prot · GD0920 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är ett ansvar för de berörda kommunerna att medverka tillatt ta fram studerandebostäder. Skall man kunna få tillgång till utbildningsplatseri en kommun, och del är man som regel oerhört angelägen om all få, är del ocksåen skyldighet att medverka till att försöka lösa bostadsfrågan. Vi har påolika sått försökt underlätta detta för kommunerna. Jag redovisade det i mittsvar. har också den speciella ungdomsboendedelegalionen besöktsex högskolekommuner; . och Umeå.Delegationen fortsätter sin kontaktverksamhet. Kommunerna skiljer signaturligtvis, precis som sade. mycket från varandra somhögskoleorter, inte minst beträffande antalet studerande. De skillnadernaavspeglas också i den lokala bostadsmarknaden. Det har emellertid visat sig attkommunerna är väl medvetna om sill ansvar Man är överallt i färd med att aktivt sökalösningar på de problem som finns och är därvid också beredd att samarbeta medstudentkårerna. Som också sade varierar den lid som del tarför en studerande all få en bostad ganska avsevärt mellan olika högskoleorter,alltifrån ungefär 3 månader i och i . Detär alldeles självklart alt här finns ett ansvar för konnnunerna. Man måste sökafinna olika lösningar för att råda bot på de här problemen. Jag skulle vilja kommentera en sak ibostadsministerns svar. Bostadsminislern skriver sä här i sitt svar;"Vidare har ett särskilt ungdomsbostadsbidrag införts för ungdomar under28 år." har del visat sig alt väldigt många av de studerande äröver . En statistik som förmodligen både bosladsministern och jag hartillgång till visar att av de studerande är och däröver. Jagtycker inte att det är ett tillräckligt starkt skäl att säga att man verkligenhar stöttat de studerande. Jag vill bara nämna detta i sammanhanget. Jag ser också alt bosladsministern och jag har tillgångtill samma statistik från över den langa kö somfinns på många orter. Det är både bostadsministerns och min förhoppning att könskall minska. Jag tycker fortfarande att bosladsministern inte gav någotkonkret svar på frågan hur man skall lösa problemen för ett ökat antalgäststudenter. Jag anser inte alt man kan finna olika vägaralt lösa boendefrågan. Man måste ute i berörda kommuner eller i destudentbostadsförelag som fortfarande finns på olika platser söka ta frambostäder. Man måste hjälpas åt att göra detta inom befintligt bestånd ochgenom nybyggande. Vi kan från regeringens sida bara hjälpa till alt underlättadetta. Det är en angeliigenhet all söka lösa den här frågan. Del ären angelägenhet också för sludentbostadsförelagen. och därmed för de olikastudentorganisationerna, all medverka till detta. 1 och med att vi har infört likartade förmånliga reglerför tillkomsten av studentbostäder som för tillkomsten av allmännyttansbostäder har regeringen sökt hjälpa till. Vi har genomungdomsbostadsdelegationen fortlöpande kontakt med dessa kommuner för alt sökamedverka till och stimulera till att de tar fram fler bostäder lämpade försåväl gäststudenter som svenska studerande. Jag skulle vilja ha litet mer konkreta beskedfrån bostadsministern om vilka insatser ungdomsbostadsdelegationen har gjortoch gör. Man åker tydligen runt och har vissa kontakter, men vad blir del förresultat? Resultatet kan naturligtvis bara avläsas närman ser hur de olika kommunerna förmår medverka till all ta fram lämpligabostäder. gationenhar en opinionsväckande uppgift och en uppgift att söka redovisa de olikamöjligheter som regering och riksdag har öppnat för kommunerna att ta frambosläder lämpade för de studerande. Några tvångsmedel gentemot kommunerna harsjälvfallet inte delegationen, lika litet som regering och riksdag har del. Vimäsle alltså få en lösning på dessa frågor ute på de olika högskoleorterna. Detär där man måste söka finna de former som passar på respektive plats. Jag delar bostadsministerns uppfattning alldel är kommunerna som har ett stort ansvar när del gäller all lösaboendefrågorna för både kommuninvånarna