prot · GD0920 · 1989-12-31 00:00:00 — Också jag noterar av svaret alt justitieministern tycks vara irriteradöver all vi som riksdagsledamöter ställer frågor på det här området. Detskulle vara olyckligt om det verkligen skulle vara på det viset. Oavsett 0111 våldet ökar eller bara blivit synligare ärdet politikers skyldig het att ta niiinniskors oro på fullaste allvar. Jag vill göra det viktigakonstate- 67 1989/90:20 7november 1989 randel.Inte minst från regeringens sida måste man ta denna oro på fullaste allvar. Jagkänner mig inte till övertygad om alt de människor ute påfältet som känner oro över utvecklingen tycker att regeringen under de gångnaåren har varit handfast när det galler att angripa problemet. Jag tror alt dethos inånga medborgare finns en tveksamhet i fråga om regeringens lindriga sättatt agera i vissa frågor, i vissa fall. Enligt min mening borde man i mindre utsträckning hållafagra tal, och mer redovisa konkreta åtgärder för att råda bot på de problemsom utan tvivel finns i vårt samhälle när det gäller utvecklingen i fråga ombrottsligheten. Jag håller i alla fall på ett område medjustitieministern, nämligen att det inte finns några enkla lösningar på dessa problem.De som tvärsäkert konstaterar att det finns recept för hur gatuvåldet skallbekämpas och att dessa recept är de enda riktiga har enligt min uppfattning ide flesta fall inte rätt, 1 fråga om ungdomsbrottsligheten vill jag göra detkonstaterandet all den viktigaste åtgärden i kampen mot ungdoniskriniinalitetär den som föräldrarna ensamma kan stå för. Jag noterade attjustilieniinistern inte berörde denna fråga, och jag skall därför be att fäåterkomma till detta i mitt nästa inlägg. GÖRANERICSSON (m): Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Jag har alltsedan 1982 med jämna mellan ruin ställt frågan omutvecklingen av denna typ av brottslighet till olika justitieministrar. Jag har också konstaterat att regeringen när dentillträdde satte i gång att nedrusta rättsstatens första frontlinje, nämligenpolisen. Jag sade , herr talman, att del är ett oerhört ansvarsom socialdemokraterna tar på sig när de för en politik som faktiskt leder tillatt den viktigaste frontlinjen för upprätthållandet av ordningen på gator ochtorg nedrustas. står vi där. har justitieutskoltet haft att behandla enmoderat motion med en begäran om en långsiktig polispolitik. Jag har i ettpressmeddelande sett att civilministern avser att framlägga en proposition iiimnet. Detta vittnar om ryckighet, dålig förutsägbarhet, och om ringa förståelseför de svåra och långsiktiga frågor som det hår är fråga om. Jag konstaterar alt alldeles oaktat attregeringen nu anställer fler poliser så försvinner 1 000 årstjänster inompolisen genom arbetstidsförkortningar. Det kominer alt försvinna ytterligare400 polistjänster innan det så alt säga vänder. Var står vi då? Jag är tacksam för den lista över åtgärder som jag harfått av statsrådet. Jag tror att dessa åtgärder är bra. Sjösiill dem, görnågonting av dem! Men det år inte endast långsiktighet som behövs i detta läge;del är också omedelbarhet. Gör någonting nu! Jag skulle gärna se all statsrådet parallellt med att mankallar in ungdomsorganisationer och andra för överläggningar också inbjuder depolitiska partierna i denna riksdag att tillsammans med regeringenförutsättningslöst diskutera vad som skall göras på kort sikt. JustitieministerLAILA ; Prot. Jag beklagar att jag inte lyckades dölja minirritation. Jag år 7 noveinber 1989 dock inte irriterad över de frågor jaghar fått i detta angelägna ämne. men något irriterad över att det här antydsalt det finns enkla lösningar som regeringen inte vill sälta in. Till vill jag säga att flera av de krav somcentern har framfört också har tillmötesgåtts. Flera av de punkterStina räknar upp är redan föremål för åtgiirder. jag håller fullkomligt med om att nianmåste ta niiinniskors oro på allvar. Det ar också detta som är anledningentill att regeringen avsätter så mycket energi och resurser