prot · GD09127 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi kommer inte att dra oss för det även i fortsättningen, om vi anser att det ekonomiska läget motiverar det. Anf.103 (); Ja, jag är rädd för att vi kommer att få se fler exempel på den ryckigabyggnadspolitik som vi nu talar om. Detkan när man tittar på bostadsförsörjningsplaner för t.ex. förefallafinnas en överhettning. 2 600 lägenheter var inplanerade 1989. Byggandet avungefär hälften av dem kom i gång. Det visar att de planer som fanns inte kundehållas. Det berodde inte på brist på arbetskraft - det är ingenbostadsbyggnation i som inte har kommit i gång på grund av brist påarbetskraft. Dessutom finns det lediga lägenheter. Erapartikolleger i reagerade ju också mycket starkt mot den härinvesteringsskatten, statsrådet . De delade min uppfattning; Det fannsicke någon sådan överhettning som regeringen påstod i . Detär bara tack vare agerande nu som den här skatten verkligen kommerbort . Den regering som jag ingår i kommer även i fortsättningen att läggafram förslag om åtgärder när den anser att det är påkallat, t.o.m. om det finnsen och annan partivän som har en annan uppfattning i frågan. Attvi är beredda att föra en aktiv ekonomisk politik är ingenting som vi 38 skäms för - det är tvärtom någonting som vi kännerstolhet över. vet - en låt-gå-politikoch jättelika skattesänkningar som inte finansieras - Prot. 1989/90:127 ärmycket sämre. Det är vi inte beredda att ta ansvar för i det ekonomiska 22maj 1990 läge som råder. Anf.105 (); Det är självfallet bra med en aktiv finanspolitik. Men det är ännubättre med en finanspolitik som grundas på faktiska och kända förhållanden. Närdet gäller investeringsskatten, som jag nu håller mig till, var förhållan dena icke kända och penetrerade av regeringen. På den punkten hade partikamrater i alldeles rätt - det fanns ingen överhett ning som behövde dämpas. Tvärtom ser man i byggbranschen - och såg när beslutet fattades - allvarliga problem för sysselsättningen . ' Överläggningenvar härmed avslutad. Anf.106 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skallfortsätta efter . 20§ Svar på fråga 1989/90:630 om tullbevakningen m.m. har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidtaför att service och bevakning på tullområdet skall kunna upprätthållas överhela landet. Påuppdrag av regeringen pågår ett arbete hos generaltullstyrelsen med att se övertullverkets organisation. Översynen skall beakta förväntade förändringar förtullverksamheten , främst till följd av datoriseringen avtullprocedurerna vid import och export. Detförslag som åsyftar i sin fråga är den utredningsrapport, TOREtapp 2, som har avlämnats till generaltullstyrelsen. Enligt vad jaghar inhämtat kommer generaltullstyrelsen att redovisa sitt ställningstagandeför regeringen . I avvaktan på att generaltullstyrelsenredovisar sitt uppdrag är jag inte beredd att diskutera vilka åtgärder somregeringen därefter kan komma att vidta. Anf.108 GÖRELTHURDIN (c); Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga, ettsvar som jag också hade väntat mig. Isvaret står att regeringen har initierat den översyn som generaltullstyrel sen gör. Det står också att regeringen skall fatta beslut i frågan. Jag tycker faktiskt det är viktigt att vi får veta vad som är på gång. Det är nämligeninte säkert att många av förslagen till nedläggningar, om de genomförs, är särskilt rationella. Jag kan som exempel nämna situationen i , eftersom jag kommer därifrån och snabbt har kunnat få fram material. Prot.1989/90:.127 Man konstaterar att närservicentill mindre ej datoriserade sällanimportö- 22 maj1990 rer och sällanexportörer försämratspå orten, därför att de små företagen [ inte på samma sätt som de stora harmöjlighet att svara upp mot datorise- var pafrågor ringen. Det konstateras också attnio tjänster skall läggas ned i Örnskölds- vik, medansex tjänster skall byggas upp i för att därefter gå till . har betydligt större godsflöde ochfarttygsanlöp än både och . har näst Gävlede