prot · GD0968 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är uppenbart att ett starkare skydd krävs för attskydda strejkrätten från regeringar som misslyckats med sin ekonomiska politikoch som fullständigt fjärmat sig från all anständighet när del gällerrespekten för demokratiska rättigheter. Det är därför jag, förutom avslagsyrkandet, i min motionhar yrkandet atl nya regler införs som betydligt försvårar möjligheten att görainskränkningar i den grundlagsfästa rätten att vidta stridsåtgärder Motioneninnehåller också flera modeller som skulle kunna användas för ett sådant stärktskydd. Om den socialdemokratiska hanteringen av de demokratiskarättigheterna skriver ; "Om regeringen lyckas driva igenomkrispaketet med strejkförbud och annat blir situationen i likvärdig medrättsläget i , , , , , och ." Tyvärr ärdetta ingen överdrift. Jag yrkar bifall till utskottels hemställansom innebär bifall till min motion. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar 43PER (); Liksom så många andra har jag grubblat en heldel över hur det har kunnat bli så här. En möjlighet är atl framför alltregeringen inte, och för all del inte heller andra partier, ordentligt haransträngt sig för att göra en seriös och djuplodande analys av de svenskakrisfenomenen. Det är ju en djup kris. Del är många djupa kriser IngvarCarlsson sade tidigare hår att om skulle anta propositionen,skulle vi undvika både en ekonomisk och en politisk kris. Orn det ändå vore sålätt. Jag tror inte alls all del är så lätt. Jag år övertygad om atl krisen,eller kriserna, går mycket djupare. Orn vi hade gjort en seriös, varför inteockså vetenskaplig, analys skulle vi kanske ha kunnat hitta gemensammalösningar Låt mig taen notis i en av morgontidningarna som exempel. Sverigeinte kommer atl kunna sänka sina kväveoxidulsläpp med till 1995. Såheter det enligt en rapport från . Men målet till . Naturens krav sägs vara . Men del bliralltså ! Där har vi en allvarlig miljökris. Men det är inte bara enmiljökris. Det hela hänger samman med ekonomin. Kväveoxiderna bidrar som bekantlill skogsdöden. , som förvisso inte är en miljöpartist ulanskogsinduslriexpert, har varnat för att tillväxten i skogen kommer att upphöraoch att skog snart kan gå förlorad på grund avmiljöförstöring. Del gäller hela och i stor utsträckning skogslandetSverige. Det finns alltså elt samband mellan miljökris ochekonomisk kris. Det kan påvisas om och om igen. Vad är det som orsakarkväveoxidutsläppen? det är enligt samma rapport från trafiken.Då borde man kunna dra slutsatsen; Vi måsle byta trafiksystem. Självklart-kan man tycka. Men det sker inte. Då borde man analyseravarför det inte sker talade tidigare om rationalism ipolitiken. Varför sker ingenting? Nej, säger man, vi måste följavärldsmarknaden och marknadens krafter Vi måste följa den osynliga handen. Menproblemet med den osynliga handen är att den inte bara är osynlig, den ärobefintlig. Den osynliga handen är en täckmantel för atl del i själva verketfattas centrala och viktiga beslut i storförelag långt utanför landetsgränser, på helt annan plats än i denna riksdag och av denna regering. I kan vi läsa : "EG:s samlade regelverk pä drygt 10 000 sidor översättsnu skyndsamt till svenska för atl införlivas i svensk lagstiftning, trots attSverige inte blir medlem i EG." I tidningen konstateras också, och det äringen miljöpartitidning; "Endast en minoritet av folkvalda och väljaretycks ha informerat sig om att EG-lagarna i mycket kommer alt gälla i svenskadomstolar - trots alt vi inte blir medlemmar av EG." Makten över Sverigessamhällsliv ligger inte längre hos regering och riksdag utan har flyttats långtutanför dessa beslutsorgan. Ändå uppträder den , och det ärförståeligt, som om den hade stor makt, som om den enligt grundlagen styrderiket. Men eftersom den inte styr agerar den inte långsiktigt. Den reagerar påkortsiktiga situationer Den planerar inte en långsiktig inbromsning av ekonomin,utan den panikstoppar Vad leder det