prot · GD093 · 1989-12-31 00:00:00 — En grön regering är, som sagt, inte bara önskvärd utan ettmöjligt alternativ, eftersom miljösituationen förr eller senare kommer atttvinga fram ekologiskt hållbara och långsiktiga lösningar. Opinionen kommeratt tvinga fram en satsning på de gröna frågorna. Varför inte låta blisom kommun, som arbetar efter principen att bli en ekologiskkommun. Låt bli ett ekologiskt land, och låt oss i börja arbetaefter dessa principer . Som vi har sagt tidigare är det inte , mendet är mycket bråttom. Jag har upplevt denna debatt som ovanligt intressantoch stimulerande. Jag är rädd för att den nuvarande partiledaruppsättningenhar visat att den inte är kemiskt fri från humor. Jag hoppas att det inte hardrabbat åhörarna med alltför stor överraskning. Jag drar två slutsatser. Den första är att det här harvisats vilken bred uppslutning det finns bakom den svenska sociala välfärden.Det noterar jag, inte minst från ideologiskautgångspunkter, med stor tillfredsställelse. Moderata samlingspartiet har somparti på avgörande punkter blivit helt isolerat i debatten. Den andra slutsatssom jag drar är, utan att framhäva socialdemokratin på ett orättmätigt sätt,att man kan säga att debatten har visat behovet av socialdemokratin som ensamlande kraft i svensk politik. Mångfalden och de synpunkter som har kommitfram är bra, men till slut måste en kraftsamling ske i fråga om handling. Denuppgiften skall vi socialdemokrater gärna försöka ta på oss. Så är en av 80-talets allra sista partiledardebatter dessutom över. Vihar haft många duster, stött och blött argumenten och prövat bärkraften.Ibland har enigheten stått i centrum, andra gånger oenigheten, men sådan är judemokratin. OlofPalme talade en gång om de stora livsprojekt som är gemensamma för oss alla ochsom alltid återkommer i människors liv. Han sade: Vi föds, växer upp och sökervänner. Vi utbildar oss och förbereder oss för vuxenlivet. Vi väljer yrke ochsöker en plats i arbetslivet. Vi skaffar bostad, bildar familj och fostrarbarn. Vi söker värna vår hälsa, bota sjukdomar och undgå olyckor. Vi vill levasom fria medborgare och vara med i ansvaret för allas väl. Vi vill säkraförsörjning och värdighet inför ålderdomens oundvikliga skröplighet. Detär, herr talman, detta som politiken måste handla om, inte om att skapalivsprojekt åt andra utan om att bygga förutsättningar för att alla människorskall kunna förverkliga just sina livsprojekt. Alla människor skall kunna fäutlopp för sina bästa stämningars längtan. Det är jämlikhet, och det gällde närseklet var ungt, det gäller och kommer att gälla , under90-talet. 1989/90:3 4 oktober1989 Partiledardebattmed anledning av regeringsförklaringen Partiledardebattenvar härmed avslutad. 5§ Meddelande om morgondagens informationsstund Jagfår meddela att - utöver vad jag i går meddelade om morgondagens sammanträde -kommer utbildningsminister att lämna information omarkivfrågor. 6§ Meddelande om val Talmannen meddelade att val till Nordiska rådetsamt val av ny ordförande för revisorer skulle ske vid morgondagenssammanträde. 7 § Anmälan avpartigruppernas företrädare i talmanskonferensen Talmannenmeddelade att partigrupperna, med stöd av 1 kap. 7§ och 7 kap. 12 §riksdagsordningen, till honom anmält följande personer att utgöra partiernasföreträdare i talmanskonferensen: 1989/90:3 JanBergqvist (s) LarsTobisson (m) ()() (vpk) () Tillsuppleanter hade nominerats: MarianneStålberg (s) () () () BertilMåbrink (vpk) () Talmannen förklarade de anmälda personerna valdatill partigruppsföreträdare och suppleanter i talmanskonferensen för tidentill dess nästa lagtima började. Talmannenanmälde att avsägelser inkommit enligt följande; () från uppdraget som suppleant i finansutskottet, () från uppdraget som ledamot i utbildningsutskottet, () från uppdraget som suppleant i bostadsutskottet, () från uppdraget som ledamot i skatteutskottet, () från uppdraget som suppleant i skatteutskot tet, () från uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet, () från uppdraget som suppleant i utbildningsut skottet, () från uppdraget som suppleant i bostadsutskottet, () från uppdraget som ledamot i bostadsutskottet. () från uppdraget som suppleant i arbetsmarknadsutskot tet, (vpk) från uppdraget som suppleant i socialförsäkringsut skottet, (vpk) från uppdraget som ledamot i arbetsmarknadsut skottet, (vpk) från uppdraget som suppleant i näringsut skottet, (vpk) från uppdraget som suppleant i näringsutskottet, (vpk) från uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet, (vpk) från uppdraget som suppleant i utrikesutskottet, 50 (vpk) från uppdraget som suppleanti jordbruksutskottet. (vpk) från uppdragetsom suppleant i arbetsmarknadsut- Prof. 1989/90:3 skottet, JanJennehag (vpk) från uppdraget som suppleant i jordbruksutskottet, (vpk) från uppdragen som suppleant i socialutskottet och lagutskottet, LarsNorberg (mp) från uppdraget som suppleant i finansutskottet, Hans Leghammar(mp) från uppdraget som suppleant i justitieutskottet, ()från uppdragen som suppleant i socialförsäkringsutskottet, kulturutskottet ochnäringsutskottet, () från uppdraget som suppleant iutbildningsutskottet, () från uppdraget som suppleant i trafikutskottet,() från uppdraget som suppleant i bostadsutskottet, RagnhildPohanka (mp) från uppdraget som suppleant i bostadsutskottet samt () från uppdraget som suppleant iförsvarsutskottet. Dessa framställningar bifölls av kammaren. 9§ Anmälan om kompletteringsval till utskott, m.m. Talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser i vissa utskott hade socialdemokratiska riksdagsgruppens,moderata samlingspartiets, , , kommunisternasoch de grönas riksdagsgrupper anmält följande nya representanter,nämligen som ledamot i finansutskottet, somledamot i skatteutskottet, som ledamot i justitieutskottet, GöranAllmér som ledamot i försvarsutskottet, som ledamot isocialförsäkringsutskottet, som ledamot i utbildningsutskottet,som ledamot i näringsutskottet, som ledamot iarbetsmarknadsutskottet, och som ledamöter ibostadsutskottet samt , och suppleanter i finansutskottet, , och som suppleanter i skatteutskottet, och suppleanter i justitieutskottet, som suppleant ilagutskottet, som suppleant i utrikesutskottet, somsuppleant i försvarsutskottet, , och som suppleanter i socialförsäkringsutskottet, ochPaul Ciszuk som suppleanter i socialutskottet, som suppleant ikulturutskottet, , och somsuppleanter i utbildningsutskottet, och somsuppleanter i trafikutskottet, , ochJan-Olof som suppleanter i jordbruksutskottet, , , och som suppleanter i näringsutskottet,, och som suppleanter iarbetsmarknadsutskottet samt , , LeifOls- Prot, 1989/90:3 son,, och som suppleanter i bo- Vidare meddelade talmannen att moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp anmält som ledamot ibesvärsnämnden. ledamoti finansutskottet (vpk) ledamoti skatteutskottet () ledamoti justitieutskottet () ledamoti försvarsutskottet () ledamoti socialförsäkringsutskottet () ledamoti utbildningsutskottet () ledamoti näringsutskottet (vpk) ledamoti arbetsmarknadsutskottet (vpk) () och KjellDahlström (mp) MargaretaGärd (m), () och (vpk) (),() och () () ochAnita () suppleant i lagutskottet 52 (vpk) suppleanti utrikesutskottet Prot. suppleant i försvarsutskottet () (), (vpk) och KristerSkånberg (mp) (vpk) och () suppleant i kulturutskottet () (), () och GöstaLyngå (mp) suppleant i trafikutskottet () AlexanderChrisopoulos (vpk), () och BjörnKaaling (s), (vpk), (vpk) och Skånberg(mp) (), (vpk) och Jan-OlofRagnarsson (vpk) MargaretaGärd (m), (), (), (vpk), () och () ledamot i besvärsnämnden () 1989/90:8Ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Prot.1989/90:3 11 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1989/90:11 av () till arbetsmarknadsministernom reglerna om avskedande av arbetstagare som begått brott; avslöjades att ettvårdbiträde i systematiskt och bestulit de åldringar hanvar satt att vårda. Det stulna värderades till . gjordedå det enda riktiga genom att avskeda tjuven. Enligt arbetsdomstolen skedde avskedandet inte formelltriktigt, varför kommunen dömdes att återanställa mannen. För att bli av medhonom har kommunen nu tvingats betala ett avgångsvederlag på . Detta har med fog upprört många människor, och jag skullevilja fråga arbetsmarknadsministern; Avser arbetsmarknadsministernföreslå en ändring av den arbetsrättsliga lagstiftningen så att liknandeorimliga effekter undviks ? 