prot · GD0925 · 1989-12-31 00:00:00 — Överläggningen var härmedavslutad. 12§ Svar på fråga 1989/90:194 om de privata skrivbyråerna och konkurrensen inomden privata tjänstesektorn har med anledning av en dom i högsta domsto len frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att arbetsförmed lingslagen inte skall lägga hinder i vägen för konkurrens inom den privata tjänstesektorn. Jaghar tidigare här i redovisat att del inom arbetsmarknadsdepartementetpågår en översyn av arbetsförmedlingslagen (1935:113). Detta översynsarbele harresulterat i en promemoria (DsA 1989:30), som varitute på remiss. Promemorians förslag innebär i korthet alt seriösauthyrningsförelag ges en möjlighet att helt legalt kunna bedriva sinverksamhet. Inomdepartementet pågår en sammanställning och utvärdering avremissyttrandena. Jag räknar med att en kommande proposition skall innebära enuppmjukning av det nuvarande förbudet mot uthyrning. ANNEWIBBLE (fp): Jag ber attfå tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Dennafråga har, som arbetsmarknadsministern nämnde, varit uppe till debatt mångagånger tidigare. Skälet till att jag ställde den nu var mycket riktigtdomslutet i högsta domstolen, som tolkade lagen på så sätt atl en privatskrivbyrå dömdes för olaglig arbetsförmedling. Delta betyder i praktiken 1989/90:25 att allaföretag som sysslar med den här typen av kontorsservice bryter mot I [ Vad en alert minister då borde göra är naturligtvis att tainitia- var pa frågor ,jl ändra lagen så att verksamheten blir laglig. En minister som månar om tjänsteföretagensmöjlighet att utvecklas och växa skulle ha gjort det för länge sedan, men sågör inte , Hon hänvisar i sitt svar till en departementspromemoriasom innehåller ett lagförslag och som har varit ute på remiss. Det pågår nu enberedning av promemorian. Mångaav de remissvar som har inkommit är starkt negativa, AMS är enligt promemoriantänkt atl bh kontrollmyndighet för denna verksamhet och atl vara den s;om avgörvilka företag som skall få bedriva uthyrning av arbetskraft, uppenbarligen medtidsbegränsade tillstånd, AMS vill inte ha en sådan roll, vilket jag har fullförståelse för - AMS har betydligt viktigare uppgifter atl sköta. Fårjag fråga arbetsmarknadsministern om hon tar AMS remissvar till utgångspunktför den tankeverksamhet som förhoppningsvis pågår på departementet när enkommande proposition skall avlämnas. Får jag också fråga när en sådanproposition kan komma. Får jag först säga att det är helt klart att den nuvarande lagenkriminaliserar uthyrningsverksamhet. Det är det som är utgångspunkten för denuppmjukning av lagen som jag nu är ute efter att ta fram, så att det blirmöjligt för fbretag att hyra ut korttidsarbetskraft. Jag vill göraklart att jag inte är ute efter att i någon avgörande mening privatisera arbetsförmedling.Jag anser nämligen att den offentliga arbetsförmedlingen har en mycket storbetydelse för sysselsättningen och för arbetskraftens rörlighet, och denbetyder mycket för att den aktiva arbetsmarknaden också i fortsättningen skallvara aktiv. När möjligheter till uthyrning öppnas är det viktigt attuthyrningen kopplas till garantier för seriös verksamhet. Vi har endel erfarenheter som inte är så goda, men vi skall inte ta dem som utgångspunkt,utan de erfarenheter som har visat sig vara bra, när vi nu skriver en nyarbetsförniedlingslag. Jagkan inte just nu säga exakt när en proposition om en ny arbelsförmed-lingslagkommer, men tanken är att den skall las fram skyndsamt. Påfrågan om jag kommer att ta AMS principiella inställning som utgångspunkt kanjag inte entydigt svara att jag kommer atl göra det, eftersom AMS fortfarandeär en myndighet. ANNEWIBBLE (fp): Jag får tacka för de kompletterande