just till kampen motvåldet. tar upp frågan ompoliserna. Jag vill diir erinra om att skii-let till alt den socialdemokratiskaregeringen var tvungen att dra ned på väsentliga delar av den offentligasektorn 1982 värdet gigantiska budgetunderskott vi tog över. har vifått balans i ekonomin och kan återigen satsa på vitala delar av samhälletsservice. STINAELIASSON (c); Om min fråga verkar irriterande påjustitieministern vill jag påpeka att jag faktiskt för fram vad folk har talatom. den oro och ängslan som folk känner. Jag skulle också vilja gå in på ett annat område, ettområde som hör ihop med gatuvåldet och våldet över huvud taget, nämligen fråganom brottsoffren. Brottsoffren får ofta inte den uppbackiiing och del stöd debehöver. På flera håll har polisen tagit mycket fliia initiativ till att bildabrottsofferföreningar. Dessa behöver statligt stöd. År justitieministernberedd att se över dessa frågor, eller helt enkelt här säga att det är klartatt dessa föreningar skall ha stöd eftersom de betyder så mycket? Justitieministern efterfrågar nya och goda uppslag som kankomma fram av dagens debatt och av debatten i övrigt. Jag skall här be alt fåtipsa justitieministern; Studera gärna det initiativ som tog närhon varsocial-minister, vilket resulterade i arbetsgruppen SAMO. I denna ingicksamtliga statssekreterare, och man kom överens om att arbeta mot bruket avalkohol. Det var ett lyckat initiativ. Jag vill än en gäng påpeka att enligt minuppfattning är den viktigaste åtgärden i kampen mot ungdoniskriminalitelen densom föräldrarna kan slå för. Jag upprepar; Det år föräldrarna som genomuppfostran och normbildning i hemmet skall kan lära barnen vilka värderingarsom gäller i samhället. En sådan viktig regel är t.ex. att våld inte är ettacceptabelt medel för att lösa konflikter. Delta måste man tala om för våraunga medborgare. Det är viktigt all förklara för föräldrarna alt del är enpolitisk uppfattning, det är justitieministerns uppfattning, att inte barasamhället och framför allt skolan skall slå för denna information, utan alldet yttersta ansvaret åvilar våra föräldrar. En annanviktig uppgift när del gäller att minska brottsligheten är enligt min meningatt sätta in kraftfulla insatser mot alkohol- och narkotikamissbruk. Genom attbekämpa missbruket bekämpar vi också brottsligheten. Del var en myckel intressant upplysning jagfick, nämligen att del var budgetunderskottet som låg till grund för den så attsäga planerade neddragningen av antalet poliser. Ingen annan justitieministerhar sagt det. men det är trevligt att höra. Moderata samlingspartiet har i sina ekonomisk-politiskamotioner föreslagit många besparingar. Men dessa har aldrig lett oss fram tillden linjen all vi måste börja dra ner på folks säkerhet, 1 denna fråga tror jagfaktiskt att socialdeinokralerna får länka om, eftersom det år de allrasvagaste som inte har råd att ta taxi utan måste åka tunnelbana, måste passeraoffentliga miljöer. sade man från BRÅ att vart fjärde galuvåldsbroll iSverige begås på en en kvadratkilometer stor yta i , Herrtalman! Den ytan är övervakningsbar om man har poliser. Har man inte poliserkan den inte övervakas, och då säger man således: Vart fjärde galuvåldsbrollfår begås, eftersom vi måste se till budgetunderskottet. Till vill jag bara säga att jaginte har några inviindningar mot det säger. Jag kan i alltväsentligt hålla med om de påpekanden och ställningstaganden han gör. Vad gäller det som säger vill jag påpekaatt vi inte längre har något budgetunderskott. Det är den socialdemokratiskapolitiken som har sett till alt vi inte har något sådant. Vi har möjlighet attsalsa på olika former av både skydd och värn av medborgarna, exempelvis tillsynav gator och torg. Det är den politik vi kommer att fullfölja, 1 övrigt vill jag till samtliga frågeställare säga att jagser fram emot den debatt som vi skall ha ; en debatt för allapolitiker om våld och vad man kan göra mot det. Jag ser fram emot alla de konkreta,bra förslag som vi kommer