prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi tycker attstickprovsundersökningar och sammanställning av erfarenheter av inträffadeolyckor kau ha ett stort värde för trafiksäkerhetsarbetet. Till betänkandet har fogats två reservationer Deu förstahandlar om alt en undersökning enligt undersökningslageu skall göras då detfinns anledning att tro all skador på miljön kan ha uppkommit eller befarasuppkomma i elt senare skede. Här anser vid då fråu ulskottsmajoriletens sidaatl vi bör avvakta tillämpningen av olycksundersökuingslagen innan vi ställerupp på någon form av utökning av undersökningsskyldighelen. Den audra reservationen handlar om all personalresurser. Genom den nya organisationen fårkommissionen en viss förstärkning. Vi vill avvakta och få erfarenheter avkommissionens arbete, innan mau prövar den frågan ytterligare. Del härutesluter naturligtvis inte alt förstärkning med viss expertis kan ske när delfinns behov av det. Det kan dä gälla undersökningar av större olyckor ellersädana av speciell karaktär Med defta, herr talman, vill jag dä bara yrka bifall tilltrafikutskottets hemställan i dess helhet. AnL 138 (vpk) replik; Jag anser nog att betänkandetexten ochSten-Ove anförande som innehöll ett direkt citat avbelänkandelexten, är någol vilseledande i den del som handlar om resurserna förstatens nya . Det är nämligen inte riktigt aft jämföra statensnuvarande med den tillkommande. Del sker en stor förändring ifråga om omfånget och de nya områden för undersökningsskyldighet som skall åläggasdet nya organet. Därför är det helt felakfigt, menar jag, alt säga aff enviss förstärkning skall ske jämfört med hur det ser ut uu. Det handlar alltsåom eu helt ny organisafion. 1 mitt förra inlägg räknade jag upp vilka slora uppgiflersom åläggs kommissionen. Därför tyckte jag också att det var viktigt atl nämnavilka stora haverier som tyvärr har inträffat bara uuder det senasle året.Sådana olyckor kommerkanske alt drabba oss även framöver och alltså sortera under denundersökningsskyldighet som statens nya skall ha. När jag yrkar bifall till vpk;s motion och reservationensom handlar om förstärkta resurser, är del ju för atl vpk iute nöjer sig medatt mau om det behövs skall kunna tillkalla vissa experter tror att det ärviktigt alt de ingår i den fasta organisationen. Om det skulle hända elt par slora katastrofer, vilkel jagverkligen hoppas att vi skall slippa, när det nya organet är inrättat, kommerkommissionen inte atl klara de arbetsuppgifter som den har för framtiden. Jagtror nämligen all all ork då går åt till dessa få stora katastrofer i ställelför all kommissionen kan ägna sig ål alt göra insatser på många områden. 139GÖREL (): Det kanske kan synas onödigt atl förlängadiskussionen, uär vi är så kolossalt övereris som vi är i den här frågan.Trafikulskotlet har enats om aft föreslå alt ge regeringen till kännaatl den föreslagna skall inte bara undersöka mycketallvarliga vägtrafikolyckor utan också ha vägtrafikolyckorna under kontinuerligbevakning. Det är bra atl vi är så överens på den puuklen. Från moderata samlingspartiet har vi i ett stort antal århaft motioner om att det skulle finnas en som arbetade medvägtrafikolyckorna. behandlade tidigare i vår ett betänkaride omtrafiksäkerhet, där flera av dessa motiorier irigick. Vi hade därför irigerimotiori i just det här betänkandet. I de motioner där vi har yrkat pä inrättande av har vi också motiverat varför vi tycker att det är såkolossalt viktigt att få en särskild för vägtrafikområdet. Manvet alldeles för litet om riskfaktorerna i vägtrafiken. För att mau skallkunna förebygga olyckor måsle man vela myckel mer än vad vi vet . omkom en god vän lill mig och hansfamilj. Del skedde i en olycka där fyra personer kom från ena hållet i eu bil,som av oförklarlig anledning körde över pä fel sida av vägen. Där mötte bilenen bil med lika många personer i. Del var alltså en ganska allvarlig olycka. När man beskrev olyckan i massmedia och på annat säll sademan, som så ofta, atl