prot · GD0937 · 1989-12-31 00:00:00 — ABB har uppenbara problem all leva upp lill sitt löfte.Snarare minskar antalet anställda i i stället för all öka. har ABB;s Lud vikachef deklarerat atl företaget bryter löftet enligt Bergslagsproposilionen. Prot.1989/90:37 Regeringen har vid flera tillfällenförklarat atl den förutsätter all ABB 1 december1989 skall fullfölja sina åtaganden. Medanledning av della vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder tänker regeringenvidta för att ABB skall fullfölja sill löfte enligt Bergslagspropositionen? 1989/90:288 av () tillulrikesminislern om den politiska situationen i Väslsahara; , då ochPolisario "i princip" godkände OAU:s fredsförslag beträffandeVäslsahara, har den marockanska ockupationsmakten bedrivit omfattandedeportationer av unga saharier lill . Därmed isoleras de unga frän delsahariska samhället och riskerar all hällas borta från sitt hemland införfolkomröstningen, Sahariska ungdomar, som förstört den marockanska flagganoch bilder på kung , har fängslats och torterats av de marockanskamyndigheterna. Flera hundra saharier har fängslats och försvunnit. Motbakgrund av det sagda vill jag fråga ulrikesminislern; År regeringen beredd atl inomkommissionen för de mänskliga rätlighelerna i agera för alt en undersökningskommissionskall sändas lill området? 1989/90:289 av () till miljö- ochenergiministern om förbud mot oljeutvinning i : de gröna anser atlvarken prospektering eller utvinning av olja skall få förekomma i ,eftersom miljöriskerna är oacceptabla i det känsliga och föroreningsbelastadeinnanhavet, kontinentalsockellag ger staten rätt all meddelatillstånd till provborrning och utvinning. Vid denna tillståndsprövning lasingen hänsyn till miljöaspekterna. För staten krävs inget tillstånd alls.Miljöskyddslagen gäller men kontinenlalsockellagens 10 § gör alt den inlegäller förrän anläggningen redan finns. Det gör det i praktiken myckel svårtall vägra ge tillstånd, och alternativa lokaliseringar undersöks ej, Östersjökonvenlionen kräver att fördragsslutande parter"skall vidta alla lämpliga åtgärder för all förhindra sådan förorening av miljö som orsakas av utforskning eller utvinning----------------- ",För all upp fylla Östersjökonvenlionen och inte begå folkräiisbrolt krävs ändringar i svensk lag. När tänker regeringen återkommalill med lagförslag som gör alt bättre kan uppfylla sinainternationella förpliktelser när del gäller oljeulvinning i , och hurkommer dessa lagändringar att se ut? 1989/90:290 av () till statsrådet om den politiska situationen i Väslsahara: har under ett flertal årlämnat bistånd till Väslsahara. Biståndet 84 kanaliseras via svenska frivilliga organisationerANC däremot får sill bidrag borde i della och liknande sammanhang förhålla Prot.1989/90:37 sig lill Polisario på samma sätt som lill ANC. Jag villfråga biståndsministern: Är biståndsministern beredd alllåta biståndet lill Väslsahara kanaliseras direkl till Polisario? 1989/90:291 av () lill statsrådetMaj-Lis Lööw om flyktingmoltagandet; flyklingsluss iCarlslund behöver rekrytera ytterligare förläggningsplalser på grund av delökade antalet asylsökande. planerar därför all tecknaavtal med i för att öka mottagningskapaciteten förnyanlända flyktingar har föreslagit andra alternativ inomkommunen för della ändamål, men invandrarverket förefaller ej vara lyhört fördessa alternativa förslag. Trots della förefaller del troligt allinvandrarverket ändå väljer all teckna avtal med . befarar nu all della kommer all skapaopinionsproblem och därmed svårigheter atl på la emot flyktingar Avser regeringen la initiativ somsyflar lill all invandrarverket skall lösa kapacitetsproblemen inomflyktingmottagandel i samförstånd med kommu- 1989/90:292 av () lill socialministernom professuren i socialmedicin vid ; Universitets- och högskoleämbetethar i brev lill regeringen hemställt all tjänsten som professor i socialmedicinvid ändras till professor i hälso- och sjukvårdsforskningdå den beräknas bli ledig 1992. Jag skulle vilja fråga socialminister : Är socialministern beredd attmedverka till all professuren i socialmedicin försvinner i ? 