prot · GD09107 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag välkomnar socialministerns avsikt att föreslåatt regeringen ger ett bemyndigande om ett särskilt utredningsuppdrag, vilketäven dalainspektionen har skrivit till regeringen om. Sedan får vi i riksdagenla ställning lill utformningen av en sådan registeriag. Jag har varit med i när FAS90 första gången nämndes. Men det är märkligt atl inte säkerhels- ochinlegriletsfrågorna har rönt någon större uppmärksamhet i t.ex. massmedia. Inteheller har de under denna länga projekttid utgjort någol projekt för FAS 90.Datainspektionen har bara haft några månader på sig all ta ställning, och delnär del nästan är dags för FAS 90 att rulla i gång i . Man har haft mycketkort tid på sig alt sätta sig in och bedöma säkerhets- och integritetsfrågorna.Det har man också skrivit om till regeringen. Detta är förvirrande. Det finns särskilda yttranden idatainspektionens rapport. Del går att känna igen ett mönster här. Ofta är detså när det gäller viktiga frågor, t.ex. integritet och andra rättsliga frågor,att de försummas och förhalas till en lidpunkt så nära så all del nästan intefinns någon återvändo. Del är en känsla man får när det gäller detta projekt.Därför är det som socialministern aviserar utomordentligt glädjande. Det har gått så långt all tjänstemännen vid lagenheten päriksförsäkringsverket enligt uppgift själva har börjat utforma elt lagförslagom registret som skall vara klarl i elfte limman har eltdelprojekt i FAS 90 startat. Första sammanträdet var . Jag harnågra ytterligare frågor all slälla till socialministern. Kommer utrednirigeri alt bli parlameritarisk? Borde inteinlegriletsfrågorna ha utretts på annat sätt än vid dessa försök somtjänstemännen på riksförsäkringsverkels lagenhet sysselsätter sig med? Är detriktigt att den myndighet som själv berörs av verksamheleri skisserar ettlagförslag? Ariser soci-almiriislerri atl ylleriigare försöksverksamhet skallförekomma före haft möjlighet all agera i denna myckel känsligaintegriletsfråga? Avser socialministern atl ge direktiv till den avsocialministern nu aviserade utredningen, så atl man förutsättningslöst kanutreda andra organisatoriska lösnirigar än deri myckel omfattandeADB-hantering som FAS 90 har arbetat med i alla dessa år för atl åstadkommabättre möjligheter att effektivisera rehabilileringsverksamhelen? Slutligen har jag en ytterligare fråga. Det gäller andralagar som är myckel nära samordnade med de lagar som skall stiftas. allmän försäkring, AFL, som ju inte alls har några lagrum som berör detsamarbete som skall ske mellan olika myndigheter dvs. aktörer som de kallas irehabiliteringsbetänkandet. Kommer även sekretesslagstiftningen alt beröras iutredningsarbetet? undrade huruvida utredningenskall vara parlamentarisk eller inte. Det har jag ännu inte tagit slällninglill. Del är möjligt atl man skall göra en kombination som innebär att man haren enmansutredare som till sig har knuten en rådgivande parlamentariskt sammansattgrupp. Men jag funderar fortfarande på själva utredningsformen. Mariarine frågade vidare om man borde ha haft enannan ordning. i efterhand anser jag att man mycket tidigare borde hafördjupat sig i inlegriletsfrågorna. Man har dock haft en diskussion om dessafrågor Under resans gång vid hanteringen av utveckling av systemeri har mariockså haft mycket ingående diskussioner om integritelsfrågorria. Del som vi nudiskuterar är ju en fördjupad utredning och en registerlag. borde haföregått just den här hanteringen. I sill inlägg sade alt det är storaområden som rör privatliv, sjukdom, ekonomisk ersättning osv., som innefattas.För att del inte skall bli några missförstånd vill jag säga alt idatainspektionens yttrande över tillståndet till försöksverksamheten har manvarit noga med all härivisa till 4 § i datalagen, där frågor om brott, omavtjänande av straff, om man är förmål för omhändertagande eller andra typerav tvångsåtgärder berörs. lalagentar också upp frågor som rör denna typ av integritet. Dessa uppgifter Prot.1989/90:107 skall inte få förkomma i detta register Dessutom poängteras i yttrandetatl normalt sett, eriligt gällande lag, skall delta register klassas enligtskydds- " ~, klass2, men med hänsyn till all del rör sig om ell socialförsäkringsregisler . lyfts delupp till skyddsklass 1. undrade också om huruvida man länkertillåta ytterligare någon försöksverksamhet. Försöksverksamheten är pågång. Man har ifrån ansökt om atl få genomföraytterligare två försöksverksamheter Min föresals är all det därutöver inteskall förekomma riågon ytterligare försöksverksamhet, ulan alt man sedan skallkunna lägga fram ell förslag om en ny registerlag, innari mari går vidare medatl sjösätta hela daloriseringssyslemel. AnL 14 (): Jag ber all få lacka för dessa kompletterandeupplysningar Det är mycket värdefullt och förhoppningsfullt atl man tar dettamed sä stort allvar. Jag vill la upp frågan om samköming. finris ca300 register på område som datainspekliorieri har givit silltillslårid lill. Elt av dessa register samkörs med kriminalvårdsstyrelsensregister, för atl man skall ha kunskap om vilka av försäkringstagarna