synpunkterna. Arbetsmarknadsministernsäger att en proposition skall läggas fram skyndsamt, men frågan har varit uppeflera gånger, och arbetsmarknadsutskottet har vid många tillfällen begärt enöversyn av lagen och ett nytt förslag. Jag hoppas att "skyndsamt"faktiskt betyder skyndsamt och inte någonting annat. Innehålleti övrigt i arbetsmarknadsministerns svar var en aning beklämmande. Hon villinte privatisera. Jag vet att socialdemokraterna inte vill göra 20 det, och jag tolkar dettasom ytterligare ett exempel på den socialdemokra- Prot. 1989/90:25 tiska regeringens förkärlek för olika typer av offentliga monopol. Hon vill ha garantierför att del handlar om seriös verksamhet, och de ga- ] [ rantierna tror hon sigkunna skapa genom en ganska byråkratisk och om- varp frågor ständligprövningsprocedur, där olika myndigheter, kanske AMS, skall avgöra vilketföretag som är seriöst, som skall få tillstånd och . Jagskulle gärna vilja veta om arbetsmarknadsministern har något enda exempel påatt en sådan prövning av administrativt slag skapar garantier för attverksamheten blir seriös. Får jag först återkomma till detta med den offentliga arbetsförmedlingslagen.Det är inte ointressant - det vet också - att har skrivitunder en och att flera regeringar än den nuvarande har prövathuruvida man kan göra förändringar i arbetsförmedlingslagen och ändå följaILO-konventionen. Jag har för mig att också en borgerlig regering har prövatoch sedan dragit tillbaka ett sådant förslag. Vitror att vi, med det förslag som vi nu har tagit fram i promemorian och med dejusteringar som blir nödvändiga att göra efter remissinstansernas synpunkter,kan skapa ett mellanting mellan en offenthg arbetsförmedling, som jag tror ärmycket bra, en renodlad entreprenadverksamhet, som inte faller under denna lag,och en form av uthyrning av korttidsarbetskrafl. Det är en praktisk, modern ochanpassad verksamhet för dagens moderna industrisamhälle. ANNEWIBBLE (fp): Frågan om har myckel riktigt ofta varit involverad idenna debatt. Jag har förstått atl det ändå görs nya tolkningar av den - detgjordes bl.a. i samband med en diskussion med . Arbetsmarknadsministernsade följdriktigt ingenting om hur en byråkratisk prövning skulle kunna skapagarantier för att det handlar om seriös verksamhet. Jag tolkar det så all honändå är öppen för att det finns problem med att på byråkratisk, administrativväg avgöra vilka företag som är seriösa. Iövrigt hoppas jag att hennes svar skall tolkas så alt hon är öppen för ganskakraftiga omarbetningar av del lagförslag som låg till grund för departementspromemorian,eftersom detta mötte en i många stycken mycket nedgörande kritik. Min utgångspunkt när del gäller arbetsförmedlingsverksamheten är attden skall vara offentlig, atl den skall ge skydd för den enskildearbetssökanden och atl den skall vara gratis, dvs. att man inte skall behövabetala för att söka ett arbete. Detär riktigt att är skriven i som inte stämmer överensmed vårt moderna samhälle, och därför behöver vi en mellanform mellan denoffentliga arbetsförmedlingen, som förmedlar arbete och arbets- kraft, ochencreprenadverksamhelen. Del är del som vi skisserar i departementspromemorian. Delär nog litet väl enkelt att säga atl byråkratin skapar hinder. Den kan skapahinder om den är onödig och krånglig. Jag utgår inte från all den arbetsförmedlingslagsom kommer skall innebära en onödig och krånglig byråkrati, utan jag utgårfrån atl den skall innebära en bra, effektiv och snabb byråkrati, som är ettstöd både för företagen och för de enskilda arbetssökandena, som är deskyddslösa i sammanhanget, ANNEWIBBLE (fp); Jag kan förstå om arbetsmarknadsministern inte medvetet vill skapa delhon själv bedömer som onödig och krånglig