och dem som studerar i universitets-och högskoleorterna. Jag hoppas all bosladsministern och jag är överens om attdetta är en myckel viktig fråga från studiesocial synpunkt. Man måste varauppmärksam på om många studerande får avstå från sina utbildningsplatser pågrund av att de inte kan få lag i bosläder på studieorten. I så falldiskrimineras en hel del studerande genom alt de till följd av att de inte kanfå bostad således inte kan utnyttja sin utbildningsplats utan i stället får väljanågon annan lösning. Vi måste vara uppmärksamma på delta så att integeografiska skäl och andra sociala villkor får överväga. Regeringen, riksdagenoch kommunerna måste hjälpas åt för att lösa detta problem för de studerande. Jag är glad över att bostadsministern uppmärksammat dettaoch jag tackar för svaret, Jag vill bara understryka att jag instämmer iBörje beskrivning av denna situation och också i den slutsats handrar, all det är genom åtgärder ute i kommunerna som vi måste finna en lösning.Naturligtvis skall regering och riksdag bidra till alt underlätta detta arbetegenom all sätta in de åtgärder som är möjliga, Än en gång. Överläegningen var härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1989/90:144 om ändrade arbetsvillkor för yrkesbilförare har frågat mig om regeringenkommer att överlåta till all besluta om ett förslag som tillgodoserfackets och bilarbetstidsutredningens synpunkter när det gäller ändradearbetsvillkor för yrkesbilförare. Ett förslag om ändrade regler om köriid. arbetstid ochvilotid i vägtrafik inom bereds ikommunikationsdepartementet, Un- Prot,1989/90:20 derberedningen kommer naturligtvis remissinstansernas synpunkter all övervägas påvanligt sätt. En proposition beräknas kunna föreläggas under våren1990, får därmed ta ställning till frågan. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar, (vpk); Jag ber all få lacka för svaret.Trots all del var kort innehöll del ändå en positiv punkt, nämligen all GeorgAndersson nu slår fast alt regeringen i vilket fall som helst kommer altframlägga del förslag som komma skall inför , I den kortfattade, tillformatet väldigt anspråkslösa lilla broschyr som handlar om iniegrationsarbetelmellan och EG finns del en mängd vikliga nyheter som utgör underlagför en EG-debatl som borde se mycket annorlunda ut än vad den gör . Under frågan om landlransporter och arbetslidsregler förchaufförer står all läsa alt eventuellt skall få ta ställning. harvi fåll klart besked på den punkten. får la ställning. Men del finns en annan sak. Den handlar om alt regeringeninte alls är okunnig om var facket står när del gäller denna fråga. Svenskatransportar-belareförbundel har fåll kämpa under ganska mänga år för altreglerna skall vara just arbetslidsregler i stället för körarbetslidsregler,dvs, sådana regler som tillämpas när del gäller utrikes transporter. Varken regler eller de AETR-regler somanvänds för svenska chaufförer är annat än körarbetslidsregler. Del är enmyckel viktig fråga från Irafiksäkerhelssynpunkl, men också från socialsynpunkt, eftersom chaufförerna naturligtvis inte kan arbeta, dvs, lasta,lossa och köra. hur inånga limmar som helst . Jag vill gärna ha enkommentar till frågan om åt vilket håll förslaget som är på väg lutar när detgäller arbetslidsregler. Handlar del om körarbelslid eller handlar del omarbetslidsregler sä som del svenska facket skulle vilja ha dem när del bliraktuellt med en EG-anpassning? Jag vill bara säga alt arbetstidsfrägornanyligen har utretts av en arbetsgrupp inom kommunikalionsdeparlemenlet.Förslaget om köriid, arbetstid och vilotid inom vägtrafiken har nuremissbehandlats, I promemorian föreslås i princip köriid somhuvudberäkningsnorm kompletterad med regler om begränsning av arbetstiden ivissa fall. Vidare finns också regler om vilotid och kontroll m,m. Det är viktigt all notera all förslaget i huvudsak hartillstyrkts av , Handels. Statsanställdas förbundoch Transport. Andra remissinstanser har naturligtvis också framförtsynpunkter. Under