största hamnarna i avseende handel med ett godsflöde om 2 miljonerton och 600 fartygsanlöp. Man har krigsmaterieltransporter och transporterav miljöfarligt gods på ett helt annat sätt än vad man har i exempelvis . Det är enligt min mening viktigt att förmedla tillregeringen att framläggandet av sådana här förslag inte kan vara förenliga medgod service och bevakning. Dessutom konstaterar jag att man därmed även bidrartill kon-kurrenshämmande inslag i andra delar av landet. Man tvingar företagatt ha färjetrafik enbart på vardagar trots att andra företag från samma hamnarfår driva färjetrafik även . har varitinkopplad på detta. Jag frågar således statsrådet om detta ärförenligt med god service och bevakning. Jag vill på nytt hänvisa till att det här ärett arbete som fortfarande pågår inom generaltullstyrelsen. Den har ännu interedovisat sin rapport för regeringen men kommer att göra det om någon månad.Därefter kommer regeringen att ta ställning till innehållet i rapporten ochfatta beslut om frågans fortsatta hantering. Låt mig ändå säga ett par saker. Jag var i Örnsköldsvikför och hade tillfälle att särskilt diskutera frågan ivad mån skulle påverkas av en tänkt, framtida indragning. Jagskall dock inte kommentera den saken . Däremot kan jag säga att det inte finns anledning att varabetänksam eller ångra något beträffande frågans hantering . Denstatliga verksamheten måste självfallet ses över fortlöpande. När vi nugenomför en omfattande datorisering inom generaltullstyrelsen, som syftar tillatt ta modern teknik till hjälp för att förbättra och rationaliseraverksamheten, måste vi självklart också vara beredda att se över myndighetensorganisation och bemanning. Datoriseringen innebär i sig betydandekostnadsökningar på kort sikt. Givetvis måste vi i det sammanhanget se övervilka kostnader och besparingar som kan göras på andra områden. I annat falluppkommer en situation där vi lägger gammal teknik och kostnaderna för denovanpå ny teknik och kostnaderna för den. Inte minst med tanke på att det idenna riksdag finns ett antal partier som ständigt predikar nödvändigheten avatt hålla tillbaka expansionen av de offentliga utgifterna bör man intemotsätta sig att en sådan fortlöpande omprövning och förnyelse sker. 110 (): Prot. Jag håller fullständigt med statsrådet om att datorise- 22maj 1990 ringen naturligtvis skall leda till att administrativa tjänster rationaliseras [ Det åren sak. Enannan sak är att lägga ned verksamheter på orter som var pa frågor är direktberoende av dessa. Det är inte säkert att det är rationellt att lägga nedverksamheter på ett ställe och utöka antalet pä andra. Jag hoppas attregeringen även studerar var det finns gott om statliga verksamheter resp. vardet är ont om dem. Jag tror det är bättre med en decentraliserad organisationän att centralisera bara för att visa upp att man omorganiserar. Jag har tagit del av synpunkter och skall naturligtvisbeakta dem tillsammans med allt annat underlag som vi kommer attfå i denna fråga. Ännu så länge har vi bara massmediala läckor att gå på. Menvi räknar med att om någon månad få ett fylligt underlag frångeneraltullstyrelsen. Det skall tillsammans med anförda synpunkter utgöragrunden för våra kommande ställningstaganden. Anf.112 (); Jag protesterar mot påståendet att mitt material skulle bygga påmassmediala läckor. Det grundas i stället på direkta fakta. Det är också därförjag har tagit upp frågan till diskussion. På det sättet tror jag att desynpunkter jag har framfört kommer att beaktas. Vad jag sade var inte menat som kritik mot . Tvärtom tarvi till oss alla synpunkter som vi nu får från olika håll och därmed även GörelThurdins. Men generaltullstyrelsen har ännu inte framlagt något förslag, och viavvaktar dess förslag innan vi går vidare i frågan. Anf.114 (); Jag har vänt mig till rätt person, eftersom det är regeringen som harlagt fram ett förslag om en utredning. Det är också regeringen som skall fattabeslut. Det gäller att få upp ögonen för vad som pågår och verkligen noggrantbeakta fakta samt kanske ge kommunerna större möjligheter att yttra sig än dehar haft med tanke på den korta remisstiden. Överläggningenvar härmed avslutad. 