prot · GD0990 · 1989-12-31 00:00:00 — om jag kommerihåg rätt, talade om att socialdemokraterna bara är handikappvänliga i ord ochmöjligen i skrift men icke i handling. BarbroSandberg har fört fram den uppfattningen tidigare och grundar den på atl vibl.a. är emot att vårdbidragets merkostnadsdel inte är ATP-grundande. Dessutomlar hon delta till intäkt för atl vi inte vill knyta vårdbidraget lillbasbeloppet. I ställel bör det följa förtidspensionens nivå. Delta skulle varasärskilt handikappfientligt. Jaghar litet svårt all förslå den argumentationen. En kostnadsersättning kan juknappast bli ATP-grundande. Om man lägger kostnadsersättningen utanför det s.k.vårdbidragets andra del, blir det väl inte bättre för det. Jag förstår interikligt den logiken. Det är ju en summa som bara läggs vid sidan avvårdbidraget, precis som sker . Jag förslår, som sagt, inte riktigt detargumentet. Vadgäller basbeloppets följsamhet beträffande vårdbidraget haranhörig-vårdkommittén - detta vet också - penetrerat möjligheternaatt knyta detta till basbeloppet i stället för, som sker, till förtidspensionensstorlek. Men man har funnit att det förmodligen är bättre att knyta det tillförtidspensionen. Vissa korrigeringar av pensionen kan ju ske som inte följerbasbeloppsuppräkningen. Jag har inte gått igenom samtliga reservationer i betänkan-del. Men jagtror att jag har tagit upp del väsentligaste vad gäller reservationerna. Jagavslutar med att yrka bifall till utskottets hemställan i betänkandet påsamtliga punkter Anf, 80 ()repUk: uppehöll sig vid pensionsberedningens arbete, och det ärriktigt atl göra det. Först och främst vill jag påpeka alt vi har haftATP-systemet . Dess värre har vi rört i reglerna vid ganska många tillfällen.Systemet har därför blivit alltmer ologiskt. Det är del som ligger bakom vårakrav på en myckel mera genomgående utredning av ATP-systemet, I och med dettahar ytterligare instabilitet skapats. Det fanns en viss instabilitet i systemetredan från början. Vi har tafsat på oantaslbarheten. Människor vet därför interiktigt vad de kommer atl få i pension . Dessutomkommer det att se annorlunda ut i framfiden. Världen blir mer mångkulturell.Det tillkommer fler livsstilar Därför måste systemet på ett mer genomtänkt sättanpassas lill framtiden. Det är detta som ligger bakom våra krav på nyadirektiv och en annan inriktning beträffande ATP-reformen, Altvi har rätt framgår av den diskussion som har förts mellan och vpk. Detbehövs en myckel mer förutsättningslös ulredning. Jag tror atl del finns inångagemensamma punkter här, men också många olikheter Olikheterna har att görat,ex, med frågan om huruvida vi skall tillåla större frihet för den enskilde -världen håller ju på att ändrs i del avseendet - eller om vi skall varakollektivister Man måsle sätta sig ned och penetrera dessa frågor Sånågot om basbeloppet. Visst vet vi alla att det inte är bra som det nu är Detär inte bra atl man tummar på basbeloppet. Del skulle ha gått all hitta andralösningar Mot den bakgrunden är det mycket sorgligt alt ett enatsocialförsäkringsulskolt, som borde vara kunnigt i denna fråga, inte kunde sägaalt denna lösning är dålig. Den dåliga lösningen sammanhänger naturligtvis medskattereformen. Man kan inte omfördela skatter när skattetrycket är så högtsom vårt utan att det gör ont. Sådana problem gäller inte för oss moderater ju sänka skattetrycket. Det är inte alllid så svårt atl åstadkomma del.Enbarl införandet av en arbetsgivarperiod skulle minska kuvertkostnaden med 5milj. kr Det går alltså atl minska utgifterna också. 