den beredning som sker inom kommunikationsdepartementetfår såväl remissynpunkterna som andra faktorer noga övervägas. I övrigt är jaginte beredd alt föregripa kommande förslag. VIOLACLAESSON (vpk); Om kommunikationsministern talar om denutredning som har gjort på uppdrag av regeringen och som handlarom dessa frågor, stämmer det inte, , att skulle vara nöjda. talade jag med representanterdärifrån och de sade myckel klart att de inte kan acceptera arbetstider på uppemot 13-15 limmar, någonting som man kan misstänka kan bli aktuellt omEG-pass-ningen på del här området fortsätter såsom har skett. Jag skall förklara varför del iir så viktigt att det inteblir på det här sättet, hänvisar bl,a, till envetenskaplig utredning, som har gjorts vid ett universitet i och somvisar hur enormt dåliga effekterna blir om man ser enbart till körarbetslidernaoch låter chaufförerna arbeta ett stort antal limmar. Detta påverkarbenägenheten att somna in bakom ratten och chaufförernas förmåga att över huvudlaget sova när de är lediga, påverkar trafiksäkerheten. Prot, 1989/90:20 7november 1989 Överläggningenvar härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1989/90:147 om åtgärder mot vissatelefontjänster har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för all stoppa 071-tjänster, inledde provverksamhet med s.k.071-ljänsler. Verksamheten innebär all erbjuder informalionslämnaremöjlighet att mot specialtaxor sälja information via telenätet. Individuella avtal upprättas mellan ochinformalionslämnaren. 1 avtalet regleras bl.a. vilken tjänstinformalionslämnaren säljer och vilken taxa skall debitera kundenför informalionslämnarens räkning. åtaganden är således atttillhandahålla informationsöverföring samt alt förmedla betalningen mellanköpare och säljare. tillhandahåller den tekniska möjligheten tillinformationsöverföring. Ansvaret för hur tjänsten utnyttjas åvilar däremotinformalionslämnaren. Liksom poslen distribuerar offentlig information somproducerats av annan, t,ex, flygblad och tidningar, distribuerar häroffentlig information i telenätet som produceras av annan. Det kan inte anses lämpligt all ålägga enskyldighet all kontrollera vilken kommunikation som pågår i telenätet. Jag noterar all stoppat eninformationslämnares distribution av 071-tjänsler då företaget anses ha brutitmot avtalsvillkoren. (vpk); Jag ber att få tacka för svaret. Jag tyckerförslås alt kommunikationsministern gör det litet väl enkelt för sig. Dellåter ju väldigt harmlöst att man skall tillhandahålla informationsöverföringoch förmedla betal- ning ochatt det gäller offentlig information via telenätet. jämfördemed flygblad och tidningar. är det inte så enkelt, tycker jag, eftersom en del avdessa tjänster inte kan rubriceras som offentlig information. Jag tänkernärmast då på "doktorn i luren", som innebär att man via telefonnätetför , skall få tillgång till läkare som ger besked om hur manskall göra om man har ont i kroppen. Man kan också ringa upp en kurator om manhar ont i själen och tala med henne eller honom om sådana saker. Den här typenav förmedling kan inte kallas offentlig information, utan del är någon form avsjukvård, även om den enligt min mening är på ett myckel oseriöst plan. Jagmenar alt detta inte är en typ av verksamhet där skall medverkaeller tillhandahålla tjänster. Jag kan inte länka mig att detta hör tillteleverkets uppgifter. Dessutom har väl inte åtagit sig dessauppgifter enbart för alt tillhandahålla denna information, utan även för alltjäna pengar, såvitt jag förslår. Detta gör att det här spektaklet får en airav kommersialism. Jag kan tänka mig att del finns viss information,förhandsinspelade band om vädret, trafikslockningar och annat, där det ärrimligt att man använder sig av tjänster. Men att som i det härfallet kunna gå till doktorn, kuratorn, ringa vid depression eller anlita någonav alla de andra smaklösa tjänster som utannonserats anser jag vara mycketsmaklöst. Jag tvivlar på all det verkligen är uppgift atttillhandahålla