prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:43 Talmannen meddelade att () dennadag återtagit sin plats i , varigenom tjänstgöring somersättare upphört. 2§ Justering av protokoll 3§ Svar på interpellation 1989/90:83 om den planerade dataregistrc-ringen avfolkbokföringsuppgifter Mot bakgrund av riksdagsbeslutet om en ny organisation för folkbokföringenhar ställt följande frågor till mig: Är den planerade omfattningen av ADB-stödetförenlig med beslut? Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för attintegriteten och sekretessen i dessa frågor skall kunna bibehållas? registreras folkbokföringsuppgifter medhjälp av ADB i inte obetydlig utsträckning. En stor del av uppgifterna finnstillgängUga för envar genom det statliga person- och adressregistret (SPAR),som är ett centralt register som förs med hjälp av ADB. Ytterligarefolkbokföringsuppgifter finns i de register som förs länsvis hoslänsskattemyndighetema, likaledes med hjälp av ADB. Av informationen omaktuella förhållanden i folkbokföringen är det bara en mindre del som i regjsti-erad enbart i konventionella handlingar. 1986/87:158 om ny organisation för folkbokföring uttalades bl.a. att detär viktigt att den nya folkbokföringsmyndigheten har tekniska hjälpmedel iform av ADB, som kan utnyttjas vid förandet av folkbokföringsregistren. Vidaresades att en organisationskommitté bör föreslå bl.a. förändringar som ledertill att antalet register kan minskas och att folkbokföringsar- 1989/90:43 11december 1989 betet kan bedrivas snabbt,enkelt och rationellt och med ett vidareutvecklat ADB-stöd. 1skatteutskottets betänkande (1987/88 SkU2), som också har godtagits avriksdagen, berördes inte frågan om ADB-stödets omfattning i den framtidafolkbokföringsorganisationen. Utskottet framhöll dock att man i utredningsarbetetbör uppmärksamma sekretessfrågorna noggrant så att nuvarande sekretess- ochintegritetsskydd bevaras. (Fi 1988:02) arbetar på ett förslag till författnuigsregleringav folkbokföringsregistren. Kommittén väntas föreslå att bl. a. frågor omregistrets ändamål och innehåll samt terminalåtkomst, sökbegrepp och bevarandeav uppgifter skall regleras i e,n lag och att dessa frågor sålunda underställsriksdagen iiman det nya registret tas i bruk. Iavvaktan på organisationskommitténs förslag om bl.a. författningsreglering avfolkbokföringsregistret är jag inte beredd att gå närmare in på frågan om denframtida registreringen av folkbokföringsuppgifter eller vilken lagstiftningeller andra åtgärder som behövs för att upprätthålla sekretess- ochintegritetsskydclet. Jag utgår ifrån att de nu nämnda aspektema blir utförligtbehandlade i kommitténs förslag. MARIANNEJÖNSSON (c): Tack för svaret på min interpellation. Som jag ser det iime-hållersvaret inte något nytt. Det är otillfredsställande att det ansvariga statsrådetinte vågar säga något om själva problematiken när det gäller integritetsskyddför den enskilde. Frågans vikt och omfattning gör att man måste precisera sittställningstagande i den här frågan, och att vi måste kunna kräva detta. Jagvågar påstå att den administrativa reform som förbereds och som itmebär attfolkbokföringen förts över till de lokala skattemyndighetemas dataregister ären av de största administrativa reformer som har skett i vårt land imder desenaste 100 åren. Känsliga uppgifter om svenska medborgares familjeförhållandenriskerar att hängas ut till allmän beskådan. Ännu har inga beslut fatUits närdet gäller att skydda integriteten. anfört i svaret registreras folkbokföringsuppgifter medhjälp av ADB. Huruvida det är i "inte obetydlig utsträckning" ärverkligen en värderingsfråga. Detär riktigt att vi finns registrerade på data överallt i samhället. Om poU-senstoppar oss och slår in vårt personnummer på sin terminal kommer följandeuppgifter på skärmen: fullständigt namn, adress, kyrkobokföringsfastighet,civilstånd, medborgarskap osv. För minderåriga anges vårdnadshava-ren. PoUsenkan sedan i all oändlighet komplettera sitt register över brott och straff