till? Jo, en regering som inte styr skaparen s. k. legidmitelskris. Folk märker att regeringen inte styr. Regeringensåtgärder leder inte lill avsett resultat. Folk slutar alltså all lita påregeringens förmåga. Då hände någonting inte bara i regeringen utan i hela denhärskande klassen - detta har också skrivit om - somegentligen inte har någon makt men som uppfattas som makthavare. Det spridersig liknöjdhet och egoism. Egenintressel tar överhanden. Vi ser det dagligen.FFV-che-fen har lyckats tillförsäkra sig 5,5 miljoner i pension före65-årsdagen. En börschef låter börsen bekosta hustruns utlandsresor Detta ärbara dagsexempel. Landet drabbas av någonting som kan kallas en moralisk kris.Folket slutar inte bara att tro på regeringens förmåga utan också påregeringens goda vilja. Om höjdarna inte vill vara förebilder-varför skall dåvanligt folk vara bättre? Visserligen har, som vi har sagt tidigare, en stormajoritet av svenska fol- Prot. 1989/90:68 ket sagt att man är beredd att sänkasin materiella standard om det skulle kunna rädda miljön. Menvarför skall vårdbiträden hålla igen om inte direktörer och statsråd gör det?Vi har som bekant föreslagit atl riksdagsledamöter och statsråd skulle sänkasina löner för att gå i spetsen för en åtstramning. Det skall isanningens namn sägas atl den första reaktionen från de socialdemokratiskaförhandlarna var positiv. Men när de hade frågat dem som skulle bli berördablev svaret nej! Är det då konstigt om hela landet hamnar i en sortsanarki, där huggsexa och skandalaffärer blir rubrikorden för dagen? Jag har velat mycket överskådligt ochnaturligtvis förenklat visa att del finns allvarliga krisfenomen som inte allsbehandlas i den väldigt tunna proposition som vi har fått samt atlkrisfenomenen hänger ihop. Det finns omfattande litteratur om detta. Jag skallinte fördjupa mig i det just , men jag tror att det skulle vara bra förframtiden om man tog litet allvarligare pä krisfenomenen och analysen ochförsökte finna lösningar djupare. Insikten om elt system och en kris som skulle kräva enmycket mer långsiktigt och ekologiskt inriktad sparsamhet finns långt ulanförmiljöpartiet. Den finns hos alla dem som enligt den västtyske sociologen kunde kallas för de drabbade. Hans enkla skildring är att i stället förden gamla vanliga klasskillnaden mellan arbete och kapital har vi nu enskillnad mellan de drabbade och intressenterna, mellan dem som drabbas avsamhällsförändringen, av m.iljöförstöringen, av glesbygdsutarmningen och allabaksidor av del som kallas framsteg å ena sidan och dem som har intressen idetta å den andra. Det kan vara näringslivet, men det kan också vara politiskaoch offentliga makthavare. Här finns den nya konflikten i samhället: å enasidan de drabbade, de berörda, offren och å den andra intressenterna.Problemet-och del är den allvarliga bakgrunden till den situation som vi har - är alt fem av de sex partierna bildades för 100 är sedan mer eller mindrepå grund av konflikt mellan arbete och kapital, medan ett parti, nämligen miljöpartietde gröna, är bildat som språkrör för de drabbade gentemot intressenterna i dennya tidens motsättningar Naturligtvis finns det också i andra partier, särskiltinom och vpk, många förespråkare för de drabbade. Det vore oärligt attpåstå någol annat. Naturligtvis finns det sådana förespråkare också blandfolkpartiets och medlemmar och väljare, men dessa båda partieruppträder framför allt sorn intressenternas representanter,kärnkraftproducenternas, väg-byggarnas, rationaliserarnas och denkapitalistiska tillväxtlogikens representanter. Det stora problemet är naturligtvis regeringspartiet,socialdemokratin, som historiskt är de drabbades parti, men som efler 52 årsmaktutövning också - jag säger inte i stället - har blivit intressenternasparti. har den konflikten kommit till så tydligt uttryck som när detgäller förslaget till strejkförbud, men den återkommer också i en mängdsammanhang som vi alla känner till. inom energipolitiken, inom trafikpolitiken,när