prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — Om skall gå mot demokrati har landet ingen annan vägatt gå än den som går, nämligen alt göra upp med sina gamlabegångna brott, att hålla fria val, att tillåta fri partibildning och friafackföreningar att respektera mänskliga rättigheter och andra internationellalagar, atl respektera och även i verkligheten tillåla och tillämpa autonomiför . De demokratiska länderna måste samordna sina protester ochpåtryckningar rnot diktaturer som . Vi får inte svika alla dessa människorvars enda hopp är att omvärlden skall reagera och agera mot deras förtryckare.Sverige måste och kan göra mycket mer i del arbetet. , , firar kurderna sitt Newros, sittnyår och sin nafio-naldag. Firandet bygger på en gammal sägen om en händelsesom skall ha inträffat på 500-lalel. En schah som härskade i Kurdislan sägs habegärt kurdiska barn, som han dödade och vars hjärnor han sedan åt. En modigman som hette var den som organiserade kurdernas uppror mot denne de- 6 protokoll 1989/90:85 spol ochgick tillsammans med andra kurdiska män upp i bergen för atl kämpa mot barbarioch för frihet. Att den kampen är lika aktuell, lika levande och likanödvändig som på 500-lalet är djupt tragiskt. Vi måsle fortsätta vårtarbete för atl hjälpa kurderna i den här kampen. 38RAGNHILD POHANKA (mp): Jag vill lacka , som från dennatalarstol har gjort ett starkt ställningstagande i frågan om behandlingenav kurderna i . Här har han bekräftat att sju parlamentariker harställts mot väggen och eventuellt kommer att befrias från sina uppdrag somparlamentariker därför att de deltagit i en konferens i om kurder. Åretdessförinnan talade en socialdemokratisk parlamentsledamot från omkurderna i , och han blev entledigad frän sitt uppdrag. Delta visarhur man arbetar i fråga orn kurderna. De får inte nämnas påparlamentarikernivå. Man får inte delta i konferenser som behandlar kurdfrågan,och detta fullföljs hela vågen ned till gräsrotsnivå, i de kurdiska bergen iTurkiet. Del gäller atl dra de rätta slutsatserna av detta. I allt väsentligtinstämmer jag med alla föregående talare. var en grupp parlamentariker med enrepresentant för vartdera av fem riksdagspartier på besök i för altstudera flyktingläger i norra , dvs. Flyktingarna ide tre lägren var irakiska kurder, som flytt undan gasbombningarna i norraIrak. Bombningarna utfördes av den irakiska militären mot det egna folket.Situationen i lägren var enormt svår har läget ytterligare förvärrats. Förgiftningargenom bröd som delats ut till flyktingarna har förekommit i alla tre lägren,och sjukdomar och undernäring, kyla och hetta har skördat många offer,speciellt bland barnen. Vi träffade också många privatpersoner, advokater ochMR-organisalio-ner utöver de företrädare för parlament och lokala myndighetersorn log emot oss. Vi var kritiska mot den negativa attityd visade motFN;s organ UNHCR, mot Röda korset och mot andra organisationer när det gälldehumanitär hjälp lill lägren. Likaså var vi kritiska mot den förekomst av tortyroch de brott mot mänskliga rättigheter som vi fått rapporter om från Amnesty,mänskliga rättighets-organisationer m.fl. och mot de brott som vi fickuppgifter om under vår vistelse i landet. Bl.a. just denna kritik föranledde att inbjuda sammadelegation att komma till för atl studera kurdernas situation där blev denna resa av. Vivar med ett undantag samma ledamöter som for till , och även två avjournalisterna deltog i bägge resorna, vilket bidrog till alt förbättrarapporteringen. Vad fick vi se? höll sitt löfte, och vi fick resavart vi ville och tala med vem vi ville. Men när vi talade med någon var alltidminst en säkerhetsman eller några soldater närvarande. I besökte vi först parlamentariker andra politikeroch en kvinnoorganisation. Sedan for vi i snabba bilar med poliseskort tillnorra -södra - där kurderna har egen "autonomi". Denautonomin visade sig vara en teaterkuliss. De har t.ex. ingen egen ekonomi,och de rättar sig efler det styrande Baathpartiet. I