prot · GD09130 · 1989-12-31 00:00:00 — Men det är inte bara fråga om att använda sig av lagen,utan det är också fråga om att över huvud taget angripa problemet medklororganiska föreningar mera generellt. Ett annat exempel på att klor, används i stor omfattningär verksamheten med blekning av papper Såvitt jag förstår förbereds ingetförbud alls på det här området. Man har t.o.m. underlåtit att lägga framförslag om en miljöavgift på kloret. Ändå rör detsig om mycket stora mängder idet här fallet. På något sätt är det litet av låt-gå-politik. Det är därför somjag har framställt min fråga. Jag vill alltså veta vad regeringen avser attgöra för att skynda på arbetet med att få,bort kloret och klororganiskaföreningar från olika användningsområden. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar Jag vill bestämt bestrida att regeringen har intagit enpassiv hållning i den frågan. Jag återkommer för övrigt till detta med papperspro dukter i ett senare frågesvar . Regeringen har tagit initiativ till den omprövning som mannu är färdig med - förutom när det gäller en av de svenska anläggningarna - föratt i ett första steg kraftigt minska klorutsläppen och därmed också kloranvändningen. har alltså fått i uppdrag att presenteraett program för minskad kloranvändning, så att man kommer ned på för naturenofarliga nivåer får vi ta nästa steg. När det gäller kloravgiften har vi eftersträvat att se påden och andra avgifter av liknande slag i ett sammanhang i samband med MIAsslutbetänkande. Vi har på olika sätt mycket aktivt verkat för att få bortanvändningen av klor. kommer att märka det när han tar del av deytterligare beslut som regeringen kommer att fatta -ja, t.o.m. så snart som . 67 (): Det kanske blir en intressant vecka. Men vi är ju redan på90-talet. Om jag har förstått miljöministern rätt skulle vi göra oss av mednämnda ämnen . Vi kommer naturligtvis att hjälpa till med attåstadkomma detta. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1989/90:658 om forskning om vattenbrukets miljö- Prot. 1989/90:130 problem Anf.68 Miljöminister : Svar på frågor har frågat mig om regeringens beslut att inte tillåtaforskningsverksamhet i innebär ett totalstopp för vattenbruk. Kassodling av fisk ger upphov bl.a. till utsläppav närsalter till vatten. Ut släppen bidrar till övergödning avt.ex. känsliga kust- och skärgårdsområden i . Riksdagenoch regeringen har uttalat att utsläppen av närsalter till våra svenska hav börminskas kraftigt. I regeringens proposition (1987/88:85) om miljöpolitikeninför 90-talet fastslås att det är mycket angeläget att snabbt förbättraförhållandena framför allt i kustområdena. Det framhålls också i propositionenatt det i regel är svårt att begränsa utsläppen av närsalter från fiskodlingarvarför det är av väsentlig betydelse att sådana verksamheter inte får enolämplig lokalisering. har ställt sig bakom uttalandena ipropositionen. Föratt klara det uppsatta målet måste krav ställas på alla källor som ger upphovtill utsläpp av närsalter Kraven gäller självfallet också kassodling av fiskoch annat vattenbruk. Eftersom det ännu inte finns någon effektiv teknik förrening av utsläpp av närsalter från sådan verksamhet kan miljökraven normaltendast upprätthållas genom sträng lokaliseringsprövning. Detta innebärgivetvis inget totalstopp för vattenbruk. En förutsättning för detta är dockatt verksamheten bedrivs på en plats som är godtagbar från miljösynpunkt. Jagär själv mycket positiv till att det bedrivs forskning i syfte att lösa demiljöproblem som vattenbruket ger upphov till. Även forskningsverksamhet måstenaturligtvis äga rum på en godtagbar plats. Vadbeträffar det av nämnda ärendet angående företaget villjag tillrättalägga en sak. tycks mena att verksamheten skulleutgöra ren forskning. Detta är fel. Ärendet gällde en ansökan om att kraftigtfå utöka en befintlig kommersiell fiskodlning. Från Ewos uppgav man visserligenbl.a. att företaget avsåg att experimentera med vissa fiskfoder i syfte attminska utsläppen av