det gäller EG-anpassningen, inom miljöpolitiken och fredspolitikén osv. Denna konflikt går rakt igenom socialdemokratin. Skallsocialdemokra terna vara elt parti för de drabbade, för dem som utsätts för problemen, eller 83 är detintressenternas parti? Det är en oerhört viktig fråga hur detta löses inomsocialdemokratin. Man kan naturligtvis presentera det problemet på ett hånfulltsätt, som gör, men man kan också söka ta det på allvar, som viförsöker göra. Vi har sagt att det finns ett betongansikte hossocialdemokraterna, och ni känner själva till det; säpoansiktet,vapenskandalernas ansikte, Ebbe-affärens ansikte, strejkförbudet, hotet omavskaffande av kommunernas vetorätt, talet om majoritetsval osv. Men det finnsockså elt grönare, mänskligare ansikte, och det är vi väl medvetna om imiljöpartiet. Det finns inom SSU och inom . Det finns blandfredsvänner Det finns rättskämpar inom ert parti och medlemmar som tar partiför förtryckta folk, och det förekommer en jämställdhetskamp. Också inomregeringen görs seriösa gröna och humanistiska insatser Vårt mål i de samtal som vi hade om krispaketet var inte -det gjorde vi mycket klart - atl få några miljoner eller några miljarder lilldiverse projekt. Vårt mål var att få hjälpa , fakdskt att försöka förmå eratt något tidigare bestämma er i några frågor där ni ändå måste bestämma er Nikan inte smita undan i det oändliga. Det var därför som vi prioriterade krav somatt stoppa en reaktor eller att grundlagsskydda Norrlandsälvarna, stoppa JASeller att satsa på järnväg i stället för på motorvägar Vi visste självfalletatt vi inte kunde få igenom allt detta, men vi var medvetna om att de kravenhar stöd långt in i era kretsar Det är inget extremistiskt krav att be er att ni nu skallbestämma er för att stoppa JAS. Del finns militärer som vill stoppa JAS. Jaghar jobbat tillsammans med , statssekreterare iförsvarsdepartementet, i en aktionsgrupp mot JAS för . Detär inte fråga om några extrema krav, men ett tillgodoseende av dem skulle varatrendbrytande signaler om att socialdemokratin äntligen började bestämma sigför en historisk kompromiss mellan arbetarrörelsen och den gröna rörelsen i vidbemärkelse, inte bara . Del gick tyvärr inte, och jag tycker att det var synd. Jagmenar att socialdemokratin måste välja sida. Annars är det risk för att nislits sönder Det kan sägas vara ert problem, men det är också hela problem,som läget är . Jag ser nu i tidningarna att det spekuleras om enuppgörelse mellan er och efter den här krisen, omkärnkraft, om , om ännu mera EG-anslutning, om en folkpartistiskekonomisk polidk. Jag hoppas atl det är spekulationer Visar det sig vara sant,möts vi i den politiska kampen oundvikligen som motståndare. Men om alla de krafter som jag tidigare nämnt och somfinns hos er, nu äntligen litet mer kunde sätta sin prägel på socialdemokradn -vi begär ingenting orimligt - skulle vägen dll en svensk perestrojka förmiljö, välfärd och aktiv fredspolitik ligga öppen. eller senare måste ensådan perestrojka komma. Frågan är vilken roll vill spela. Detgjordes tidigare här dumma anspelningar på . Låt mig ändå la det helamera från den skämtsamma sidan och, som sker i korridorerna, fråga om IngvarCarlsson vill vara en svensk som öppnar för samverkan med nya poli- tiska krafter eller om hanvill spela Likhatjovs roll som försvarare av intressenterna. Det är enverkligt allvarligt ställd fråga. Förreller senare måsle välja, och gör han det inte, kommer folketalt välja ål honom. frågade tidigare hur kan fälla en s-regering.Låt mig göra myckel klart att vi inte fäller någon regering. Vi fäller enproposition som inte kan försvaras. Hanfrågade också hur vi kan öppna vägen för en moderat energipolitik. Låt migmycket klart säga: Vi öppnar inga vägar för en moderat energipolitik. Vad detkan öppnas vägar för är den socialdemokradska perestrojkan, som skulle vara avstort värde för hela vårt land. I detta anförande instämde , , , , , , KentLundgren, Hans Leghammar, , , , , , och (alla mp). 