prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — Ingen har någon invändning mot det. Mendärutöver föreslås det att valutareglering kan införas om det föreliggerallvarliga störningar Det är naturligtvis en bedömningsfråga om en sådansituation anses föreligga. Jag anser att farhågorna för ett alltför lättsinnigtåterinförande av valutaregleringen kan begränsas om man skriver in i lagen attvalutareglering i fredstid får införas endast om synnerligen allvarligastörningar till följd av utomordentligt stora kortfristiga kapitalrörelserskulle uppstå. Detta går något längre än undantagsklausulen i EGsslutli-beraliseringsdirektiv. Det är motiverat mot bakgrund av långahistoria med valutareglering och för att tydliggöra vilja att lösainterna problem med intern anpassning. Med hänsyn till att utskottsmajoriteten faktiskt myckettydligt skriver i texten att ett återinförande av valutaregleringen skulleomöjliggöra strävanden att närma sig EG och att det krävs enlångsiktigt inriktad ekonomisk politik som i förening med riksbankenspenningpolitik inger förtroende, kan jag faktiskt inte förstå varför intesocialdemokraterna kunde acceptera förslag om tillägget av ordetsynnerligen. I betänkandet föreslås också en lag om betalningar tilloch från utlandet. Jag menar att den behövs av hänsyn till skattekontroll ochbetalningsbalansstatistik. Innebörden av betalningslagen är i korthet att allastörre betalningar måste ske genom en auktoriserad valutahandlare. Detta är ipraktiken ett monopol, vilket ogillar. Vi har emellertid respektför behovet av skattekontroll - uppenbarligen i motsats till -men hoppas att det internationella samarbetet kommer att utvecklas snabbt pådetta område. När så har skett bör betalningsmonopolet avskaffas.Det är bra att utskottet slår fast att reglerna behöver ses över inom enrelativt snar framtid. Det som hos många människor uppfattas sombetalningar till och från utlandet - nämligen växling av pengar - berörs inte ibetänkandet. Detta beror på att växling av kontanter inte klassificeras sombetalning till eller från utlandet utan just som växling. Verksamheten vidväxlingskontor berörs alltså inte av den nya lagstiftningen utan kommer attkunna ske på precis samma sätt som . har ytterligare några reservationer där viföreslår ett antal mindre men viktiga uppmjukningar i lagstiftningen. inte att bör få fortsätta att använda s.k. valutalimiter, ochvi anser att man redan nu bör börja använda enkäter i stället förbetalningsblanketter för statistikändamål. Av hänsyn till kammarens arbetssituation skall jagemellertid inte orda mer om detta och begränsa mig till att yrka bifall tillreservation 5. AnL 113MAGGI (): Så skall äntligen avskaffavalutaregleringen, äntligen enligt någras uppfattning. Utskottet slår fast"att det inte får råda något tvivel om att ett i princip oåterkalleligt steghar tagits mot en verklig avreglering och en marknadsorienterad styrning avkapitalrörelserna". För att förklara varför man ändå vill behålla möjlighetenatt tillgripa valutareglering i t.ex. krissituationer och även i andrasammanhang hänvisar man tillatt propositionens lagförslag är utformat i nära överensstämmelse med denundantagsklausul som finns intagen i EGs slutliberaliseringsdirek-tiv. Jag vetinte vem man vill beveka med den skrivningen. Det torde vara en tidsfråga innanden socialdemokratiska regeringen följer efter , backar påneutralitetskravet och kräver medlemskap i . Man har hört sådana tongångar. Vi i vet att valutaregleringen inteär något effektivt medel för att begränsa och styra kapitalrörelser. Vi kankonstatera att kapitalismen har nått till det utvecklingsstadium då det ärsvårt att föra en nationellt självständig politik. Kapitalismen har förvissoinneburit teknisk utveckling och ökat välstånd i vissa delar av världen. Iandra delar har den lett till underutveckling, stagnation och tillbakagång. Det som vi i anser vara avgörande förSveriges nationella självständighet är att näringslivet har en hög teknisk