närsalter. Detta naturliga inslag i verksamheten förändrardock inte dess kommersiella natur Regeringensade nej till den av Ewos sökta verksamheten, eftersom det aktuellavattenområdet, en fjärd i ett föroreningskänsligt skärgårdsområde, bedömdesvara en olämplig lokalisering från miljösynpunkt. Anf.69 (); Jagönskade ett tillrättaläggande i det här sammanhanget och ett klargö rande av om det vid den aktuella tidpunkten fanns en mening hos regeringen att ha ett totalstopp när det gäller vattenbruk. Jag har fått svar frånBirgitta . Några sådana tankar har man inte. Ministern har också uttryckt en mycket positiv inställning till forskningen på vattenbrukets område och till åtgärder för att komma till rätta med utsläppen. 1989/90:130 För entimme sedan fick jag faktiskt - det är kanske en kuriositet - ett telefonsamtalfrån Radio Man läste upp för mig det svar som här ] ] lämnats. I hemlänet är man mycket intresserad av dessa saker Man varivrig var pa frågor jU kommentar Jag har försökt att kontrollera hur det förhåller sig med forskningsverksamheten.Men det är svårt att göra det så här . Enligtden information som jag har fått ansökte fiskfoderföretaget i ,som ägs av i , om att få starta nämndaforskningsverksamhet. Man erhöll också tillstånd av och fiskenämnden.Avsikten var enligt mina sagesman, helt och hållet att bedrivaforskningsverksamhet. Man skulle huvudsakligen inrikta sig på, som ministernhär sade, miljövänligare foder för att minska fosfor- och kväveutsläppen. Mendet gällde också - och det tyckte jag var det intressanta när jag så att säganappade på det här ärendet - att ha ett system med slutna fiskodlingskassarMan måste ju få upp vattnet. Dessutom måste vattnet hålla lämplig temperaturoch ha lämplig syresättning. Det skall även finnas en lämplig mängd alger ivattnet osv. Meddet här systemet skulle man få samma säkerhet som man får med landbaseradeodlingar Den stora skillnaden är att det här skulle vara så mycket billigare.Det systemet ville man alltså utveckla och förfina. Jaghar inte kunnat kontrollera de olika uppgifterna, men det är min avsikt attgöra det framöver Närdet gäller vattenbruket har jag framför mig en artikel hämtad ur veckansMiljöaktuellt. Där står det: Låt fiskodlarna hållas! Minfråga till är: Anser ministern att det skall kunna ges tillståndi fortsättningen? Vattenbruk ochfiskodling har många positiva sidor. Men dessa verksamheter innebär också etttilltagande miljöproblem, och detta har uppmärksammats iHelsingforskommissionens arbete med miljö liksom när det gällerNordsjöns miljö. Jag vill beskriva detta genom att redovisa att en normalstorodling omfattande fisk släpper ut fosfor per är Det motsvararvad 500 personer släpper ut i form av orenat avloppsvatten och 5 000, alltsåett större samhälle, i form av renat avloppsvatten. Idet här fallet gällde det att utöka en kommersiell odling - det är inget felmed kommersiell verksamhet, det kan vi väl vara överens om - från tillenligt företagets ansökan och enligt tillstånd 150 ton.Det skulle faktiskt motsvara vad 15 000 människor släpper ut i form av renatavloppsvatten. Det här är alltså inte försumbart. Vi måste därför pröva dessaansökningar med all den omsorg om naturen som behövs för att verksamhetenskall kunna bedrivas. Anf.71 (): Jag är mycket tacksam för här gjorda uttalanden. Jag bor själv vidÖstersjön och är verkligen mån om det innanhavet. 30 släppenoch föroreningarna måste föras, som någon statsman sagt, på alla fronter -till havs, till lands och till sjöss. Det är alltså mycket viktigt att man Prot. 1989/90:130 ser allvarligt på dessa saker Det gäller också att se till helheten. Två forskare, och , säger i en aktuellartikel: Man måste se till de totala utsläppen. Det som kommer från luften är väl så allvarligt. Men P J 8 om man serfiskodlingarna i det perspektivet, är utsläppen från fiskodlingarna inte värreän att det ligger inom felmarginalen när det gäller de belastningssiffror somkan tas fram. Den bedömningen delas inte av de forskare och de myndighetersom arbetar med problem. Vi ser naturligtvis mycket allvarligt påföroreningar från luften, men fiskodlingarna är ett växande problem. Detta varen mycket stor fiskodling i ett mycket känsligt område, som det gäller att varaextra varsam om, och det var skälet till att vi inte kunde släppa framverksamheten. 