meduppgifter från andra register om fordonsiimehav, om man betalat skatt ochförsäkring, taxeringsuppgifter osv. Exaktsamma grimduppgifter fiims hos kommunens fastighetskontor och påsocialförvaltningen. Där kan man också se familjebild, vilka som bor tillsammansosv. Försäkringsbolagen har tillgång till de flesta av dessa uppgifter. År maninte kund i bolaget kan det ändå via sin terminal köpa uppgifter av SPAR - detstatliga person- och adressregistret, som statsrådet också omnämnde i svaret. Försäkringskassanhar uppgifter om oss, kompletterade med sådant som sjukskrivning, bidragsförskottoch skuld för sådant, och de militära myndigheterna har uppgifter omkrigsplacering och gjorda repövningar. Vi är faktiskt genomdatoriserade. Närman läser igenom direktiven för kommittén, som skall genomföra den nyaorganisationen, är det värt att notera att integretitetsfrågoma inte i någonstörre utsträckning kommer att betraktas som ett självständigt spörsmål. Enligtmin mening är detta principiellt felaktigt. Integriteten måste definieras somen självständig fråga som i stort överordnas administrativa reformer Denenskildes rätt till integritet och sekretess kräver detta och måste varautgångspunkten. Folkbokföringsreformenär redan beslutad av . Det enda som i dagär helt klart är, att lokala skattemyndigheten skall ta över folkbokföringen.Principbeslutet är fattat och utreder man inom POFF - projektgruppen föromorganisation av folkbokföringen -hur detta skall gå till. Jag anser att dettafrån integritetssynpunkt är fel ordning. Mångafrågor hänger i luften. Vilka uppgifter är det som skall föras om oss? Vilkaskall föras till det centrala registret? Om registret skall itmehåUa uppgifterom oss som borde skyddas med hänsyn till vår personliga integritet, vårt allrairmersta, har vi all anledning att vara oroade. Visserligensäger man att de som handhar registren har tystnadsplikt. Men bådetryckfrihetsförordningen och sekretesslagen i all synnerhet är krångligtutformade, och det krävs god utbildning vid tillämpning av dessa lagar. Det ärsvårt att kontrollera att riktiga beslut fattas när det fiims så många uppgifteri så många ohka register på så många olika platser. fiims en rad uppgifter som pastorsämbetena inte matar in i länsskattemyndighetensdatorer, utan som finns manuellt antecknade på personakten. Det rör sig omkänsliga uppgifter såsom tidigare äktenskap, adoptioner, namnbyten, domar iäktenskapsmål, könsbyten, domar i vårdnadstvister och flera andra uppgifter avliknande karaktär. skall alla dessa uppgifter föras över av en särskildpersonal. Man kommer t.o.m. att ta i anspråk inköpt personal från skrivbyråer.Det är en dyrbar hantering, 260 milj.kr. har nämnts av POFF. Ar denna personal tänkt att snabbutbildas i sekretesslagstiftning? Huroch var skall sorteringen göras? Skall det ske på pastorsexpeditioenraa? Manvet ju att prästema ej lämnar ut kyrkoböckerna, som är heliga för dem. Dåblu" det fråga om kopior Med 9 miljoner personakter bhr det 18 miljonerkopior med fram- och baksidor. Skall vi verkligen finna oss i att det finns"terminalåtkomst" på hela vår personlighet? Därförmenar jag att kommittén innan vi fattar det slutliga beslutet om registerlagenborde få ett utvidgat uppdrag att genomgående belysa integri-tetsfrågoma förden enskildes vidkommande.Detta måste underordnas ändamålet, eftersomändamålet med denna reform är att samhället lätt skall få tillgång tillbasuppgifter om medborgarna. Ärregeringen beredd att vidga organisationskommitténs direktiv tiU att omfattaett grundligt ställningstagande till integritetsfrågorna? 