prot · GD09122 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:122 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 § Justering av protokoll 2 § Svar på fråga 1989/90:569 om personaldrivna dag- ochfritidshem AnL 1 Statsrådet ; har frågat mig när eltförslag kominer till om en förändring av statsbidragsreglerna sominnebär atl personaldrivna dag- och fritidshem kan komma till stånd Regeringen har i den avlämnadekompletteringspropositionen (1989/90:150. bil. I. s. 37) uttalat följande; "Det statliga bidragssystemet lill barnomsorgen börförändras så att möjligheter öppnas för personal att äga och driva daghemeller fritidshem (personalkooperativ). Detta bör ske för atl underlättautbyggnaden lill full behovstäckning, erbjuda fler alternativ i barnomsorgenoch för att erbjuda personal som slår utanför barnomsorgen ylleriigareen alternativ verksamhetsform. Avsikten är att erbjuda personalkooperaliva daghemoch fritidshem samma finansiella villkor som existerande former av daghem ochfritidshem. Den särskilda förordningen om statsbidrag till kommunerna för barnomsorgbör således kompletteras så att personalkooperaliva daghem och fritidshem blirstalsbidragsberättigade." 2 (); Jag får väl först tacka för svaret, trots attdet infe var något svar på min fråga. Jag t.o.m. vände på bladet i del utdeladesvaret, eftersom jag tänkte atl det måste finnas någonting annat än bara delsom står i kompletteringspropositionen. Det som citeras därifrån säger juingenting. stod statsrådet här i denna kammare och sade att delkommer elt förslag om detta. Men här finns inget förslag alls. Ikompletleringspropositionen slår del att situationen bör förändras, alt densärskilda förordningen bör ändras, osv. 1 protokoU 1989/90:122 Prot.1989/90:122 Men min fråga var ju; När kommerdella till stånd? Vad som är viktigt är 15 maj1990 ju vad som sker i verkligheten ochinte vad man eventuellt skriver. ett löfte, eller har ett löfte denhär gången förvandlats till en eventuell mål- I ' b sättning? har ju ofta skeltmed de socialdemokratiska löftena. Jag måste faktiskt slälla frågan en gång lill: När skallstatsbidraget till kominunerna ändras? Regeringen kan ju faktiskt självgenomföra denna ändring ulan alt gå lill . Jag förmodar atl manemellertid måsle gå lill för atl ändra pä inriktningen. Denna fråga kräver faktiskt ell svar, och delta var juingel svar Beror della förhalande på att inte vill ha någraalternativ lill den kommunala barnomsorgen? Med lanke på en hel del uttalandensom har gjorts tidigare förslår jag nästan alt detta måsle vara skälet. Jagtror aff snart kommer aff vara alldeles ensam i regeringen ochför övrigt i hela landet om all lycka alt del endast är politiker som skall bestämmaöver familjen och alt dessa skall kunna frånta föräldrarna rätleri atl självavälja. Det finns en hel del uttalanden som lyder på all det är ell socialistiskttänkesätt som ligger bakom. AnL 3 Statsrådet ; Jag måsle säga alt jag är förvånad över denkommentar som ger på mitt svar Det är ju alldeles uppenbartatt om regeringen uttalar sig på detta sätt i kompletteringspropositionen,kommer del ell förslag. kan naturligtvis träda i kraft tidigast den 1januari 1991 i samband med ett nytt budgetår. Kommunerna har således gott omtid att inrätta sig efter delta. Ariledriirigeri lill dröjsmålet är framför alllregeringskriseri och deo turbulens som följde, vilket gjorde att vi iregeringsarbetet tappade någon månad i tempo. Vi arbetar nu med denna fråga,och min avsikt är all lägga fram förslag som kan träda i krafl den 1 januari1991. AriL 4 (); År det irite litet seril. egeritligeri?Statsrådet sade urspmugli-gen att skälet till denna utvidgning var atl manskulle se om det inte gick all få fram fler barnomsorgsplatser Situalionen ärju faktiskt krisartad i många orter i landet när del gäller tillgången påbarnomsorgsplatser. Innebär inte del som nu-sker all frågan segdras alldeles ionödan? Statsrådet säger alt man har gjort en genomgång, och hansade atl delta var möjligl och alt del skulle komma