byråkrati. Det vore anmärkningsvärtannars. Frågan är bara vilken grund hon har för den bedömning hon gör, att denbyråkrati hon skapar inte är onödig och krånglig. Eftersom hon i någon måntänker ta fasta på remissvaren, och remissvar fåranses vara myckel informativt - de har just påtalat riskerna med en onödig ochkrånglig byråkrati - tillåter jag mig den lilla förhoppringen atl lagförslagetfaktiskt inte blir del som ministern ursprungligen siint ut på remiss. Föralt återkomma till min ursprungliga fråga, herr talman, så gällde den vadregeringen tänker göra för atl arbetsförmedlingslagen inte skall lägga hinder ivägen för konkurrens inom den privata sektorn. har jag faktiskt intekunnat se annat än all svaret betyder all man tänker, men man gör ingenting. Överläggningen varhärmed avslutad. 13 § Svar på fråga1989/90:196 om utländska förvärv av andelar i svenska storföretag har frågat mig om jag anser atl del är ett nationelltsakerhetsinlresse alt Volvokoncernen förblir i svensk ägo. Jagantar att ställer frågan mot bakgrund av den promemoria om ändraderegler om utländska företagsförvärv som har presenterats avindustridepartementet. Jagbesvarade frågor som också berörde innehållet i denna promemoria.Jag sade då att remissbehandlingen av promemorian avslutas iår. Min och regeringens syn på dessa frågor kommer att redovisas när förslag omny företagsförvärvslagstiftning föreläggs . Jagvill emellertid tillägga att varken enligt nuvarande lagregler på områdeteller enligt promemoriaförslaget pekas specifika företag ut som fredade frånutländskt ägande, utan prövning skall ske först när ett visstprövnings-pliktigt förvärv aktualiserats. BENGTHURTIG (vpk): Jag lackar för svaret. Jag hade kanske hoppats på enmarkering när del gäller just . Men den tycks utebli. Detär vanligt atl stora företag köper upp mindre förelag för att öka sinmarknadsandel och kanske lägga ner en konkurrent. De storatransportme-delsindustrierna, särskilt bilindustrin, finns oftast också i storaländer där de har haft en stor hemmamarknad, som i t.ex. och , menockså i och . Små länder tenderar därför all förlora sinIran-sporlmedelsinduslri, därför alt dessa industrier har haft en liten hemmamarknad. Omspelreglerna i små länder underordnas de internationella spelreglerna, sombestäms av stora länder, finns del risk atl de små länderna får svårare atlbehålla sina industrier. Är inte begränsningen till ett nationelltsakerhetsinlresse ett otillräckligt styrmedel? 1989/90:25 14november 1989 Jag vill erinra om att just det företag som han tar somexempel i sin fråga är ett företag som bedriver väldigt mycket av sinverksamhet internationellt. Det har förvärvat stora delar av exempelvislaslbilsverksamhelen och därmed visat atl företaget mycket väl klarar deninternationella konkurrensen. Det är följaktligen ett omvänt förhållande somhar varit rådande just för i del avseendet. har alltså självt i höggrad förvärvat verksamheter utomlands. Därför menar jag, all om vi från svensksida inte skulle försöka att anpassa vår lagstiftning efter internationellaspelregler, är del inte helt uteslutet all våra svenska företags möjligheteratt verka internationellt skulle kunna bli sämre. BENGTHURTIG (vpk): Det är inte bara målsättningen att vi skall verka internationellt somstyr industripolitiken. De stora transportföretagen satsar också storaresurser på att styra transportpolitiken mot en massbihsm som kanske ocksåkommer att automatiseras och regleras elektroniskt i varje bil. Man har ocksåavsevärda resurser till förfogande för att genomföra den här typen av politikinom personbilsindustrin. Vilka konsekvenser en sådan massbilism kommer alt fåär svårt atl överblicka. Jag hoppas atl industriministern håller med mig omalt