1989/90:90 21 mars1990 AnL 81 (vpk) replik: Orsaken till alt socialdemokraterna och går in ochförsämrar basbeloppet är enligt all man vill undvika allskattskyldiga pensionärer får för stor kompensation för skatteomläggningen. Menvad jämför man då med, ? Jämförl med lönlagarna kan i alla fallinte pensionärerna hävda sig. Vi vet ju alt lönlagarna har möjlighet att begäranya förhandlingar och den vägen få kompensation för prishöjningar Menpensionärerna har inte den möjligheten. Vadanser om kompensationen till den slora grupp pensionärer som harså låg pension all de inte betalar någon skatt? Den här gruppen pensionärerfår alltså mer i pensionstillskott för att klara de prishöjningar som blirföljden av skatteomläggningen. Dessa blir i pengar , och detär ingenting med tanke på de prishöjningar som blir en effekt avskatteomläggningen. Pensionärerna får alltså inte full kompensation förskatteomläggningen, ulan pensionärerna - i första hand pensionärer som har låginkomst - får faktiskt betala höginkomstlagarnas marginal-skallesänkningar Enav orsakerna lill delta är jusl försämringen när del gällerbasbeloppsberäkningen, IngegerdElm sade i slutet av sitt anförande att hon hade tagit upp det som hon ansågvara väsentligast i betänkandet. Men inte med ett enda ord nämnde honorättvisorna i fråga om kvinnors och mäns pensioner. Jag undrar därför omsocialdemokraterna inte anser att det är en väsentlig fråga i samband meddiskussionen om pensionssystemet. Vihar ett förslag om en höjning av pensionstillskottet. Möjligen är del inte detbästa förslaget. Vi diskuterar gärna andra lösningar Men ingen kommer med någraandra förslag. Jag undrar; Vad är socialdemokraternas förslag när del gälleratt minska orättvisorna i fråga om mäns och kvinnors pensioner? Prot,1989/90:90 Alla beräkningar visar att de orättvisor som finns i dagkommer atl bestå långt in på 2000-lalel om vi inte gör någonting. Därför frågarjag; Vilka förslag till åtgärder har socialdemokraterna när det gäller atlminska skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner? AnL 82 () replik; Som företrädare för regeringspartiet gavIngegerd en någol kryptisk förklaring till atl man kunde gå med på altundantagandepensionärerna - äntligen, skulle jag vilja säga - får de önskaderättigheterna. Man kan tala om en historieskrivning som utesluter ell stortanlal år då socialdemokraterna hade kunnat ha en annan inställning. Men vi fårvara glada över att socialdemokraterna har insett all del här också är enrättvisefråga och alt den lilla grupp som det handlar om är väl förtjänt avdet pensionstillskott, och KBT, som man nu äntligen får. För övrigt hänvisas det i mycket stor utsträckning tillpensionsberedningen. Jag förstår alt är väl insatt i dess arbete.Det kan vara bra för oss som inte sitter med där atl få vissa rapporter om vadsom är på gäng. Förhoppningsvis kommer del arbetet att utmynna ielt förslag från regeringens sida. Vi får väl se hur del blir medgrundpensionen. Jag hoppas all man i pensionsberedningen kommer atl varapositiv när man tittar på förslaget. Del ligger mycket av förenklingar i detsyslem som godkände. erkänner all basbeloppsförändringen inte ärden bästa lösningen. Nej, del är den verkligen inte. Man valde den ändå, ochdet var illa atl man inte såg till att skatteomläggningen inte skulle drabba desämst ställda, som den trots alll gör Man kunde t.ex. ha sänkt momsen på baslivsmedeloch via en sådan åtgärd givit även pensionärer och låginkomsttagare elt direktstöd. En fråga som inte heller harberörts speciellt mycket i della betänkande är frågan om vårdåren. Det handlarom kvinnors låga pensioner, om den generation av kvinnor som har ägnat sittintresse och sin kraft ål värd av egna barn i hemmet. Regeringen har legatmyckel lågt när det gällt att se lill att vårdåren också skulle vara möjligaall tillgodoräkna sig. Den press som vi från oppositionen nu sätter på regeringenhoppas jag skall leda till att man ändrar uppfattning även i denna fråga ochser lill atl vårdåren kommer de kvinnor lill godo som har gjort sig förtjäntaav dem. AnL 83RAGNHILD POHANKA (mp) replik; Det lycks handla om ungefär samma saker föralla oss som talar i den här debatten, bl.a. om orättvisan när det gällerkvinnor och pensioner. Den orättvisan kommer inte att minska särskilt myckel,eftersom löneskillnaderna mellan kvinnor och män återigen ökar. Det är ocksåett problem för framtiden, dvs. trygghet på korl och på lång sikl. Det är allvarligt om