all få från de tre borgerliga partierna, Innebär det justitieministern sade ombudgeten att broltsof-ferjouren och broilsofferföreningarna kan se fram emotall få statsbidrag till sin viktiga verksamhet? Jag vill också understryka hur viktigt del är medvuxenansvaret och hur viktig skolans roll är. Vuxenansvaret måste stärkas ochuppmuntras. Vuxna måste bry sig om. Barn behöver vuxna som sätter griinser. När del gäller den långsikliga politiken måste del bl,a,understrykas att vi behöver en helt annan familjepolitik och all den socialamiljön i bostadsområdena blir sådan att man där kan känna trygghet. Jag skulle till justitieministern vilja överlämna ettlitet dokument från polisen i , som haft en mycket fin sanirådsgrupp.Samverkan mot brott; "Vuxna bryr sig om. Barn behöver vuxna som sättergriinser. Vad gör dina barn ?" HUGOBERGDAHL (fp); Jag finner i alla fall något gott korn i vadjustitieministern säger när hon håller med mig om alt del år viktigt att betonaföråldrarnas roll när det gäller all informera och tala ined sina barn. Jag hoppas att justitieministern också håller med mig niirjag säger att även om det inte bara är polisens resurser som behöver ökas, såhar vi en stor polisbrist i vart samhälle. föreslog vi attytteriigare 200 aspiranler skulle las in på polisskolan för utbildning.Regeringen sade nej till delta förslag. Kan justitieministern när hon nukonstaterar alt budgetunderskottet är bortarbetat ge ett klart och entydigtbesked om att man kraftigt kommer att öka intagningen av aspiranler tillpolisskolan och inte, som man gjorde , kommer att säga nej medhänvisning till del samhällsekonomiska läget? Prot,1989/90:20 Det fantastiska är att en socialdemokratiskregering ställer folks säkerhet mot budgetunderskottet. Det är väl den kanskevärdefullaste upplysningen i den hår debatten. Detta leder till att enunderbemannad kriminaljour i önskar alt jag skall infinna mig om enhalvtimme för all man över huvud tagel skall kunna följa rättegångsbalkensregler om förhör av intagna. Så nogfinns det anledning att göraAagonting tämligen omgående. Överläggningen var härmed avslutad. 35§ Svar på fråga 1989/90:156 om tillhandahållandet av personliga tillhörighetervid frigivning från fängelse påstår i sin fråga alt enperson, när han friges från ett fängelsestraff, skulle få tillbaka egendom somanvänts vid det brott som han dömts för. Det exempel ger är attnågon som dömts för grov misshandel får tillbaka den kniv som använts vidbrottet. frågar om jag anser att lagstiftningen ärtillfredsställande eller om jag avser all vidta några åtgärder. Föremål som har använts vid ett brott, t,ex, en kniv elleren kofot, skall som huvudregel förverkas och inte lämnas tillbaka tillbrottslingen, I en sådan situation som den VViggo Komsledt nämner skulle delförvåna mig mycket om domstolen inte förverkade brottsverktyget. Även när ett visst föremål påträffas hos någon ulan altdel har använts vid brott ger lagen möjligheter till förverkande. Del räckermed att del flnns en risk för brottslig användning. Denna reglering tar siktedels på typiska brottsverktyg, dels på just knivar och andra sådana farligaföremål. Knivar eller liknande föremål kan för övrigt förverkasockså enligt lagen (1988:254) om förbud mot att i vissa fall inneha knivar ochandra farliga föremål. Förutsättningen är alt någon vid en allmän sammankomstelleroffenllig tillställning har innehaft t.ex, en kniv i strid mot lagensförbud. Svaret påfrågan är att den nuvarande lagstiftningen på området enligt min mening iirtillräcklig för den typ av situationer som frågan avser och att det inte krävsnågra ytterligare möjligheter att förverka föremål av detta slag. När det gäller innehav av knivar och andra föremål som kananvändas som vapen finns det dock anledning alt överväga om inte reglerna börskärpas vtterligare. Jag vill hiinvisa till vapenutredningens förslag om enutvidgning av knivförbudet, som remissbehandlas. Indirekt innebåren sådanutvidgning av det s.k. knivförbudet ökade