delstalsparlamentet kanman väljas in enbart ornman är högutbildad, har deltagit i kriget på sida och företräderregeringspartiels åsikter. De kurdiska skolorna var också en kuliss. De hade en timmekurdiska på schemat. Det fanns inte heller något bevis för att deverkligen fick denna timma. Vad såg vi mera? porträtt fanns i allastorlekar överallt -i hemmen, i affärerna, på hotellen, i skolor, på sjukhusoch efler de stora vägarna. Han var klädd i olika kläder- kostym, uniform ellerkurdisk dräkt. Han drack te, samtalade med folket eller framställdes sombarnens vän med små barn i knät. Överallt fanns det militärer och åter militärer Vidinfarten lill varje stad eller större by stod säkerhetspoliser och vakter. Vifick åka rakt igenom eftersom vi tillhörde just denna delegation, medan andrasjälvfallet fick stanna. Uppe i de vackra kurdiska bergen fick vi se palatsmed en kvadratkilometer stor trädgård med murar omkring. Vad fick vi se mera? Den folkomflyttning som förbereddes iRumänien var redan verkställd här längs den långa gränsen mot och den litet kortare rnot var öde med raseradestäder, byar samt frukt-, vin- och nötodlingar. Man har använt samma taktik påden turkiska sidan. Det betyder all man har skilt det kurdiska folket åt med Dessutom har, sorn sade, både lurkar och irakier tillstånd att gå in påvarandras områden och skjuta ned de människor som vistas här. Här har således den grymma folkomflyttningen fullföljts,föregången av förföljelser, passutdelning, fängslanden, tortyr, massakrer m.m.Människorna flyttas ned till de heta "stepperna" längre söder- ochvästerut, medan de bördiga, vattenrika och klimatiskt ljuvliga ochlägre bergstrakterna har avfolkats. Folket har ivångsförflyltats. De taladesjälva om 300 000 människor Enbart i Halabja - den mest kända staden - lär detha bott 70 000 människor. Uppgifterna varierar Del betyder således att det varmånga fler människor än i de raserade byar och städer som vi kunde se, vi somändå inte var överallt. Här har man sprängt det sociala nätverket och densläktkänsla som betyder så myckel för kurderna. I varje familj finns detsäkert någon som har fängslats, torterats eller försvunnit. Man har flyttat nedmed delade familjer eller också har rnan delat på familjerna - de har ett annatfamiljebegrepp än vi har - lill olika bosättningar Jag fick uppfattningen altdet i en del av dessa nya bosättningar växer upp förvildade barn utan densociala förankring som har funnits. Det är inte underligt., Vi harkunnat se del även i våra stora nya byggen, där vi ändå har haft många andrapositiva inslag, som saknades där Vad hörde vi? Varje tal, anförande och även samtal med"vanliga människor" började och slutade med beröm åt "den storeledaren". Hos oss kvarstår intrycket av det totala förtrycket,kontrollen och skräcken. Middle East Watch och Amnesty rapport - som beskriveroch redogör för övergrepp, tortyr, massakrer, gasbombningar och hundratalsnamn på byar och städer som jämnals med marken - ger en skakande skild- 1989/90:8514 mars 1990 ring avatt det i detta land pågår ett folkmord och en arabisering och indoktrineringav stora mått. Vad såg vi mera? På många av fotona av en klocka. Är det en symbol för atl den här regimen är evig eller är deten symbol för atl liden rinner ut även för s.k. stora ledare? Vi har uttryckt oss ganska kraftigt när detgäller . är vi dock rädda om handelsförbindelserna. är enviktig exportör av olja till . borde starkt fördöma regimensbehandling av oliktänkande och av minoriteter i landet. Att återsändaasylsökande till torde vara atl sända dem lill en säker dödsdom. I har vi inte heller sopat rent framför vår egendörr Vi har kom-munarresler och del gamla kurdspårel, som med mycket illaunderbyggda fakta har förföljt kurderna. Detta har undergrävt svenskarnassolidarisering med del sargade folket. Det är viktigt att vi rättar lill dessafelbedömningar. Jag har även varit på PKK-rätlegången i , somhar skadat kurderna i oerhört hårt. Jag anser också alt skall beivra de brott