transporlmedelsinduslrin borde styras mot en produktion som minskar miljö-och trafikproblemen och all svenska transportmedelsföretag borde gå i spetsenför en sådan utveckling. Det är också ur den synpunkten ett nationellt intresseall vi har ett inflytande över , Självfallet är jag beredd alt dela uppfattning om alt viskall försöka all göra allt för all svensk, men också internationellbilindustri skall vidta åtgärder, så att vi får en betydligt mer miljövänligtrafiksituation än den som vi har . Det handlar om att försöka görarenare motorer än de man har både på personbils- och på lastvagnssidan.Självfallet skall vi också försöka få över fler transporter av gods osv. Men det är en helt annan fråga, , än den som är ställdtill mig . 1989/90:25 (vpk); Jag tycker atl frågorna hänger ihop. Man måste kunna på- verka på alla nivåer. Delär inte man inom den svenska arbetarrörelsen diskuteradehur anställda och samhället skulle kunna stärka sitt inflytande, inte minst ide stora företagen. diskuterar vi i stället i vilken utsträckningutländska kapilalintressen skall kunna ha ägarinflytande i landets företag. Jaghoppas all företrädare för samhällsintressen, löntagarorganisationer ochkooperativa krafter, som finns med i Volvos ägarbild, mycket noga följer deninternationella utvecklingen och tänker både en och två gånger på de bud someventuellt kommer atl läggas på de aktierna. På grund av det nät av fabrikeroch underleverantörer som mödosamt byggts upp i , måste vi säga attVolvokoncernen egentligen bedriver en verksamhet av utpräglat samhälleligkaraktär i vårt land. Man har också av sina anställda i . Vore delegentiigen inte logiskt att samhällsintresset via demokratiskt styrda organhade ett större inflytande i företagel? Vi gär tillbaka till den fråga som har ställt. Det svarsom jag har givit är att jag icke kan, vare sig med nuvarande lagstifining ellermed det förslag till ny lagstiftning som har skisserats i en promemoria,undanta eller ge någon form av förhandsbesked i ett förvärvsärende, utan detkommer alt prövas utifrån de kriterier som den lagstiftning vi har ger vidhanden. Överläggningenvar härmed avslutad. 14§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:14 och 47 tillskatteutskottet /90:49 till bostadsutskottet /90:50 tillskatteutskottet /90:52 till socialförsäkringsutskoltet Föredrogs men bordlades åter Socialutskottetsbetänkanden /90:SoU2, SoU3, SoU5-SoU7 och SoU9 16 § Bordläggning Prot. 14november 1989 Anmäldes och bordlades Proposition 1989/90:46 Ändring i lagen(1982:636) om anordnande av visst automatspel 1989/90:53 Bedömning avden ekonomiska utvecklingen 1989,1990 och 1991 med anledning av prop.1989/90:21 om en ny prisregleringslag 1989/90:Fi 7 av GunnarBjörk m.fl. (c) 1989/90:Fi 8 av LarsTobisson m.fl. (m) 1989/90:Fi 9 av () 1989/90:Fi 10 av BengtRosén (fp) 1989/90:Fi 11 av AnneWibble m.fl. (fp) 1989/90:Fi 12 av LarsWerner m.fl. (vpk) medanledning av prop. 1989/90:26 om beslutanderätten i fråga om luftfartstaxorna1989/90:T17 av m.fl. (mp) medanledning av prop. 1989/90:27 om AP-fondens placeringsbestämmelser 1989/90:N1av m.fl. (mp) medanledning av prop. 1989/90:30 om vissa äktenskapsrättsliga frågor 1989/90:L1 avförste vice talman och (båda m) 1989/90:L2 av m.fl, (m) 1989/90:L3 av BirgerAndersson och (båda c) 1989/90:L4 av (vpk) medanledning av prop. 1989/90:36 om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall, m.m. (EG-delegation) 1989/90:Juli av BirgittaHambraeus (c) 1989/90;Jul2 av och (båda mp) medanledning av skrivelse 1989/90:29 med redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté 1989/90:U6 av . (s,m,fp,c,vpk,mp) 1989/90:25 17§ Medldelande om frågor ~ Meddelades attföljande frågor framställts 1989/90:203av () till justitieministern om utövandet av straff förkvinnomisshandel: En ung gravid kvinna misshandlades och hotades avsin sambo. Misshandeln och hotet ledde till åtal. Mannen fälldes förmisshandel, olaga hot och olaga tvång. Tingsrätten medgav i domskälen attbrottet var av sådan art att det borde ha lett till fängelse men ansåg attbrotten kan ha sin orsak i kulturella olikheter och gav mannen villkorlig domsamt 50 dagsböter Jag vill till statsrådetställa följande fråga: Anser si:atsrådet att rättsreglerna är till fyllestför att förhindra att kvinno-diskrimincTande kulturmönster tas till intäkt förförmildrande domar vid övergrepp mot kvinnor? 1989/90:204av () till statsrådet om visum-tvånget förösttyska medborgare: Med anledning av att raserats, bildligttalat, har flera människor från sökt sig till föratt besöka släktingar eller bara för att få känna att de nu kan resa utanförsitt land utan hinder. Helt enligt våra: regler avvisades de, eftersom de intehade något visum. Samma sak sker vid gränsen till . Danskarna har sammavisumtvång som vi, men löste problemet genom att bevilja ett 24-timmars visumvid gränsen. Jag menar att vi borde kunna vara lika obyråkratiska somdanskarna. Min fråga är: Ämnar iministern ta ett initiativ som kan geösttyskar möjlighet att resa in i under t.ex. ? 1989/90:2CiSav () till utbildningsministern om lärarstrej-ken och elevernasrätt till undervisning: Enligt skollagen skall elever infinnasig och utbilda sig i skolan och samhället skall se till atteleverna delges kunskaper och undervisning. Med anledning av pågåendelärarstrejk vill jag därför fråga: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidtaför att av strejken drabbade elever skall erhålla sin lagenliga rätt tillundervisning? 18§ Kammaren åtskildes . 14november 1989 In fidem Prot.1989/90:25 Innehållsförteckning 2 §Justerin]' av protokoll............................................................... 1 3 §Meddelande om en särskild debatt om åtgärder mot våldet.............. 1 Talmannen 4§ Svar på fråga 1989/90:191 om förhandsgranskning av videogram 1 IngbrittIrhammar (c) 5 § Svar på fråga 1989/90:193 om ökad forskarutbildning................... 4 (m) 6§ Svar på fråga 1989/90:145 om anpassningen till EG och den kom munala självstyrelsen................................................................... 6 (vpk) 7 § Svar på Ifråga 1989/90:187 om villkoren för skolbefrielse............... 9 (vpk) 8§ Svar på fråga 1989/90:195 om avgiftsbelagda skolmåltider.............. 11 MonaSahlin (s) 9§ Svar på fråga 1989/90:189 om arbetstillstånd för invandrare 12 Per Stenmarck (m) 10 §Svar på fråga 1989/90:190 om asylsökandes behandling 15 11 §Svar på fråga 1989/90:197 om s.k.kommunarrest för vissa kurder 18 12 §Svar på fråga 1989/90:194 om de privata skrivbyråerna och kon- kurrensen inom den privatatjänstesektorn....................................... 19 13 §Svar på fråga 1989/90:196 om utländska förvärv av andelar i svenska storföretag..................................................................... ... 22 Industriminister (vpk) 14 §Hänvisning av ärenden till utskott............................................. ... 24 15 §Förnyad bordläggning.............................................................. 24 16 §Bordläggning .................................................................... 24 17 § Meddelande om frågor Prot. 1989/90:203 av MargareetaGärd (m) om utövandet av straff för kvinnomisshandel............................................... 26 ~ 1989/90:204 av () om visumtvångetför öst tyska medborgare........................................... 26 1989/90:205 av HugoHegeland (m) om lärarstrejken och elevernas rätt tillundervisning.............................. 26