del var fråga om förarfel. Den som hade kommit över påaudra sidan vägen var alltså en bildrulle. Denna person gick på Tekniskahögskolan, och hans kamrater var inte nöjda med vad de fick läsa i tidningarna.De gjorde därför själva en undersökning av bilen och kuude korislatera vad somvar orsakeri - och del var irite atl föraren var en bildrulle. förekommer del atf man gör sådana här ordentligaundersökningar Ofta är det bilindustrin som gör dem. Tyvärr sker de intesystematiskt, och det är inte alla bilmärken som får förmånen atl undersökas iefterhand efter en bilolycka. Den statistik som berättar för oss vad som kanvara orsak till dessa olyckor är utomordentligt dålig. Vi vet numera genom forskning alt t.ex. äldre personer harsvårare atl uppfatta vad som händer i trafikmiljön och atl många olyckor kanorsakas jusl av detta. Vi vet också all unga människor genom sin oerfarenhelutgör en större risk i trafiken. Vi har kunnat möta dessa risker genominformatiori. Prot.1989/90:123 Vi vet att trafikonykterhel ofta orsakar olyckor, men vi vetinte allt, eftersom 16 maj1990 vi inte har denna statistik. Viundersöker i för lilen utsträckning omständig- '* / '' Herr talman! Jag är glad över all man nu har kommit sålångt att vi får soijning g , som kanundersöka olyckor både på väg och i andra sammanhangför alt därigenom förebygga olyckor och få fram bättre bilar ochframför allt bättre förare, som bättre kan handskas med eu besvärlig och Jag yrkar bifall till ulskoltels hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 12 § Statlig lokalförsörjning Föredrogs finansutskoltetsbetänkande /90;FiU26 Statlig lokalförsörjning (prop. 1989/90:100 delvis). AnL 140 (); offentliggjordes en förstudie avriksrevisionsverket. RRV, om statens markinnehav, vilken bekräftar att detfinns slora brister i statens hantering av fasligheter. I en kommittémotionpåpekade vi moderater rapportens resultat. Vi sade också alt kontrasten ärstor mot det enskilda näringslivet, där en rationell hantering avfastighetskapitalet har framstått som en allt viktigareuppgift. Sedan mitleri av 1970-talel har den privatafastighetsmarknaden i alll större utsträckning blivit eu integrerad del avkapitalmarknaden. Fastigheter har blivit viktiga placeringsalternativ för bl.a.försäkringsbolag och pensionsstiftelser, och ett stort antal fastighetsbolaghar introducerats pä fondbörsen. Denna ulveckling har entydigt lett till altfastigheter betraktas som realkapilal och atl avkastningskraven mäts mol någonform av marknadsvärde. Om man nu överför sådana krav på ,innebär det att de krav pä avkastning som bör ställas skall ge eninlernhyressältning som kan jämföras med marknadshyrorna. Härigenom skapasmöjligheter lill jämförelse mellan olika och konkurrerande alternativ, ochsamtidigt får man också incitament till en rationell förvaltning och etteffektivt, eller i varje fall effektivare, lokalutnyttjande än . Det finns enligt oss moderater och reservanter fleramodeller som kan an vändas för atl uppnå en mer decentraliserad och därmed också effektivare lokalförsörjning och fastighetsförvaltning inom den statliga sektorn. Staten skulle kunna dela upp på flera statligt ägda men självstän diga bolag eller också anförtro lokalförsörjningen till fastighetsbolag som även förfogar över privat kapilal. En tredje modell är atl staten hyr lokaler av privata bolag. Möjligheter finns alltså att pröva olika vägar liksom atl hell låta de olika myndigheterna själva få bestämma över lokalanskaff- 140 ningen. Jag har själv alltid frågat mig varför inte elt stortuniversitet, som exempelvis , i vars styrelse jag sitter,skulle kunna få ta hand om sin byggnads- och faslighelsförsörjning. Kompetensenfinns onekligen på platsen, och verksamheten är vilket ingen kan förneka,tillräckligt slor för atl bli rationell. Meu den nuvarande ordningen innebär att byggnadsstyrelsenhar en monopolställning, och det är detta som gör del så svårt att bedömaverksamhetens effektivitet. Det finns stora skillnader mellan de