ochkunskapsmässig nivå. att forskningen är framstående och att det finns ettnationellt uthålligt kapital som kan säkra nödvändiga strategiska investeringari . har utvecklingen ju inte varit sådan. Tvärtom har denliberalisering som skett försvårat möjligheten att föra en aktiv politik motett ökat negativt internationellt beroende. Man kan t.o.m. säga att densvenska politiken har varit ett stöd till en stegvis utflyttning avnäringslivets investeringar liksom andra kapital- och portföljtransaktioner. Man kan också ha synpunkter på tidpunkten föravregleringen. ansåg i sitt slutbetänkande att man inte skulletänka på några omfattande liberaliseringar förrän vi hade ett stabilt ochväxande överskott i bytesbalansen. Det är inte precis vad man kan säga om detläge som vi har . Att behålla valutaregleringen skall inte vara ettsjälvändamål. Vi anser därför att det behövs en utredning om hur man skallfinna mer effektiva redskap för att skall kunna bedriva ensjälvständig stabiliseringspolitik och stärka vårt nationella oberoende. Vitycker att den befintliga valutaregleringen skall behållas i avvaktan på vaden sådan utredning kan ge. har gett uttryck för farhågor attkvaliteten på statistiken skall försämras efter en avreglering. Denbedömningen gör man utifrån andra länders erfarenheter och egna tidigareerfarenheter står bakom två reservationer i dettabetänkande, och jag yrkar bifall till reservation 3. Betalningar till och från utlandet 114CARL (): Vi står inför politiska beslut som kan bidratill att öka det ekologiska förfallet och leda till att våra sociala systemkommer att degraderas. Vi är inne i en process då snart allt i samhället skallanpassas till EG och den stora västeuropeiska marknaden. Den slopade valutaregleringen är ett exempel på dennaanpassning. Syftet var att se till att kapitalägarna kan röra kapitalet heltutan hinder mellan länderna. Rörligheten kräver att skattelagstiftningen, som LarsTobisson mycket riktigt påpekade, harmoniseras mellan länderna så att detföreligger obetyd- Betalningar till och från utlandet : 137 liga eller inga skillnaderFinns det skillnader dras kapitalet till de länder som upplevs somskatteparadis för kapitalet. Harmoniseringen av skattelagstiftningen gäller allskattelagstiftning. Det är i det ljuset som vi skall se den stora skattereformen,som vi skall fatta beslut om . De kraftigamarginalskattesänkningarna som gynnar de välbeställda skall betalas med denbreddade momsbasen. Det sker en omfördelning av skattebördan till de mindrebemedlades nackdel. De skall tvingas till att arbeta mera och intensivare föratt klara sin ekonomi. Arbetskraftsutbudet skall ökas för att vi skall kunnakonsumera mera och öka penningomsättningen. De svenska momssatserna är långt högre än de som råderinom EG. Vid anpassning måste de svenska momssatserna sänkas. Att detta är pågäng redan före ett eventuellt kan utläsas av en intervju med denlyckliga i , där hon sägeratt det nu är dags att sänka kapitalskatterna och momsen. Eftersom vär socialdemokratiskaregering är helt i händerna på och kommer vi snart att få sedenna förändring. En sänkt kapitalbeskattning gynnar ett fätal i samhället.Sänkt moms drabbar ett flertal i samhället genom det stora skattebortfallet somen anpassning skulle innebära. Tal på mellan 40 och 50 miljarder harnämnts. Så stora intäktsbortfall slår hårt på den sociala sektorn och den offentligasektorn. Vi får därför räkna med betydande problem framöver, om vi villbibehålla vård och omsorg på de nivåer som vi hitintills har bestämt oss föratt ha. Ån finns det inga uttalanden från ledande politiskt håll om enförestående degradering av de sociala systemen. Det är troligen bara entidsfråga. En sänkt moms innebär en kraftig ökning avkonsumtionskraften i samhället. Eftersom ökad konsumtion ger ökad materiellförbrukning och därmed ökar miljöförstöringen, säger nej till enframtida momsanpassning till EG-nivåer också av det skälet. Till detta kommerden uttalade viljan att frikoppla frän och det