1989/90:12 av () till statsrådet om skolpolitiken; Under sommaruppehåll harnyheterna på skolområdet varit oroande. Svårigheterna att rekrytera lärarebestår och förvärras. Antalet sökande till lärarhögskolorna är alarmerandelågt, Många lärare lämnar yrket. Knappast någon utanförutbildningsdepartementet tror på allvar att regeringens nya förslag, som ärföremål för förhandlingar, kommer att lösa problemen. I andra länder har skolfrågorna mycket hög prioritet. Detmest iögonfallande exemplet är , där president sammankalladeett toppmöte med landets samtliga guvernörer - något som bara inträffat tvågånger tidigare i ;s historia. Resultatet blev en enighet om nya satsningaroch nya grepp i den amerikanska skolpolitiken. Men också i och inom EGbedrivs intressant utvecklingsarbete på skolområdet. Sverigehotar komma efter i den här utvecklingen. En grundfråga kan formuleras så här: Hur säkrar man bästett kontinuerligt arbete för att förbättra resultaten i en verksamhet som ärså beroende av inspiration och engagemang? Den socialdemokratiska s.k. 90-talsgruppen har snuddat vidproblemet när den talar om behovet av utvärdering av olika skolors insatser.Att bygga in någon typ av resultatmätning är säkert positivt för alla. Men vitror från liberalt håll inte alls att den politiskt-byråkratiska modell som90-talsgruppen förordar, är den rätta. I internationell skoldebatt påminner tendenserna snarareom liberal skol politik: besluten bör föras ner på skolnivå, föräldrar bör genom val stå för 54 den grundläggande utvärderingen avskolan, möjligheterna att pröva alter- nativametoder bör vara stora och föräldraengagemanget är en avgörande Prot.1989/90:3 faktor etc. IChicago, en av ;s största städer, "överlämnas" de ' ' flestakommunala skolor till skolråd, där valda föräldrarepresentanter har majoritet. Det skulle vara av värde om regeringen gav nya signaler påskolområdet. De hittillsvarande signalerna har skapat oro bl.a. en uppgift iKommunaktuellt att regeringen, mitt under avtalsförhandlingarna därskolområdet sägs vara prioriterat, planerar nya besparingar på skolområdet av ännustörre omfattning än de som föreslogs . behövs det verkligenpositiva nyheter på skolområdet. Det är dags att ta radikala steg mot en decentraliseringav det svenska skolväsendet. Jag tror att en utveckling i den riktningen isjälva verket är nyckeln till lösningen på de flesta av skolans nuvarandeproblem. Det existerar en djup klyfta i beskrivning avverkligheten mellan dem som är utanför resp. innanför skolsystemet. De utanförkonstaterar att har världens dyraste skola, vars resurser per elevökat avsevärt, medan produktiviteten tillåtits sjunka. De innanför upplever attarbetsbördan ökar och resurserna minskar. Själva klyftan är en del avproblemet. Jag tror inte på någon stor resursökning till skolan. Jagtror inte heller att det behövs för att lösa skolans problem. Men systemetmåste göras mer över-blickbart för dem som skall verka i det. Det är lokalt manvet var besparingsmöjligheterna finns. Det är på den egna skolan man vet vilkaproblem som är störst och kan hitta praktiska lösningar som fungerar. Det ärlokalt man kan få fram ett verkligt engagemang från lärare, elever ochföräldrar. Erfarenheter från de friskolor som finns i visaratt dessa skolor lyckats skapa en bättre sammanhållning än många andra skolor,och en förklaring till det är den vidsträckta egna beslutsrätten. Även deförsök som gjorts med lokalt budgetansvar för skolor inom det kommunalaskolväsendet, t.ex. i , har varit mycket framgångsrika. Genom