redovisningssystemsom tillämpar och det system som fastighetsbolag på marknadentillämpar. Man kan alltså inte på ett enkelt och klargörande sätt fastställavidden av de olikheter i fråga om lönsamhet och avkastning som finns mellan byggnadsstyrelsenoch privata byggbolag. En sak kan vi dock ulan vidare slå fast, och det är attbyggnadsstyrelsen i jämförelse med vanliga byggbolag har en ovanligt storserviceorganisation. I stället för att köpa utrednings- ochprojekleringstjänsler, som många enskilda fastighetsbolag gör. har man dessafunktioner inbyggda i den egna organisationen. Vad som behövs, herr lalman, är i ställel konkurrens. Vihar i både motionen och reservationen utvecklat vilka olika vägar som ärtänkbara i del här sammanhanget. Den utreduing som var utlovad redau till , får visa vilka av vägarna som är de bäsla. Det har vi motionärer knappastnågon möjlighel atl ha en definitiv uppfattning om. Vi har bara angett olikatänkbara vägar Vad vi vill slå fast är alt kapitalmarkriaderi, genom enöverföring av statens fastighetsinnehav till fastighetsbolag, direkt kan tas ianspråk för investeringar, varigenom bl.a. den fördelen uppnås alt denstatliga budgeten inte blir belastad. En privatisering av delar av statensfastighelsinnehav skulle minska den offentliga sektorns omfattning, samtidigtsom eu ökad konkurrens skulle erhållas på fastighetsmarknaden. Och det tyckervi reservanter är bra. Vad som alldeles speciellt irriterar oss den här gången äratt staten ännu inte tillsatt deu utlovade utredningen. Redan i fjolåretsdebatl intygade alt regeringen hade läst riksrevisionsverkelsnedgörande rapport över statens fastighetsförvaltning och beslutat tillsälta enutreduing, som både skulle studera förmögenhelsförvaltningen och komma medförslag om åtgärder som kunde vidtas för an lokalförsörjningen under denstatliga verksamheten skulle bli effektivare. Litet , alltså , kan vi läsaföljande i finansutskoltets belänkande; "Del kan i detta sammanhangnämnas att regeringen avser all tillsätta en särskild ulredning om statensfastighetsförvaltning." Och litet längre fram; "Utredningsdirektivenkommer atl presenteras ." Det är möjligt, herr talman, att vi haft en osedvanligttidig vår i , men jag skulle vilja påpeka atl våren snart är över och viännu inte har sett utredningsdirektiven. Jag tycker detta är upprörande. Hurlänge skall man förhala ett så viktigt ärende som statens lokalförsörjning? Härär det ju fråga om alt staten kan göra besparingar på kanske miljardlalskronor, och ännu har regeringen inte vidtagit några som helst ålgärder i dethär avseendet -detta trots alt har intentioner alt genomföraförändringar Prot,1989/90:123 Regeringenshanterande av deu här frågan påminner, liksom så många andra frågor under desenaste åreu, mer om den obolfärdiges förhinder. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen till finansutskottets betänkande nr 26. AnL 141 PER (): Del kammaren skall ta ställning till ärfrågor om statlig lokalförsörjning. Det handlar i huvudsak om tre saker,sättet att finansiera de invesleringar som skall ske, alt ta ställning tillvilka invesleringar som skall göras och en motion i vilken formerna för denstatliga lokalförsörjningen diskuteras. Ufskotlet är i myckel slor utsträckning enigt. Vi är enigaom den plan för byggnadsprojekt som fiuris. Jag skall kariske påmiriua om detförslag som förs fram och som vilar på ett yttrande från utrikesutskottet, ivilket det sägs att utskottet inte nu anser alt del finns skäl all förvärva entomt för ett nytt kansli i . Motivet till delta är ju självfallet denutveckling som skell och som sker i de båda tyska staterna. Vi är också eniga riär det gäller volymeri för lämriadebyggnadstillstånd. Jag skall kanske här upplysa om atl det i betänkandet finnsen uppräkning av ett antal objekt för vilka det inte har lämnats tillstånd. Dethar nu skett saker och ting, vilket innebär alt i förteckningen bör strykas entillbyggnad av . Ett tillstånd är lämnat för det objektet. Utskottet är oenigt på en