möjligheter att förverka fiirligaföremål. WIGGOKOMSTEDT (m): Jag tackar justilieniinistern för svaret. ser vi hur våldet i saiiihällei ökar. Våldetutövas av allt yngre personer och med allt grövre redskap. Ingen harnaturligtvis någon annan mening iin att allt borde göras för att hejda dennautveckling. har t.o.m. regeringen vaknat till liv, och inan skall ha ettkaffesamkväm . Jag hoppas att det blir en viilsignadtillstiillning. Men jag saknar konkreta åtgärder, och det har jag saknat hossocialdemokratiska juslitieniinislrar , då jag kom till . Svaret på min fråga iir att justitieministern är tillfreds ined nuvarande lagstiftning. Då frågar jag: Har alla anstalts- ochfängelsechefer fel när de påslår att de iir tvungna att liimna tillbakaslaktarknivar, kofölter, dyrkar och andra redskap som anviints vid olika brott?Dessa redskap räknas nämligen som personliga lillhörigheter. Eller gör dessaanstaltschefer fel, något som jag betvivlar? I så fall borde justitieministernsnarast tala med dem och se till att de följer den lagstiftning som enligtjustitieministern gäller och inte skickar ut nyutskrivna med fullstridsutrustning. Man slår ut en beslagtagen halvflaska briinnvin men liimnaruppenbarligen tillbaka slaktarknivar. Jag iir övertygad om alt personalen pålandets fängelser följer giillande lagstiftning. Jag har svarat på exakt defrågor som stiillt, niimligen om en person som grips och dömstill fiingelse för grov misshandel får tillbaka den slaktarkniv han använt vidmisshandeln. Han ställer samma fråga om inbrottstjuvar; Får de tillbakakofölter och dyrkar som de vid gripandet hade på sig? Mitt svar på dessa frågorvar alt del får de /inte. Det finns anstaltschefer som alldeles bestämthävdar att de har skyldighet att lämna tillbaka de slaktarknivar, kofölter ochannat som omhändertagits vid gripandet och som domstolen uppenbarligen intetagit i beslag. Då kan det kanske sägas att det år domstolarna som gjort fel,men jag tycker att justitieministern i debatten om brottsutvecklingen, där honvarje vecka tvingas svara på frågor, borde kunna vara generös och såga; Är detså att denna lagstiftning möjligen är så flummig att sådant här förekommer,skall jag se till att del riiltas till. Del hade varit en konkret åtgärd, somsäkerligen hade hyllats av hela svenska folket. Därför tycker jag alt del ärkonstigt all jaginte kan få ett konkret svar. Jag är inte van alt få sådana av socialde- Prot. 1989/90:20 mokraiiska justitieministrar. Överläggningen var härmed avslutad. 36 § Svar på fråga 1989/90:151 om produktsäkerhetsnormervid anpassning till EG Per har frågat mig för det första omdet vore negativt för produktsäkerheten om tvingas underordna siggällande EG-regler i en rad avseenden och för del andra om jag anser attSverige skall bibehålla sina produkisäkerhelsnormer och sin rätt att fastställasådana. Jag vill erinra om att utrikesutskottet i samband medriksdagens behandling av frågan om och den västeuropeiskaintegrationen uttalade att liberaliseringen av handeln inte får ske till prisetav all väsentliga svenska produktsäkerhetskrav uppges (1988/89:UU19). Utskottetmenade att detta är en självklar förutsättning för kommandeförhandlingar med EG. Regeringen har i linje med detta som ett viktigt förbehålli de diskussioner som pågår fört fram all de säkerhetskrav och nivåer somhar uppnåtts på olika områden inte skall behöva sänkas. Vi har ett bra konsumentskydd i , och del skall vivärna, men del är inte alltid så all vi har de bästa reglerna. 