den här typen av tjänster. Jag skulle vilja ha ett svar påfrågan om det inte finns grader av den här verksamheten där man borde inta enmer restriktiv hållning. ger en något egendomligdefinition av offentlig information. Jag vet inte riktigt var hon vill dragränsen. Den information som lämnas är den som informalionslämnaren vill lämnainom ramen för det avtal han har tecknat med . Denna information ärtillgänglig för alla som har tillgång till det telenät som erfordras för denhär typen av tjänster, nämligen AXE-systemet. Den information som distribueras genom de s.k.071-tjänsterna är vägverkels väginformation och en medicinsk rådgivningsom har införts i , 1 en framtid kan man räkna med att delfinns möjligheter all distribuera väderinformalion. börsresultat, informationfrån kommuner och landsting, m.m. genom denna typ av 071-tjänster. Dessa tjänster kan utnyttjas tillatt sprida viktig och nyttig information. Informalionslämnaren bestämmer vadsom skall ingå i informationen, och kunden bestämmer om han vill utnyttja dennatyp av information. Genom annonser och på annat sätt meddelarinformalionslämnaren vad han har all erbjuda och vilken taxa han debiterar förden här typen av tjänster. Det skall naturligtvis kunden känna till i förväg.Sedan är det som sagt kunden som bestämmer om han vill utnyttja tjänsten. GUDRUNSCHYMAN (vpk); Anser inte kommunikationsministern att det ären viss skillnad på all t.ex, få uppgifter om väderleken och trafiksituationennär man skall utoch resa en viss sträcka och alt ringa till en läkare och få en konsultation å25 kr, utan all ha någon möjlighet till ett möte mellan patient ochläkare? Man utnyttjar del faktum att människor är deprimerade och känner sigdesperata och alt de inte kan få någon tid inom t,ex, den krisbransch somsjukvården utgör. Om en sådan information skall ha någon som helst verkan fordrasett möte människor emellan. ställer upp och förmedlar denna typ avverksamhet. Tycker inte kommunikationsministern att det finns betänkligheter idetta? Får jag ge en personlig deklaration: För egendel skulle jag inte komina på tanken att utnyttja en sådan här tjänst för attklara en personlig depression i stället för ett möte med en kurator. Jag villha ett möte med en människa på ett helt annat sätt än via en telefonapparat fören viss taxa . Detta är min personliga uppfattning. Jag avser såledesinte att som kund utnyttja den typen av tjänster. Del skulle dock vara litet märkligt om vi som myndigheter-regering och riksdag - skulle avgöra vilken typ av information som får utbytasvia del telenät som står till förfogande. Det vikliga i del här sammanhangetär all se till all telenätet inte överbelastas så all del innebär nackdelar förden vanlige teleabonnenten. Jag har uppfattat att det inte finns sådana risker. (vpk); Det är möjligt alt jag skall diskutera medsocialministern om kvaliteten inom sjukvården i stället. Jag har även ställt enfråga till honom om detta. Vi är dock överens om alt delta inte är något bra sått.Jag skulle inte heller vilja utnyttja dessa tjänster. Jag tror dock alt viockså kan vara överens om att i och med att man introducerar dessa tjänsterkommer människor alt utnyttja dem, inte minst med tanke på alt det är ganskailla ställt med möjligheten all komma till läkare och kurator i ett läge närman känner all man behöver det. När ställer upp med denna typ av tjänsteruppmuntrar man också sådan oseriös verksamhet. Vi är överens om alt del är enoseriös verksamhet av dålig kvalitet och att det inte är något attrekommendera. Jag tycker då inte heller att det är moraliskt försvarbart attteleverket befattar sig med detta. Man skall avstå ifrån det och säga att dennatyp av verksamhet inte lämpar sig för telefonkontakter, utan det krävs mötenmänniskor emellan. Jag hade inte tänkt begära någon ytterligarereplik, men när läser in tolkningar i mitt tidigare svar måstejag få deklarera att jag som kommunikationsminister varken värdesätter ellerbedömer denna typ av information i de