punkt, och det gällerhemställan, punkt ur 3, vilken har siu grund i en moderat kommittémolion. Detär ganska intressant alt notera att mau fråu moderat håll är alldeles klar överlösuirigeri. säger atl en effekiiv och kundvänlig ordning av statenslokalförsörjning kan ske endast om byggnadsinnehav överförstill fristående fastighetsbolag, som får verka i konkurrens med andra sådanaföretag på marknaden. Man kan dä fundera över vad del är som moderalerna värnarom. Lyssnar man på blir man bara än mer fundersam när del gällerdetta. Är syftet atl skapa en marknad, eller är syftet atl skapa en brafastighetsförvaltning? Utan några som helst exempel på vilka positiva effekteren decentralisering skulle medföra slår man fast att man önskar enprivatisering och en decentralisering. Till detta skall man foga vad som gäller Verklighetenbrukar ge eu bra upplysning. Del är bara att konstatera alt det finnsallmänna riktlinjer för den statliga lokalförsörjningen. Det är årskostnadensom skall bedömas, och den skall vara avgörande när myndigheterna väljer lokal.För det andra är det - vilket myckel väl vet, meu han borde ta dettill sig -ingel självändamål atl staten svarar för förvaltuingeri av lokalerEtt eget statligt byggaride eller ägande av fasligheter skall inte vara ettsjälvändamål riär del gäller den statliga lokalförsörjningen. Med detta, herr talman, ber jag all få yrka bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande 26. AnL 142RUNE (): Låt mig inledningsvis konstalera alt Per OlofHåkansson inte sade elt enda ord om alt staten ännu inte har tillsalt enulredning och all direktiven ännu inte harkommit fram. Skall man uppfatta det så, att Per är likairriterad som jag över regeringens senfärdighet i den här frågan? PerOlof tar upp statens faslighelsförsörjning och säger atl vi moderaterhar sagl alt det gäller atl skapa en marknad för atl därigenom få en bättrefastighelsförsörjning. Det är precis det som vi vill uppnå. Även om de allmännariktlinjerna, vilka Per nämnde, säger någontinghelt annat, vet Per lika väl som jag alt man i byggnadsstyrelseneftersträvar en annan tingens ordning. Man vill ha det ungefär på samma sättsom vi moderater har skisserat i mofionen. Omvi delar upp verksamheten på flera självständiga fastighetsbolag, skulle delleda lill atl vi fick en effektivare fastighelsförvaltniug. Sedau kan mandiskutera, vilket jag nämnde i mitt tidigare anförande, hur dessa företag skallvara finansierade och fördelningen mellan privat och statligt kapital. Antingenskall företagen vara helt privata eller helt statliga eller också skall detvara en blandning mellau dessa former Det får utrednirigeri visa. Qmmau gör på detta sätt kommer det all leda till all fastighetskapitaletförvaltas på elt effektivare säll än . Man får lättare att görafastighelsbyten och försäljningar, och statliga myndigheter stimuleras atlvälja den för verksamheten mest ändamålsenliga lokalen. Man utnyttjar vidarekapitalmarknaden på ett sådant sätt att finansiella invesleringar på fastighetsmarknadenkan ske smidigare. Om mau väljer vägen via privat finansiering kommerförsäljningen av aktier att ge intäkter som kan användas för alt minskastatsskulden. Jag lycker att det är en väg som socialdemokraterna och Per OlofHåkansson skulle fundera litet närmare över 1989/90:123 16 maj1990 AnL 143 PER (); Vi får väl i sinom lid reda på vem som har räll. Här står uppenbarligenuppgift mot uppgift. RuneRydén sade i sill huvudanföraude alt regeringen inte har vidtagit någon somhelst åtgärd. I betänkandet, som bl.a. jag har skrivit under, konstateras attutredningen kommer alt tillsältas och direktiven all ges . Vi fårväl vänta och se om påståendet att regeringen inte har vidtagit någon som helståtgärd är riktigt eller om den upjjfattning som framförs i betänkandet är denkorrekta. AnL144 (); Jag vill bara lill Per säga att den här utredningeriutlovades redau . står i del betänkande som behandlas attdirektiven skall komma . Vi har ännu inte sett direktiven. Delhar kanske varit en ovanligt fin vår i , vilket jag sade i milt inledningsanförande.Men där är våren nu över, och vi har ännu inte sett direktiven. Jag tror inteatt de kommer i fid. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Prot.1989/90:123 13 8 Föredrogs Stöd lill arbetskooperalion m.m. 1989/90;LU32Internationella frågor om makars förmögenhetsförhållanden 1989/90:87) och 1989/90;LU33 Årsredovisningsskyldigheten. Talmannen konstaterade att inga talare var anmälda. (Beslut skulle fallas deu .) 14 § Stöd till arbetskooperation m.m. Föredrogs näringsutskollels belänkande 1989/90;NU43 Stödtill arbetskooperation m.m. (prop. 1989/90:100 delvis). AnL 145NIC (); Detta ärende är på något vis litet mystiskt.Man undrar varför en sådan här mycket liten fråga bryts ut och behandlas i etteget belänkande. Del föranledde mig atf forska litet i saken. Kanske är det iden forskningens resultat som grunden ligger lill den debatl som Inga-BrittJohansson och jag skall föra. Man finner nämligen atl den borgerliga regeringen under desex borgerliga mellanåren drev fram ell program för alt stödja de anställdasmöjligheter all äga del förelag där de arbetade. Det var en mycket god idé.Man anvisade medel för della ändamål, och vid 1978/beslutadesdet om eu försöksverksamhet i samverkan med utvecklingsfonderna. Del talades då litet grand om s.k. arbelskooperativ,vilket var något slags begrepp som skulle läcka delta myckel praktiska och godauppslag. Nåväl -tiden gick, och försöksverksamhet bedrevs. 1 samband med budgetproposition behandlade förstregeringen och sedan dessa förslag. hade de utvecklats av densocialdemokratiska regeringen lill någonting som var alldeles annorlunda än deursprungliga förslagen. Del kooperativa inslaget hade fåll ett större utrymme,och jag kände inte igen så mycket av det som fanns förslag, när riuden här försöksverksamheten skulle förläugas av deri socialdemokratiskaregeringen. Del är intressant atl notera att inställningen nu svängerNu är det inte längre tal om stöd lill arbelskooperativ och den formen avverksamhet. blir det öppet och oförblommerat tal om statligt stöd tillkooperativ verksamhet, dvs. en klar snedvridning av en vanlig, enkel ochhederlig konkurrensbild. Det intressanta atl notera är att del föredragandestatsrådet refererar till statens industriverk och atf man där säger aftfonderna på grund av def ringa antalet personalägda företag har haftsvårigheter atl bygga upp och bevara speciell kompetens. SIND anser därför atlförsöksverksamheten inte skall förlängas. Men likafullt förlängde regeringen dennagenom alt lägga fram ett femårsförslag till slöd för kooperativ verksamhet. Då undrarman vad det skall bli av detta som den socialdemokratiska rege- ringenvill vända det lill. Jo, för att kooperativa företag skall få med andraföretagsformer likvärdiga etablerings- och utvecklingsvillkor, föreslår delkooperativa rådet atl särskilda resurser åtmiusfoue för riktas direkttill kooperativa organ. Detta är elt mera oförblommerat uttalande om att manskall gynna en företagsform framför eu annan. Del är svårt atl finna någotliknande i vårt politiska liv. Skälet är naturligtvis alt de s.k.folkrörelserna har en djup förankring i kooperativ verksamhet och faktiskt ären del av den socialdemokratiska maktapparaten. Statsrådet konstaterar att samhällets uppgift skall varaall skapa villkor för kooperativ verksamhet så att den kan bli elt reelltalternativ lill andra verksamhetsformer Man trodde så gärna att den skulle blidet på sina egna meriter, , och inte behöva ett anlalmiljoner för att kunna bli det. Statsrådet hävdar också att den ekonomiska föreningen inteminst bland ungdomar har visat sig vara ell bra alternativ för att startanäringsverksamhet. Kau ge mig ett enda grundskäl för detpåslåendet? Var kommer den tanken från? när det femte året närmar sig av denförsöksverksamhet som blev följden av budgefpropositiouen 1986, upptäcker ensocialdemokratisk motionär alt man här skulle kunna skaffa fram litet merpengar till rörelsen. Då yrkar