motfolkrätten sorn begås i alla de fyra länder där kurderna bor I delta sammanhanginstämmer jag med de föregående talarna. Vidare tycker jag alt vi skall försöka vädja för deniranske journalist, boende i , som har fått en dödsdom. Han har varithär förut. Hans kvinnliga chaufför hotas med fängelse. Vi bör även vädjaför henne. Vi fick myckel starka upplevelser vid vårt besök. Det kommervi säkert tillbaka lill i kommande debatter. Helheten med del kurdiska folket bör tas upp när manbehandlar asylansökningar från kurderna - speciellt ifrån de turkiska kurdernadär man är särskilt sträng och återsänder den ena efter den andra. De fårutvisning på löpande band. Vi borde ändra vår attityd i del avseendet. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar AnL -39 HANS (); Konflikten mellan och tilldrar siginte den uppmärksamhet som är påkallad och motiverad. Så är heller inte falleti regeringsförklaringen, där frågan inte alls berörs. Det meningslösa, åttaåriga kriget ledde lill fruktansvärdaförluster i dödade och skadade och förstörd egendom. De sår som kriget medförtpolitiskt, socialt, ekonomiskt och på annat sätt har långt ifrån helats. Det råder visserligen vapenvila mellan och , menden djupa fientligheten mellan dessa länder utgör ett allvarligt hinder förall fredsavtal skall kunna uppnås. På ömse sidor ger parterna i konflikten en ensidig ochpropagandistisk bild av krigets uppkomst, utveckling och händelseförlopp. Detingår i spelet. För att parterna skall kunna uppnå resultat i fredsprocessenfordras emellertid en mer realistisk bild. Del går inte atl bara lägga ansvaretpå den andra par- len förkrigföringsmeloder som slår i uppenbar strid mot internationella konventioner Det råder ingen tvekan om alt folk liksom folket iIran är i starkt behov av att kunna fä elt fredsavtal. Detinternationella stödet och påtryckningarna måste intensifieras. Vapenleveransertill de berörda länderna bör stoppas från alla håll. Många andra frågor inte minst på de mänskligarättigheternas område, är beroende av att elt fredsavtal uppnäs. De allvarligakränkningarna av mänskliga rättigheter som äger rum i såväl som , kandock på inget sätt legitimeras eller försvaras av att ett fredsavtal inteuppnåtts. I själva verket måste demokratiseringsprocessen ske parallellt medfredsansträngningarna. Under besöket i framfördes stark kritik mot dödsdomaroch avrättningar som ägt rum i stor omfattning. Jag nämnde vid besöketavrättningen av den 16-årige , en kurd frånSulemania, som greps när han var Han dömdes till döden av enspecialdomstol och avrättades därefter Efter vår hemkomst från har somtidigare berörts, del upprörande meddelandet kommit att Observer-journalistenFarzad Bazoft dömdes lill döden . Enligt irakisk lagkan en dom som avkunnats av en revolutionsdomstol inte ens överklagas. Irakspresident måsle ulan allt vidare dröjsmål upphäva denna dödsdom. Det rutinmässiga bruket av tortyr i , som är väldokumenterat av flera inlernationella organisationer däribland AmnestyInternational, måsle upphöra. Tortyrkonventionen gäller på samma sätt somandra konventioner och innebär atl tortyr aldrig, oavsett om krigs- ellerundanlagslillslånd råder får förekomma. Vi begärde besked om tortyr liksom om andra övergrepp ulanatl få tillfredsställande svar Jag kommer att upprepa frågorna och protesteraså länge övergreppen fortsätter Tvångsförflyitningar av hundratusentals kurder är särskiltallvarliga. Protesterna mot dem har inte uteblivit bland den drabbade kurdiskabefolkningen. Under besöket i framförde jag stark kritik mot altendelegation från provinsen utsattes för övergrepp då denbesökte för atl framföra protester lill presidenten. Ledaren fördelegationen, Mulla , försvann i samband därmed och uppgavs hablivit fängslad. Om han blivit frigiven eller inte gick del inte all få beskedom vid besöket. Av de ca 70 000 kurder som flytt från har någratusental återvänt enligt uppgifter som lämnades under besöket. De flydde efternågra dagars strid, då den irakiska regimen brukat