21§ Svar på fråga 1989/90:618 om kostnaderna för bostadsbidragen 1991 har frågat mig om hur stora de kommunala resp.statliga utgiftsökningarna blir för med anledning avregeringens förslag om att bygga ut bostadsbidragen. Jag har uppskattatkostnaderna för det reformerade 41 Prot.1989/90:127 bostadsbidragsssytemet till sammanlagt ca 4,4 miljarderkronor. Detta inne- bären kostnadsökning med ca 1,5miljarder kronor. nåder för bostadsbidrag lämnas förnärvarande statsbidrag . var pafrågor Överläggningar har förts mellanregeringen och företrädare för kommu- nerna omskattereformens effekter för den kommunala sektorn. I årets kompletteringsproposition redovisas förslag tillåtgärder i syfte att neutralisera effekterna av 1990 och skattereformmellan stat och kommun. Därvid beaktas också de ökade utgifter kommunerna fårgenom reformeringen av bostadsbidragssystemet. 116 (): Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret. Jag har ställt tre frågor till bostadsministern som jagfår svar på , och de är av ganska principiell karaktär. Liknande frågorskulle kunna ställas till andra departementschefer. Eftersom jag ingår i bostadsutskottetär det naturligt att jag väljer frågor som rör bostadsdepartementetsverksamhet. Bostadsministerns svar är kanske inte helt klargörande.Det framgår exempelvis inte att kommunerna gör utbetalningarna . Detinnebär med andra ord att de ligger ute med hela summan . Statenbetalar i statsbidrag i efterskott. Utöver att kommunerna ligger ute med1,5 miljarder gör de ränteförluster som kan beräknas uppgå till ca100 milj.kr. Det är riktigt, som bostadsministern säger i sitt svar,att den årliga kostnadsökningen blir 750-800 milj.kr. Jag hartagit upp den här frågan till diskussion därför att många propositioner somkommer till enligt min mening inte är fullständiga. Jag vill frågabostadsministern om han delar min uppfattning, att det i propositionernaklarare bör framgå vilka ekonomiska konsekvenser våra beslut här i riksdagenfår för kommunerna. Som jag sade i mitt svar har det varit överläggningarmellan företrädare för regeringen och för kommunerna om de effekter för denkom-' munala sektorn som skattereformen och dess olika förslag kommer att få.Vi har i kompletteringspropositionen redovisat hur det påverkar kommunerna. Deökade utgifterna för kommunerna, som blir en följd av reformeringen avbostadsbidragssystemet, beaktas i den redovisning som lämnas i kompletteringspropositionen. Frågan gällde ju om det skulle bli en ökning av dekommunala kostnaderna . Jag har svarat på detta och anser för att det ganska klart framgår att kommunerna får sina kostnader beaktade närdet gäller reformeringen av bostadsbidragssystemet. 118 (); Min fråga gällde alltså utgiftsökningarnaunder , med anledning.av att staten betalar ut pengarna i efterskott, alltså näst kommande år. 42 Jag har gått igenom en lista överde ekonomiska konsekvenser som beslu- ten här i harmedfört för kommunerna . 1989/90:127 kvenserna är ganska stora. Enligt rör det sig om drygt 5 22maj . i utdebitering. ] Jag har kritiseratpropositionen, men jag vill vara rättvis mot bostadsmi- P J 8 nistern och säga att denockså innehåller många förtjänstfulla saker. Det finns mycket detaljeradeupplysningar om vilka effekter de föreslagna höjningarna av bostadsbidragenfår för olika hushåll. Det är bra. Men man kan säga att ju större belopp detrör sig om, desto sämre är i allmänhet redovisningen. Det gäller t.ex.räntebidragen. Bostadsministern begär för budgetåret1990/91, vilket aren kraftig ökning jämfört med budgetpropositionens 17,7miljarder kronor. Vi får inte veta vilka antaganden som ligger bakomberäkningarna, vilka bundna och rörliga räntor som departementet har kalkyleratmed. Somavslutning vill jag säga att det enligt min mening borde vara en myckettydligare redovisning, vilket skulle medföra en mer meningsfull