politiskainflytandet. Tanken är att självständigt skall föra den ekonomiskapolitik som är möjlig genom att inflationsskydda kronan och genom att balanseramed ökad arbetslöshet. Vid ökad arbetslöshet hålls lönekrav och därmedinflation tillbaka. De demokratiska processerna verkar man vilja sätta ur spel. är lycklig enligt intervjun därför att hon hartvingat regeringen att acceptera av ekonomiska politik. Atttvinga det största minoritetspartiet ti|l en ekonomisk politik, som går påtvärs med hela dess uttalade ideologi för vilket det har arbetat ären bravad. Att hon är lycklig är förståeligt. Hennes lycka delas säkert av ettantal stora kapitalägare. Det finns plats för en kvinna när årets svenskskall krönas. Däremot är nog lyckan inte särskilt stor hos dem somvärnar om våra ekologiska system och vår framtid och inte heller kommer de somdrabbas av nedskärningarna i den offentliga sektorn att vara lyckliga. Vad hardå den avskaffade valutaregleringen lett till? Jo, till att vi har fått ettenormt flöde av kapital till de lukrativa och spekulativa fastighetsmarknadernapå kontinenten, att det inte blir intressant att satsa på långsiktigtindustriellt resurs- snålt byggande och på denödvändiga miljöinvesteringarna. De skulle inte vara konkurrenskraftiga nog;kapitalavkastningen når inte samma höjder som när man spekulerar. Det har lettfill att kapitalhanteringen blir utomordentligt kortsiktig och att vi får enoansvarighet för allt utom för själva "kapi-talförmerandet". Dessasnabba penningflöden kommer att komma i konflikt med normala demokratiskalångsiktiga utveckUngsprocesser och kan medföra en otiUbör-1ig yttre styrningav länders framtid, en styrning som inte grundar sig på folkets uttalade viljautan på en liten, ofta främmande, elits vilja att snabbt bli ännu meraförmögen. Attindustriinvesteringarna i har gått ner är inte ett primärt utslag avmisstro mot som industriland. Det beror främst på två saker: denslopade valutaregleringen och bristen på arbetskraft. Vemvill satsa pengar på nya produktionsUnjer i ett land där det mte går att få tagi arbetare? Nej, då satsar kapitalägarna hellre sina pengar i länder där manköar för arbete och ställer låga krav på betalning och arbetsmiljö och där enspekulativ fastighetsmarknad ger snabba vinster Kapitalär resultatet av många människors arbete. Vi kan med fog fråga oss om det ärdenna kapitalflykt och skingring av arbetsresuhat som var slutmålet för densvenska modellen. Vii de gröna vill att det av följande grundläggande skäl skallfinnas en valutareglering: det ekologiska förfallet, den sociala dimensionenoch den självständiga ekonomiska politiken. Vivill ha en valutalag som begränsar kapitalets rörlighet av ekologiska ochsociala skäl. Till denna kopplas en beredskapslag som medger undantag underspecificerade förhållanden, nämligen under fömtsättning att vi har lyckats bromsadet globala ekologiska förfallet, attvi kan se till att ett ekologiskt återuppbyggnadsarbete är i gång och att dettaser ut att lyckas, attvi kan se att en rättvisare fördelning av resurser över hela världen harpåbörjats, attvi kan se att den svenska ekonomin är i god balans och att den inte utsätts förstörningar samt att vi inte har ettbytesbalansunderskott här i . Vii miljöparfiet de gröna anser dessutom att det är vikfigt att eftersträva en såstor frihet som det över huvud taget är möjligt att uppnå i den ekonomiskapolitiken. Utan frihet har vi inga möjligheter att bedriva en inrikespolitikenligt de värderingar och de önskemål som vi har i . Detpågår nu en egendomlig utförsäljning sä att säga av det eget svenska -densvenska modell för socialt ansvarstagande som vi aUa har haft anledning attvara mycket stolta över Det gäller då den svenska modell som socialdemokraternaoch fackföreningsrörelsen har kämpat och under hårt motståndfrån de borgerliga partierna - en modell som man borde vara stolt över Nufinns risken att man börjar avveckla denna med hjälp av den slopadevalutaregleringen och skatteomläggningen, under