1989/90:293 av () lill finansministern om1990 års fastighetstaxering: Del framlida energisystemet måstebygga på all tillförd energi effektivt används och att inhemska, förnybara ochmiljövänliga energislag utnyttjas. Detta innebär bl.a. all de åtgärder somstatsmakterna vidtar av enskilda, företag och kommuner måste upplevas sommeningsfulla och konsekventa för att nå detta mål. De måste kunna ses som ellled i förnyelsen av energisystemet. Utformningen av deklarationen inför den allmänna fastighetstaxeringen strider mol detta mål i så måtto all småhusägarnas strävan all spara energi motverkas av all sådana investeringar kan leda till ett högre taxeringsvärde och därmed en ökad beskattning. Fastighetsägare som lilläggsisoleral och salt in fönster med isolerglas fär fyra "extra" standardpoäng. Prot,1989/90:37 bart alldella förhållande motverkar enskilda fastighetsägares intresse all genomföraangelägna energibesparande åtgärder Mol denna bakgrund vill jag frågafinansministerm; Är regeringen beredd all läggaförslag som innebär alt energisparande åtgärder i småhus inte skall leda höjd bostadsbeskattning för den enskilde småhusägaren? 1989/90:294 av () lill ulrikesminislern om denpolitiska situationen i Väslsahara: , då invaderadeVäslsahara, har mer än 800 saharier fängslats och/eller försvunnit. Del harinle gått att få ordentlig information om deras fängslande. Ingen av dem harfåll sin sak prövad i domstol, vilket är ell brott mot mänskliga rättigheter.Internationella Röda korset har vägrats besöka de fängslade. Ingen vet var definns, om de är döda eller om de är i livet. Ständigt förekommer terroraktioner och olika slagsförtryck mot det sahariska folket. Exempel på detta är tillfälliga gripanden,tillfångalaganden, konfiskation av egendom, olagliga husrannsakningar m.m. Mot bakgrund av de brott mol mänskliga rättigheter somMarocko utsätter del väslsahariska folket för vill jag fråga; Är regeringen beredd atl i direktasamtal med marockanska regeringen påtala dessa brott och försöka fåklarhet i vad som hänl de försvunna och fängslade saharierna? 1989/90:295 av Per () lill statsrådet om EFTA;s planer på all skapa "osmos" med EG; 1 EFTA;s framlidsplaner ingår nu all man vill skapa"osmos" med EG, Vill statsrådet redogöra för vad della innebär? 1989/90:296 av Per () lill ulrikesminislern omEFTA;s Ösleuropapolitik: Vid EG-EFTA:s s,k, REX-möle den 30november i framförde riksdagsledamoten (),ordförande i den svenska EFTA-delegationen, som åsikt alt deösieuropeiska stater som vill ha samarbete med EFTA måste vänla i flera årtills EFTA har ordnat sina kontakter med EG, hell passiva syn påEFTA;s roll för utveckling skilde sig på ell pinsaml säll inle barafrån finländska och norska inlägg, ulan också från flera EG-parlamenlarikersuppfattning all EFTA vore mer lämpat för östeuropeiskt medlemskap än EG, Delar regeringen den pinsamma ochskamliga uppfattningen atl EFTA och bör visa kalla handen,när nu begär närmare samarbele? 1989/90:297 av Per () lill slalsminislern omrelationerna EFTA-EG; Sedan , EG;s ministerråd ochEG-parlamenlets utrikesutskott nu tagit ställning lill EFTA;sförhandlingsmodell enligt den s,k, EES-modellen slår det klart all denna ickeär framkomlig. Någol medinflylande för EFTA-länder pä beslutsprocessem är icketänkbart, I detta läge återstår följande möjligheler; 1) Regeringenfortsäller med ensidig svensk anpassning till EG, dvs, i realitetenunderkastelse under EG-regler och gör till lydstal, 2) Regeringenbegär EG-medlemskap och gör lill elt ulkanlslän i en västeuropeiskkärnvapen- och kärnkraflsdriven supermakt, 3) Regeringenlänker om och lar initiativ till förstärkt all-europeiskt samarbele - inleminst inom miljöområdet - bl,a, genom utvidgning och förstärkning avEuroparådet, ECE, ESK. EFTA m,fl, existerande samarbels-organisalioner. Vilken väg länker regeringen välja? 