prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — Först därefter är det realistiskt att kunna besluta omhur grundorganisationen skall se ut. Det är speciellt ur ekonomisk synpunkt lätt att dra ned påverksamheter och lägga ned enheter i jämförelse med att bygga upp dem igen. Detfinns flera exempel på det, t.ex. nedläggningen av Sundsvallsluftvärnsregemente, Lv 5. Det har inneburit att det i stora delar av Norrlandinte har funnits något luftvärn vid de militära övningar som har bedrivits därLuftvärnet i nedre finns vid övningarna bara med syntetiskt på kartoroch tablåer i lednings- och sektorsstaber I det betänkandet som vi nu behandlar står det attförsvarskommittén avser att åter aktualisera frågan om luftvärnsutbildning inedre Norriand. Hur skall det gå till? har det ju varit helt hopplöstatt få medel till detta. Dessutom frågar jag; Var kan man finna den personalsom kan organisera ett nytt luftvärn med tanke pä de stora vakanser som finns? Flyttningar av regementen har också visat sig kostabetydligt mycket mer än vad som har beräknats. Genomgående har stora delar avpersonalen valt att gå över till annan verksamhet, öch med de beslut somantagligen kommer att fattas här om höjda bensinpriser och försämradetrakta-mentsersättningar kommer människors benägenhet att pendla till en annanort dit regementet flyttat att minska ytterligare. Försvaret mister kunskap ochkompetens och det kapital som har investerats i personalens utbildning. Ettdåligt beslutsunderlag kan också ge extra kostnader av annat slag, t.ex.flyttningen av P 7 från till Revinge . P 7:s nybyggnationer tvingadesske med specialtillverkat tegel m.m. för att de nya byggnaderna skulle anpassastill de gamla kulturhusen som fanns på Revinge. Det kostade armén åtskilligaoplanerade miljoner. All erfarenhet visar att det är väsentligt att ha ett såbra beslutsunderlag som möjligt. Det är därför självklart att det måsteinnebära många felaktiga beslut och många förlorade miljoner att nu fattabeslut om grundorganisationen. Dessutom innebär det en stor plåga för många avde anställda, som kanske visar sig vara helt onödig. I är T 3 beläget i den nordvästra kanten avstaden norr om . I 21 ligger på den södra sidan om älven sydost omstaden. I propositionen sägs det att T 3 skall flytta till I 21 ;s område, menatt T 3:s motoranläggning kan komma att användas efter flyttningen. Jag antardå att också övningsplatsen för fältsjukhus, ABC-banor osv. kommer att användasåtminstone Det betyder att omfattande militärtransporter kommeratt ske rakt genom över den enda brosom finns över . I betänkandet pekas det på att kommun är den urarbetsmarknadssynpunkt känsligaste av de berörda kommunerna. Det föreliggandeförslaget innebär att antalet värnpliktiga kommer att minska , och detkommer att drabba kommunen på ett kännbart sätt. Dessutom kommer centralaSollefteå att drabbas av stora miljöstörningar på grund av en kraftigt ökadmilitärtrafik. Arméchefen har visat på en rad tungt vägande fakta för attT 3 bör vara kvar som regemente och att T 3 inte skall flyttas till I 21. att den ekonomiska vinstenav att inordna underhållsutbildningen i I 21 är närmast obefintlig. Detär för mig verkligen häpnadsväckande att arméchefens ställningstaganden intehar beaktats på ett mer seriöst sätt än vad som gjorts i propositionen och ibetänkandet. Därmed, fru talman, villjag yrka bifall till reservation 6. YLVAANNERSTEDT (fp); utlokaliserades både I 1 och 1 från -på grund avtrångboddhet, omodern miljö och dåliga utbildningsbetingelser - norr resp.söder om . Då bedömdes det vara riktigt att ha ett regemente somsnabbt och effektivt kunde komma till huvudstadens värn och skydd, 1 1, och ettregemente med specialutrustning och kunskaper som kunde säkra förbindelsernaöver och i och runt och i övrigt utgöra enförstärkning av skyddet av huvudstaden i dess vidaste bemärkelse. Ing1 flyttades till i , och anläggningen bedömdes då som en avvärldens mest påkostade utbildningsanläggningar. 