man måsle la lill så drastiskaåtgärder som atl fastställa basbeloppet med undanlagande av prishöjningar somgörs på grund av skatteomläggningen. Sådana åtgärder borde omprövas. Man kansjälvfallet ge kompensation på olika sätt , men då måsle man göra dettakanske och se efter hur del verkar. Ett fast basbelopp som inteurgröps skö- ter sigsjälvt, följer utvecklingen i samhället och ger människor den trygghet som debehöver. Pä samma sätt som man ersätter studenterna för skatteomläggningengenom atl låta dem låna mer pengar, ersätter man pensionärerna genom atturholka bastryggheten. Det gäller naturiigtvis inte de pensionärer som har högATP eller annan tilläggspension, ulan det gäller just de pensionärer som haringen eller mycket låg ATP. Jag tycker fortfarande att det här mycket allvarligt. Varoch en av oss har tagit upp dessa frågor just därför att de ger dettabetänkande en negativ vinkling. 84 () replik; säger all jag harkritiserat socialdemokraterna när del gäller handikappolitiken, och jagvidhåller den kritiken. Ni har inte i handling visat atl detta fortfarande ärett prioriterat område. Del vore intressant atl få höra vilka exempel IngegerdElm har på atl ni har gjort någonting efter 1988. Sedan säger atl hon inte riktigt förstår hurhandikappersättning skall kunna utgå lill den som får vårdbidrag. Jag kan inteinse varför del är så svårt atl förstå. Handikappersättning får människor medhandikapp efler del att de fyllt och de som blivit handikappade innan defyllt . I della fall gäller det föräldrar som vårdar barn med handikappoch som de har kostnader för, och därför kan detta vårdbidrag ses som enersättning för det arbete de utför och del inkomstbortfall de har Däremot bordedet finnas rätt lill en viss ersättning för merkostnader, precis som alla andrahandikappade har. Del kan inte vara så svårt atl förstå atl en handikappersättningläggs ovanpå vårdbidraget. Däremot är det helt riktigt, som säger, atlersättningen inte skall vara ATP-grundande. Men systemet slår snett med denkonstruktion det har . Effekten blir atl de föräldrar som har de högstamerkostnaderna och de mest gravt handikappade barnen också får den lägstaATP-po-ängen. Man kan väl inte tycka alt del är rikligt. Den har ingenting med dessa föräldrar alt göra, ulan denskall se över vård av anhöriga som är vuxna. Vi måste hålla isär begreppen närdet gäller vård av handikappade barn och anhörigvård av vuxna människor 85INGEGERD () replik: Det är klarl atl vi skall hålla isär de tvåbegreppen, . Men just den här frågan gällde om vårdbidragetskall vara anpassat lill nivån på förtidspensionen eller habasbeloppsanknytning. har undersökt detta och kommitfram till den slutsals som jag refererade. Det system som och vill ha närdet gäller tilläggspension är inte detsamma som det socialdemokraterna vill ha- där har vi haft skilda uppfattningar Ni vill ha ett system sombygger på premiereserver och det var om detta som striden stod en gång ivärlden. Vi är alltså inte beredda att med diskutera en ändringnär det gäller själva uppbyggnaden av tilläggspensionssystemel. 1989/90:90 21 mars1990 stämma i om hon anser att det nuvarande systemet är ologiskt. Härhar från flera håll sagts att vi också skulle kunna föra en diskussion omkvinnors och mäns ohka pensioner, och det är rikligt. Jag har fått frågan omdetta problem inte skulle kunna lösas genom att man höjde pensionstillskottet- det skulle ju ge ett tillskott till kvinnornas pensioner Jag delar inteuppfattningen att del är en möjlighel att förbättra kvinnornas ekonomiskaställning efter pensioneringen. Utvecklingenhar varit dålig , och löneklyftan mellan män och kvinnor harblivit större och större. Detta är naturligtvis någonfing som avtalsparternahar ett ansvar för, men det är mycket viktigt alt vi också i fattarbeslut så att kvinnor får möjlighet till helfidsarbete och möjlighet alt höjasin lön för att kunna vara självförsörjande när de blir pensionerade. Anf.86 () replik: anser att ersättningentill föräldrar som vårdar handikappade barn är för låg, och det är därför somvi tycker att ersättningen skall knytas till basbeloppet. Om dessa barn skullevårdas på institutioner skulle det kosta samhället otroligt mycket mer pengarDe här föräldrarna gör alltså en oerhört stor samhällsinsats, som vi värderarmycket högt. Om anhörigvårdskommittén då har kommit fram till alt det bör följaförtidspensionen, är det deras sätt att värdera dessa föräldrar Vi tycker attde gör en större insats och att de är värda åtminstone 2,5 basbelopp. 