ellförslag. Meu vi har fått höra alt det skulle dröja så länge somlill den 1 jariuari Det har nämligen alltid förespeglals oss atl dellaskulle kunna ske ganska snarl. Är det inte så att det faktiskt är nödvändigtatl få detta till stånd redan nu? Man kan misstänka alt del är juslalternaliveri som statsrådet är rädd för AriL 5 Statsrådet ; Jag känner ingen rädsla inför alternativeu. ytterligarealternativet har vi ju också mycket klart angivit i komplefferings- Def handlarnaturligtvis om att alternativen skall bidra fill atf klara utbyggnaden tillfull behovstäckning och alt fånga upp de personal- Prot. 1989/90:122 grupper som inte är intresserade av all arbela inom ramen för denbefintliga barnomsorgen . Jag har däremot oftasagl atl jag inte från personalen har känt av något P 1 8 direkt våldsamt tryck föratl få inrätta personalkooperaiiv. De borgerliga debattörerna har varit ganskaensamma om atl hävda att ett sådant tryck skulle finnas. Jag har aldrig blivituppvaktad av någon personalorganisation som har velat få igenom detta. Det äremellertid viktigt all vi, om vi kan finna rimliga former för det, ocksåutnyttjar denna resurs. Kanske kan del ge en del. DanielTarschys och jag var i en tidigare debatl överens om all bidraget frånpersonalkooperaliven lill uppfyllandet av målet om full behovsläckningförmodligen är marginellt men atl kooperativen ändå kan bidra. De förändringar vi genomför genlemot kommunerna brukar gälla helabudgetår. Retroaktivitet i politiken är vi ju alla lilel försikliga med. AnL6 (): Jag kan verkligen hålla med om att della är en marginell förändring.Med den inställning som Bengl har visat tycker jag ändå attdenna marginella förändring är positiv. Det är väl alldeles självklart altstatsrådet inte har blivit uppvaktad av någon, eftersom verksamheten när delgäller dessa alternativ har varit så inskränkt. Det som har erbjudilsföräldrarna har ju varit den kommunala barnomsorgen. Densocialdemokratiska ideologin har gått ut på att det är politikerna som skallbestämma över vad föräldrarna skall erbjudas, och föräldrarna har inte haftnågon som helst möjlighet att själva välja. Vi har fått höra dettahär i kammaren. Bl.a. har sagt att barnens behov är en gemensamangelägenhet som vi skall klara av all tillfredsställa inom den offentligasektorn. Och med denna inslällning är socialdemokraterna naturligtvis ganskamotsträviga när del gäller alt föra över bestämmanderätten från politiker lillföräldrar Jag tror alt snart kommer all vara ganska ensam omdenna ensidiga uppfallning. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1989/90:593 om huvudmannaskapet för äldreomsorgen har frågat mig om regeringeri ämriar lägga fram någonproposition om huvudmannaskapet om äldreomsorgen och i så fall när. Somframgår av kompletteringspropositionen förbereder regeringen en reform aväldreomsorgen med utgångspunkt i äldredelegationens rapport (ds 1989:27)Ansvaret för äldreomsorgen, och den omfattande remissbehandlingen avrapporten. Vissa delar av de kommande förslageri skall först 1* proiokoU 1989/90:122 Prot.1989/90:122 behandlas av lagrådet. En proposition kommer därefter enligtplanerna atl föreläggas . Svar på frågor (); Jag ber all få tacka för svaret på min fråga.Det är inte bara kompletleringspropositionen som har gett oss en aning om atldel skall hända någol på äldreomsorgsområdet. Det är något som vi har väntatväldigt länge på. När vi läste propositionsförteckningen vid riksmötetsöppnande förutsatte vi att propositionen skulle komma , för så stoddet. Vi hade väntal på den tidigare också, men av olika anledningar har denskjutits . Del är myckel olyckligt alt det är på det här viset, förbåde kommuner och landsting behöver ha besked i dessa frågor så atl de vet hurden framlida planeringen skall se ut. är det faktiska förhållandel attkommunerna avvaktar och låter åldreomsorgen vara som den är, därför att de intehar fått något besked om hur framliden skall te sig. De som förlorar på det härär våra äldre som blir en alll större skara, och