trycket från ochmoderaterna. I all tysthet pågår det ett systemskifte utan like. 1989/90:137 9 juni1990 Betalningartill och från utlandet 11Riksdagens protokoll 1989/90:137 Prot.1989/90:137 Vad som sker ;ir att det förs moderatpolitik utan att behöver 9 juni1990 vara med. Det är inte att undra påatt Bildt inte ville vara med och bilda regering ivintras - och socialdemokraterna står ju för det grund- ' """ [ läggande ekologiska t)ch socialanedbrytningsarbetet. När detta är klart är till oclijran j.,.. . . .. partier som totalthar förlorat sin trovärdighet Det är hemskt att bevittna en process som innebär attsociala system planmässigt kan börja brytas ned som processenförvärrar vår miljösituation och våra möjligheter pä lång sikt att överleva. Det iir sorgligt att inte är villig att lyssnatill varningsorden om pågående ekologiska kollapser och därmed inte iir bereddatt handla i landets, medborgarnas och den internationella solidaritetensintresse. Den föreslagna valutalagen är. i mitt tycke, ett led i enlångsiktig politik som syftar till ekologisk kollaps och ökade socialaorättvisor. Därför avvisar vi propositionen och betänkandet och vill attregeringen kommer tillbaka med ett förslag om en bibehållen valutareglering ochen beredskapslag i enlighet med de kriterier som vi i de grönahar föreslagit. Avslutningsvis yrkar jag bifall till de grönasreservationer 2 och S. 115 (): 1 beslutaderiksdagen att tiden för valutaregleringen skulle förliingas med . Detsakliga skälet till den för-liingniiigen var inte att man striivade efter attupprätthälla det materiella innehållet utan det var att vi därmed skulle skapaden tidsfrist som behövdes för att hitta former för skattekontroll ochstatistikunderlag på annat sätt än genom de föreskrifter som valutaregleringengav. har vifatt regeringens förslag, och stär inför att fatta beslut. Valutaregleringen, som återfinns i valutalagen ,, er-siitts av en lag om valutareglering. Det handlar om en renberedskapslag. Denna skall kunna tillämpas under säkerhetspolitiska kriser ochi krig. I fredstid skall lagen kunna sättas i kraft efter framställning frånriksbanksfull-miiktige om "valutamarknaden och valutapolitiken utsätts förallvarliga störningar till följd av utomordentligt stora kortfristigavalutarörelser", som det stär i 1 S i lagförslaget. vill att det i stiillet för allvarligastörningar skall stå synnerligen allvarliga störningar. Hon kommer själv medmotargument när det gäller EGs slulliberaliseringsdirektiv. Det rätta ordetfinns inte med. Men vi tycker faktiskt inte att det finns anledning att gälängre. 1 stället tycker vi att det finns goda skiil att ha samma tilliimpningsom övriga länder i . För att vinna tid i debatten skall jag försöka att göraaktuella kommentarer med anledning av vissa uttalanden som har gjorts här. Kraven pä skattekontroll och statistik skall tillgodosesgenom en ny lag beniimiid Betalningar till och från utlandet - ellerbetalningslagen, som den allmänt kallas. Från alla häll konnner det invändningar mot förslagen - omman får ut trycka sig sä slarvigt. Inom och anser man. som 162 vi har hört, att valutaregleringenskall behållas. Man anser- i varje fall gör det - att denockså skall fillämpas striktare än vad som är fallet. Det finnsolika utgångspunkter för resonemanget. Inom noterar man - kanskeär det t.o.m. så, att man håller med om detta - att valutaregleringen, i varjefall inte , nämnvärt har vidgat landets penningpolitiska beroende.Det är faktiskt inte fråga om "gamla skivbekanta", utan här är detfråga om någonting nytt från sida. Jag tror inte att det harnågot att göra med det partiets namnbyte. I varje fall är det fråga om ett nyttställningstagande. vill av ekologiska och sociala skäl ha kvarvalutaregleringen för att kunna begränsa kapitalets rörlighet. I det avseendethade en målande beskrivning. Problemet är bara att intehar kunnat förklara för mig - ja, jag tror att han inte ens har tänkt igenomdetta - hur han med hjälp av valutaregleringen