att baraflytta beslutsbefogenheterna mellan olika politiker- och byråkratkollektivkommer vi inte att förbättra den svenska skolan, vare sig för eleverna ellerlärarna. Internationella forskningsrön bekräftar de positivaerfarenheterna av lokalt beslutsfattande. Det är också viktigt att föräldrarna tillåts spela enstörre roll i den svenska skolan. Socialdemokraterna tycks ibland vilja"tänka bort" föräldrarna. De har motsatt sig förslag attvarje skola skall få en egen styrelse, ett skolråd, med föräldrarepresentation.1 vår skolpolitik spelar föräldrarna en central roll. Ett ökat engagemang frånderas sida är, som vi ser det, en annan viktig förutsättning för att lösaskolans problem. Erfarenheter från andra länder, bl.a. , ochDanmark, talar för att föräldrarna är beredda att ta ansvar, om de verkligenkan påverka sina barns skola. Det finns mycket skolan kan göra för att uppmuntra ettstörre föräldraen- gagemang. Informationen kan förbättras, föräldrarna kan inbjudas att hjälpa till på vissa lektioner, föräldramötenas form och innehåll kan förnyas etc. Men det viktigaste är säkert att föräldrarna ges möjlighet att verkligen påverka betydelsefulla frågors avgörande. Prot.1989/90:3 Jag vill mot den här bakgrundenställa följande frågor till statsrådet: ------------ '.----- Ar regeringen beredd att inleda ettreformarbete som syftar till att skapa det kallat för "självstyrandeskolor"? Vad avser regeringen vidta föråtgärder för att stimulera ett ökat föräldra-engagemang och möjlighet tillpåverkan av skolan från föräldrarnas sida? 1989/90:13 av () till utrikesministernom den politiska situationen i Cambodja: Cambodja hör till de mestkrigsdrabbade och fattiga länderna i världen. Bombningarna under skapade en väldig förödelse i landet. Stora delargjordes omöjliga att leva i för människor och djur. När jag besökteCambodja var det trots denna mörka bakgrund de röda khmerernas folkmordspolitikefter slut som satt de djupaste spåren.Det finns knappast någon cambod-jansk familj som inte drabbats av denbarbariska utrotningspolitiken. Den kan bara jämföras med nazisternas illdådunder . Men livet har trots allt börjat återvända till städernaoch byarna. Människornas anspråk på sina levnadsvillkor är fortfarande mycketsmå. För det stora flertalet gäller det att överleva. Barnadödligheten hör tillde högsta i världen. Antalet barn som dör under sitt första levnadsåruppskattas till 160 per 1000 levande födda barn. De flesta dödsfallen beror påolika sjukdomar, bl.a. malaria, underlivsinfektioner och diarrésjukdomar.Landet lider svårt av fattigdomen och isoleringen. Det vietnamesiska återtåget ut ur Cambodja har nuavslutats. Den 10-åriga vietnamesiska närvaron har varit påfrestande för landetoch för den nationella självkänslan. Den fråga som ofta har ställts av befolkningen äremellertid vilket alternativ som stod till buds för att bli kvitt Potsfolkmordsregim . Ett dominerande krav i Cambodja är att få garantier föratt Pot-regimen inte skall återkomma till makten. I samband med detvietnamesiska återtåget har skett en omfattande mobilisering ochinbördesstriderna synes nu tillta i omfattning. Det är mot denna bakgrund somkraven på vapenvila och ett stopp av alla vapenleveranser till parterna ikonflikten är så viktiga. En vapenvila skulle sannolikt redan vara ett faktumom inte de röda khmererna så starkt motsatte sig detta. Förhandlingarna i Parisledde inte till någon överenskommelse mellan parterna. Det är dock angelägetatt de internationella ansträngningarna för att uppnå en fredslösningfortsätter. har tidigare i FN:s kommission för mänskligarättigheter väckt frå gan om en närmare undersökning av folkmordet i Cambodja. Men det har ännu inte gått att få en majoritet bakom förslaget. Från har säte i kommissionen och förslaget bör väckas på nytt. Det trauma som flertalet cambodjaner befinner sig i kan inte övervinnas utan att folk mordspolitiken blir föremål för en inträngande och omfattande granskning 56 och bedömning. En sådanundersökning bör inte bara avse omfattningen och verkningarna avfolkmordspolitiken utan även och framför allt gälla vad det Prot. 1989/90:3internationella samfundet kan göra för att söka bistå offren för detta folk- 4oktober 1989 mord. Detär hög tid att , som hitintills undvikit att ta ställningtill dessa barbariska handlingar, fördömer Pot-regimens folkmordspolitik.