prot · GD09108 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:108 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Svar på frågorna 1989/90:499 och 500 omåsiktsregistrering Per har frågat mig dels vad som i daggäller beträffande åsiktsregistrering inom parfi- och statsapparat avicke-socialdemokra-ter. dels vilken roll jag spelat under min politiska karriärbeträffande den s.k. Sapoverksamhet som beskrivs i boken. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Lål mig inledningsvis slå fast atl del socialdemokratiskapartiet inte bedriver någon åsiktsregistrering. Beträffande staten får enligt 2 kap. 3 § i regeringsformenanteckning om medborgare i allmänt register inte utan hans samtycke grundasenbart på hans politiska åskådning. I och med denna bestämmelse finns alltsåett grundlagsskyddat förbud mol åsiktsregistrering. Till detta kan läggas att justitiekanslern () påregeringens uppdrag utrett om otillåten åsiktsregistrering harförekommit hos säkerhetspolisen efter är 1969. I sitt yttrande slår JK fastalt någon otillåten registrering inte förekommit. Per hänvisar i sina frågor till en nyutkommen bok,. Jag accepterar inte den beskrivning som ges iboken och som också återspeglas i frågorna. Efter log kommunistiska partier medvåld maklen i . I förde socialdemokrater en målmedveten kampmol kommunisterna på arbetsplatserna för alt förhindra atl något sådanl skullekunna hända här. Det var en mycket hård kamp. Detta var emellerlid före min lid som ansvarig i centralapolitiska sammanhang. Jag hann därför inte göra någon insats på delta områdel.Det får andra ta ål sig äran av. 1 Riksdagetis protokoU 1989/90:108 Prot.1989/90:108 AnL 2 PER (): 24 april1990 Fru talman! Jag får först gestatsministern en eloge för atl han över huvud taget gör någon sorts försök attsvara. Jag har ställt liknande frågor till var pajragor , f.d. partisekreterare.Han har låtit meddela alt han över huvud taget intetänker svara. Till svarets innehåll. accepterar inte denbeskrivning som görs i denna synneriigen väldokumenterade bok. Vad är del,, som väsentligen är fel? Har socialdemokratin aldrigregistrerat parlifi-ender inom de socialdemokratiskaarbetsplalsorganisationerna? Genomfördes inte fackliga undersökningar under1965 och pä 1970-lalet, där man ari-lecknade partitillhörighet hos styrelsersolika enskilda medlemmar i fackliga avdelningar? År detta lögnaktigt? Är detinte så att denna arbelsplalsorgani-sation, s.k. , samarbetade intimt medIB? Var finns för övrigt IB;s register? Vart har de tagit vägen? Det här är enolöst fråga i hela IB-debalten. Finns de möjligen bland beredskapsregistren? När del gäller egna insatser framgår deti boken - och del går att kontrollera på annat sätt - alt han var SSU-ordförande1961 till 1967. SSU-ordförandena var enligt denna bok mycket centralt aktiva idetta sammanhang. och träffades itjänsten. Man måste väl begära av statsministern, när det görs allvarliga beskyllningari denna väldokumenterade bok, nägol mer än atl bara säger atthan inte accepterar bilden och sedan antyder atl han är väldigt stolt över enhård kamp som har förts ulan att gå in på hur denna kamp har förts?Anklagelserna är att de fördes med ojusta medel och med åsiktsregistrering.Det finns en lång rad frågor , som verkligen kräver belysning. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1989/90:529 onri förhandlingarna mellanEFTA och EG Med hänvisning till den information jaglämnade i har frågat mig om jag är bereddatt vidla åtgärder så alt listan med undanlag i de väntade EES-förhandlingarnablir offentlig och föremål för en demokratisk beslutsprocess innan elt avtalträffas. Vad jag sade i informalionsstund den 5 aprilvar all EFTA-sidan ringat in ett antal problemområden. Jag sade också att endel av problemen troligen skulle kunna lösas som återstårtill dess avtalet planeras träda i kraft, dvs. För andraproblem blir det nödvändigt all begära övergångsarrangemang eller i sistahand, undanlag. Jag framhöll atl ytterligare utredningsarbete