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 Mariaime väljer att säga att hon anser att man har valt felordning vad gäller att genomföra detta arbete. Vad dä isjälva verket säger är att hon anser att har valt fel ordning vadgäller att genomföra detta arbete. Jag delar inte den uppfattningen. Jag anseratt har valt en alldeles riktig ordning vad gäller att genomföra denhär reformen. Fördet första har valt att ta ställning till de övergripndeprincip-frågoma. har slagit fast att vi skall ha en bra och effektiv,rationell och trygg folkbokföring i . Vi skall bevara den svenskatraditionen pä detta område. För det andra har lagt fast att i förstahand och i någon män försäkringskassoma skall delta i det nyafolkbokföringssystemet. Därefter har påpekat ett antal frågor somuppfattas som mycket viktiga, t.ex. integritets- och sekretesskyddet. Vidarehar klarlagt att det ses som naturligt att arbetet drivs vidare i ensärskild organisationskonunitté. Jag anser detta vara en mycket klok ordning,och jag har mycket lätt att som ansvarigt statsråd arbeta i enlighet med riksdagensintentioner på den här pimkten. Vadsom nu har skett 9r att deima organisationskommitté har tillkallats. Den ledsav landshövding . Den arbetar med en stort antal frågor, inte minstmed frågan om integritets- och sekretesskyddet. Resultatet av detta arbete kanjag nu inte föregripa genom att ha några uppfattningar, och jag önskar hellerinte föregripa det eftersom det nu Ugger i goda händer. Jag har dock blivitinformerad om att kommittén överväger en särskild lagstiftning på den härptmkten. Kommittén kommer i vanlig ordning att redovisa sitt betänkande,resultatet av sitt arbete. Jag kommer att låta det betänkandet bli föremål fören remissomgång. Först sedan jag har försäkrat mig om att både kommittén ochremissinstansema har uppmärksanunat bl.a. frågan om sekretess- ochintegritetsskyddet, är jag beredd att återvända till med ett förslagom hur detta arbete mera i detalj skall organiseras i fortsättningen. Pådetta sätt har jag uppfattat uppdrag. Jag tycker att det är ett brauppdrag, och jag avser genomföra det i enUghet med intentioner. MARIANNEJÖNSSON (c): När för imgefär fattade beslutet om endatorisering av folkbokföringen och ett överförande av deima till lokalaskattemyndigheten, hade man inte att diskutera den stora omfattning i fråga omdatoriseringen som förbereds, dvs. att hela urkimden skiUle föras över tilldata. Statsrådet säger att har att fatta beslut om en särskildregisterlag och i och med detta ta ställning till begrepp som terminalåtkomst,sökbegrepp och gallring. I och med detta skall, som jag tidigare påpekade,samhällets behov av basuppgifter om medborgarna tillgodoses. Men självahuvudfrågan som jag ser det, nämligen den personliga integriteten, kommer maninte ät genom det beslut som vi, enligt statsrådets löfte, kommer att fatta häri . Integritetsskyddet vämas genom bestämmelser i datalagen och se- Men dessabestämmelser är för många i hög grad anonyma och, detta gäller spedelltsekretesslagen, syimerUgen svårtolkade. En stor del av såväl myndigheter somenskilda är okunniga om begrepp som licens, tillståndsplikt, registeransvar,god registersed osv. Det råder okunskap i fråga om licens och i fråga om närregister får föras. Jaghar erfarenheter firån landstingsvärlden, där datainspektionen för inte sålänge sedan gjorde en genomgång av hur myndigheten uppfattade sitt ansvar förde personregister som fiims. Jag vägar påstå att det pä många avdelningarfanns en stor okunskap när det gällde vilka personregister som förs och i frågaom när dessa register är nödvändiga för myndighetens verksamhet. Detta är såmycket mer allvarligt för den enskilde individen. Denne måste ha rätt att fåkännedom om vilka uppgifter som finns om honom i dessa register. Sä länge dennamöjlighet inte finns är luckorna i integritetsskyddet alltför stora. Detär verkligen viktigt att de mycket känsliga uppgifter som jag tidigare i daghar talat om inte underordnas den administrativa reformen. Jag anser att deexempel som statsrådet nämnde vad gäller gallring, åtkomst, minskning avantalet register osv. bara är perifera åtgärder. Vi kommer med dessa åtgärderinte åt själva kärnan vad gäller de stora integritetsfrägoma. Mariaime säger att hon välkomnar mitt löfte att återkomma tillriksdagen. Detta har inte så mycket med mitt löfte att göra. Det är någotmycket allvarUgare som ligger bakom. Det är själv som har