87 ()replik: Orden konservafiv och radikal börjar få mycket egendomligaanvändningsområden . Om man med ordet konservativ i dess sämrebemärkelse menar att aldrig kunna tänka nytt, att aldrig kunna ompröva gamlaståndpunkter osv., då är socialdemokraterna i grunden ett konservativt, ja,fakfiskt ett bakåtsträvande parti. Vadmenar jag med att ATP-systemet är ologiskt? Det är ett fördelningssystem. Vivet att det är stora variationer mellan ålderskullarna. Det betyder att det,när vi har stora grupper som är yrkesarbetande och kanske små pensionärsgrupperär ganska lätt att få systemet att rulla. Sedan blir de yrkesarbetandepensionärer och det kanske är små generationer som skall försörja dessa storapensionärsgrupper Vi får en rullande instabilitet i systemet. Det är därför manöver hela världen börjar tänka om vad gäller fördelningssystem. Sådantkan inte göras hastigt. Vi måste tänka på människors trygghet i framtiden.Därför, , vore det på fiden att vi utredde detta, men utanskygglappar Vi borde försöka fungera som klart tänkande människor, ägna oss åtanalys och inte åt polifiska klichéer Vadgäller kvinnor vill jag säga att det är alldeles riktigt att efterlevandepensionsreformenvar olycklig. Jag var en av de få här i kammaren som sade detta. Men jag trorockså atl vi inte får tänka i uppdelningen kvinnor och män, utandet är fråga om människor, individer som allihop ser olika ut och har olikalivssfilar, som arbetar på olika sätt osv. vi släppalös pensionssystemet. Då är premiereservsystemel en mycket bra lösning. Del ärdärför vi förespråkar det systemet. Det är inte pensionsförändringarvi skall diskutera. Pensionssystem är mycket långsiktiga system. Därför måstevi vara beredda atl göra något bra för 2000-talet, Det tar tid och fordrarmycket omtänkande, Eflersom många här tydligen har svårt att fundera ianalytiska banor och tänka nytt, fordras det dess värre för allpåverka denna opinion. Ju man tövar, desto större blir kostnadernaoch deslo sämre blir det för dem som blir gamla och skall ha pensionerna. Prot, 1989/90:90 21 mars1990 AnL 88 () replik; När berör kvinnors pensioner harhon ell råd; Gå ut och hellidsarbeta, kvinnor! Det löser problemet, I det betänkande vi behandlar handlar det litetgrand om historia. Det gäller de kvinnor som har hellidsarbetat, men i storutsträckning i hemmet med vård av egna barn. Det är för deras skull och förderas pensioner som vi har motionerat. vill vi från sida ha engrundpension, som skulle ge också de här kvinnorna en erkänsla penningamässigiför del arbete de har ulfört. Jag kan bara göra den tolkningen atlsocialdemokraterna står tomhänta när del gäller alt i pensionshänseende ge engrundtrygghet lill de kvinnor som inte har en chans att gå ut i ett nyttheltidsarbete, eftersom de redan har nått pensionsåldern, AnL 89 MARGÖ (vpk) replik; Jag är överens med om att vigivelvis måsle arbeta för att förändra samhället så att kvinnor och män fårlika villkor, lika villkor i hemmet och lika villkor på arbelsmarknaden. Påsikt kommer det atl leda till att kvinnor och män även får lika pensioner. Men jag är inte överens med om alt vi, när vihar uttalat denna långsiktiga målsättning, inte behöver göra någonting åt deorättvisor som finns . Både och jag kan konstatera att delångsiktiga samhällsförändringarna tar oerhörd tid att uppnå. Min generation,fyrtiotalisterna, kominer att leva kvar i det här ojämlika pensionssystemetnär vi får pension in , Jag kan titta på min dotter och hennesgeneration. De lever kvar i samma mönster De