behövdes,såväl i EFTA-kretsen som i de enskilda medlemsländerna. Jag underströk ocksåatl de skiljaktigheter som kartlagts på olika områden endast kan överbryggas ien direkt förhandling mellan EFTA och EG. I del sammanhanget kan våra förhandlingspositionersjälvfallet inte offentliggöras i detalj. Däremot är regeringen angelägen om att fortlöpande fådiskutera med bl.a. EFTA-delegation, i vilken samtligariksdagspartier är företrädda. Därvid går vi igenom de problemställningar somvi kommer alt ställas inför i förhandlingsarbetet. Vi redovisar också hurregeringen avser atl gå vidare i förhandlingarna. Förhandlingsresultatet, dvs. förslaget lill EES-avtalinkl. alla undanlageller andra särlösningar, kommer givetvis att offentliggörasinnan fattar sitt beslut. Som jag nämnde vid riksdagsinformationen gerUD;s handelsavdelning ut en lägesrapport med sammanställning påsvenska av de identifierade rättsakternas resp. titel, syfte och innehåll. Dennalägesrapport är i sin lur utgångspunkt för den problemorienlering som viräknar med att kunna offentliggöra under senare hälften av maj månad. av våra viktigaste syften med denna offentligaredovisning är atl stimulera och ge underlag för den allmänna debatten ianslutning till de förestående EES-förhandlingarna. AnL 4 (vpk): Jag skall be alt få tacka så mycket för svaretsom har gett. Jag är oroad av två skäl över denna process. Det enaskälet är alt jag lycker alt den demokratiska insynen är mycket svag, för atlinte säga obefintlig, i vissa avseenden. Del andra skälet är att tidtabellen idessa förhandlingar är myckel högt uppskruvad. Dessa två saker samverkar dessvärre på elt sätt som inte är bra. Jag sitter själv med i EFTA-delegationen som suppleant.Jag får inte vara med på alla möten, men jag får vara med på en del och hartillgång lill viss information. Men det känns även där pressande med dennatidtabell. Jag oroar mig egentligen över att listan på undanlag somskall tas fram och som bl.a. rör områdena miljö, säkerhet ochhälsa - som vi fick reda på vid del förra informationstillfället - utgör sådanafrågor som inte är frågor enbart för experter, eller opolitiska frågor Det ärfrågor som har växt fram i en demokratisk process i det här landet. Del ärfrågor som har förts fram i miljöorganisationer, fackförbund och liknande.Delta har gjort all vi har kommit dit vi har kommit. Hela den samling människor som har varit med i dennaprocess är naturligtvis intresserade av alt få la del av en process där mansedan skall pressa ned kraven, nivåerna, önskemålen eller vad det nu kan vara.Kommer del att bli möjligt för oss atl hinna få en demokratisk behandling ochfå en demokratisk process som kan passa in i denna tidtabell som man arbetarefler? Även om avtalet inte skall vara klarl förrän , skall ju ändåett avtal kunna träffas . Hur skall vi dä ha hunnit attdiskutera della, föra ul frågorna och få tillbaka en reaktion från alla debreda grupper som berörs? Del oroar mig mycket. Jag lycker inte att detta svarlugnar mig i det avseendet, atl det blir en demokratisk insyn och tid för dennaprocess atl verka. Prot.1989/90:108 AnL 5 Statsrådet ; 24 april1990 Fru talman! Ja, tidtabellen ärpressad. Det är en överenskommelse mellan ~ I I regering och riksdag att Sverigeskall försöka sätta i sjön ett avtal just paral- var pajragor juj q förverkligar sin interna marknad, dvs. Det ärutifrån detta som vi har lagt upp arbetet inom EFTA-länderna. gör alldet är pressat och kommer atl slälla slora krav pä oss allihop alt få det helaatt fungera på ett bra sätt. Vi är på det klara med alt riksdagsbehandlingen kommer attta , därför att den kräver många ulskoltsengagemang, precis som vi vetatt propositionen , alltså 1988, tog en hel vår att bearbeta. Nuförsöker vi att lägga fram vårt arbete så fort vi kan. Vi har tagit tid på oss,fru talman, med de här 1 400 rättsakterna som blir offentliga. Det harställts krav på atl de skall översällas till svenska, och det har vi gjort.Utifrån delta kan man själv också börja göra en