1 vissa fallråder en strängare ordning inom EG. Det kan också handla om all vi har sammamål som EG men all vi arbetar med olika medel. Del går ännu inte att dra några generella slutsatser omhur en harmonisering av reglerna kommer all påverka den svenskaproduktsäkerheten. Givetvis kan den föranleda lagändringar. Det är riksdagenssak all la ställning till sådana. Det är inte bara de gällande EG-direktiven som ärintressanta i detta sammanhang utan också de planerade. Vi eftersträvar tidiginformation och erfarenhetsutbyte om nya EG-regler. Pä konsumentområdel harkontakter etablerats med och olika EFTA-expertgrupper. Vi kanockså från svensk sida påverka produklsäkerhetsregler, eftersom vi som fullvärdigamedlemmar redan deltar i de europeiska slandardiseringsorganisa-lionernasarbete. Då Per , som framställtfrågan, anmält all han var förhindrad alt närvara vid sammanträdel, medgavtalmannen att i stället fick delta i överläggningen. Jag får tacka statsrådet för svaret, på Per vägnar Det kan ju förefalla tryggt alt höra all regeringen har fört fram det förbe hållet, att de säkerhetskrav och nivåer som har uppnåtts på olika områden inte skall behöva sänkas. Del kan också kännas tryggt att veta att vi från svensk sida kan påverka produktsäkerhetsregler eftersom vi som fullvärdiga 73 6 protokoll 1989/90:20 Prot.1989/90:20 niedlemniar redaii deltar i deeuropeiska standardiseringsorganisalionernas 7 november1989 arbete. Vi kan så att såga bli ett testfiill på vad som kan hiinda. Men jag skulle åndå viljaåterkoniina till frågan. Hår har vi ett brev från ' ' '* generaldirektören i statensenergiverk till departementsrådet SvenSjögren, diir bl.a. tar upp avvikelser mellan svensk och internationellstandard. Han talar om sådana saker som tilläggskrav, utfärdade av planverket,för att förhindra barnolycksfall och avseende frys- och kylskåp,elviirmepaneler. elspisar, iviitt- och diskmaskiner. Han nämner lucka tillcentrifug. som inte skall kunna öppnas medan truinman roterar. Han tar upp spisför inbyggnad-det handlar då om yttemperaturer. Han tar upp särskilda krav påstickpropp till bruksföremål med iniirkströni över . Han niininer kravpa begriinsad teniperaliirstegring på berörbara ytor. och han tar upp en frågaom mikrovågsugnar. Vidare säger han i sitt brev; "Enligt del kommandeförslaget till EFTA-överenskoniinelse skulle en konimitté med representanterför de olika EFTA-länderna genom majoritetsbeslut la ställning till om enavvikelse skall tillåtas." Det skullebetyda att ett svenskt siikerhetskrav skulle kunna bli nedrustat. "Den principiella frågan iir därför", siigerRode. "om vi kan acceptera ett överstatligt organ av detta slag." Han anser att frågan iir besviirlig. eftersom deavvikelser han nämner år sådana att han för dagen inte tycker att vi kansliippa på siikerhetskraven. Jag villfråga; Gäller de förbehåll som statsrådet nämnde även hår? Jag tror jag skall ta mig litet tid altbesvara den där frågan. Jag tror det är viktigt att reda ut att de exempel somnämns i skrivelsen handlar om Europastandarder. Det handlar alltså inte omnågra speciella EG-regler utan om standarder framtagna inomstandardiseringsorganet . där är fullvärdig medlem. De produkter somnämns här år sådana som är sämre än vad vi har i . För flera länder i är den standardisering somuppnåtts där ett väldigt steg framåt - det skall nian också komma ihåg. I det nationella arbete som har föregått det europeiskaarbetet har konsu-inentföreträdare deltagit, och inför oniröstningen harkoiisunientverkets representant reserverat sig. Men för det tycker t.ex. intekonsumentverket att man skall anse slaget förlorat, utan intresset för säkerheti är mycket stort. För alt visa vad det rör sig om kan jag näiiina alt förcentrifuger till tvättmaskiner säger att de skall stanna senast5 sekunder sedan luckan har öppnats, medan vi i anser att det måstestanna snabbare. Niir det gäller yttemperatur på spisar säger grader; motsvarande regel hos oss är . Del gäller också element,t.ex. i väntrum; Europastandard säger och våra regler säger 60grader. Men alllidnär vi diskuterar produktsäkerhet glömmer och PerGahrton - som jag ju har pratat med om det här - all del ocksåflnns områden där EG har eller får strängare produklsäkerhetsregler Jagkan nämna arbelarskyddsområdet, flytvästar osv, - där vi faktiskt 74 också kan vinna på detta. KRISTERSKÅNBERG (mp); Prot, 1989/90:20 Herr talman, fru statsråd! Det är självfallet förträffligtall vi kan fä höjda säkerhetsnormer här