73 (): Forskare har naturligtvis olika synpunkter -så har det varit . Men i en diskussion om det totala nedfallet ärdet lätt att en fiskodling får ögonen på sig, då den är påtaglig, med kassar ien vik, där utsläppen syns och man vet att de förorenar, är farliga och skallstävjas. har jag naturligtvis respekt för totalsynen, men utsläppenfrån fiskodlingarna faller inom felmarginalen och ligger mycket lågt, enligtde forskare jag har rådgjort med. Jag kan inte anse att utsläppen från en fiskodling i Östersjönav lika mycket fosfor som utsläpp från bra avloppssystem från 15 000 människorär obetydliga eller marginella. 75 (); Vi får låta forskarna hållas. Jag hade ocksåtänkt nämna en professor vid hydrologiska avdelningen på ,som just formulerade det så här: Låt fiskodlarna hållas. Jag vill naturligtvisatt man skall se på detta med största allvar. Huvudpunkten i min fråga var att jag ville få ettbesked om hur det stod till med totalstoppet och med forskningen, och jag ärtacksam för de klarlägganden och de uppgifter jag har fått. Överläggningen var härmed avslutad. 14$ Svar på fråga 1989/90:664 om användningen avplastringar för att hålla samman ölburkar har frågat mig vad de aviserade över läggningarna med bryggeribranschen har resulterat i beträffande använd- 31 ningen av plastringar för att hålla samman ölburkar Jag har såväl vid mina överläggningar som videfterföljande kontakter med bryggeribranschen diskuterat problemen medplastringarna. Problemen ligger i att plastringarna när de hamnar i naturenskräpar ned men främst i att de skadar och plågar djur Vid dessa kontakter har det framkommit attbryggeribranschen arbetar med tre sätt att lösa problemen. Ett är att inteanvända ringar alls, men det har stött på hinder från arbetsmiljösynpunkt. Ettannat sätt, som tidigare mest har diskuterats, är att tillverka ringarna i ettnedbrytbart plastmaterial. Då löser vi nedskräpningsproblemet, men inteproblemet med de skadade djuren. Ett tredje alternativ är att ersättaplastringen med en papphållare. Med en sådan lösning klarar vi bådearbetsmiljön och nedskräpningen samt undviker att djur skadas av plasthållarna. Detta vore enligt min mening en bra lösning, som snarastbör förverkligas. Jag kommer att verka för att så sker. 77ERKKI TAMMENOKSA (s): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag har återkommit igen med min gamla fråga om deplastringar som binder ihop ölburkar De är miljöfarliga, som har kommit fram istatsrådets svar, och om man blir av med miljöfarliga element dyker det uppnya. När jag första gången ställde frågan försökte jagbagatellisera den, jämfört med andra, globala miljöfaror, men då sadestatsrådet att det var en viktig fråga. Jag är mycket nöjd med svaret. Detvisar miljöministerns storhet i mindre miljöfrågor och det inger ettförtroende. Men när man då i fortsättningen bearbetarbryggeribranschen, skulle man kanske ställa en rak fråga: Vad gör ni med lagretav gamla plastringar? Jag hoppas att statsrådet ställer den frågan.,Minförhoppning är givetvis att de förstörs. För det första vill jag komplettera mitt svar med att sägaatt det också pågår överläggningar med Systembolaget, som är storförbrukare avplastringar Vid det senaste samtalet jag hade med dess chef lovade han att varahjälpsam på detta område. Det är främst därifrån som arbetsmiljöinvändningarnahar gjorts. För det andra vill jag säga till attlagren inte skall förstöras, utan plasten skall återanvändas i det företag iNorrköping som återanvänder plast i sin produktion av t.ex. Konsumkassar, somvi alla använder när vi gör våra dagliga inköp. 79 (): Jag är nöjd med svaret. Det var bra att miljöministernpåpekade detta om återanvändningen - det hade jag glömt. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1989/90:667 om klorblekt massa i papper har frågat mig om regeringen avser attlägga fram något förslag med anledning av utredningen om klorblekt massa ipapper och pappersprodukter Kemikalieinspektionen anser att klorblekta hygienprodukteri princip bör försvinna och att branschen bör redovisa om det finns områden därdet inte finns några acceptabla alternativ. Jag delar denna bedömning. Genom en kombination av olikainsatser räknar jag med en snabbare övergång till miljöanpassad produktion ochrenare produkter Exempel på sådana insatser är hårdare ställda krav vid omprövningav villkor för skogsindustriella anläggningar för framställning av klorblektmassa samt överläggningar som jag haft med branschorganisationer Ett annatexempel är det av i enlighet med regeringens budgetproposition1989/90:100 beslutade förtydligandet av kemikalielagen. Detta innebär att detnu klart framgår av lagen en skyldighet för producenter och importörer attersätta skadliga kemiska produkter med oskadliga eller mindre skadliga, dens.k. I sammanhanget vill jag också nämna att naturvårdsverketfått i uppdrag att utarbeta förslag till ny åtgärdsplan mot havsföroreningar Idetta uppdrag ingick att redovisa en avvecklingsplan för utsläppen av kloreradeorganiska ämnen från massaindustrin. Verket har isin rapport mothavsföroreningar redovisat ytterligare åtgärder för att begränsasådana utsläpp. Den remissbehandlas och kommer att behandlas iden miljöpolitiska proposition som regeringen planerar att lägga till 81LENNART BRUNANDER (c): Jag tackar miljöministern för svaret. fördes en intensiv debatt om dioxinutsläpp ochfarorna med dioxin i alla möjliga sammanhang. Det var också valår, såregeringen var aktiv på området och gav kemikalieinspektionen i uppdrag attgöra en utredning om kloret. 1 det uppdraget ingickatt inhämta uppgifter somkunde tjäna som underlag för en bedömning av hälso- och miljöriskerna pågrundval av användningen av sådana produkter I uppdraget ingick också attundersöka vilka möjligheter som finns till användning av produkter som ärbättre ur hälso- och miljösynpunkt samt vilka åtgärder man inom näringslivetavser att vidta för att minska belastningen på hälsa och miljö som en följd avanvändningen av klorblekt massa. Uppdraget gavs till två personer, en frånkemikalieinspektionen och en från IVL, och rapporten var klar i mitten av 1989.Min fråga är varför det har hänt så litet, eller egentligeningenting, därefter. Såvitt jag begriper är behovet av att minska utsläppen avklor precis lika stort som det var 1988. Regeringen borde därför medanledning av de förslag som läggs fram i rapporten, ha föreslagit åtgärder föratt minska klorutsläppen. Det ställs ju upp vägar på vilka man kan vandra föratt minska utsläppen. Det görs ganska klart, så det borde ha funnits möjlighetför rege- 3 protokoll 1989/90:130 Prot.1989/90:130 ringen att lägga fram förslag. Det har också kommit förslagomkloravgifter, men det har regeringen inte hellergjort någonting åt. I svaret säger ministern att hon delar de uppfattningarsom kommer fram "' P" J'"8"' jrapporten, och det är då så mycket mer märkligt att det inte läggs fram Ministern säger att substitutionsprincipen är mycket braoch att det var regeringen som kom på den. Så var det inte, utan det var påuppdrag av som regeringen lade fram det förslaget. Får jag först i klarhetens namn säga attsubstitutionsprincipen fanns i lagen om kemiska produkter Vad vi nu har gjortär att förtydliga den, så att det skall klart framgå att myndigheterna kan ochskall utnyttja den. Vi utvidgade den också till att kunna användas även förprodukter Det ankommer alltså på myndigheterna att med stöd av lagen se tillatt få bort användningen på de områden där den inte bör förekomma och där detfinns goda ersättningar. Det har kommit fram alldeles klart attkemikalieinspektionen har en bestämd uppfattning i denna fråga och att denäven har möjlighet att agera. Till yttermera