analys, eflersom man vet vilkakrav som kan ställas på olika områden. Sedan gör varje departement sinagenomgångar av arbetet och sedan måsle vi la ställning. Det skall ske i samrådmed EFTA-delegationen för alt vi skall få ell parlamentariskt inflytande. Delär det besked jag har fått av , dvs. atl del ärEFTA-delegalionen jagskall vända mig till för att vi skall fä ett bra samarbete mellan regering ochriksdag i den här frågan. Men är det ju så, , att detär en viss skillnad mellan ä ena sidan vad regeringen skall göra och haransvar för och ä andra sidan vad parlamentet gör och har ansvar för AnL 6 (vpk): Jag ulgår ifrån atl en viss arbetsfördelningfinns också när det gäller dessa frågor Vad som fortfarande oroar mig ärtidtabellen. Det visar sig nu atl del kanske blir en myckel mer pressadtidtabell än man hade räknat med från början. Del har också kommit kritik frånEG-parlamentet och de länder som finns representerade där att processen ärodemokratisk. Kan man länka sig elt läge när regeringen kommer tillriksdagen och säger sig vara så hårt pressad av tidtabellen att den vill halill stånd en diskussion om man verkligen skall genomföra arbetet enligttidtabellen, eller om vi skall skjuta på den och i ställel låta en demokratiskprocess verka i en omfattning som kanske skulle vara bättre? Jag tycker inte om EG-harmoniseringen, och det vet AnitaGradin. Oavsett vad man lycker borde det för alla parter vara bättre atl fåtill stånd ett beslut som är demokratiskt förankrat och som har ett bredd stödså atl folk inte känner sig överkörda. I den här situationen lycker jag alt del verkar som altrisken är väldigt slor för att många människor och grupper kommer alt känna sigöverkörda i den här processen. Då blir också underlaget myckel ihåligt. Jag tycker nog att det är atl ta i, men detgör ju gärna , alt säga att del här är en odemokratisk process.Det måste ju ändå vara så atl EFTA-delegationen består av partieroch människor som har fått ett förtroende. Jag har faktiskt suttit i riksdagenett antal år och har medförtroende fått överlämna grovjobbet till kamrater som sitter t.ex. Prot.1989/90:108 i jordbruksutskottet. Viriksdagsdagsledamöter kan inte vara experter på allt. Det blir också i [ [ varjeriksdagsgrupp, fru talman, en arbetsfördelning. Jag tycker att det sam- P ''" arbete somvi har med EFTA-delegationen flyter mycket bra och all man ändå måste säga attdel i sig innebär en förankringsprocess. Jag tror också att ni iEFTA-delegationen förankrar er i olika frågor och jag förutsätter att det skeri riksdagsgruppen om ni har svåra frågor atl la ställning lill, precis som mangör när man sitter i ett utskott. Det bör ju ändå borga för förankring. AnL 8 (vpk); Jag är medveten om all har suttitbetydligt i än vad jag har gjort. Jag vet inte om del gör attjag skulle vara mindre demokratisk. kan del ju vara så att man har enannan syn på saker om man kommer utifrån och ser dem med friska ögon. Jag trorockså att en del av dessa frågor som t.ex. rör miljö, hälsa och säkerhet äveninlresserar slora grupper utanför de politiska partierna. Miljörörelsen t.ex.skulle ha behov av atl diskutera i fora utanför de stängda sammanträdesrum därändå myckel av processen regleras. Jag tycker atl del är berättigat atl tala omen odemokratisk process, eftersom det förekommer så mycket hem-ligstämplingaroch slutna rum i denna fråga. Vi har diskuterat i många andra sammanhang i det här husetall det förhåller sig på det här sättet. Det är viktigt alt också människorutanför de snäva partigrupperna får möjlighet att vara med och påverka i denhär viktiga diskussionen om framtid för atl vi skall kunna uppnå enbred förankring. Jag länker på fackföreningsrörelsen och miljörörelsen. Då fårdet ta sin tid, då måste det finnas ett läge där man säger all den demokratiskaprocessen är så viktig och värdefull alt tidtabellen kanske får skjutas upp.Skulle detta var möjligt? AnL 9 Statsrådet ; Jag tycker nog att del sker elt mycket brettförankringsarbete även ulanför . Jag kan ju se hur