöva en sanering och en räddningstjänst. Sedan undrar jag vilka det är som skall utföra saneringen.Vi kan tydligen inte la ut människor med tjänsteplikt under fred. År delmilitären, är det brandsoldater, är del hemvärnet - vilka är del som skallutföra den tjänsten? Försvarsminister ; Herr talman! Prot,1989/90:20 (): 7 november1989 Herr talman! Och det är lånsstyrelsensom utser den. Försvarsminister ; Herr talman! Överläggningen var härmed avslutad, 21 § Svar på fråga 1989/90:177 om bristen påstudentbostäder har frågat mig vilkainitiativ som regeringen tagit för all förbättra bostadssituationen päkårorlerna och vilka initiativ regeringen avser all vidta. Del råder en allmän bostadsbrist i storadelar av landet -kårorterna inräknade. Stora ansträngningar har därför gjorts och görs för attöka antalet bostäder på bristorterna. Frän statsmakternas sida har del främstvarit fråga om åtgärder för att prioritera nyproduktionen av bostäder. Därförhar begränsningar införts när del gäller byggande för näringsliv och samhällesamt ombyggnader av bostäder. Överenskommelse har också iräffals medbyggentreprenörerna och de stora byggherrarna om riktlinjer för att underlättanyproduktionen av bosläder. Antalet igångsatta lägenheter har ökat kraftigt de senasteåren. beräknas igångsättningen av nya lägenheter bli mellan 55 000och 60 000 totalt i hela landet, vilket är de högsta talen sedan mitten av1970-talel. Eftersom studerande ofta efterfrågar små lägenheter ärockså del av fattade beslutet om förbud mot alt pä brislorter lämnabostadslån och räntebidrag till ombyggnadsprojekt som innefattar sammanslagningav smålägenheter av betydelse för de studerande liksom den avlämnadepropositionen med förslag till skärpta regler mot kontorisering av bostäder ochåtgärder mot s.k. övernatlningslägenheler. För att stimulera tillkomsten av bl.a, bosläder förstuderande har pä förslag av regeringen beslutat införa ett särskiltungdomsbosladsstöd till bosläder som hyrs ut till ungdomar . Vidarehar ett särskilt ungdomsbosladsbidrag införts för ungdomar . För alt underlätta byggandet av studentbostäder lämnasnumera student-bostadsföretag samma förmånliga statliga lån som deallmännyttiga bostadsföretagen. Enligt min mening är det av stor vikt alt de studerandekan få tillgång till bostad i anslutning till studieorten. Det är därförnödvändigt all de kommuner som har högskoleutbildning aktivt medverkar tillalt la fram sluderande-bosliider. Den av regeringen tillsalla ungdomsboendedelegalionengenomför nu 38 överläggningar med berörda kommuneri delta syfte. BIRGERANDERSSON (c); Jag ber alt få lacka bostadsministern för svaret, kunde man liisa i tidningarna om den svårabostadsbristen på hög-skole- och universitetsorterna. Det kriivdes mycketfantasi och offervilja av många studenter för att få tag i en bostad. Mångatvingades bo i campingstugor, , sonmiarslugor, pä hotell, igymnastiksalar, sammanträngda hos kamrater eller i bostiider långt utanförstudieorten med läng restid till studielokalerna. Det är inte liitt att bedrivaeffektiva studier under så primitiva och besvärliga bostadsförhållanden. En hel del studenter tvingades också tacka nej tillerhållen utbildningsplats för att de ej kunde ordna bostadsfrågan. Ännu fleravstod från att söka en viss utbildning för att de visste om att det skullefinnas mycket små möjligheter att få tag i någon bostad. Detta år mycket allvarligt. Det år en utslagning avgeografiska skäl. Studenter som bor långt från högskole- ochuniversitetsorterna får sämre möjligheter att påbölja sina postgymnasialastudier. En sammanställning som gjorts av visaratt väntetider för en studentbostad kan vara upp . I medeltalär väntetiden . En annan grupp som bostadsbristen slår hårt mot iirgåstsludenlerna. Del är en allinån stråvan, både från svenskt och frånvästeuropeiskt håll. att öka studerandeulbytel. I har vi Nordplus. somär ett program för slude-randeulbyle mellan de nordiska länderna. Antaletutbytesplatser kommer all öka kraftigt. är bostadsfrågan bekymmersampå vissa håll. Om och övriga Eftastater kominer med iErasmusprogrammet. kommer antalet gastsluderande snabbi att öka. såvida intebostadsbristen kommer alt avskräcka många utländska studenter från alt sökasig hit. kan få dåligt rykte som utbildningsland. Hur ser bostadsministerns planer för att lösabostadsfrågan för ett ökat antal cäststudenter ut? Den enda väg som det går att komma fram på,för all ta fram flera bostäder för studerande, oavsett om de är gäststudenterutifrån eller studerande från olika delar av vårt land, är alt manute i kommunerna måste ta fram bostäder lämpade för de studerande. Del ärdärför jag säger i mitt svar att detta enligt min mening är en viktig uppgiftför kommunerna.