enskilda fallen. På en direkt fråga omhuruvida jag själv skulle kunna tanka mig alt utnyttja en viss typ av tjänsterhar jag avgivit en deklaration. I delta avseende är dock telenätet fritt föravtal mel- lan densom har information att lämna och den kund som vill efterfråga just den typenav information mot den taxa som är uppsatt. (vpk): Jag tolkar del som en förment objektivitetatt man som kommunikationsminister sätter sig över livskvalitet på det härsättet. Det finns ändå ett ansvar för som statligt förelag all hållasig till den uppgift verket skall ulföra. nämligen att förmedla telefonsamtal.Man kan tala om offentlig information. Jag kan inte tänka mig att åtagandenaskall gälla att förmedla dålig och undermålig sjukvård till hjälpbehövandemänniskor. Den åsikten delar vi emellertid tydligen inte. åtminstone inte pådet officiella planet. Vi gör tydligen det i mera privata sammanhang, och delfår jag väl glädja mig ät så . Överläggningen var härmed avslutad. 24 S Svar på fråga 1989/90:163 om reglerna för användningav dubbdäck har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder som gör att reglerna för användning av dubbdäck blir meranpassade till de verkliga förhållandena. Bakgrunden till frågan är alt jag i ett uttalande tillA-pressen sagt att del är praktiskt omöjligt all nu ändra gällandelagstiftning. Jag konstaterar all det för mitt uttalandeåterstod till som är det datum från vilket det ärtillåtet med dubbdäck. Det fanns då inga tekniska möjligheter att ändradubbdäcksreg-lerna på den korta lid som återstod. Vidare vill jag i sammanhanget erinra om att regeringen iaugusti 1988 gav trafiksäkerhelsverket och ett uppdrag angåendedubbdäck. Uppdraget innefattar bl.a. studier av möjligheten att begränsaslitaget på vägnätet och irafiksäkerhelskonsekvenser. I avvaktan på att uppdraget sluirapporteras är jag inteberedd alt vidta någon speciell åtgärd. Jag hoppas dock all pågående översynger oss underlag för alt förbättra regelsystemet på detta område. Talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 25§ Svar på frågorna 1989/90:167 och 172 om flygledningsverksamheten KommunikationsministerGEORG ; Herr talman! i och Per Stenmarck har frågatmig vilka åtgärder jag avser all vidtaga med anledning av luftfartsverkelsbeslut alt pälång sikt minska antalet ledningscentraler för flygtrafikledningen från Prot.1989/90:20 tre till två. ined placering i och . Jag besvarar frågorna i 7november 1989 ett sammanhang. ] Luftfartsverkethar del övergripande ansvaret för att flygtrafikledningen i P J 8 Sverigebedrivs på ett så rationellt och för flygsäkerheten tillfredsställande sätt sommöjligt. Frågan om ledningscentralernas placering ligger inom ramen för dettaansvar. Jag har därför inte anledning alt vidta någon åtgärd med anledning avbeslutet. har gjort den bedömningen att en minskningav antalet ledningscentraler från tre till två innebär en stor besparing. Vidden avvägning mellan ekonomiska skäl, flygsäkerhet och regionalpoliliska skälsom verket gjort har man kommit fram till att en omstrukturering bör ske innebärandeatt Arlandacentralen byggs om och att centralen i avvecklas i början av2000-lalet. Detta berör dock endast personal vid ledningscentralen.Flygledarutbildningen och den lokala flygledningen vid berörs inte avbeslutet. Enligt vad jag inhämtat har luftfartsverket dessutomställt garanti för att ingen tillhörande dagens flygledningspersonal i Sturupskall behöva flytta mot sin vilja. i (m): När man studerar denna verksamhet kan manspontant få intrycket att det åren form av samlad, central attack motSkåne-Barsebäck, brobyggnadsplanerna och flygledningsverksamheten pä Sturup.Del här är också ett exempel på att MBL inte har fungerat. Fackligaorganisationer på fick vela att man skulle uppskjuta ett besked,eftersom man skulle avvakta en ytterligare utredning. Den utredning som inanhade baserat sitt tidigare beslut på var bristfällig. Niir luftfartsverketsrepresentanter anlände till sade styrelsen att vi struntar