engagerade jag ochmina medarbetare är på alla möjliga konferenser och kurser Vi skulle kunnamedverka vid sådana dygnet runt. Men det finns ju flera som är engagerade. Delsker inom fackföreningsrörelsen och det sker på bredden. Även om man inte fårla del av förhandlingsposilioner och liknande i förväg, så råder ändå en storöppenhet i dessa frågor, och del är inte särskilt svårt all sälta sig in i demmed allt del material som finns. Det är kanske svårt atl sovra i materialet,men det finns många kunniga människor och det förs en bred debatt, vilket jagär mycket glad över Jag kan inte uttala mig om hur tidtabellen kommer att kunna hållas. AnL 10 (vpk); Jag vet ju, och det vet också,alt del hos konsli- lutionsulskottet ligger elt ärende där frågorna och turerna kring EG-harmo niseringen behandlas. Och vi vet också hur möjligt eller omöjligt del har va- 5 1* protokoU 1989/90:108 1989/90:108 rit atl få la del av detta papper Så vi kan nog vara överens om all det inte råder någon total offentlighet i den här frågan. I I Jag inser alt vi inte kommer längre i den här debatteri , Merijag skulle var pa jragor jStälla frågari om Ariita Gradiri ser del som möjligt all mari kan la upp och diskutera fråganom tidtabellen och att det kan vara viktigare atl ha eri orderillig ochdemokratisk diskussion, i som enskilt land, inför förhandlingarna istället för att hålla tidtabellen i förhållande till EG;s tidtabell, Anf,11 Statsrådet : Jag följer inte EG:s tidtabell. Jag följer den tidtabell som regeringoch riksdag har kommit överens om, nämligen all regeringen har i uppdrag avriksdagen att försöka sätta elt avtal i sjön . Om vi kommeratt vara kapabla att göra detta kan jag inte säga . Vi har lagt uppen tidtabell som vi förhoppningsvis skall klara av att hålla. Vad som kommeralt hända uuder resaus gårig, del vet vi inte . Del är så många svårafrågor och så många parler inblandade. Vi har ju inte ens börjat förhandla. Vikan hamna i många olika lägen och då ber jag all få återkomma till . AnL12 (vpk): Jag hoppas verkligen alt återkommer lill ochatt den avgörande frågan då inte är tidtabellen och om vi skall hinna med, utanatl det är innehållet i de överenskommelser som vi träffar och de processer somskall leda fram till besluten som är viktigast i denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1989/90:534 om vapenexporten och försvarsindustrinsutlandssamarbete har, med hänvisning till krigsmaterielexporlut-redningensbelänkande, frågat mig om min syn på det förslag lill reglering av vidareexportvid samarbetsavtal som utredningen fört fram. 1988års parlamentariska utredning om krigsmaterielexporten har haft som en av sinahuvuduppgifter att utreda konsekvenserna av och villkoren för den svenskaförsvarsindustrins samarbete med utlandet. Utredningen har föreslagit en skärptreglering på detta område. Jaghar i ett anförande i sagt, att det från minaprincipiella utgångspurikter är väsentligt att den utlandssamverkan som kommertill stånd sker inom ramen för de överenskomria riktlinjer vi har förvapenexporten och i övrigt enligt de principer vi tillämpar för vårt utrikespolitiskasamarbete med andra länder Krigsmaterielexporfutredningensbetänkande är nu föremål för en bred remissbehandling. Jag kommer att medintresse fa del av remissinstansernas synpunkter på utredningens förslag omutlandssamarbete och andra frågor. innanregeringen återkommer till med sitt samlade förslag till en Prot.1989/90:108 ny reglering på detta viktiga område. AnL 14 (); Svarpåfrågor Jag får tacka statsrådet för svaret. Orsakentill all jag ställde den här frågan är alt jag läste denna utredning och blevlitet oroad över de signaler som skickas ut ifrån den. Man säger iutredningstexten att undantag frän huvudprincipen om samarbete med andra länderomvapentillverkning bör kunna göras för del fall att regeringen vid sintolalbedömning kommer lill slutsatsen alt det är ett starkt svensktförsvarspolitiskt intresse alt samarbete kommer till stånd. Är det då enförulsättnirig fråri