beslutat omhur denna fråga skall handläggas. Jag tycker att har fattat ett brabeslut. Därför återkommer jag till med en särskild proposition om hurfolkbokföringen mera i detalj i fortsättningen skall organiseras. Dettabetyder att vi också får tillfälle att återkomma till frågor som vi finnervara av särskild vikt. Precis på samma sätt som fann det vara avsärskild vikt att frågan om mtegritets- och sekretesskyddet beaktas finnerregeringen detta vara en utomordentligt angelägen uppgift. Vi kommer alltså attägna den frågan stor uppmärksamhet både i förberedelserna till propositionenoch i själva propositionen. Det innebär således att frågan om svenskamedborgares integritets- och sekretesskydd vad gäller de uppgifter som finnslagrade om dessa svenska medborgare prövas på det ställe i det svenskademokratiska systemet där den skall prövas, nämUgen i . Ingenstans kandessii frågor prövas bättre än här. MARIANNEJÖNSSON (c): Jag hävdar fortfarande att man har börjat i fel ände i och med attriksdagen här har fattat ett principbeslut och deima projektgrupp föromorganisation av folkbokföringen nu är i full färd med att hantera genomförandetav den här stora reformen. Det är riktigt att har givit regeringen iuppdrag att genomföra reformen på det sätt som statsrådet har beskrivit. Menriksdagen har inte när regeringen återkommer med en propositioninnehållande förslag till en ny registerlag någon möjlighet att diskutera deövergripande frågorna om befolkningens integritetsskydd. 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 blir fråga om de periferaåtgärder som jag tidigare nämnde, dvs. gallring, åtkomst, terminalåtkomst,sökning osv. har vid det aktuella tillfället inte några möjligheteratt diskutera frågan om det över huvud taget är riktigt att föra över dessakänsUga uppgifter till ett totaldatoriserat system, eftersom redan -i stor oenighet visserligen - har fattat beslut om att hela systemet skalltotaldatoriseras. Men att det skulle bli fråga om en datorisering i denomfattning som planeras har inte haft någon möjlighet att taställning till. överläggningenvar härmed avslutad. 4§Svar på interpellationerna 1989/90:1, 19, 36 och 66 om kärn-kraftsavvecklingcnoch energiförsörjningen har till mig ställt frågor som berör delskärnkrafts-avvecklingen och omställningen av energisystemet, dels oljebormingarutanför , dels trafikens utsläpp av koldioxid. KristerSkånberg har stäUt liknande frågor vad gäller kämkraftsaweck-lingen ochtrafikens utsläpp av koldioxid samt om forskning, utveckling och demonstrationpå energiområdet. i har ställt en fråga om kärnkraftsawecklingens konsekvenserför personbilstrafiken. GuimarHökmark har till mig ställt frågor om kärnkraftsawecklingens miljömässigakonsekvenser. Jag besvarar nuinterpellationerna i ett sammanhang. Närdet gäller fråga om oljebormingar utanför Gotiand kan jag upplysaom att det inte pågår borrningar på svenskt kontinentalsock-elområde. I övrigthänvisar jag till det svar som industriministem lämnade på entidigare interpellation i ämnet av . I svaret gavs bl.a. en utförUgredogörelse för vad som gäller i fråga om prospektering efter olja och gas påsvenskt område i . Vadsom kan ha föranlett att åter ta upp frågan är uppgifter om att enföretagsgrupp med tillstånd att undersöka ett område öster om genommätningar har begärt att också fä provborra inom detta område. En ansökan häromhar nyUgen ingetts till regeringen, som har överlämnat ärendet till Sverigesgeologiska undersökning för beredning och förslag till beslut. Regeringenkommer mycket noga att pröva om sökanden har tillräckliga ekonomiska ochtekniska resiu-ser för att genomföra borrningar på ett godtagbart sätt, intemmst när det gäller att begränsa riskerna för miljön. Jagvill imderstryka att ett eventuellt bifall till ansökan inte kommer attiimebära att sökanden får börja provborra. Även i fall då ett undersökningstillståndomfattar principiell rätt att borra skall varje planerad provborrning prövassärskilt av regeringen, med hänsyn till förhållandena