iförhandlingen, vi kör loppet ut och vi skall alltså lägga ner verksamheten paSturup. Människor anställda inom denna verksamhet på kommeralt söka andra arbeten och sluta, med risk för att flygtrafiktätheten kommeratt minska. Del kommer inte att finnas folk för att upprätthålla den kapacitetsom finns . Den sista meningen i statsrådets svar ärfaktiskt obetalbar. Här skall man spara pengar och rationalisera. Då skriverstatsrådet att han har fått garantier för att ingen av dagensflygledningspersonal i skall behöva flytta mot sin vilja. Vad skall desyssla med den dagen verksamheten inte längre fungerar? PER STENMARCK (m); Jag ber alt få lacka kommunikationsministern försvaret. Redan på kort sikt kan konsekvenserna av en avveckling avflygledningen på bli allvarliga. Trots att luftfartsverkets beslut inteär avsett att träda i kraft förrän omkring , år risken uppenbar attmånga flygledare kommer att lämna sina arbeten. Det rör sig om enhögt utbildad och väl kvalificerad arbetsgrupp, som sannolikt dels inte harnågra svårigheteralt få nya arbeten, dels är mycket svår att ersätta med annan kvalificeradpersonal. Frågan har, som jag ser del, två synvinklar: Den ena - ochdet är det viktigaste - gäller flygsäkerheten. blir möjligtvisbehovet av flygledare mindre än vad del är . Men problemet är altavvecklingen i praktiken kan komma all ske mycket tidigare på grund av ensnabb avgång från arbetet. Med den trängsel i luftrummet, som troligen kommeratt bli ett av 90-lalels stora problem inom svensk och internationell luftfart,kan följderna av detta bli allvarliga. Vilken beredskap har regeringen för altdetta inte skall ske? Den andra synvinkeln gäller Skåneperspektivel. I många århar stora satsningar gjorts för att utveckla inte minst det reguljärautrikesflygel från , Med stor sannolikhet kan haavgångar till fem sex av de större städerna i , Detta skulle få storbetydelse inte minst för näringslivet i regionen. Men, och detta är viktigt isammanhanget, man kan inte utveckla genom att avveckla. gerhelt enkelt fel signaler inför de satsningar som är nödvändiga inför framtiden.Låt mig få avsluta med en fråga. Vilka åtgärder är kommunikationsministernberedd all vidta för att utvecklingen av flyget i skall kunna gåi en positiv rikt- Jag tycker alt det är en del överdrifter iden här diskussionen. Man talar om en samlad attack mot . Det ärnaturligtvis inte fråga om något sådant. har ansvar för att säkerheten i luftrummetupprätthålls. eftersträvar man att förnya anläggningen på eller iStockholmsområdet, vilket måste ske. Del har då bestämts att man skall börjamed anläggningen i för alt sedan gå vidare till övrig? anläggningar.I sammanhanget har konstaterats alt del går att nedbringa kostnaderna ochtrots det bibehålla säkerheten genom alt minska antalet centraler från tre tilltvå. Det handlar om betydande belopp. Jag utgår från alt frågeställarna ocksåär intresserade av alt hålla kostnaderna nere även på detta område. Vi behöverju insatser på många andra områden. Denna förändring har aviserats i myckel god lid för all gepersonalen på en god framförhållning. Om vi vill se något positivt idenna handläggning, är det väl bra när man meddelar hur manplanerar. Den personal som är sysselsatt på har mot denna bakgrundegentligen ingenting alt frukta. Sysselsättningen kommer att bestå in på2000-lalel. För del fåtal personer som i det läget kan komma i fråga för enflyttning garanterar man andra arbeten inom luftfartsverket ochflygledningsområdel. i ,(m): Jag läser innantill i den sista meningen attingen skall behöva flytta mot sin vilja. Det innebär alt man inte skall behövaflytta från med omnejd om man bor där. Statsrådetsäger att detta är ingen attack mot , Det kan han säga som är skrivennorrom , Men vi som är skrivna söder om densamma Prot,1989/90:20 har kanske inte samma uppfattning, När delgäller personalen var det ett för inte så länge sedan ] ] där mansade alt det nu skulle göras en ny utredning. Den utredningen skulle 118 skulle ingenting göras.