visso har regeringen dels skärptkraven för alla svenska anläggningar på det här området, dels tagit in ettförslag från om hur man skall kunna gå vidare med minskningenav kloranvändningen, dels också uppdragit åt kemikalieinspektionen ochnaturvårdsverket att komma med förslag på vilka ämnen som kan och bör förbjudasoch avvecklas. Ett mycket stort antal av de ämnen som man arbetar med har klorsom en substans. Detta vill jag påstå visar att regeringen har gått mycketsystematiskt till väga. Men regeringen kan inte göra det som myndigheterna medstöd av lagen har att göra för att komma till rätta med den här typen avproblem. 83 (): säger att regeringen har gjortallt det som den kan göra. Jag delar inte riktigt den uppfattningen. Närrapporten begärdes från kemikalieinspektionen måste det ha varit i akt ochmening att få ett underlag för att kunna fatta beslut. säger man har gett i uppdrag att ta reda på vad som kan göras.Men det är inte genom att utarbeta den ena rapporten efter den andra som vilöser miljöproblemen, utan det är genom att i beslut nyttja de kunskaper, somkommer fram i rapporterna. Det är sådana förslag från regeringen som jagefterfrågar. Såvitt jag vet har det egentligen inte hänt någonting medutgångspunkt i detta. Sedan talar ministern återigen om attsubstitutionsprincipen har kommit in i lagen och att den även gäller produkter.Det är riktigt. Men det var, som jag sade i mitt första anförande, efterbeställning från som den kom till stånd. Min fråga är varför regeringen tassar omkring de härfrågorna och inte gör så mycket. Är man skrämd av skogsindustrin i det härfallet? 84 MiljöministerBIRGITTA ; Prot. Beskrivningen är alldeles felaktig. Vi har fattat beslut om 29maj 1990 alla skogindustrins anläggningar utom en, och den sista kommer snart. sluten innebar enminskning av klorutsläppen . Detuppdrag som har fått är att redovisa hur nästa steg ned tillofarlig nivå skall tas. Hur det skall genomföras kommer vi att redovisa inästa års miljöpolitiska proposition. Detuppdrag som kemikalieinspektionen har fått är att redovisa förekomsten av kloroch dioxiner i olika hygienprodukter framför allt och om de innebar någrarisker för hälsan. Den utredningen har kemikalieinspektionen redovisat och kanoch bör själv ingripa med stöd av den lag vi har Det fordrar inte särskildaregeringsbeslut. Bådekemikalieinspektionen och har fått i uppdrag att komma med enförteckning över de ämnen som bör avvecklas. Resultatet av detta kommer vi attredovisa för . Anf.85 (): säger miljöministern att man har fått ner utsläppen . Detär kanske riktigt. Men vi skall ha klart för oss att det bara är ungefär entredjedel av den klor som kommer ut i naturen som kommer via dessa industriersavlopp. Ungefär en tredjedel kommer i produkterna och en tredjedel i det slamsom deponeras. Detta gäller hela området. Det man nu har gjort något åt är istort sett avloppen. Sedansäger miljöministern att regeringen inte behöver göra någonting. Det ärkemikalieinspektionen som inte har gjort tillräckligt mycket. Det är synd i såfall. Men regeringen har ansvar också för det kemikalieinspektionen gör Därförär det regeringens och miljöministerns uppgift att driva på. Rapportenhade också att ta upp vilka produkter som behöver vara så vita. Det skulle varadet bästa sättet att komma ifrån klor - att ha fler oblekta produkter Det lågockså i uppdraget. Där har såvitt jag vet inte gjorts något. Kemikalieinspektionen kom fram till att det inte finns några skäl föratt bleka den här typen av produkter Både av det skälet och för attklorblekning i sig inte är lämplig ur miljösynpunkt bör den försvinna. Här kanman alltså ingripa med stöd av lagen. Kemikalieinspektionenhar som ett led i det arbetet uppmanat branschen att redovisa om det finnsnågra områden där det är nödvändigt att använda klor. Man avvaktar svaret föratt sedan kunna agera. Det är läget för dagen. Sedankan vi konstatera att, både tack vare de beslut som regeringen har fattatavseende industrins produktionsprocesser