på den aktuella platsen.Till grund för en sådan prövning konmier att läggas bl.a. enmiljö-konsekvensutredning, i enlighet med den rekommendation som har utfärdasinom ramen för den s.k. Helsingforskonventionen. vetvis inte att lämna sittmedgivande om det visar sig att borrningen kan komma att få effekter pä miljönsom inte är godtagbara. Jagkan alltså försäkra om att miljöintressena kommer att väga myckettimgt när ställning tas till frågor om borrning på den svenska kontinentalsockelni . Detta är särskilt påkallat med hänsyn till den mycket känsligamarina miljön i detta innanhav. Angåendefrågorna kring kämkraftsawecklingen och dess konsekvenser vill jaginledningsvis erinra samtUga interpellanter om att flera debatter kringSveriges framtida energiförsörjning har förts i . Vidare vill jag erinra om att pä regeringens förslag harbeslutat att kämkraltsawecklingen skall inledas med att en första reaktor tasur drift och en andra - en i och en iRinghalsverket. har också beslutat att den sista reaktorn i Sverigeskall Uis ur drift . Enrad aktiviteter pågår inför kärnkraftens avveckling. Det gäller att i förstahand skapa sådana förutsättningar att energin utnyttjas på ett mer effektivtsätt. En effektiviserad elanvändning gynnar både miljön och ekonomin genom attfärre nya elproduktionsanläggningar behöver byggas. kommer regeringenatt redovisa hur åtgärderna för elhushållning och elersättning samtförberedelserna för elproduktionsutbyggnader och nätförstärkningarfortskrider. Om så behövs kommer därvid ytterligare åtgärder att föresläs. Medtanke på miljömässiga och ekonomiska hänsynstaganden är det viktigt att ha enlång awecklingsperiod för kärnkraften. En läng awecklingspe-riod ger godamöjligheter att utveckla och introducera ny och effektiv energiteknik somklarar de allt strängare miljökraven. Awecklingsbeslutet innebär att ettviktigt besked har givits om omställningen av energisystemet. Ettbetydelsefullt inslag i omställningen av energisystemet är den forskning ochutvecklingsverksamhet som bedrivs på detta område. Jag vill mot bakgrund avKrister Skänbergs fråga till mig om energiforskning påminna om att staten haranslagit för forskning, utveckling ochdemonstration på energiområdet sedan är 1975, då beslut fattades om det förstastatliga energiforskningsprogrammet. Därutöver har vid skilda tidpunkterinvesteringsstöd inom energisektorn och ombyggnadsstöd inom bostadssektornlämnats för introduktion och demonstration av ny energiteknik. Dessa resurserhar använts för att utveckla ny energiteknik inom såväl tillförsel- somanvändningsområdet. Det nuvarande treåriga energiforskningsprogrammet löper utden 30 jimi , och energiforskningsutredningen framlade i somrasförslag rörande energiforskning för perioden den 30 juni 1993.Utan att föregripa ett kommande regeringsförslag i början av nästa är vill jaggöra följande allmänna markeringar. Statensansvar bör även fortsättningsvis gälla den mer grundläggande och långsiktigtinriktade kimskapsuppbyggnaden inom energiområdet. Det gäller i första handstödet till högskolorna. Ansvaret för att utveckla, demonstrera ochintroducera den nya energitekniken på marknaden bör i huvudsak ligga hos detillverkande företagen, energiföretagen samt hos kraftindustrin. Så sker ocksåbl.a. mom ramen för och Svensk Energiutveckling AB:s ;u-bete. 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 Jaghar i olika sammanhang understrukit betydelsen av att energianvändningeneffektiviseras i . Effektiviseringen är nödvändig för att vi skall klaraomställningen till ett mer miljövänligt energisystem. Här är den forskning ochutveckling som bedrivs i av staten och av företagen viktig. Självfalletkommer regeringen liksom tidigare att ställa mycket stränga krav på den nyaenergiteknik som utvecklas inom ramen för den statliga energiforskningen.Detta är dock inte tillräckligt, utan denna verksamhet måste kompletteras medekonomiska och andra styrmedel. Miljöavgiftsutredningenlade för sedan fram sitt betänkande med bl.a. förslag