motpartens sida atl viss export därifrån tillåts, kan idet enskilda fallet export till tredje land medges av regeringen inom ramen församarbetslandets exportregler Vi har samarbete med fyra slora länder-Storbritannien,, och Västtyskland-vilka är slora vapenexporlörer till ,, och . Jag blev lilel orolig när jag läste det somstod i utredningen, och det var därför som jag ställde den här frågan tillministern, som i ell tal utvecklade sin syn på detta. Del som statsrådet säger om dessa principer är glädjande,men jag skulle ändå vilja att statsrådet förtydligar sig. Innebär detta ettklart avståndstagande från den öppning som utredningen föreslår, vilkel iförlängningen skulle kunna innebära all vi får en vidareexport av krigsmaterielsom innehåller svenska komponenter till länder som , ,och ? AnL 15 Statsrådet ; Jag lycker alt det är viktigt alt manrespekterar gången i elt utredningsarbete. Det är det jag försöker göra här Enutredning har lagt fram sill förslag, och dessutom är man enig om just de delarsom nämnde. Efler del all jag fick betänkandet har jag låtit det gå påen myckel bred remiss. Åven organisationer som vanligtvis inte brukar få sådanahär betänkanden på remiss har fåll detta, vilket jag tror all lill, eflersom jag vill ha en bred diskussion. Jag vill inte värdera utredningen förrän jag ser vilkaremissvar som hamnar på mitt bord och vad vi , efler alltdebatterande, kan föreslå all stifta lag om. 16 (); Det är glädjande alt det är såmånga organisationer som får della i remissarbetet kring utredningen, eftersomdetta är frågor som är oerhört aktuella. Del är många som har deltagit idebatten. Detta är en fråga där har haft somprincip att inte ha vidareexport på del sätt som sägs i utredningen. Delta ärviktigt, eftersom signaler skickas lill krigsmalerielinduslrin. Man ser där enkrympande marknad och måste hitta nya vägar för all klara sin överlevnad. Vi slår inför en strukturomvandling inomförsvarsindustrin. Ger man sådana signaler som utredningen ger kan industrinpåbörja elt arbete som kan Prot.1989/90:108 leda åt det hållet. Del är därförbra att ministern har talat om della och gjort 24 april1990 en markering. Men jag tror atlstatsrådet måste vara tydligare, eflersom del I I är en principiellt viktig fråga atlvi inte får vidareexport lill länder som vi i Svarpåfrågor 1, . g exporterat lill. Man måsle komma ihåg atl sälla in utredningensdiskussion i det större sammanhanget. Det vi skall tillverka i ärsådant som del svenska försvaret behöver. Vi skall inte ha någon tillverkningbara för expor-lens skull. Vi skall inte ha någon export för all skapasysselsättning ål vissa människor. I de diskussioner som pågår har jag mycket klarlpåpekat atl det är elt bra sysselsättningsläge pä den svenskaarbetsmarknaden för en omstrukturering av den svenska försvarsindustrin. Detär elt budskap som man fått från regeringen. Del skall vara en koppling mellan export och del behov somfinns inom det svenska försvaret. Delta i sig säger också en hel del. Det trorjag atl man är på del klara med inom svensk försvarsindustri. Här måsledet till en restruklurering, eftersom man måsle anpassa sig lill deförändringar som sker. AnL 18 (): Det som ministern nu säger stämmer Men det finns också enrisk när del svenska försvarels behov av krigsmateriel minskar Då minskar ocksåutrymmet för den svenska krigsmalerielinduslrin. Från krigsmaterielindustrins sida ser man gärna, för sinegen överlevnads skull, liberaliserade regler vad gäller vapensamarbete medutländska vapenindustrier Det är hell naturligt. Del är därför som jag harställt den här frågan. Jag anser inte att man skall tillåla den svenskavapenindustrin att överleva på del sättet. I sådana fall får man snarare väljaen väg som innebär all en del av den svenska krigsmalerielinduslrin slås ul.Annars kan vi ställas inför en situation med sådana oönskade effekter som attdet finns vapensystem med en stor andel svenska komponenter som exporterastill eller . Det är därför viktigt alt statsrådet bevakar fråganoch alt vi inte skapar en sådan möjlighet. AnL 19 Statsrådet ; Del är helt klart alt vi måsle vara myckelvaksamma, inte minsl efler de allvarliga händelser som har inträffat undersenare år och debatten kring dessa. Jag tror alt vi i kammaren kommer altåterkomma till frågan om hur vi skall finna lösningar för del samarbete somkan vara nödvändigt utifrån de behov som finns inom del svenska försvaret. Vikanske inte har tillräckligt kunnande eller tillräckligt underlag för atlsjälva åstadkomma någonting. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svarpä fråga 1989/90:542 om rätt för handikappade m.fl. till Prot. 1989/90:108 servicebostad i annan kommun än hemkommunen 20 Statsrådet ; '""' P"''"S'"' har frågat när jag avserförelägga förslag till lagändring med den inriktningen atthandikappade och gamla skall kunna tillförsäkras rätt lill servicebostad iannan kommun än hemkommunen. I den av regeringen inrättadeäldredelegalionens uppdrag ingick alt ange former för hur äldre och handikappadepersoner som har behov av särskilda boende- och vårdformer skall kunna flyttalill en annan kommun eller landstingskommun. beslöt altrekommendera landstingen alt medverka när en långtidssjuk patient önskar vård iett annal landsting än hemlandstinget. Svenska kommunförbundets styrelse beslöti att rekommendera kommunerna att positivt verka föratt äldre personeroch personer med handikapp skall ges möjlighet att erhålla servicebostad iannan kommun än hemkommunen. Äldredelegationen anförde i sin rapport (Ds 1989:27Ansvaret för äldreomsorgen) att frågan om den enskildes räll att kunna flyttatill långvårds-plats eller servicebostad i annan kommun bör kunna få entillfredsställande lösning genom de av förbunden utfärdade rekommendationerna. Regeringen gör samma bedömning som äldredelegationen i denframlagda propositionen om ledningsansvaret inom den offentliga hälso- ochsjukvården m.m. (prop. 1989/90:81) där bl.a. denna fråga behandlas. De utfärdaderekommendationerna svarar väl mol de önskemål som ställt upp, ochregeringen utgår från all landstingen och kommunerna följer rekommendationerna.Det är dock viktigt att följa upp och utvärdera utfallet av dessarekommendationer. Delta kommer alt bli en uppgift för . Om ensådan uppföljning visar atl rekommendationerna inte fått avsedd effekt, börsärskild lagstiftning övervägas. 21 (); Jag vill först tacka statsrådet för svaret, men låt miggenast säga att jag känner mig faktiskt närmasl chockerad över del svar somBengt här har lämnat. väckte jag en motion om den här frågan. Inovember 1987 uttalade socialutskottet sig enhälligt positivt till motionen,och efler gjorde delsamma. I utskottets skrivningsades; "En sådan analys" - dvs. för hur man skulle kunna genomföradetta - "vore enligt utskottets mening värdefull. Arbetet måsle emellertidgenomföras skyndsamt, eftersom del brådskar med förslag lill lösning avfrågan." Detta sade således . Det är två och elthalvt år sedan. Och säger : "Om en sådan uppföljningvisar att rekommendationerna inte fått avsedd effekt, bör särskildlagstiftning övervägas." Statsrådet talar här endast om rekommendationer - atl viskall lyssna på vad och säger. Men vi kundeför återigen läsa en artikel om , Hon,liksom Prot.1989/90:108 många i den kommuu där vi själva bor, väntar på alt fåchariseri atl flytta till 24 april1990 en annan kommun. Det är en mänskligrättighet som vi alla har, vi som kan ] ] flytta utan atl vara i behovservicebostad. De människor som däremot, på dvar pajragor grund av handikapp eller hög ålder,inte kan bo i en normal bostad utan är beroendeav servicebostad, är förmenade denna rättighet. Jag kan inte begripa alt del inte slår fulll klarl förstatsrådet och regeringen alt della måste rättas lill genom en lagändring.Ingvar har ju också sagt att han, om regeringsrätten ullalar signegativt, skall överväga ett förslag. Del har emellerlid inte kommit någolförslag, och jag trodde då atl statsrådet här skulle ta chansen atl lalaom för mig atl elt förslag snart kommer