i genom all vi följer andra länders krav och på ~ [ sä sätttidigare kommer fram till strängare normer än vi kanske skulle ha / 7 S gjort annars. Men del hindrar inte alt det tydligen också finns endel områden där vi har högre krav. Jag förmodar alt det finns en anledningtill att generaldirektör skriver det här brevet till departementsrådetSven , Han är ju faktiskt bekymrad! Detta tasockså upp i tidningen . Enligt tidningen säger ; Skulle man i en sådan prövning få en majoritet mot sigriskerar vi alt få centrifuger där trumman inte slutar rotera när luckanöppnas. Tidningenfrågar; "Vad skall göra då?" "Ja, vi måste välja väg", säger . "Antingen säger vi all vi inte ger avkall på vår säkerhetsnivå eller ocksåall vi ger avkall därför alt handelshindren ar så viktiga," "Ochaccepterar fler olyckor?" "Ja, det kan bli resultatet. Jag rekommenderar inteatt vi sänker säkerhetsnivån," Jag är fortfarande litet oklar över varstatsrådet och regeringen står i den här frågan. Jag tycker inte jag får svar. Del är självklart att vi skall fortsätta allhävda våra höga krav pä produktsäkerhet, genom alla de kanaler ochsaniarbelsorgan som vi finns med i och i alla de samtal som förs. anser jag det självklart att det handlar om allge och la, 1 alla förhandlingar handlar det om att ge och ta. Vi skall dessutomgöra allt vad vi kan för att faktiskt påverka och se till att vi höjerproduktsäkerheten i övriga europeiska länder. Vad vi har märkt är attdet finns ett mycket stort intresse för det. Ingen kan emellertid säga att det inte finns några reglersom vi inte någonsin skall ändra på. om vi menar allvar med att harmoniseraoss och försöka samarbeta med andra länder. Jag vill återigen påpeka alt vi dessutom kan ha storafördelar att vinna på en sådan harmonisering, Frågan var, om del förbehåll som regeringenhargjort, all de säkerhetskrav och nivåer som har uppnåtts på olika nivåer inteskall behöva sänkas, gäller eller inte. Jag uppfattar statsrådets svar som;"Ja, del beror på". År del rätt uppfattat? Del förefaller pä statsrådets svar som om del kan bliaktuellt att sänka säkerhetskrav och nivåer som har uppnåtts, trots dettaförbehåll. Jag vill bara upprepa alt vi självfalletskall sä långt som del över huvud laget är möjligt hävda våra höga krav på produktsäkerhet. Ännu så länge har vi lyckats nå stora framgångar. På konsumentområdel betraktar 75 vi inteEG-harinoniseringen som något stort problem. Del har vi också rapporterat vidett flertal tillfällen. iir del hiir hotbilder, som gångpå gång målar upp. Jag vill för riittvisans skull tala. om alt det också finnsbilder av vinster som iiven vi kan göra. Jag har uppfattat de vinsterna, och jag ärglad för alt vi kan göra dem. Jag vill påpeka att det är generaldirektören somhar skrivit det hiir brevet till miljö- och , inte vi. Delär inte vi som niålar upp någon hotbild, utan det är han som uttrycker oro isitt brev. 1 intervjun säger han alt vi kan tvingas välja mellan alt tubba påsäkerheten och att tubba på s.k, handelshinder. Jag tycker inte det är någotroligt val. Statsrådet .MARGOT WALLSTRÖ.M; Det år frågor som i så fall kommer alt bliviktiga i en eventuell förhandling. Då får vi handskas med dem så som man göri förhandlingar, En sista fråga: Kommer att fa någonmöjlighet alt på något sätt delta i bedömningarna av vad som är tillräckligtfarligt eller inte, eller är delta en bedömning som regeringen till slut självkommer att göra? och även stalsniinistern harflera gånger redovisat här i kammaren att arbetet regelbundet rapporteras tillriksdagen. Så kommer vi att göra även i fortsättningen med EG-arbetet, Jag hoppas alt det då sker innan harlåst sig, så att vi folkvalda får en chans att vara med och bedöma vilket prisvi skall betala. Överläggningen var härmed avslutad. 37 äj Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Redogörelse /90:1 tillkonstitutionsutskottet 1989/90;Ju9och JulO till justitieutskottet 1989/90;T7-TI6till trafikutskottet 38 SFörnyad bordläggning Prot, 1989/90:20