riksdagsbehandling. Överläggningenvar härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1989/90:619 om finansieringen av kommunala bostadsförmedlingar har frågat mig på vilket sätt regeringen anser attden kommunala bostadsförmedlingen skall finansieras. Kommunernaär enligt lag skyldiga att om det behövs från bostadsförsörjningssynpunktanordna avgiftsfri bostadsförmedling. Regeringen kan ålägga en kommun attfullgöra sina skyldigheter i detta avseende. Bostadsdepartementetkommer att diskutera frågan om bostadsförmedling med ett antal av de storakommuner som saknar sådan förmedling. Anf.120 (); Jag får tackabostadsministérn även för detta svar. Denhär frågan är betydligt mindre frän ekonomisk synpunkt, men den är kanskeviktigare principiellt. Bostadsministern åker runt i landet och talar om attregeringen tänker ålägga kommunerna att inrätta bostadsförmedlingar. Framförmig har jag ett pressmeddelande av . Bostadsministern uttalade sigpå följande saft; "Vi behöver väl fungerande bostadsförmedlingar i vårakommuner. Det är dags att inrätta förmedlingar i de kommuner som inte harnågra . Det sade bostadsminister när han talade införhyresgäströrelsen i ." Nuframgår av svaret att bostadsministern har börjat att backa litet grand. Dettycker jag är bra, eftersom jag för min del med min kommunalpolitiskaerfarenhet - jag vet också att bostadsministern har sysslat mycket medprimärkommunala frågor - litar på våra kommunpolitiker. Varför litar intebostadsministern på kommunpolitikerna i det här avseendet? Prot.1989/90:127 Anf. 22 maj1990 Fru talman! Jag litar självfalletpå våra kommunpolitiker. I I ~ När det gäller frågan om bostadsförmedling vill jag barastryka under att P J ° kommunernafaktisktenligt lag ärskyldiga att inrätta bostadsförmedling, om det behövsfrån bostadsförsörjningssynpunkt. I en situation där så många av landetskommuner uppvisar brist på bostäder är det ett rimligt servicekrav attinvånarna skall kunna ges lika behandling när det gäller förutsättningarna ochmöjligheterna att få en bostad. Det finns exempel på kommuner därkommuninvånarna får vända sig till 30-40 olika fastighetsägare och bearbetavar och en av dessa för att få bostad. Jag tycker inte att detta är bra frånbostadsförsörjningssynpunkt. Det är rimligt att en kommun lämnar sina invånareen bra service på det här området. Det är rimligt, eftersom alla bör ha sammamöjlighet att få en bostad. Bostadsförsörjningsläget är på många håll sådant attkommunerna bör inrätta bostadsförmedlingar. Regeringen har möjlighet att åläggaen kommun att göra detta, och det är för att undersöka om det från bostadsförsörjningssynpunktär nödvändigt och angeläget att inrätta bostadsförmedling som det nu kommeratt tas kontakt med vissa stora kommuner. 122 (); Jag lägger märke till att bostadsministern harbackat från sitt ursprungliga uttalande. Det gläder mig, eftersom jag tyckeratt vi som sitter i denna kammare bör ha så stort förtroende för vårakommunpolitiker att dessa som befinner sig nära kommuninvånarna skall anseskunna klara problemet själva. Jag har sett samma sammanställning som denbostadsministern talade om och kan säga att det var en del kommuner som intesvarade på enkäten. Till övervägande del rörde det sig om socialdemokratisktstyrda kommuner. Bland de tio största kommunerna som saknade bostadsförmedlinghar socialdemokraterna ett starkt inflytande i åtta. Det är alltså inte så attde socialdemokratiskt styrda kommunerna är bättre än de icke socialdemokratisktstyrda. Frågorna bör enligt min mening kunna avgöras på nivå. Jag vill i anslutning till den lag som bostadsministerntalade om fråga om bostadsministern är beredd att mjuka upp den bestämmelse sominnebär att kommunerna inte får ta ut avgift. Jag har inte ändrat inställning i dengrundläggande frågan om behovet av bostadsförmedlingar. Som jag sagt är jag avden uppfattningen att det i nuvarande bostadsförsörjningsläge är angeläget attdet finns väl fungerande bostadsförmedlingar. Däremot kan behovet självfalletvariera från