kan uppnå de i och för sigviktiga mål som man har satt upp. Närdet gäller invändningar gör jag tolkningen att dessa inte är avprincipiell natur. Snarare är de av teknisk natur. Moderaternadäremot vill inte under några som helst omständigheter att valutalagen skallanvändas i fredstid. Dessutom avvisar de förslaget till betalningslag. har utförligt redogjort för detta. Han sade - och det kan man läsabåde i motionen och i reservationen - att det här är ett exempel på förlegatregleringstänkande. Jaghar inte för avsikt att fingranska varje reservation. I stället försöker jagatt begränsa mig fill de stora frågorna. Förstnågot om huvudinvändning, såsom jag har uppfattat denna. Manvill inte att valutalagen under några som helst förhållanden skall kunna sättasi kraft i fredstid. Det spelar ingen roll vilka påfrestningar eller störningarsom vårt land utsätts för Bort med den! Utskottetsmajoritet delar den uppfattning som redovisas i propositionen. Avregleringenhar så att säga kommit för att stanna. Det är ett besked så gott som något tillalla här i kammaren. Men det här är också ett besked som, skulle jag viljasäga, vårt land vill ge. Det är ett oåterkaUeligt steg. Regleringen tas alltsåbort. Trotsatt detta är sagt kan man faktiskt inte, , bortse från att det kaninträffa extraordinära händelser som fakfiskt inte kan bemästras med det som nimoderater kallar för marknadskonforma åtgärder. Det här gäller i mycket extremakrissituationer. Att sådana kan bli verklighet har man förutsett inom EG. I EGsslutliberaliseringsdirektiv har man därför infört en undantagsklausul, och detär den som propositionen ansluter sig till. På detta sätt visar vi klart ochtydligt att i framfiden inte kommer att använda valutaregleringen påannat sätt än vad kommer att göra. Vi behöver dock inte gå längreän dessa. Dethär har jag redan berört i min kommentar beträffande förslag omtillägget av ordet synneriigen. Härav följer skrivningen om "utomordentligtstora kortfristiga kapitalrörelser". I en sådan situation skall åtgärdernai fråga kunna vidtas även i fredsfid. Sånågra kommentarer till och miljöparfiet. Som jag harsagt, och detta har också mina värderade kolleger i dessa båda parfierframfört, vill man behålla valutaregleringen. Ni har olika utgångspunk- 1989/90:137 9juni 1990 Betalningartill och från utlandet 1989/90:137 9 juni1990 Betalningartill och från utlandet Men jag tar mig ändåfriheten att bemöta er och på ungefär samma sätt. Vänsterparfietsäger i sin motion: "Den nuvarande valutalagstiftningen är med tidensutveckling inget effektivt medel att begränsa och styra kapitalrörelser "Det är så sant som det är sagt, ! Dessutom har regleringeninte fungerat lika för alla. Stora och små företag har berörts på olika sätt avregleringen. Stora och extremt exportinriktade företag har inte alls berörts,om de inte har velat beröras. Det principiella skälet till utskottsmajoritetensnegativa instäUning till krav på utredning om "mereffektiva metoder för att föra en självständig stabiliseringspolitik" äratt vi tycker att principerna om fri handel är bra. Vi vill inte resabarriärer. Därför säger vi nej till krav på utredning. Jag skall säga några ord om betalningslagen. har tidigaresagt att det när avvecklingen av valutaregleringen fullföljs är viktigt attkunna upprätthålla en god skattekontroll och att ha en bra statistik överutrikesbetalningarna. Den lag om betalningar till och från utlandet som riksdagennu har att ta ställning till är avsedd att tillgodose dessa krav, som riksdagentidigare har framställt. Moderatasamlingspartiet och begär att förslaget om betalningslag skallavslås - av olika skäl, gissar jag. Moderatemas argument framgår bäst av derasmotion, där de skriver: "med fördel kan ske genomurvalsförfarande, är det uppenbart" - och här kommer nyckelmeningen -"att det främsta skälet till alla dessa inskränkande föreskrifter ärönskemålet att upprätthålla en effektiv skattekontroll." Är det då något fel med god skattekontroll? UppenbarUgentycker