har valt fel yrken med låga löner.Vi har inte fullt utbyggd barnomsorg . De tvingas också all stanna hemmamed sina barn. Sedan får de plikta för det när de skall hämta ut pensionen. Jag kan inte finna mig i att detskall vara så, långt in , tills vi förhoppningsvis har ändrat påvillkoren för kvinnor och män. Jag lycker att vi måste göra något . Vad jagkan se kan vi på ell enkelt sätt ändra litet grand på orättvisorna genom atthöja pensionstillskottet. Självklart kommer del all kosta pengar Jag måstefråga : Får det inte kosta någonting all utjämna orättvisornamellan män och kvinnor? Om del skall ske hell utan kostnader tror jag inte vikominer alt uppnå någonting. 90INGEGERD () replik; Herr talman!. Jag glömde i mill förra anförande altreplikera . Jag blev litet oroad av alt mitt anför-7 Riksdagetts protokoll 1989/90:90 ande somatl jag instämmer i förslag lill uppbyggnad av grundtryggheten. Jaguppfattade hennes replik på det sättet. Del vill jag alltså dementera. Jag haröver huvud tagel inte tagit ställning till någol förslag, utan jag refereradelill den diskussion som pågår Vi har sedan fått en diskussion om ojämlikheten mellan mänoch kvinnor Det är kanske inte så märkligt, eftersom del i stort sett uteslutande- jag har inte tänkt så noga på det - är kvinnor som har debatterat den härfrågan. Vi står inte, som sade, tomhänta.Innehållet i Margö anförande var ungefär likadant, altsocialdemokraterna är tomhänta och alt det inte får kosta någonting att klarajämställdheten mellan män och kvinnor Det är klart att det kostar pengar Mänoch kvinnor har olika ekonomisk standard efter pensioneringen. Del skullenaturligtvis vara en fördel om kvinnorna hade samma nivå. Jag vill också säga alt antalet ATP-poäng är i ständigtstigande för kvinnorna, alltså antalet år med intjänade ATP-poäng. Det somskiljer är den inkomst man har haft under sin yrkesverksamma tid. Del är därden stora orättvisan ligger Del hör naturligtvis inte lill vår debatt ,men hur stor inkomst man har som yrkesarbetande sammanhänger intimt medutgående ATP. Vårdåren har man också en viss nytta av. Men de åren geringa pengar Det är som man får använda för att fylla ut de 30 årenunder vilka ATP-poängen skall intjänas. Vi har i utskottet vid ett flertaltillfällen diskuterat varför vårdåren används i så liten omfattning, och i ensjunkande omfattning. Detta ärende har också varit uppe hosriksförsäkringsverket. Det ligger ett förslag från hosregeringen som handlar om all komma lill rätta med det problemet. Talmannen anmälde att , ochMavgo anhållit atl till protokollet få antecknat atl de inte ägderätt till ytterligare repliker Anf.91RUNETHOREN (c); Det är ell myckel viktigt betänkande som vinu behandlar i denna kammare. De frågor som tas upp har för många människor enmycket stor belydelse, särskilt ur ekonomisk synpunkl. Men de är också av viktur andra synpunkter Bl.a. handlar de om en värdering av de insatser man gjorteller gör i samhället. Av tidsskäl skall jag för min del avhålla mig från attkommentera en mängd intressanta frågor som har tagits upp i betänkandet. Jagvill dock ändå uttrycka min glädje över att vi i riksdag äntligenkommit så långt att vi . 1990, kommer att besluta atl också de s.k.undantagandepensionärerna får pensionstillskott. Det är inte fråga om någonstor grupp, men det är just därför inte mindre viktigt. har under mångaår oförtrutet arbetat för della. Det är roligt alt se det arbetet nu bärafrukt. Jag hoppas att vi kan få se vårt förslag om en rejälgrundpension gå samma väg, dvs. fä majoritet i . Det är mångamänniskor som berörs -enligt uppgift närmare 1,3 miljoner pensionärer Men, herrtalman, anledningen fill all jag anmält mig till debatten är i förstahand all jag sedan jag kom till har motionerat om retroaktivrätt till vårdar för föräldrar som vårdar barn hemma som är I deallra flesta fall gäller detta kvinnor har intresset för fråganökat, och har fyra parlirepresenlanter från , ,vpk och undertecknat ifrågavarande motion. Idén kom däremot frånkvinnorna