150 miljoner kostade den.Fortfarande anses den vara en mönsteranläggning. I propositionen föreslårförsvarsministern nu att det militära centret på läggs ner och att 1flyttas till . Hardå betydelse minskat, eller har hotbilden väsentligen förändrats?Svaret måste bli ett entydigt nej. som huvudstad har den störstabefolkningskoncentrationen, den största tillväxten, flest sjukhus och läkare,radio och TV. Dessutom finns i huvudstaden landets riksdag, regering ochkungahus. är självfallet ett av de viktigaste målen för en fiende ikrigstid. Detmåste anses rimligt med ett regemente norr om och ett söder om sombas i fredstid, och i krigstid som skydd, beredskap och stöd till frivilligorganisationeroch totalförsvaret i övrigt. Ettregemente från huvudstaden kan omöjligen innebära samma skydd som ettregemente därifrån. Strategiskt är det utomordentligt viktigt att Ing1 är förlagt till den plats där en eventuell evakuering från måsteske. I finns tre broar; över kanalen mellan och Saltsjönsamt E 3 och E 4. PåAlmnäs finns , , FörsvaretsFN-skola och miloverkstaden i . Dettamilitära center utbildar 800 värnpliktiga och repetitionsutbildar 2 500personer Man utbildar yrkes- och reservofficerare för ingenjörstruppernaliksom inom armén i fältarbetstjänst. FN-skolanutbildar mellan 2 000 och 3 000 personer och understödjerFN-kontingenter utomlands. Totalt finns det 369anställda, varav 179 är civila. Ipropositionen avfärdas den förväntade personalomställningen på en enda rad. "Jag bedömer också att personalkonsekvenserna blir minst vid en flyttningtill ", skriver försvarsministern. Vad han uppenbarligen inteanalyserat är att en nedläggning kommer att innebära mycket stora svårigheterinte bara för de personer som förlorar sina arbeten utan också för Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m.m. Södertäljesarbetsmarknad som helhet. Staden förlorar en arbetsplats som är enbetydelsefull motvikt i den lokala arbetsmarknaden, som domineras avverkstadsindustri. Av regementets anställda är 105 personer kvinnor. har trots högkonjunktur hög arbetslöshet ochhar länets lägsta förvärvsfrekvens för kvinnon Ett beslut enligt propositionensförslag skulle, förutom alla militära konsekvenser, innebära att en mycketviktig arbetsplats för kvinnliga anställda skulle försvinna. Regeringen harockså uttalat en vilja att motverka den regionala obalansen i . Av erfarenhet från andra flyttningar av statliga verk vetvi att sällan mer än ett par procent av de anställda har möjlighet att flyttamed. Detta får naturligtvis också konsekvenser för kompetensen hos denflyttande enheten. 1 propositionen anges att man sparar mellan 40 och 50miljoner i drifts-och underhållskostnader, oavsett vilket slag av förband detgällen Omstruktureringskostnaderna för de olika delarna av beräknas avchefen för armén till 68 milj. kr. De myndighetsvisa utredningarna visaremellertid helt andra siffron De kommer upp i sammanlagt 245 milj. kn Enförväntad flyttning av FOA till , som förespeglats som en eventuellersättning, beräknas kosta mellan 300 och 450 milj. kn i ombyggnadskostnader, ochdå kan endast en del av anläggningen tas i anspråk. Det är naturligtvis yttersttveksamt om någon annan verksamhet kan samlokaliseras med FOA;s känsligaverksamhet. Utskottet väljer att inte ta intryck ens av de ekonomiskaberäkningar som de berörda myndigheterna har redovisat. Till detta kommer att övningsfältet i är förlitet och att övningsfält måste användas också i fortsättningen. Varjegång som 1 skall använda detta kostar förflyttningen en halv miljon kronor.Dessa kostnader är inte heller redovisade i det beslutsunderlag somförsvarsutskottet haft som grund för sitt ställningstagande. Sammanfattningsvis, fru talman, kan sägas attpropositionens förslag beträffande det militära centret i ärgrundade på ytterligt diskutabla och också osäkra förutsättningar; Försvaret avhuvudstaden från söder försvagas. 