ni moderater att det är fel. Vad ni egentligen säger är ju attskattekontrollen spelar ingen roll, eller i varje fall liten roll, när detgäller betalningar till och från utlandet. I och för sig har jag anat tidigareatt ni moderater tycker så, men här står det i klartext i era egna skrivningar,och det är bra. Detvore naturligtvis bättre om skattekontrollen kunde upprätthållas genom ettvidsträckt och helst heltäckande internationellt samarbete, men eftersom dettaännu inte finns är det enligt vår mening nödvändigt med inhemska regler NärEuroparåds- och om handräckning i skatteärenden trätt ikraft bör det, enligt propositionen, vara tillåtet att göra betalningar tilleget inlåningskonto i de länder som godkänt konventionen och som lämnarkontrolluppgifter till svenska skattemyndigheter Vi får avvakta detta, ochdärför är det, enligt majoritetens uppfattning, lämpligast att regeringen iförordning meddelar de undantagsbestämmelser som kan vara lämpliga. Jag sägerdetta speciellt till . Ominte annat sä för att vara artig mot , vill jag säga några ord omförslaget att valutahandlare skall lämna kontrolluppgifter om betalningar tilloch från utlandet om dessa överstiger . Dessutom skallkontrolluppgifter lämnas om mindre betalningar, om dessa är delbetalningar aven summa som är större än . Folkpartiettycker inte att det är rimligt att kräva att valutahandlare skall ta reda på omdet är fråga om en delbetalning och vill därför inte att detta kr;iskall stiillas. Majoriteten tycker att denna bestämmelse är nödviindig, daluckorna annars skulle bli för stora för dribblande och trixande. Innan jag slutar skall jag för vinnande av tid kommenteranågot av det som har sagts. talar med stor glädje i rösten om att tankenpå källskatt på kapital har fått skrinläggas i EG. Ja, det talar för sigsjälvt. Jag anade i senare delen av anförande, diirhon kommenterar industriministerns uttalande, ett närmande till den nyaföretagsorganisation som har bildats , med dess närmast otäcka propagandamot och där man bl.a. ser taggtråden och murarna. Jag hoppas attAnne inte skall falla in i det hiir otäcka sättet att argumentera. Jag vill säga till att vi inte för enskattedebatt . Om ännu inte har snappat upp det kommer han inteatt ha gjort det heller, dvs. att vi med den nya skattereformen skallsänka skatten på arbete och höja skatten på kapital. Det är kvar,och om vill kan han få litet privatundervisning. Jag kan gå igenomskatteförslaget med honom, så att han inte gång på gång skall stå i dennatalarstol och säga saker som inte är verkliga. Jag kan bara lugna med att vi socialdemokraterinte kommer att medverka till att sälja ut den svenska modellen. Däremot ärinte den svenska modellen en gång för alla given. Den måste ständigt vinnas pånytt, precis som demokrati och frihet. Den är inte stereotyp. Det finns skäl attgöra förändringar, eftersom verkligheten förändras. Vi kommer alltså inte attsälja ut den, , inte ens till - men jag tror inte att honvill köpa den. Med det här vill jag yrka bifall till utskottetshemställan, och därav följer avslagsyrkande på reservationerna. 1989/90:137 9 juni1990 Betalningar till och från utlandet AnL 116LARS (): Först vill jag vända mig till ArneKjörnsberg, som framhåller betydelsen av att man nu har en beredskapslag somkan användas även i mycket extraordinära situationer. Han kommenterar inte denparallell jag drog med prisregleringslagen, om vilken precis samma argumentanfördes, nämligen att den behövdes även i situationer av ej krig ellerkrigsfara. kom, trots att man hade sagt att det varnästan omöjligt att det kunde inträffa, ett allmänt prisstopp. blev dettaingripande helt verkningslöst, då det riktade sig mot politiskt beslutade prishöjningar,som infördes som prisstoppet. Poängen är att det är precis samma situation påvalutasidan. Om det uppkommer allvarliga störningar, ej föranledda av krigeller krigsfara, beror det på att man missköter den ekonomiska politiken, ochdå försöker på något sätt ingripa mot sig själv.