giftgas och urskillningslösabombningar mot den kurdiska befolkningen bl.a. i Halabja. Del stora flertaletav de kurdiska flyktingarna finns alltså kvar i exil, framför allt i Turkietoch . Den rapport som jag lämnade efter ett besök iflyktinglägren i i östra 1988 står i allt väsentligt fast vadgäller bakgrunden till flykten och deras situation. Kurderna hade starka ochgoda skäl för atl fly och bli betraktade som flyktingar Enligt färska rapporterlever de nu under mycket osäkra ochoacceptabla förhållanden, och UNHCR har inte lyckats att erhålla de bidragfrån FN;s medlemsstater som är erforderliga för atl lösa flyktingfrågan, bl.a.genom det sä kallade Mardinprojeklel. Jag sammanträffade under besöket med flyktingar somåtervände från till . Det kanske var symptomatiskt atl de kom fråndet läger där de i särklass sämsta förhållandena råder, nämligen Muz i nordöstraTurkiel. Vid hemkomsten blev de tvångsförflyttade frän sina hemorter och levernu i saknad av sina egna hem i nya och osäkra förhållanden, i städer och byarsom nyskapats i delvis stora sterila koncentrationer Principen att en flykting inte skall behöva återvända tillsitt hemland utan alt det sker av fri vilja är en oförylterlig rättighet enligtgällande inlernationella rättsregler Om världssamfundet inte lever upp tillsitt ansvar kan de kurdiska flyktingarna tvingas till lösningar av sina svåraproblem som kan medföra ny förföljelse och diskriminering. måsle agera kraftfullt för att de kurdiskaflyktingarna äntligen får den hjälp de har rätt atl kräva samt atl skyddet förde återvändande flyktingarna till bevakas och kontrolleras. Delta gällergivelvis också hela den kurdiska minoriteten i . Här gäller det främst alt ge elt ökat stöd lill UNHCR ochinternationella Röda korset, som gör myckel viktiga insatser men saknartillräckliga resurser och möjligheter. En intensiv observation av lägel i är otvivelaktigtav stor betydelse för att motverka nya kränkningar Den amnesti för flyktingaroch fångar som beslutat om för sedan och utvidgat, måstenärmare granskas. Klart är emellertid att utan en demokratisering och garantiför respekt för mänskliga rättigheter kan amneslibesluten bli illusoriska. Det finns elt annat krig som ofta kommer iskymundan. Del gäller konflikten i i allmänhet och den i Cambodja isynnerhet. Inte heller denna fråga ägnas någon uppmärksamhet i regeringsförklaringen.Ett antal riksdagsledamöter och organisationer ordnar ett seminariumhär i om Cambodja. Ett dominerande krav i Cambodja är att få garantier föratl Pol-regimen inte skall återkomma lill makten. Del är också rimligt attfolkmordspolitiken blir föremål för en rättslig prövning. I vart fall bör FN:s kommission för mänskliga rättigheternärmare granska folkmordet i Cambodja. Det trauma som kambodjanerna befinnersig i kan inte övervinnas utan att folkmordspolitiken blir föremål för eninträngande och omfattande granskning och bedömning. En sådan undersökning börinte bara avse verkningarna av folkmordspoliliken ulan även och framför alltvad det internationella samfundet kan göra för atl bistå offren för delta folkmord. har varken erkänt demokratiska ellerrepubliken . Det finns nu skäl att pröva nya ställningstaganden. Sedande aviserade parlamentsvalen genomförts i Cambodja bör kunna erkännaPhnom Penh-regimen, dvs. republiken och upprätta diplomatiskaförbindelser med den regering som utses efter parlamentsvalen. Därmed kanSverige inte bara som ge humanitärt bistånd till Cambodja utan även u-hjälplill detta land, som har så väldiga behov av utvecklingshjälp. Sverigeverka för alt Cambodjas FN-plals tills vidare skall vara obesatt. Den intas förnärvarande av den Rouge-stödda koalitionen. De humanitära insatsernabehöver under alla förhållanden förstärkas, men det är framför allt ,och Röda korset som gör de mest betydelsefulla insatserna i Cambodja ochsom behöver väsentligt utökade bidrag. För övrigt anser jag atl apartheidsystemel iSydafrika skall totalt förstöras och atl skall skärpa isoleringen ochsanktionerna mot apartheidregimen . 