1 flyttas till ett betydligt äldreregemente, där dessutom övningsfältet inte räcker till och ej kan utvidgas, deekonomiska beräkningarna för att motverka den regionala obalansen iStockhomsområdet desavoueras. Ett bättre alternativ är att utnyttja den fullakapaciteten i en anläggning som är modern och där utbildningsstandarden äromvittnat utmärkt till det den är avsedd för - att utbilda ingenjörs- ocharméförband. Det finns således utrymme att utbilda ytterligare förband påAlmnäs, även om alla funktioner som finns blir kvan Att inte användadenna möjlighet innebär en kvalificerad kapitalförstöring av en modernanläggning. Företrädare för 1 har redovisat för utskottet ettantal alternativ till hur Almnäsanläggningen skulle kunna utnyttjas till sinfulla kapacitet och därmed undvika kostnader på ett antal hundra miljonen I min motion 1989/90:Fö9 har jag dels yrkatavslag på propositionen i de delar som gäller det militära centret iSödertälje, dels yrkat att regeringen skall göra en analys av olika alternativtill ett bättre utnyttjande av anläggningen. Jag yrkar bifall till motion Fö9. HELGEHAGBERG (s); Vid det här laget har alla argument framförtspå i huvudsak .de ekonomiska ramar arméns organisation så här på tröskeln till90-talet skall leva inom. För det är det ekonomiska programmet som skallbeslutas om och inget annat. Inte nog med det - försvarspolitikerna säger attbeslutet är föranlett av en titt i backspegeln och av 1987 årsförsvarspolitiska beslut. Händelserna nu runt om i världen håller på såväl ivårt närområde som litet längre bort att bilda nya politiska, sociala ochdemokratiska landskap. Det skall vi bortse ifrån, för nu gäller det fullföljandetav militära bedömningar. För övrigt har vi inga aktuella säkerhetspolitiskaeller utarbetade hotbilder klara. Jag känner inte heller i detalj till hurförsvarspolitiken utformas, varför jag får lita till försvarsexperternas ochförsvarspolitikernas avvägningan Det är klart att det hade varit bättre attföre beslutet om ekonomiska ramar, känna till de säkerhetspolitiskabedömningar och hotbilder vi har att räkna med. Men har vi egentligen haft dettidigare? är försvarets kostnader för höga, framtidens prognoserser ännu allvarligare ut. En del uttrycker det som om kostymen är för stonDetta är dock inte riktigt, för numera är det snart var sjätte mönstrandevärnpliktig som får frisedel. Det återstående fåtalet får inte fullgörainkallelsen direkt. Fler får vänta kanske ända upp till tre ån Armén tar jubara emot som bekant 36 000 varje ån Det här har ÖB och chefen för armén berörti sina betänkanden. Dessa är mycket långtgående och där föreslogsnedläggningar av ett stort antal regementen. Förkortning av värnpliktstidenföreslogs från 7,5 till 5 resp. 2,5 månaden Det här har anammats fullt ut av . ÖB är, kanman säga, det klart lysande exemplet när det gäller måluppfyllelse av bantningoch neddragning. Men så gör ÖB en fortsatt framdragning av sina skattningar.De pekar mot väldiga anslagsökningan man har dåförbrukat sin ÖB och hans program. Då passar inte denna expansion. Att ÖB skallavgå, eller ännu bättre, att vi skall avskaffa ÖB blir då kravet. Menmoderaterna och godtar inga nedläggningar, speciellt inte av länsregementen.Dessutom skall vi engagera alla värnpliktiga och skaffa oss den avanceradetekniska prestanda som finns att få. Det här kostar pengar och är högt ovanförvad som anses rimligt. Majoriteten i försvarskommittén har godtagit ÖB;s förslag,utom på en punkt. Liksom försvarsministern tycker den att grundutbildningenskall vara - alltså en minskning med en tredjedel. I övrigt villmajoriteten lägga ned ett antal regementen. Att man då sparar pengar äralltjämt motivet, liksom det har varit i fråga om generallinjen. Inte heller detta majoritetsförslag andas enbartnedläggning och inskränk-ningan Ett stort miljardprogram skall genomföras.Investeringar och utbyggnader på de orter som skall ta emot värnpliktiga frånde nedläggnings-drabbade orterna måste till. För att inte förlora alltför mångaanställda genomförs ett program för rekrytering från de nedläggningsdrabbadeorterna till andra delar av försvaret. Detta kostar också en tredjedelsmiljard, öch det kommer att innebära ett ökat resande, vilket också kommerresebyrån till godo. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. Naturligtvis finns inga beräkningar på de förluster somuppstår genom avgångar och övergång till annat arbete som sker genomnedläggningarna. Kostnaderna för att utbilda annan personal går ju att beräknaoch får väl påföras den offensiva sidan i arméns utveckling. har de av ÖB och chefen för arméngjorda skattningarna beräknats mera i detalj på flera sätt. I alla dessaresultat har man kommit fram till att vinsterna av de föreslagna programmeninte blir vad beräkningarna visar. blir det inga besparingar och oftaskulle andra åtgärder ge samma kostnaden har dock dessa mycket seriösaframräk-ningar- där bl.a. revisionsbyrårer varit inkopplade - avvisats avförsvarsledning och försvarspolitiken Om dessa teoretiska beräkningar aldrigkommer att praktiseras är det klart att det blir de beräkningar - skattningar -som kommer till användning som vi får se utfallen av. Vi som inte är försvarspolitiker kan ju alltid förklarasstå för uppfattningar som inte är realistiska. Dock har också experter, såvälinom försvaret som ekonomiska experter, kunnat få chansen att få sina programprövade i försvarskommittén och i försvarsdepartementet. har inte dettagått, utan tvivlet kvarstår om att det funnits andra vägar, som skulle habetytt mindre enheter - regementen - men dock att flera regementen varit kvanDet finns rationaliseringsvilja och effektiviseringsprogram som borde habemötts seriösare av försvarsledning och försvarspolitiker. får vi som tvivlade gå åt sidan och överlämna beslutenåt försvarspolitikerna. Vi får tvivla, men vi får ändå lita till att de harinsikter som inte vi andra har fullt ut. Det är ännu en trend att tänka i stordrift. På det civilaområdet börjar andra idéer komma fram. Det heter t.ex. i 90-talsgruppensrapport att de stora systemen måste renodlas och brytas ner i mindre skala. Detskall vara möjligt att uppleva insatser som syns och som ger meraöverskådlighet. Kanske kommer också dessa tankar till försvaret när vi senare- 1991 eller först - skall fatta nya försvarspolitiska beslut. Det är väl inte ännu mera frikallade, många som väntar påatt genomgå värnpliktsutbildningen eller övergång tilltvå-och-en-halv-månaders-utbild-ning som väntar? År det ett skräckscenario-några skjutfält med garnisoner som är befolkade med stamanställda - som viskall satsa på? Låt oss för all del välja folkförsvaret - allmänvärnplikt, frivilliga försvarsorganisationer och en vaken engagerad opinionför detta folkförsvar Andra har yrkat, och jag har intet att yrka på ibetänkandet. i Tröstlösa skaldade En borde intesova, och han skrev också dikten om Spindeln å katta; Spindeln håUs å vävde, katta sattoch spann, solen skeni fönstre. Väven hanvart grann. Um enstunn sa spindeln; Finareändå ä nog bäst du spinner. Fin skabli var trå. ögagnistra te, hare stog på änne, svansen hon vart bre, katten slog med tassen, vävenhan revs nen Spindeln sluta väva, väver aldrig men Så var det med "spindeln å katta". skall vi besluta om försvaret, om regementen och omarméns framtida inriktning. Om de regementena, liksom spindeln, skall slutaspinna, är det också slutet för det folkligt baserade försvaret. Jag ansluter mig till de yrkanden som framförts av KjellNilsson och . Jag skall med några ord kommentera motion Fö2,som är en gemensam trepartimotion av , , mig själv. Vi föreslår att materiel- och verkstadsförvaltningen för detnybildade Mellersta militärområdet skall vara kvar i . I vår motion påpekar vi att de marginella fördelar som kanuppnås genom flyttning till förtas av väsentliga nackdelan Detuppkommer t.ex. kostnader för nyrekrytering, utbildning, flyttning och framförallt iordningställande av lokaler. De lokaler man har inom Enköpingsgarnisonsområde är knappt , och det har inte heller föreslagitsnågon alternativ användning av