Én konsekvens av det bör vara att Demokratiska inte längre skall hasäte i . gerillastyrkor utgör den militärt starkaste delen i denkoalition som står bakom Demokratiska . bör i FN verka föratt Demokratiska inte längre skall representera Cambodja i FN.Sverige har varken erkänt Demokratiska eller folkrepublikenCambodja. Det finns nu starka skäl att pröva frågan om ett nyttställningstagande, trots den negativa utgången av Parisförhandlingarna. PnomPenh-regeringen behärskar i allt väsentligt det cambodjanska territoriet.Skulle någon förändring inte ske efter uttågur Cambodja och de aviserade parlamentsvalen genomförs på ett godtagbart sättbör överväga att erkänna folkrepubhken Cambodja och upprättadiplomatiska relationer med den regering som utses efter parlamentsvalen.Därmed skulle också kunna inte bara som , ge humanitärt bistånd tillCambodja, utan även ge u-hjälp till detta land som har så väldiga behov avutvecklingshjälp. Dehumanitära insatserna behöver under alla förhållanden förstärkas. Det ärframför allt , och Röda korset som gör de mest betydelsefullainsatserna i Cambodja. IPnom Penh erkänner man nu att det inte bara är fråga om inbördes strid i landetutan även om en internationell konflikt. Därmed har möjligheterna öppnats förInternationella röda korset att inspektera de av Pnom Penh-regeringentillfångatagna krigsfångarna. Internationella Röda korset har tidigare gjortinspektioner av de röda khmerernas krigsfångar. Men dessa inspektioner haravbrutits på grund av att Röda korset inte fick göraurvalet av fångar som skulle inspekteras och höras om förhållanden i lägren. Heladenna fråga om krigsfångarna borde kunna lösas inte bara med fånginspektionerutan även med en fångutväxling. En överenskommelse därom skulle vara enhumanitär åtgärd och en gest som väsentligt skulle förbättraförhandlingsklimatet mellan parterna. I gränsområdena mellanThailand och Cambodja finns på den thailändska sidan ca 300 000 flyktingar,bara drygt 10 000 vistas i ett av UNHCR administrerat läger. De övriga har intestatus av flyktingar, utan betecknas som "dis-placed persons". Detstörsta antalet flyktingar, närmare 150 000, vistas i läger som domineras avförre premiärministern . Omkring 100 000 finns i läger med prinsSihanouks anhängare och resten, drygt 50 000, i röda khmerernas läger. Enfärsk amerikansk undersökning som företagits i de olika flyktinglägren visaratt av lägerinvånarna vill återvända om det kan skapas någorlundabetryggande levnadsmöjligheter för dem efter hemkomsten till Cambodja. Det är angeläget att allaflyktingar kommer under UNHCR:s beskydd. 1989/90:3 Motbakgrund av det anförda vill jag ställa följande frågor till utrikesmi- Hur bedömer regeringen situationen i Cambodja samtmöjligheterna att uppnå en fredlig utveckling i landet? Är regeringen beredd att ompröva sin hållning tillDemokratiska Cam-puchea resp. ? Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta föratt åstadkomma ett ställningstagande i FN till Pot-regimensfolkmordspolitik? På vilket sätt är regeringen beredd att förstärkabiståndsinsatserna till Cambodja? Vilka åtgärder anser regeringen är möjliga attvidta för de cambodjanska flyktingarna och krigsfångarna? 12§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:26av () till finansministern om ändrade regler om ränta påarvs- och gåvoskatt: Dethar visat sig att gåvoskattskyldiga, trots att deklarationen avlämnats ,debiterats ränta på grund av långsam handläggning hos myndigheten. Medanledning härav vill jag fråga: Avser finansministern att föreslå en lagändring såatt en skattskyldig inte orättvist drabbas? 