40EVA (); mellan och varefterkrigstidens blodigaste krig. har haft inbördeskrig sedan 1975.Israel har haft fyra krig, ständiga terrorislatlaeker och sedan drygt tvä årintifadan. Tillkomsten av fördömdes länge av samtliga arabiskastater Det var 1979 som blev en vändpunkt. slöt fredmed och uppgav hela sitt ockuperade territorium i i utbyte motett erkännande. Principen om land för fred etablerades. De nationer som talar för staten försvinnande harblivit färre. Men fortfarande har ett motstånd mot staten och ger dessutom stöd lill palestinska fraktioner som bedriverterrorism. En uppgörelse mellan israeler och palestinier försvåras så länge inbördeskrigeti pågår är en bas för terroristgrupper som söker förhindra enöverenskommelse mellan palestinier och israeler. Kommunistregimernas fall i ger även ökadeförhoppningar för de fredsansträngningar som görs i , eftersomflera regimer i tidigare gav palestinska lerroristorganisalioner bådeutbildning och materiel. Frågan orn förhandlingar mellan israeler och palislinierär nu myckel aktuell. Intifadan har demonstrerat den palestinska befolkningensmissnöje med den israeliska ockupationen och en betydande oenighet även mellanpalestinier. Den har koslat alltför många människoliv. Terrorismen och krigshandlingarnasbrutalitet på båda sidor har inneburit och innebär elt alltför stort mänskligtlidande. På den palestinska sidan har stora framsteg gjorts. PLO;sordförande säger att PLO accepterar existens, accepterarFN-resolulionerna 424 och 338 samt fördömer terrorism. Det är dock inte klartom det palestinska nationalrådet instämmer i detta. Men tankar som varhelt omöjliga alt framföra uttalas nu öppet av ledande palestinier Även på den israeliska sidan har vissa framsteg skelt.Israelerna är med på att förhandla med palestinierna och atl anordna val på deockuperade områdena. Däremot vill israelerna inte förhandla med PLO som deanser vara en terroristorganisation; Skall del vara möjligt att nå en fredlig lösning måste denbygga vidare på den process som inleddes med . Utvecklingen därefterbekräftar atl linje har varit den rätta. och utgör den naturliga mellanlänken.Principen om fria val som en väsentlig del av fredsprocessen har accepterats avIsrael, PLO och Egypten.Det är ett stort steg framåt för den västerländska grundprincipen att detnationella självbeslämmandet skall vila på demokratins grund. har en viktig roll i och har satten viss press på den israeliska regeringen vad gäller fredsprocessen. Detekonomiska bistånd som ger och är en viktig faktor i denprocessen. Demokratin gör stora landvinningar I ärIsrael det enda land som är demokratiskt. Om befolkningen på och iGaza ges möjligheter till en verklig demokrati vore det betydande framsteg intebara för konflikten mellan araberna och israelerna ulan också för alt främjadet demokratiska inflytandet i hela det arabiska området. AnL 41 (); Det har gått världensnationer i deklarationen om de mänskliga rättigheterna fastslog atl varjemänniska har rätt till utbildning. Alla skall ha möjlighet att få utbildning ibasfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Delta har alltså i mer än fyradecennier varit fastslaget som en mänsklig rättighet. Trots att betydande kraftansträngningar och satsningar ägtrum runt om i världen för att försöka tillförsäkra medborgarna denna rättighettvingas vi konstatera bl. a. följande fakta; * Mer än 100 miljoner barn, av vilkamajoriteten är flickor, har inte tillgång lill grundläggande skolutbildning. * Mer än 960 miljoner vuxna, av vilkatvå tredjedelar är kvinnor, är analfabeter * Mer än en tredjedel av världensvuxna befolkning har inte tillgång till kunskap genom det tryckta ordet ochdärmed inte tillgång till ny teknik och nya färdigheter som skulle kunna höjaderas livskvalitet. * Mer än 100 miljoner barn och ettosäkert antal vuxna misslyckas med att fullfölja grundulbildningskurserYtterligare miljoner fullföljer formellt en utbildning så till vida att dedeltagit, varit