kommun till kommun. Därför börjar vi samtalen med de största kommunerna.Det handlar om att undersöka om det finns behov från bostadsförsörjningssynpunkt. Även jag tycker att frågorna bör avgöras på nivå,och jag hop pas naturligtvis att kommunerna i stor utsträckning skall fatta beslut om in- 44 rättande av bostadsförmedling.Självfallet är det regeringens mening att föra samtal med kommunernaoberoende av vilken majoritet som styr i kommu- Prot. 1989/90:127 nerna. Anf.124 (); Svar pa frågor Jag fick inget svar på min fråga, om bostadsministern är beredd attluckra upp bestämmelsen om att kommunerna skall tillhandahålla avgiftsfribostadsförmedling. Jag vore tacksam om jag finge höra bostadsministernssynpunkter. Jagär överens med bostadsministern om att det är på primärkommunal nivå somfrågorna skall avgöras. Jag tycker alltså inte att regeringsledamöter skall åkarunt och ålägga kommunerna någonting. Jag litar både på de socialdemokratisktstyrda kommunerna och på de icke socialdemokratiskt styrda kommunerna och troratt de politiker som är nära kommuninvånarna själva kan avgöra frågan. Jag vill understryka att jag hänvisar till en i lag stadgad skyldighet.Regeringen har också en skyldighet, vilket framgår av mitt svar. Därför villvi nu undersöka om bostadsförsörjningsläget i kommunerna visar att det finnsett behov av bostadsförmedling. Närdet gäller frågan om huruvida kommunen skall få ta ut avgift är minprincipiella och grundläggande inställning densamma som lagens: bostadsförmedlingenskall vara avgiftsfri. Detta är alltså min grundläggande och principiellainställning. Det rör sig om en service som kommuninvånarna skall ha rätt attkräva. Sedan kan man tänka sig, vilket vissa bostadsförmedlingar har gjortframställningar om, att om servicen vidgas till att omfatta t.ex.bytesverksamhet, andrahandsuthyrning och annat sådant, frågan om avgift kankomma att aktualiseras. När det gäller den grundläggande frågan om rätten tillbostadsförmedlingstjänster har jag samma uppfattning som man hade när lagenstiftades: förmedlingen bör vara avgiftsfri. Anf.126 (): Här glider bostadsministern litet grand, nämligen när det gällerbytessökande. Han antyder att lagen i detta sammanhang kan ändras och att detkan bli fråga om avgiftsbeläggning. Bostadsministernoch jag har litet olika syn på detta. Jag tycker att man på primärkommunal nivåskall få avgöra dessa frågor. Jag litar tydligen mer på kommunala företrädareän vad bostadsministern gör. Jag har den personliga uppfattningen att man idenna fråga är minst lika ansvarsfull i kommunerna som man är på högre nivå. Detvore därför tacksamt om bostadsministern ville medverka till att den passus ilagen som säger att förmedlingen skall vara avgiftsfri togs bort och att kommunernagavs friheten att själva avgöra. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:127 23 § Svar på fråga 1989/90:620 om reformerat bostadsfinansierings- system Svarpå frågor J27 Bostadsminister : har frågat mig närregeringen avser att lägga fram förslag om ett reformeratbostadsfinansieringssystem och vilken finansieringsmodell regeringen avser attvälja. Förslagtill nytt bostadsfinansieringssystem har presenterats av boendekostnadsutredningen(SOU 1989:71). Förslaget har remissbehandlats. Beredningen av förslaget ärännu inte avslutad. Det är regeringens strävan att möjligt lämnaförslag till i frågan. Anf.128 (); Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret på min tredje fråga. Dethade varit värdefullt om förslaget om en ny bostadsfinansiering hade legat påriksdagens bord med skattepropositionerna och proposition 144. somvi talade om. När jag läser bilaga 13 till budgetpropositio-.nen ser jagatt bostadsministern ursprungligen hade den ambitionen. Likaså skriverbostadsministern i proposition 144 att han avser att återkommatill regeringen med förslag om en ny bostadsfinansiering. Han skriver vidareatt han därvid också avser att för lägga fram förslag om ettinvesteringsbidrag vid ny- och ombyggnad av permanenta bostäder