inom TCO. Jag uppmärksammade den i en tidningsartikel hösten 1985och motionerade om detta under allmänna mofionsfiden . I årets motion har vi också tagit upp problemet med all fåvårdaret automatiskt tillgodoräknat när man har vårdal barn hemma. måsteman ansöka om det. Som framgår av såväl betänkandet som motionen genomfördesreformen . Jag måste säga alt jag är förvånad över allmotionen inte kunnat vinna allmänt bifall i socialförsäkringsutskoltet. Avulskoltels sjutton ledamöter har sex, representerande , ,vpk och , i huvudsak röstat för motionen om retroaktivt tillgodoräknande.Socialdemokraterna och - en i och för sig inte alltför ovanlig koalitionhär i kammaren, trots vad massmedia påstår - har däremot röstatemot motionen. Det senare förvånar mig. Av dessa elva ledamöter är åtta kvinnorTycker ni verkligen alt den kvinna - det handlar ju i de flesta fall om kvinnor- som stannade hemma och då inte fick någon form aversättning, skall straffas också så att säga som pensionär genom all inte fåräkna dessa år som pensionsberättigade? Majoritetens företrädare sade här all det inte liggernågra pengar i del här Del är en sanning med modifikation - det beiyder oerhörtmycket pengar om man har 30 pensionsår eller - som många har - tjugo trettiondelarHar de varit hemma och vårdat barn får de i ställel ljugonio trettiondelar.Det handlar för dem om myckel pengar Det här har alltså mycket stor betydelseför många människor - det behöver jag väl egentligen inte tala om förledamöterna här i kammaren. Jag tycker alt utskottets motivering föravslag på motionen är mycket tunn. När del gäller all automatiskt få tillgodoräkna sig vårdarlycker jag att det är nästan genant atl läsa atl det skulle vara så storaproblem all införa elt sådanl syslem. 1 den datoriserade värld som vi lever imåste det vara en av de enklaste saker som finns all genomföra elt sådantsystem. Men självfallet måsle man först vilja göra det, dvs. en majoritet här ikammaren måste begära alt regeringen verkställer ett sådant beslut elleråtminstone fattar ett så blygsamt beslut som reservanterna hemställer om,nämligen atl man utreder frågan. sätter man fast fartåkare med hjälp av en kamera,och sedan skickar man bara inbetalningskortet. Del klarar vi. Däremot skulle viinte klara att hålla reda på all en kvinna har fött barn och om hon har haftinkomst . Nej, som sagt: Det handlar om viljan! Vi ser i betänkandet också all av dem som tillfrågatsinte hade hört talas om del här med vårdar Jag lycker alt del är signifikantatl vi politiker, när det här i kammaren blir fråga om atl driva in pengar, harfina system för mennär del gäller atl ge ul pengar har vi inga automatiska system - och deldrabbar ofta i första hand dem som har det svårast. Samma sak gäller möjligheterna för dem somefter ATP;s genomförande har vårdat barn hemma . Det är självklartalt de borde kunna ansöka om det och all del borde gå att genomföra. Attkontrollera bakåt i liden måste vara enkelt, eftersom pensionspoängensframräk-nande fordrar en kunskap om den pensionsberätligades inkomster bakåt iliden. Nej, här gäller naturligtvis detsamma som i del förrafallet; Det är fråga om alt vilja. Ofta gäller det människor med små inkomster,men även för kvinnor med högre inkomster är det nalurligvis viktigt atl få ihopså mänga ATP-år som möjligt, eflersom villkoret är atl man skall ha 30 ATP-årFör en flerbarnsfamilj, där kvinnan har varit hemma i tio är, har del slorbetydelse. Jag kan heller inte undanhålla kammarenföljande funderingar; Vilkel är viktigast - alt de här kvinnorna får räll lillATP-år för den tid de vårdat barn eller att de som kör bil och får ersättninghärför därigenom också höjer sitt pensionsunderlag? Jag har förstått atl ettsådanl förslag är på väg. För mig är det inte svårt atl ha en klar och bestämduppfattning, men min fråga går framför allt till socialförsäkringsutskottelsmajoritet och inte minst då de åtta kvinnor som medverkat lill föreliggandebeslut. står del så här i en tidning: Res erupp och säg ifrån!