byggnaden. Dessutom finns det risk för att man kommer att mistapersonal och kompetens. Därtill kommer arbetsmarknadspolitiska konsekvenserför civil personal, varav merparten är kvinnon Kvinnoarbetsmarknaden iEnköping är redan hårt drabbad av nedläggningen av Hettemarks och AriasEnköpingsanläggning. beslöt att arménsverkstäder och flygets teleservicebaser skulle slås samman och att ledningenför Östra militärområdets verkstadsförvaltning skulle förläggas till Enköping.Förändringen genomfördes . Om den nu delvis skall rivas upp, endastnågra år efter genomförandet, minskar trovärdigheten för den militära planeringen,i synnerhet som inga ekonomiska vinster är att hämta. Utskottets avstyrkan verkar vara synnerligen vag.Utskottet säger; "I valet mellan och stannar utskottetför det alternativ som på lång sikt torde vara den bästa lösningen." Mansäger ingenting om hur man har kommit fram till denna slutsats. Det innebär attvår kritik kvarstår oförändrad. Det är ett illa underbyggt förslag somförelagts kammaren. Vi motionärer är djupt besvikna över utskottets behandlingav vår motion, men eftersom det inte finns någon reservation förEnköpingsalternativet anser vi inte att det är meningsfullt att yrkabifall till motionen. I detta anförande instämde (). Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m.m. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. Samtliga socialdemokratiska ledamöter i län har motionerat omatt materiel- och verkstadsförvaltningen för Mellersta militärområdet skallvara kvar i . Vi ser det som helt naturligt. Vi har också redovisatstarka argument för den uppfattningen. Deargumenten har inte påverkat utskottets bedömning. Utskottets majoritet talarför en lokalisering till . Reservanterna talar för en lokaliseringtill . I det läget kan jag bara beklaga att våra argument för en fortsattlokalisering till inte haft tillräcklig genomslagskraft. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (avslag påregeringens förslag i propositionen på grund av brister i underlaget) Utskottetshemställan bifölls med 201 röster mot 115 för reservation 1 av i . 1 ledamot avstod från att rösta. Motn.2 (ny inriktning av arméns uppgifter och organisation) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 20 för reservation 2 av ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (förbandsomsättningssystemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av i m.fl. -bifölls med acklamation. Motn.5 (försök med förkortad grundutbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av i m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.7 (uppföljning av försöken med förkortad grundutbildning) Utskottetshemställan bifölls med 259 röster mot 17 för reservation 5 av . 41ledamöter avstod från att rösta. Motti.10 (uppskjutande av besluten rörande arméns grundorganisation) Förstbiträddes reservation 6 av i m.fl. med 108 röster mot 22för reservation 7 av . 187 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 197röster mot 119 för reservation 6 av i m.fl. 2 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 11 (avslag påpropositionens förslag om arméns grundorganisation och godkännande av vissariktlinjer) Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 37 för reservation 8 av ochHans Lindblad. 49 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 12 (analysav en framtida arméorganisation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avArne i m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (nedläggning av Livregementets grenadjärer I 3/Fo51 i ) Först biträddes reservation 10 av i m.fl. med106 röster mot 21 för reservation 11 av . 189 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 156 röster mot127 för reservation 10 av i m.fl. 34 ledamöter avstodfrån att rösta. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m.m. 14 (nedläggning av I 11/Fo16/18 i ) Först biträddes reservation 12 av i Ljungm.fl. med 104 röster mot 20 för reservation 13 av . 191ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 161 röster mot121 för reservation 12 av i m.fl. 34 ledamöter avstodfrån att rösta. 15 (nedläggning av I 17 iUddevalla) Först biträddes reservation 14 av i Ljungm.fl. med 105 röster mot 20 för reservation 15 av . 190ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 157 röster mot126 för reservation 14 av i m.fl. 34 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 16 (avveckling av P6 anläggningar i Kristianstadm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot 97 förreservation 16 av i m.fl. 40 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 77 (enbrigadregementen) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 97 förreservation 17 av i m.fl. 58 ledmöter avstod från attrösta. Mom. 19 (kostnadsberäkningar av samlokaliseringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avArne i m.fl. - bifölls med acklamation. 21 (flyttning av tillSträngnäs) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 21 förreservation 19 av . 51 ledamöter avstod från att rösta. 22 (nedläggning av ) Utskottets hemställan bifölls med248 röster mot 27 för reservation 20 av i motsvarande del. 40 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 23(nedläggning av Skånska trängregementet) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 26 förreservation 20 av i motsvarande del. 42 ledamöter avstod frånatt rösta. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem, . Mom. 28(lokalisering till av militärområdesstaben i Mellersta mi litärområdet) ' Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 18 förreservation 23 av . 10 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 29 (lokalisering till avmilitärområdesförvaltningarnas ledningsenheter i Mellersta militärområdet) Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 39 förreservation 25 av och i . 9ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1989/90;FöU4 Tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /90 (prop. 1989/90:25 delvis). Utskottets hemställan bifölls. 12 § Beslut om samlad votering Beträffande de påföredragningslistan närmast upptagna ärendena, bostadsutskottets betänkandeBoU9, jordbruksutskottets betänkande JoU12, utbildningsutskottets betänkandeUbU8 och socialutskottets betänkande SoU 14, beslöt kammaren på förslag avförste vice talmannen medge att de fick företas till avgörande i ett sammanhangsedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. 13 § Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt attajournera förhandlingarna till för middagsuppehåll. 14 § Återupptagna förhandlingar Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 15 § Förnyad behandlingav ärende om samordnad länsförvaltning 1989/90;BoU9 Förnyad behandling av ärende omsamordnad länsförvaltning. AGNEHANSSON (c); Vi skall nu återigen behandla ärendet om samordnad länsförvaltning.Detta ärende återförvisades av kammaren för efter det attdet stod klart att socialdemokraterna skulle förlora en omröstning. Hellretog socialdemokraterna en återförvisning än att ta en voteringsförlust somskulle innebära ett litet steg mot ökad länsdemokrati. Men det lilla steget varman inte beredda att ta. Det visar sig nu att socialdemokraterna lyckats undgådet genom att förhandla fram den majoritetssituation med ochfolkpartisterna som finns bakom de förslag i denna del som läggs fram förkammaren. Därmed står vi inte enbart kvar och stampar på samma ställe när detgäller demokratiseringsprocessen på länsnivå. De nuvarande förslagen innebärett steg tillbaka. Fråncenterns sida avvisar vi regeringens förslag i dess helhet. Vi menar attdemokratin också på länsnivå måste fördjupas. Det låter sig bäst göras genomatt renodla organisationen från den sammanblandning som finns med både enstatlig länsstyrelse och ett folkvalt organ, , till ett endafolkvalt länsparlament, som genom direkta val står under länsmedborgarnasinflytande och kontroll. Det har avvisats. Detfinns naturligtvis förslag där man kan närma sig den lösningen stegvis.