1989/90:298 av Per () lill justitieministern ominnebörden av EG;s s.k. "acquies communautaire"; Enligt EFTA;s planer skall Sverigei klumpania EG;ss,k, acquies communautaire. Vill justitieministern redogöra förvad della innebär och exakt för hur del skall gå lill under iakttagande av fullrespekt för svensk juridisk tradition och svensk grundlag? 1989/90:299 av () lill utbildningsministern omGlobalradion: Globalradion hotas av nedläggning ijanuari. Anledningen sägs vara låga lyssnarsiffror. All ell sådanl seriöst och medvelandegörande program måstestryka på foten för kommersiellt länkande känns kränkande i välfärdsstatenSverige, och för utbildningsministern, som värnar om kvalitet, måste det kännassom elt nederlag för kulturen. Det är vikligl all bygga broar mellan rika och falliga ochall öka förståelsen mellan människor i hela världen, och del är precis del somGlobalradion bidrar lill. Del verkar orimligt alt man inle ens sänder de program somredan producerats, där både mänskliga och ekonomiska resurser spillts lillingen nytta. Kan en ändring av sändningstiden vara en lösning för allkomma lill rälla med de låga lyssnarsiffrorna? Jag frågar: Hur kommer utbildningsministern atl agera i denna frågasom rör Globalradions fortsatta liv? 1989/90:300av () lill statsrådet om flyktingmottagandel: Jag har erhållit ett brev som enchef på en invandrarförläggning skrivit till sina anställda. Det slär i brevet: "För all en objektiv och sakligverksamhel i linje med statsmaktensoch invandrarverkets linje skall kunna bedrivas på förläggningen har jagvidare beslutat atl samtliga lärare utom den som har del administrativaansvaret inte får vistas på förläggningen utanför sin fastställdatjänstgöringstid ulan tillåtelse av förläggningschefen eller skolchefen. Efler möle med lärarpersonal och skolchef samtundertecknad kan ovannämnda beslut ev. Är detta något som över huvud tagelkan accepteras i ett värdigt flyktingmottagande? 1989/90:301 av () lill utrikesministernom den politiska situationen i Väslsahara; Del tar lid all bygga upp enopinion för små länder, särskilt om de ligger långt bort i en annan världsdel. 1 har del , när blir självständigt,visat sig vara ordentliga svårigheter att väcka engagemang för delväslsahariska folket, som bor i den sista kolonin i . Del har varit svårtatl få med även de nordiska länderna. Ar utrikesminister all ta ell nordiskt initiativ i den här frågan, så atl de nordiskaländerna stöder Väslsahara och trycker pä för all få lill stånd enfolkomröstning? 1989/90:302 av () till statsrådet om gymnasieundervisningen för döva; De döva har under alla år hävdatsin räll lill sill eget "första språk", teckenspråket, och har sedanmånga år också fåll del erkänt. var teckenspråket förbjudet, och de döva skullelära sig läsa på läpparna och tala som enda kommunikation. Dessa pedagogiskaidéer är nu hell utbytta. Men i har de döva ungdomar som går på gymnasiet påvissa lektioner lärare, som enbart undervisar ulan teckenspråk. Borde inte kunskaper iteckenspråket vara ett oavvisligt krav när del gäller dessa lärare? 1989/90:303 av Per () lill miljö- ochenergiministern om EG:s miljöskydds- och konsumenlsäkerhelsregler: Enligt EFTA:s planer skall Sverigeanta EG;s s.k. Cassis Dijon-princip angående miljöskydds- ochkonsumenlsäkerhelsregler Vill miljöministern redogöra exaktför vad detta innebär för svensk del och vilka effekter del skulle få försvenska möjligheler all upprätthålla importförbud eller särskilda krav påimportvaror som ur svensk synvinkel betraktas som miljöfarliga ellerhälsovådliga? 1989/90:304 av () till ulrikesminislernom den politiska situationen i Väslsahara: för Väslsahara innebär all direktaförhandlingar mellan Prot. 1989/90:37 och Polisario skall inledas förall leda fram lill en folkomröstning om självbestämmande.Direkta förhandlingar har ännu inle kommit i gång, träffadesrepresentanter för Polisario och kung 11 av i inledandesamtal. Dessa samtal ledde dock inte fram till en dialog mellan de bådaparterna. Fredsprocessen har därför avstannat och hamnat i ett dödläge. Vilka initiativ länker den svenskaregeringen la för alt fredssamtalen skall kunna återupptas mellan ochPolisario? 