närvarande, men har för den skull inte tillägnat sig nödvändigakunskaper och färdigheter så atl de funktionellt kan fungera i ett moderntsamhälle. Jag vill framhålla ytterligarenågra siffror för atl belysa hur allvarlig situationen är Siffrorna är hämtadefrån statistiska årsbok: Analfabetismen bland dem som är är i i-länderna1,bland män och bland kvinnor. Motsvarande siffror i är27,bland män och bland kvinnor; alltså ungefär hälften av kvinnornakan varken läsa, skriva eller räkna. Antalet boktitlar per miljoner invånare i i-länder är över500 under det att motsvarande siffra för är runt 50 - alltså endast entiondel av i-ländernas. Vad gäller dagstidningar räknar man med att det går 319sådana per 1000 invånare i i-länderna under det alt även på dennapunkt får nöja sig med en tiondel av i-ländernas eller 33 per 1000 invånare. Men, säger kanske vän av ordning, med fiden ochutvecklingen så kommer situationen alt förbättras. Beklagligtvis är så intefallet. Tyvärr är del tvärtom! Utvecklingen går nämligen åt fel håll. absolutatal når fler växer ändå antalet barn som inte får lära sig läsa, skriva ochräkna. Satsningarna inom grundutbildningens område håller inte jämna steg medbefolkningsökningen. Orn inte radikala åtgärder vidtas kommer världensanalfabeter alt lill är 2000 ha stigit till över en miljard. Det blir alltsåallt fler människor som inte får tillgång till den mänskliga rättigheten, nämligenden att få lära sig läsa, skriva och räkna. Det är för att försöka bryta denna för mänsklighetenoroväckande, ja jag skulle vilja säga katastrofala utveckling, som FN harproklamerat som läskunnighetens år , 1990, skall den negativatrenden vändas. Målsättningen är all analfabetismen i världen när vi går in inästa sekel skall vara näst intill utrotad. Jag behöver knappast inför denna församling motiveravrtr/ör det är så viktigt atl vända utvecklingen och öka läskunnigheten ivärlden. Vi är alla medvetna om hur avgörande detta är för all utveckling -både för den enskilde individen och för samhället i dess helhet. Läskunnighetenhar stor betydelse för * den personliga utvecklingen, * att förstå och delta i samhälllsutvecklingenoch för att * överföra ny kunskap till barnen. Kan man inte läsa, kan man inteheller ta lill sig information om miljöutveckling och miljökatastrofer. Listan påexempel kan göras hur lång som helst. 1 samlades representanter från 150 länder iJomtien i till en konferens anordnad av , , ochVäridsbanken för att dra upp riktlinjerna och formulera elt handlingsprogramför utrotande av analfabetismen. Den 9 mars-i fredags alltså-antogs enhälligttvå dokument. Det ena var en deklaration om utbildning för alla och det andravar en handlingsplan för att klara av just denna grundutbildning för alla. Urslutordet i denna deklaration hämtar jag följande citat; "Vi förbinder oss all gemensamt agera inom våra egnaansvarsområden och vidta alla nödvändiga åtgärder för atl nå målet utbildningför alla. Tillsammans uppmanar vi regeringar berörda organisationer samtindivider att medverka i detta angelägna åtagande." har ställt sig bakom detta. Det innebär att i bl.a. biståndssammanhang en kraftigare prioritering just pågrundutbildningsområdet måsle ske för att målet - att utrota analfabetismen ivärlden till början av nästa sekel -skall kunna bli verklighet. Vägen dit är svår men ingalunda omöjlig att gå. Något somu-ländernas representanter vid konferensen i Jomtien framhöll som ett storthinder för att de tillräckligt och fullgott skall kunna salsa pägrundutbildningsfrågorna är deras stora skuldbörda. Den hårda ekonomiskaprioritering som måste göras får dock inte gå ut över för människan såväsentliga mänskliga rättigheter som atl få lära sig läsa, skriva och räkna. måste göra sin insats och känna sittansvar för alt FN;s internationella läskunnighetsår 1990 blir det år då dennegativa trenden vänder, alt 90-talet skall visa att del går att minskaanalfabetismen i världen och att analfabetismen är utrotad när vi går in i2000-talet. AnL 42HÅKAN ();