1989/90:68 15februari 1990 Tillfälligtförbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag Överläggningen var härmedavslutad. Utskottelshemställan bifölls med 190 röster mot 153 för hemställan i reservation 1 avLars Ulander m.fl. Utskottetsmotivering godkändes med 175 röster mot 19 för den i reservation 2 av AnnaHorn av anförda motiveringen. 147 ledamöter avstod från atl rösta. 4§ Tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag Föredrogs finansutskottets belänkande 1989/90:FiU31Tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag (prop.1989/90:94). Kammaren biföll utskottels framställning om attbetänkandet skulle avgöras efter endast en bordläggning. AnL44 (): Med hänsyn till det beslut som kammaren har fatlat ber jag alt fåyrka återremiss till utskottet av detta betänkande. Tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissaaktiebolag AnL 45LARS (); Jag är full av synpunkter på förslaget omutdelningsstopp, men med hänsyn till yrkande är jag bereddalt hålla inne med dem i hopp om att de aldrig skall behöva framföras. 46 (); Även jag biträder återremissyrkandet. AnL 47 (): Jag ber atl få biträda det förslag somfinansutskottets ordförande har framfört. AnL 48 (vpk); Jag ber att få biträda återremissyrkandet. AnL49 CARLFRICK (mp); Jag ber alt få yrka bifall till Anna-GretaLeijons yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Det av yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet förytterligare beredning bifölls med acklamation. 1989/90:70Våldsskildringar i röriiga bilder m.m. 1989/90:71Några processrättsliga frågor 1989/90:74Ny taxeringslag m.m. 1989/90:87 Vissa internationellafrågor rörande makars förmögenhetsförhållanden medanledning av prop. 1989/90:79 om domarbanan och meritvärderingen vid tillsättning av domartjänster 1989/90:Jul6 av BrittaBjelle m.fl. (fp) 1989/90:Jul7 av m.fl. (m) 1989/90;Ju 18 avAllan () 1989/90;Jul9 av m.fl. (vpk) 6 §Meddelande om fråga Prot. Meddelades alt följande fråga framställts 1989/90:429 av (vpk) till utrikesministernom politiska flyktingar från ; Trots att demokratiska valgenomfördes i är fortfarande kvar vid maklen. IChiles fängelser sitter ca 450 politiska fångar Alla har deltagit i väpnad kampmot diktaturen. Några är dödsdömda, och de fruktar för sina liv och sin hälsa. Som en politisk demonstration flydde 50 fångar den 30januari från ett fängelse i . De ville därmed rikta världensuppmärksamhet på sin situation. 49 av dem nådde friheten, en fånge greps isamband med flykten och efter. De övriga jagas av polis och militäroch riskerar att utsättas för tortyr och t.o.m. för mord om polisen ellermilitären får tag på dem. Flera av rymlingarna har anknytning till . Derassituation skulle radikalt förbättras om de hade möjlighet all, om de ville,resa till och stanna här tills de utan risk kan återvända till sitthemland. Mot bakgrund av ovanslående vill jag ställa följande frågatill utrikesministern: Är regeringen beredd atl ge depolitiska flyktingarna från Carsa Publica i visum till ? 7S Kammaren åtskildes . 1 S Förlängd ledighet....................................................................................... 1 2 S Justering av protokoll................................................................................ 1 3 S Allmänt lönestopp...................................................................................... 1 Talmannen(orn meningsyttringar) BengtWesterberg (fp) LarsWerner (vpk) ClaesRoxbergh (mp) LarsUlander (s) BörjeHörnlund (c) Lars-OveHagberg (vpk) YlvaAnnerstedl (fp) PerGahrton (rnp) 4STillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag 85 Anna-GretaLeijon (s) AnneWibble (fp) GunnarBjörk (c) () Beslut.............................................................................................................. 86 5 SBordläggning............................................................... 86 6 i;Meddelande om fråga 1989/90:429av (vpk) om politiska flyktingar från gotab 96205, 1990