somkompensation för den höjning av mervärdeskatten på byggande, varom förslagtidigare har redovisats. Detgläder mig att man nu har kommit så långt i arbetet att det inte dröjer sålänge förrän vi får se vad bostadsministern har för uppfattning i denna fråga.Många människor upplever ju en osäkerhet, och de vet inte hur de skallagera . De frågar sig hur bostadskostnaderna kommer attutvecklas. Ävenom bostadsministern av självklara skäl inte vill gå in på en detaljredovisningav den kommande propositionen vill jag ställa en kompletterande fråga av merallmän karaktär: Delar bostadsministern min uppfattning att boendet får betalaen alltför stor del av skattereformen? Jag anser att det är angeläget att möjligt komma till riksdagenmed förslag om bostadsfinansieringssystemet, eftersom det naturligtvis, somBirger påpekar, är så att de som står i begrepp att görainvesteringar på detta område har behov av att få veta hur framtiden kan kommaatt te sig. Det är alltså min och regeringens strävan att vi möjligtskall kunna komma till med förslag i denna fråga. ställde också en fråga som inte har med bostadsfinansie ringssystemet att göra, utan han för in skattereformen i debatten. Jag vill med anledning av denna fråga mycket kort säga att den del av finansieringen av skattereformen som faller på boendet i förslaget är mindre än den del som utredningarna förordade. Regeringen har under arbetet med 46 skattereformen gjort förändringar i förhållandetill utredningarnas förslag. och därmed är boendetsandel av kostnadstäckningen av skattereformen lägre än vad utredningarnatänkte sig. Anf.130 (): Jag vill erinra om att den uppfattning jag här har framfört delas avolika organisationer pä bostadsområdet som har tagit kontakt med oss somarbetar inom bostadsutskottet. Villaägareförbundetoch allmännyttiga bostadsföretag, , säger i sin framställning tilloss - eller kanske var det till skatteutskottet - att bostadssektorn inte kanbära den stora del av kostnaderna för reformen som regeringen föreslår. Anledningentill att jag ställde denna kompletterande fråga var att jag ville få en vissuppfattning om vad den kommande propositionen innebär. Jag skulle bli tacksamom bostadsministern ville antyda i vilken riktning det kommer att gå. När man tar hänsyn till de skattesänkningar som människor får genomskattereformen kommer strängt taget alla att få en rätt kraftig ökning av sindisponibla inkomst, även sedan de på grund av skattereformen ökadeboendekostnaderna är betalda. Anf.132 (): Vi är tydligen överens om en sak, nämligen att det hade varitvärdefullt att ha propositionen om bostadsfinansieringen färdig medskattepropositionerna. Sedanhar vi tydligen litet olika uppfattningar om hur stor andel bostadskostnadernafår bära när det gäller skattereformen. Eftersom detta inte skall bli enskatteutfrågning avstår jag från att ställa ytterligare någon kompletterandefråga och avvaktar propositionen för att se vad den innehåller. Tack för svaren! Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:127 22 maj1990 24 § Svar på fråga1989/90:626 om normerna för barnstugor Med hänvisning till uppgifter om att yrkesinspektionen nekar verksamheteller hotar stänga redan fungerande dagis i villor på grund av för låg takhöjd,har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att händelserav denna art inte kan ske. Bestämmelserom arbetsmiljön finns framför allt i arbetsmiljölagen och med stöd av den lagenmeddelade föreskrifter. Tillsynen av efterlevnaden av arbetsmiljölagen och deanslutande föreskrifterna utövas regionalt och lokalt av yrkesinspektionen.Yrkesinspektionens olika distrikt har att självständigt fullgöra denna uppgiftoch kan meddela de förelägganden och förbud som behövs. Yrkesinspektionenskrav på arbetsmiljön kan komma un- 1989/90:127 derregeringens prövning först i samband med ett överklagande av ett sådant ] [ Syftet med arbetsmiljölagen är att skapa en så god arbetsmiljö,fysiskt och var pafrag psykiskt,som möjligt. Enligt min uppfattning är en god arbetsmiljö på dag-