15S Kammaren åtskildes kl, 14,31, 1 S Svar på interpellation 1989/90:50 om en riksomfattandekampanj mot våld......................................................................................................... 1 BrittaBjelle (fp) () 2§ Svar på interpellation1989/90:25 om regeringskontakter med RagnhildPohanka (mp) 3§ Svar på interpellation 1989/90:38 om Boforsaffären och relatio nerna till .............................................................................................. 17 PerGahrton (mp) GudrunSchyman (vpk) () 4S Svar på interpellation 1989/90:39 om en aktiv svensk nedrust ningspolitik..................................................................................................... 24 GudrunSchyman (vpk) 5 § Svar på interpellation 1989/90:32 om egenavgiften för riksfärd ljänst .............................................................................................................. 30 () 6§ Svar på interpellation 1989/90:41om rotfyllnadsmaierialet N2 . . 36 () 7 § Svar på interpellation 1989/90:45 om åtgärder för all minska be hovet av socialbidrag...................................................................................... 41 Margö (vpk) 8§ Svar på interpellationerna1989/90:61, 63 och 68 om det ökade UllaTilländer (c) CharlotteCederschiöld (m) () 90 Margö (vpk) 9§ Svar päinterpellation 1989/90:46 om kriminalpolitiken 59 JustitieministerLaila () () 10................................................................................... §Svar på interpellation 1989/90:55 om åtgärder mot väldet 67 JustitieministerLaila () () () 11 § Hänvisning av ärenden lillutskott............................. 80 12 § Bordläggning............................................................. 80 13 § Meddelande om interpellation 1989/90:92av (vpk) om 81 14 §Meddelande om frågor 1989/90:283 av () omåterinförande av affärs tidslagen .................................................................... 82 1989/90:284 av ()om förtydligande av tidsbe gränsningskungörelsen............................................... 82 1989/90:285 av (vpk)om den politiska situatio nen i Väslsahara.......................................................... 83 1989/90:286av (vpk) om planerade 1989/90:287 av (vpk) om ABB;s verksam hel i ................................................................ 83 1989/90:288 av () om den politiska situatio nen i Väslsahara.......................................................... 84 1989/90:289av () om förbud mot oljeutvinning 1989/90:290 av () om den politiska situa tionen i Väslsahara..................................................... 84 1989/90:291av () om flyktingmoltagandet 85 1989/90:292 av () om professuren i social medicin vid ............................... 85 1989/90:293av () om 1990 års fastighetstaxering 85 1989/90:294av () om den politiska situationen i 1989/90:295av Per () om EFTA;s planer på alt skapa"osmos" med EG................................................... 86 1989/90:296av Per () om EFTA:s Ösleuropapolitik 86 1989/90:297av Per () om relationerna EFTA-EG 86 1989/90:298av Per () om innebörden av EG;s s,k, "acquiescommunautaire"............................................... 87 1989/90:299av () om Globalradion............ 87 1989/90:300 av () om flyktingmottagan del............................................................................... 87 1989/90:301 av () om den politiska situa tionen i Väslsahara..................................................... 88 Prot,1989/90:37 Prot, 1989/90:37 1989/90:302av () om gymnasieundervis- -------------- 1989/90:303av Per () om EG;s miljöskydds- och 1989/90:304 av Krislina () om denpolitiska situatio nen i Väslsahara..................................................................... 92 gotab 99406, 1990