om införande avavgifter pä svavel, kväveoxider och koldioxid. Remissbehandlingen har justavslutats. Regeringen avser att lägga fram förslag om ekonomiskastyrmedel. Inomenergisektorn skulle förslagen, om de genomförs, kunna leda till -fömtom enbättre miljö - en bättre konkurrenssituation för de förnybara bränslena samtökade incitament för energihushållning. Inomtrafiksektorn bör förslagen leda till ett ökat kollektivt resande och enminskad tillväxt av privatbilismen, som särskilt effektiv avgasreningstimuleras. Regeringenlade i en proposition till fram ett förslag om ett förstasteg för genomförande av skattereformen redan under är 1990.1 detta steg ingårbl.a. införande av moms på i stort sett hela energiområdet och en höjning avbensinskatten. Denna höjning har föreslagits av miljöavgiftsutredningen somett sätt att begränsa koldioxidutsläppen från biltrafiken. Jagvill också påminna om det omfattande arbete som pågår inom naturvårdsverketoch trafikverken och som syftar till att minska trafikens nuljöpä-verkan.Naturvårdsverket utreder bl.a. möjligheterna att införa s.k. Kalifornienkravför nya personbilar och skärpta avgaskrav för lastbilar och bussar.Trafikverken skall visa hur miljöpåverkan från trafikslagen kan minskas. Jaghar fått veta att storstadstrafikkommittén i början av är 1990 konouner attföreslå åtgärder för att minska trafikens miljöproblem i tätorter, utöver detsystem med bilavgifter som redan föreslagits. Det pågår således ett intensivtarbete för att minska trafikens miljöpåverkan. Växthuseffekten,som berör i sin interpellation, är ett mycket allvarligt problemsom regeringen arbetar med. Arbetet tar sikte på att dels minska de svenskautsläppen av klimatpäverkande gaser, varav koldioxid är en, dels uppnåinternationella överenskommelser om begränsning av klimatpåverkan. De svenskautsläppen av koldioxid ger nämligen inte några direkta lokala eller regionalaskador pä hälsa eller miljö utan bidrar, liksom övriga nationers utsläpp, tillglobala klimatförändringar. Vi måste dels vidta åtgärder i vårt eget land, delsverka för internationellt samordnade åtgärder. Ett exempel på detta är vårtaktiva arbete för att till om miljö och utveckling nåett bindande avtal om att minska klimatpåverkan. ger i sin interpellation uttryck för oro över kämkraftsav-vecklingenskonsekvenser för personbilstrafiken i . Att ställa åtgärder inom olikasektorer mot varandra på det sätt som gör tycker jag är fel.Alla samhällssektorer som ger utsläpp av klimatpäverkande gaser måste ses Över i dettasammanhang. Trafiken är den största enskilda källan till de svenskakoldioxidutsläppen. Det finns ingen anledning att särskilja och undantatrafiksektorn i det nationella åtgärdsarbetet. En miljöanpassning av såvälenergi- som trafiksystem kommer förvisso att innebära ökade kostnader för bådehushåll och industri. Vi får alla betala för en bättre miljö. GunnarHökmark har, för denna höst, frågat mig om regeringen avser attredovisa de miljömässiga konsekvenserna av kämkraftsav-veckluigen. Mitt svar äråterigen ja! Redovisningen kommer i kommande nuljö- och energipolitiskapropositioner! Regeringenhar gjvit statens energiverk och i uppdrag attklarlägga hur en miljöanpassad svensk energiförsörjning kan utformas. Idirektiven till detta uppdrag anges att verken skall redovisa ett antalscenarier för utvecklingen av energisystemen fram . En förutsättningför samtliga scenarier är beslut avseende kämkraftsawecklingen. Somjag nämnde kommer regeringen att föreslå ekonomiska styrmedel inommiljöpolitiken. Men jag vill framhålla att energiskatter ochmilJOrelaterade pålagor endast skall ses som komplement till övrig styrning iform av lagar och normer på energiområdet. Med sikte pä att skyddet av miljönskall kunna förbättras ytterUgare har regeringen tillsatt en kommitté medparlamentarisk sammansättning för att se över miljölagstiftningen. Ekonomiskastyrmedel och regleringar för en bättre miljö bör vara enkla och långsiktiga,så att inte investeringar hämmas på gnmd av osäkerhet.