som dessutom behöver alltmervård. Del tidningsreferat som jag refererade lill i min frågagör ju att del känns än mer oklart. Sjukvårdsministern uttrycker det så, alt åena sidan kan hela primärvården gå över till kommunerna, men å andra sidan kanvissa sjukvårdande uppgifter inte alls kan gå över lill kommunerna. Tidningarna refererar en källa, kanske pä departementet,som påstår alt en blivande proposition tydligen kommer all innehålla förslag omen slor valfrihet för kommunerna. Jag vet all statsrådet inte kan gå in påinnehållet i den proposition som är tänkt att läggas fram, men något kanskeändå kan avslöjas för alt underlätta för kommunerna. Jag vill i alla fall ställa några frågor När harregeringen tänkt alt detta skall träda i krafl? Hur pass lång förberedelsetidskall vi få i för den här propositionen? Vi är ju inte specielltbortskämda med långa förberedelselider utan det brukar vara snabba ryck. Jag anar ett starkt engagemang föräldreomsorgsfrågan också från den eenlerparlistiska riksdagsledamoten . Det är jag glad för, och jag hoppas att vi skall kunna diskuteraäldreomsorgsorgani-salionen mer konkret när propositionen kommer. Förskjutningen, i förhållande till vad vi ursprungligenhar sagt, har helt och hållet orsakats av den regeringskris som gav oss enmyckel obekväm och ovälkommen lempoförlust tidigare . Med delväldiga material som äldredelegationens förslag och remissbehandlingen innebärmåsle man arbeta både brett och omfattande, och det år ganska komplicerat. Vihade behövt för all kunna lägga fram en proposition . siktar vi mol att kunna bekantgöra de förslag som vihar och sända dessa till lagrådet. Därefter skall vi naturligvis avvakta lagrådsremissen och lägga fram en proposition i anslutning till början . Vi kom mer också att tala med socialutskoltet, så att det kan förbereda beredningen 4 av propositionen . Målet är naturligtvis inställt på alt vi skallkunna fatta beslut om Prot. 1989/90:122 ändrade organisatoriskaförhållanden för äldreomsorgen. Sedan länker vi oss alt är1991 skall användas till förberedelser och ikraftträdandet sker som sagl den 1januari 1992. AnL 10 (); Vi får innerligt hoppas, kanske med vissacitationstecken, att det inte blir någon ny regeringskris, även om det kanfinnas risk för en sådan, eftersom utvecklingen inte är mer gynnsam nu än denvar vid föregående regeringskris. Detta är en väldigt viktig fråga, och ju lill cenlerpartiets inslällning. Vi vill i första hand att man skallse lill att verksamheten fungerar Där det fungerar väl i vårt land finnsdet ingen anledning atl gå in och ändra på huvudmannaskapsfrågan bara förprincipens skull. Del är viktigare alt man ser till att den nuvarande ordningenförbättras något och alt man gör vad som krävs för alt man under nuvarandeformer skall kunna förbättra verksamheten. Kommunerna har också en mycket dåligekonomi, och detta gäller även landstingen. Del är ju ekonomin och utbytet mellanlandsting och kommuner som är den stora, svåra och tunga frågan. Jag vill bara göra en markering till. Helasyftet med den här reformen är givetvis att öka tryggheten, öka valfriheten ochhelst även alt öka den enskildes självbestämmande inför behovet av äldreomsorg.Efler att ha sett den myckel omfattande remissopinionen är vi övertygade om attdet finns åtskilligt som gär atl rätta till och som går all organisatorisktgöra bättre när det gäller fördelningen av ansvaret. Detta bör ske pä ettrationellt sätt, vilket den enskilde kommer att ha stor glädje av framöver AnL 12 (): Jag ber att få tacka statsrådet för detta tillägg tillsvaret. Vi ser också med stor spänning fram emot vad delta förslag kommer atlinnebära. Vi kommer även att läsa det med slor noggrannhet och ta hänsyn tillde remissvar som har lämnats in. Detta är ju, som statsrådet säger, ett mycketomfattande material. Det viktigaste är att vi snabbt kommer ifrån denbeslutsvånda som har hållit denna verksamhet på sparlåga under ett antal åratl vi snabbt får ta igen den förlust som vi har gjort och atl vi kommer i kappnär del gäller del värdbehov som finns ute i landet. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1989/90:599 om alkoholinformationen i har frågat mig om jagär beredd alt medverka till alt skattemedel avseende alkoholinformation enbarlmedges lill seriös sådan. Prot.1989/90:122 Min svar är ja. 15 maj1990 Jag vill därutöver göra StenAndersson i uppmärksam på alt den skrift hanhänvisar till i sin fråga är en seriebok som i skämtsam och satirisk Svarpåfrågor behandlar värt förhållande lillalkohol. Den vänder sig till ungdom. Den ärutgiven av Athenagruppen. som är en självständigt arbetande opinionsbildandearbetsgrupp. 14 i (m): Jag tackar för svaret. Det är positivt attstatsrådet vill fortsätta att anslå medel till en korrekt och seriösinformation. Men han tänker tydligen fortsätta att ge medel också lill den härAthenagrupperi. Jag skall bara nämna några exempel på vad gruppen påstår i sinbok: 9 av 10 svenskar super Hur kau då fungera kulturellt, socialt ochekonomiskt? Det är obegripligt. Vidare påstår man: Hembränning, del sysslarbara några gamla gubbar med. Danskarna dricker dubbelt så mycket som vi, men såser de också ul som de gör Om detta är någon form av skämt från sidaså är det minst sagt felplacerat. Framför allt lycker jag alt della är direktoförskämt och diskriminerande mol danskarna. Danskarna har säkert - lillskillnad från - humor, men de har redan börjat uppmärksammadenna skrift. Del är viktigt atl vi informerar ungdomar om alkohol, får vara någon måtta på överdrifterna; Det är mycket lättare alt hittafelaktigheter i derina bok än atl hitta någon sida där det finns någon form avkorrekt information. Det är bra alt man skall anslå medel till seriösinformation i en allvarlig fråga. Låt gärna folk skriva vad de vill men anslåinte pengar till vilkel skräp som helst, något som man tydligen har gjort i dethär fallet. Jag har faktiskt inte haft tid all läsa heladen här skriften. Del har också litet att göra med mina speciella tekniskasvårigheter att la till mig detta. Men jag har i stället inför denna debattfrågat åtskilliga som har läst den. Del är en provokativ skrift som är mycketovanlig. Där finns en del påståenden, precis som de i Malmöciterade, påståenden som får människor alt studsa till. Jag tror dock atl manmåsle läsa skriften i sin helhel och känna på hela anslaget i den för att kunnabilda sig en uppfattning. Ett faktum är alt de unga människor som jag har talat medoch som har läst skriften tyckt atl den har varit läsvärd i den meningen har varit nyfiken och velal forlsalla atl läsa och lareda på vad som står. Del är inte alldeles enkelt all få unga människor att medengagemang gå in för alt läsa om alkoholens inverkan. Men här har Athenagruppenförsökt atl hitta en okonventionell form. Den fortsatta debatten får väl avgöra om della var lyckateller inte. men de signaler som jag har fått när det gäller den härboken har varit myckel positiva. AnL 16 i (m); 6 Herr lalman! är ju allting i ochför sig relativt. Det vore intressant atl få velahur många ungdomar som statsrådet har talat med. Visst är det viktigt alt vi ger korrekt information. Menvad kan det finnas Prot. 1989/90:122 för fördel i atl vara direkt oförskämd och förfalska verkligheten? Ungdo- marna är betjänta av och vill ha information. Men på det här sättet staplar ] ] manoseriösa påståenden ovanpå varandra och skapar i dagens till pa jragor på köpeten debatt om diskriminering av folkgrupper Mau säger att ett broderfolk ser ut som del gör, eftersomdet i det landet dricks dubbelt så mycket som i . Det skall bli skoj attse hur man uppfattar det här i de danska tidningarna. Danskarna har humor mendetta överskrider nog gränsen även för deras förmåga alt inse del humoristiska. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1989/90:612 om normerför existensminimum har frågat socialministern: Är socialministern medveten om den slora spännvidden italen för existensminimum i landet och vad den betyder för personer som pågrund av skillnaden tvingas söka socialbidrag? Vad kan socialministern göra för atl riksskatleverketsnormer för existensminimum bättre skall harmonisera med de högre normerna? Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Normerna för socialbidrag och riksskatleverketsnormalbelopp för existensminimum kan inte på elt enkelt sätt jämföras medvarandra. har i allmänna råd arbetat fram normer förvad som är atl anse som skälig levnad.snivå enligt socialtjänstlagen.Socialstyrelsens normer omfattar alla vanliga levnadskostnader, vilket intenormalbeloppet för existensminimum gör För att man skall kunna jämföra de olikanormerna bör därför till normalbeloppet för existensminimum läggas kostnaderför resor till och från arbetet saml vissa kostnader för möbler, husgeråd, TV,radio, m.m. Nar det gäller normerna för barn är normalbeloppet förexistensminimum lika för alla barn oavsett ålder och inte somsocialbidragsnormen uppdelat på olika åldersgrupper Normalt skall socialbidrag till uppehälle inte behöva utgåtill den som har införsel eller utmätning i lön, eftersom förbehållsbeloppet inormalfallet ungefärligen motsvarar den skäliga levnadsnivå som bistånd enligt6 8 socialtjänstlagen skall tillförsäkra den enskilde. Regeringen har emellerlid gett riksskalleverkel i uppdragatt göra en översyn av utsökningsbalken. En av huvudpunkterna i översynengäller jusl införsel och utmätning i lön. Där torde även frågor om beräkning avförbehållsbelopp komma upp. Uppdraget skall redovisas under hösteu 1990. AnL 18 (); Jag lackar statsrådet försvaret på mina båda frågor Som framgår av svaret på den första frågan var denfrågan mer retorisk.Jag fick elt mycket positivt besked i slutet av frågesvaret, där det sägs atlstatsrådet är väl medveten om problemen. Men om man ser till alla fyra normerna, och då inberäknarjag också och normer, år del givet atlman utgår ifrån olika värderingsgrunder och olika kostnadsposter ifamiljebudgelen. Det kan naturligtvis inte styras från centralt håll. Men lägeltycks vara att är olika i olika kommuner. Visserligen bestämmer varje kommun sin socialbidragsnorm.Ett fåtal kommuner ligger tydligen väl över , men de flesia följersocialstyrelsens rekommendationer för att därigenom förekomma besvär frånkommuninvånarna. vilket jag hoppas atl vi kommer alt fåen lösning av, de människor som är utsatta för införsel på lönen.Skattemyndigheterna och kronofogden går där efter riksskatleverkets norm, dvs.den lägsta . Det visar sig atl socialarbetarna tvingas ge socialbidrag iett allt större antal av de fall de har hand om för all de människor som ärutsatta för utmätning och införsel skall klara sig. Det är en myckel stor skillnad mellan dessa båda normer Delrör sig om . Jag tycker att dessa normer bör jämkas samman och bli sålika som möjligt. Men jag är ändå tacksam för statsrådets svar. Min tolkning äralt man länker se på detta problem, och det sista stycket i statsrådels svarvisar att det är jusl den problematik som jag har lyft fram som är föremål förutredning. Det är alldeles riktigt. Låt mig baratillägga alt det också är min uppfattning att vi behöver få litet mersammanhang och samstämmighet i de olika regler som finns för att t.ex. beräknaförbehållsbelopp men också för atl fä fram det som över huvud taget skall varaden skäliga levnadsnivån. Jag ser fram emot riksskatleverkets arbete, som just utgårfrån normalbelopp för existensminimum. Jag hoppas att vi med det arbetet sombas skall kunna få litet mer systematik på det här området. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1989/90:567 om muntlig förberedelseinför domstolsförhandlingar har frågat mig om regeringen är beredd altpröva om rätten lill muntliga förberedelser inför domstolsförhandlingar kanbehöva stärkas av rätlssäkerhetsskäl. Frågan hänvisar till ett aktuellt fall som jagnaturligtvis inte kan kommentera. Däremot vill jag passa på tillfället allkort redovisa vilka regler som gäller för förberedelser av mål i domstol. Jaggår då in både på vanliga tvistemål vid tingsrätterna och på råttegången iarbelslvister. Vid förberedelsenskall parterna precisera sina ståndpunkter i målet och talaom, vilken bevisning de vill åberopa. Syftet äran bereda målet så atl det Prot. 1989/90:122 sedan kan avgöras vid en enda koncentrerad förhandling, huvudförhand- 15maj 1990 lingen. Under förberedelseskedet skall det i princip inte förekomma någon [ I argumentationeller bevisupptagning, ulan den skall sparas till huvudför- ar pajrag rhandlingen. Reglerna i om förberedelse ändrades såsent som . var huvudregeln atl förberedelsengenomgående skulle vara muntlig. Lagändringen innebar atl reglerna gjordes merflexibla så att tingsrätterna fick större möjligheter alt anpassa förberedelsenefter vad olika mål kräver Det kan t.ex. ofta vara lämpligt att först inhämtaett skriftligt svaromål så alt parternas positioner är kända i sina huvuddragoch all därefter kalla parterna till ett muntligt sammanträde. 1 andra fall vara lämpligare att direkt kalla lill ett samriianträde. 1 propositionenframhölls atl så ofta är fallet i mål där svaranden processar utan juridisktutbildat ombud. Rätten har då möjlighel att direkt genom frågor reda uleventuella oklarheter Del framgår också av propositionen att domstolen vid valelmellan skriftlig och muntlig handläggning bör fästa stor vikt vid parternasönskemål. När målet är klarl för avgörande har parterna i tvisliga mål enabsolut rätt alt få huvudförhandling om någon av dem så önskar. Når det gäller arbelslvister infördes redan är 1974 denregeln alt arbetsdomstolen efter omsländighelerna bestämmer i vilken mänförberedelsen skall vara muntlig eller skriftlig. Även på detta område kanförberedelsens form därmed anpassas lill vad det enskilda målet kräver. Avpropositionen lill lagändringen framgår atl del ibland, t.ex. om det finnsanledning att räkna med att svaranden inte kommer att avge något skriftligtsvaromål, kan vara lämpligt atl sälta ut målet lill muntligförberedelse. Målet avgörs normall efter huvudförhandling. Enligt min mening är rättssäkerheten bäst tillgodoseddgenom ett regelsystem soi.i gör del möjligt alt anpassa förberedelsens formefter vad målet och parterna i del enskilda fallet kräver Ett Sådant syslem harvi . Mitt svar till är att några ytterligare övervägandenhuruvida rätlen till muntlig förberedelse behöver stärkas avrättssäkerhetsskäl'enligt min uppfattning inte behövs. Jag har därför inte föravsikt att ta initiativ lill några åtgärder från regeringens sida i dennafråga. Det finns i del sammanhanget anledning alt betona alt en part praktiskttaget alltid har möjlighet all få lill stånd muntlig handläggning när måletskall avgöras. 21 (); Jag ber att få tacka justitieministern för svaret på min fråga. Självfallet kan vår diskussion inte gälla del enskildafall som har föranlett frågan. Däremot tycker jag att det fallet reser en delprincipiella frågor som är intressanta alt diskutera för framtiden. Allas likhet inför lagen är någol som är grundläggande förhela vår rätts ordning och som naturligtvis är det som måste vara utgångspunkten för de regler som finns vid rättegångsförfaranden av olika slag. Men likheten un dergrävs av atl olika människor har olika förutsällningar alt kunna lägga fram sin sak. Det är helt klarl atl en del människor har lätt att uttrycka sigi 9 Prot.1989/90:122 skrift och presentera sitt ärende i skrift. Andra människorhar sämre förut- sättningar för del och större behovav all kunna framställa sin sak muntligt. ' När del gäller det fall somföranledde min fråga, nämligen den AD-pröv- P J b nifig 5om kom som en följd avstrejker på i , har de instämdaarbetarna känt atl del faktum atl det inte blir en muntlig förberedelseinnebär en rällsförslust för dem och atl de inte får de möjligheter attpresentera sin sak som de skulle vilja ha. Delta fall ger ändå vid handen atlregelsystemet behöver ses över och atl rätten till muntlig förhandling måstestärkas även på förberedelseplanet. Jag beklagar därför den slutsats som dras idel här svaret, nämligen att inga initiativ skall las på delta område.