han iute bara bifall till åretsbudgetproposition och medelsauvis-riirig för del femte året utan dessutom attriksdagen i ett särskilt uttalande skall förklara att programmet skall förlängasoch bidragen skall höjas. Jag frågar då vad grunden är fördet. Vilka är behoven som skall tillfredsställas? Vad är det som har gåttsnett? Varför behöver man mer pengar? Varför kau aldrig någonsin denkooperativa verksamheten klara sig på sina egna ben, ? Ärdet inte så att detta är en fin täckmantel för alt klara den egna verksamhetensfinansiering? Stöd tid arbetskooperation m.m. AnL 146INGA-BRITT (): Jag måste säga alt den sista frågan begrepjag inte alls. Var del frågan om egen verksamhet, eller vad? Jag vill börja med all yrka bifall till hemställan iriäringsutskoftefs betänkande 43 och avslag på reservationen. Del är klart atf det kan synas litet konstigt attnäringsutskotlels majoritet bestående av socialdemokrater, centerpartister, vpkoch uu vid ett flertal tillfällen har gjort tillkännagivanden lillregeringen uär del gäller den kooperativa verksamheteri. Jag kari redari nusäga atl del är fler sådana på gång i samband med riäringsutskotlets betänkandeom induslrideparle-menlets verksamhet. Delta beror på all vi tycker atlnykooperaliouen skall få samma möjligheter som övrig nyföretagsamhel.Utveckliugsfoudema har icke skaffat sig den kompelens som de behöver för altkunna stödja dem som vill staria förelag i kooperativ form. Mau hänvisar dem istället till aktiebolagsform eller någon annan typ av verksamhet. När utvecklingsfonderna fick en förfrågan om detta,svarade 17 av de 21 utvecklingsfonderna all de inte hade den kompelens, ellerunderförstått del intresse, som behövdes för att hjälpa de människor som villstarta verksamhet i kooperativ form. Många anser att den s.k. etableradekooperationen Stöd tdl arbetskooperalion m.m. skallklara av att hjälpa nykooperaliouen. Men många av verksamheterna har inget allsmed den gamla kooperationen att göra, utan det är fråga om en kooperation ihelt ny form. I det tillkännagivande som vi gör , menar vi atlstateu även i fortsättningen skall stödja det kooperativa utvecklingssystemet,dvs. del kooperativa institulet, koopservice och de lokala kooperativaulvecklingscenlra som finns. Vi påpekar också att det behövs en särskilduppmärksamhet på de lokala ulvecklingscenlra som endast har fått ett litetstöd så all de klarar sig igenom det här året fram till dess deutredniiigar som pågår är klara och vi vet var detta skall ta vägen sedan. Det är iute fråga om snedvridning av konkurrensen, NicGrönvall. Det är en rättvisefråga för dem som vill staria kooperativ istället för andra företagsformer att få deu hjälp och det slöd av samhället somalla andra kan få. 147NIC GRONVALL (m): Anledningen till alt jag rusar fram lilltalarstolen är naturligtvis all jag vill yrka bifall till reservationen. Jagtycker att det bör göras härifrån. Sedan vill jag gärna vända mig till konstatera att det jag har fåll höra i replik på mitt inlägg inte är eftdugg om behovet av dessa pengar, det är irite eft dugg om varför kooperatioueribehöver alla möjliga former av utvecklingsstöd för alt kunna etablera sig,staria och utveckla, det är inte elt dugg om varför vi behöver en kooperativförelagsform och det är irite ett dugg som har motiverat varför sveriskastatens skattebetalare skall lägga ett antal miljoner i knät på den kooperativarörelsen. Dessa pengar förvaltas nämligen av deu gamla kooperativa rörelsen ochanvänds för, som del heter, atl utveckla nykooperation. Del är en uykooperatiou,, som ingen vill ha. säger all utvecklingsfonderua intekan det här De har iute tillräcklig erfarenhet av detta. Del beror naturligtvispå atl ingen frågar dem lill råds eflersom ingen behöver nykooperation. Om manbehöver nykooperation finns det inga märkvärdigheter, hemligheter ellerkonslig-heter i deu rörelseformen. Den bedrivs på samma sätt som vilken annanföretagsform som helst med bokföring, skattedeklaration, löueredovisuing ochanställniugsavtal.