1989/90:27av () till statsrådet om historieundervisningenpå gymnasiet: En reformering av gymnasieskolan planeras. I deförslag som SÖ utarbetat till förändring av gymnasieskolans studieförberedandelinjer har historieämnet hamnat i strykklass. Det är enbart påsamhällsvetenskaplig och humanistisk gren som ämnet blir obligatoriskt efterårskurs ett. I årskurs tre är historia inte obligatoriskt på någon gren. Ämnetkan väljas som tillval av dem som önskar. Med anledning av dettavill jag ställa följande fråga till statsrådet: Kan regeringen acceptera att historieundervisningenpå gymnasiet ges minskat utrymme? 1989/90:28av () till finansministern om avskaffande avaktieomsättningsskatten: Avser finansministern föreslå ett snabbtavskaffande av aktieomsättningsskatten vars skadeverkningar på svensk ekonomiblir alltmer uppenbara? 1989/90:29av () till jordbruksministern om ökat skydd för försöksdjurvid transporter: I samband med en transport av försöksdjur frånEngland till läkemedelsföretaget dog 79 beagle-hundar. Detär inte första gången som transporter av djur till sker på ett sådantsätt att djuren lider stor skada, särskilt gäller detta beträffande transporterav s.k. exotiska djur som säljs vidare genom zoo-affärer. Deninledningsvis nämnda händelsen, som inträffade , aktualiserarfrågan om vilket ansvar för djurens hälsa som de svenska myndigheterna ochköparna har. Deregler som finns i djurskyddslagstiftningen bör naturligtvis också gällabeträffande transporter av djur till och från . Medanledning av det anförda vill jag fråga jordbruksministern: åtgärderämnar jordbruksministern vidta för att skydda djur mot onödigt lidande vidtransporter till och från ? 1989/90:30av () till kommunikationsministern om upprustning avVästkustbanan; kapacitet har för länge sedan nåttbristningsgränsen. Mellan och finns ca 300 korsningar mellanjärnväg och landsväg, varav två tredjedelar saknar bommar eller ljud- ochljussignaler. Det är knappast förvånande att det inträffar olyckor.Järnvägssträckningen genom är den mest drabbade i landet. Jagär medveten om att beslut och ansvar som rör spårutbyggnad ligger hosbanverket. Med anledning av den senaste tragiska händelsen, då nattåget motOslo kolliderade med en lastbil vid , vill jag ändå fråga: Är regeringen beredd att påskynda det viktigaarbetet med att upprusta med dubbelspår och planskilda ellerbevakade korsningar och ställa nödvändiga medel till förfogande? Prot.-1989/90:3 13 §Kammaren åtskildes . 1989/90:3 4 oktober1989 1 §Ny riksdagsledamot......................................... 1 2 §Ersättare för statsråd...................................... 1 3 §Hänvisning av ärenden till utskott...................... ..... 1 4 §Partiledardebatt med anledning av regeringsförklaringen 2 5 § Meddelande ommorgondagens informationsstund 49 6 §Meddelande om val......................................... ... 49 7 §Anmälan av partigruppernas företrädare i talmanskonferensen 49 8§ Avsägelser.................................................... ... 50 9§ Anmälan omkompletteringsval till utskott, m.m.... ... 51 10 §Bordläggning................................................. 53 11 §Meddelande om interpellationer 1989/90:11 av () om reglerna omavske dande av arbetstagare som begått brott............. 54 1989/90:12 av LarsLeijonborg (fp) om skolpolitiken.. 54 1989/90; 13 av () om denpolitiska situatio nen i Cambodja............................................... 56 12 § Meddelande omfrågor 1989/90:26 av KnutWachtmeister (m) om ändrade regler om ränta på arvs- och gåvoskatt............................... 58 1989/90:27 av IngemarEliasson (fp) om historieundervisningen på gymnasiet..................................................... 58 1989/90:28 av () om avskaffandeav ak tieomsättningsskatten ..................................... 58 1989/90:29 av () om ökat skyddför försöks djur vid transporter.......................................... 59 1989/90:30 av () omupprustning av ................................................ 59