och den akfiva konsumentbojkott motklorblekta varor som vi har haft, många av dessa varor dess bättre harförsvunnit ur marknaden. Det är ett mycket positivt resultat - något attglädjas över, Anf.87 (); Det tycker jag också. Det är mycket skönt att vi har haft en konsumentopinion som har tvingat fram dessa förutsättningar Det är den 35 Prot.1989/90; 130 opinionen som har varit aktiv. Jag skulle vilja påstå attregeringen inte har följt med i denna utveckling.Opinionen har snarare kört både regeringen [ och skogsindustrin framför sig föratt söka få till stånd åtgärder. vai pafrågor Kemikalieinspektionen har sagt attdet inte finns några skäl för att ha dessablekta produkter Min fråga är: Varför har vi det då? Jag som själv har tillhört oppositionen i kännerigen hur man argumenterar, och det är naturligtvis ytterst legitimt. Men låtmig ändå skriva historien rätt beträffande ansträngningarna att få bort deklorblekta produkterna. Det var ett arbete som vi med stor beslutsamhet tog itumed både när det gällde att ompröva villkoren för alla svenska anläggningaroch när det gällde att påverka opinionen. Vårt parti och därtill knutnaorganisationer har mycket aktivt verkat som opinionsbildare. precis som mångaandra i . Dessutom tog vi tidigt upp överläggningar medstorinköpare. Vi började med statsförvaltningen, kommunerna, de stora statligaverken och de stora folkrörelserna för att få dem att övergå till icke klorblektaprodukter på alla användningsområden. Detta har spelat stor roll för att fåfart på utvecklingen. Det är faktiskt sanningen. Man skall inte behöva görasig mindre än man själv är på sådana här områden. 89 (): Jag förväntar mig, miljöministern, att detkommer att hända rätt mycket nu och att den handlingskraft som enligtmiljöministerns redovisning fanns när man startade detta arbete ocksåresulterar i åtgärder Överläggningen var härmed avslutad. 16 8 Svar på fråga 1989/90:670 om föroreningen avBottniska viken har frågat mig om regeringen kommer attställa medel till förfogande för att genomföra det finsk-svenska forskningsprogrammetBottniska . Inom ramen för samarbetsavtalet mellan svenska och finskamiljövårdsmyndigheter svarar Kommittén för för koordinering avsvenska och finska forskningsinsatser som rör . Kommittén beslutade att ta initiativ tilloch leda utformningen av det forskningsprogram som kallas Bottniska Viken-året1991. Programmet kommer att utföras av myndigheter och forskningsinstitutioneri och . har först så sent som den 23 maj1990 inkommit med en skrivelse beträffande forskningsprogrammet. Det har därförinte varit möjligt för regeringen att bereda ärendet så långt att jag kan gebesked. Anf.91 (): Prot. Jag ber att få tacka miljöministern försvaret. Men jag blir litet förskräckt faktiskt och nästan beklämd över att det var så innehållslöst, ] [ att detinte finns något besked att ge. Detta är ett mycket angeläget projekt. är en koncentrerad insats för att ge en helhetsbild avhavsmiljön. Vi vet att det är angeläget att få en sådan helhetsbild.Kunskaperna är fortfarande mycket bristfälliga och miljöstörningarna iBottniska viken är mycket allvarliga! Forskningssamarbetet har planerats, som av Kommittén för , och är ordförande iden svenska delen av kommittén. Den här planeringen har skett i samråd mellansvenska och finska forskare. Forskningssamarbetet skall ske under entreårsperiod. år det mycket angeläget att dessa forskningsprojekt kanstartas. Finska forskare hör av sig till den svenska ledningsgruppen och undraroroligt om det är någon idé att sätta i gång över huvud taget, eftersom maninte kan få något besked från svensk sida om att pengar kommer att ställas tillförfogande för dessa forskningsprojekt och att svenskarna kan uppfylla sin delav den överenskommelse som man faktiskt har träffat. I svaret säger att brev i ärendet har kommittill regeringen så sent som . Jag har inte tagit del av det brevet,men jag har sett ett brev som och har skickattill kommunerna - ett slags tiggarbrev, vill jag kalla det.