som äromhändertagna för kriminalvård. Jag har svårt all se någori skillnad när delgäller de övriga registren. Socialministern framhöll all del skulle vara enavsevärd skillnad. aviseras ell förslag om en arbetsgivarperiod om 14dagar Vi har ännu irite sett riågon proposition om detta, men enligt uppgiflerfrån försäkririgs-kassevärlden sägs - kanske lilel känslosamt uttryckt - allFAS 90 drabbas av arbetsgivarperioden. Jag undrar om socialministern instämmeri jusl denna formulering. Del kan vara en journalists formulering, men mankänner kanske - enligt vad som slår i budgetpropositionen - alt detta skullevara ell stort rationaliseringsprojekl som förändrar karaktären. Av 11 miljonersjukdomsfall faller 9 miljoner borl. Kvar blir då 2 miljoner fall somomhändertas av kassan. Det var en fråga. Jag vill först säga alt när det gäller densamköming med kri-minalvårdsregislrel som sker för alt fastställasjukersättning, är defta ett register som man har fält tillstånd tillmed hänvisning lill dalalagen. När man nu skall gå in och titta på en ny registerlag ärdet klarl all det finns skäl alt också se över hur andra typer av sådana härregister hanteras. Angående den oro som de försäkringsanställda hyser införförslaget om all införa en lagfäst sjuklön kan jag säga all jag kan förslå atldel finns en oro inför alla så slora förändringar som detta innebär innaninformation om hur elt förslag är utformat i detalj har trängt ut till allaförsäkringskassor Delta förslag är ännu inte utformat i sina detaljer Vikommer all la hän- syri också till sådaria frågor som rör hur informatiori fråri arbetsgivarna om sjukskrivningstider - dock inte sådant som har med diagnoser eller annal all göra - skall kunna föras in i försäkringskassornas information. Men detta är någonting som vi får återkomma till när själva förslaget skall utformas. 16MARIANNE (); Jag hade ytterligare en fråga tillsocialministern, en fråga som avser de andra lagar som kommer att bliinbegripna i denna stora översyn. Del gäller främst lagen om allmänförsäkring. Det är kanske för tidigt alt fråga socialministern, men förnärvarande finns det ingenting i lagen som säger någonting om den nya roll somtjänstemän och anställda på får atl agera efter irehabiliteringssyfle i samarbete med andra aktörer på marknaden, enligt vad somsägs i rehabili-leringsbelänkandel. Delta är någonting hell nytt. Det finnsingenting om detta, dvs. kompletterande bestämmelser om befogenheter och denenskildes rättsliga ställning i förhållande lill dessa befogenheter Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1989/90:153 om internationellakasinon i AnL 17 Finansminister ; i harfrågat mig om jagarberedd atl medverka lill att kasinon enligt internationella regler etableras i . i hävdar all internationellakasinoregler tillämpas och spelautomater tillåts över allt utom i ,och . Enligt vad jag erfarit har varken , ellerNorge kasinospel enligt internationella regler. I finnsett lagförslag i frågan som kommer att behandlas av folkelingel före sommaren.I utreds frågan i inrikesministeriet. Frågan om inrättande av kasino med internationella reglerhar här i behandlats i olika sammanhang. föreslog är 1974 alt ett antalkasinon skulle inrättas i , främst i större städer och på störreturistorter Vid remissbehandlingen var praktiskt taget samtligaremissinstanser negativa till förslaget. Lotteriulredningen anförde i sitt betänkande attden inte funnit skäl atl ansluta sig lill tanken på kasinoverksamhet i vårtland. Riksdagenhar tidigare avslagit ett antal motioner i frågan. Skälet till den negativa hållningen har främst varit desociala problem sorii kan följa av kasinoverksamhelen. Det finns anledning atl följa utvecklingen på dellaområde, men jag är inte beredd atl nu la några initiativ till ändringar ilotlerilagen. AnL 18 i (m); Jag lackar för svaret. Låt oss först klara ul hur läget är i . , somju tillhör , även om man har en viss "självständig" status,har ell fungerande kasino enligt inlernationella regler. 1 Danmarkkommer enligt pressuppgifler ett förslag alt las . I har manbörjat diskutera frågan. I tillåter man spel på enarmade banditer Rödakorset står som huvud- man ochfår hand om intäkterna. Verksamhet som anses som förkastlig och fördärvlig iSverige, tillåts således i andra länder i . När det gäller är det faktiskt bara i somman inte har några tankar i den här riktningen, har ju i och försig iuget internationellt kasino, men det kommer. Med tanke på att jag harinterpellerat och motionerat i denna fråga tidigare, var jag inbjuden lill eninvigning av ell kasino nere i Sopol i den 4-5, Tyvärr kunde jag intekomma dit, men del här visar att sådan verksamhet förekommer överallt. Vi iSverige klarar dock inte av del. Det är dubbelmoralen i sin prydno. Angående punklskatieutredningens förslag säger statsrådetall vid remiss-behandlirigen var i det närmaste samtliga remissinstansernegativa lill förslaget. Detta skulle vi kanske kunna ha en liten extra debattom. Vad som irriterar mig är att del oftast anförs socialaskäl mot all tillåta verksamheten i . Då frågar jag mig, herr talman ochherr statsråd, vad del finns för speciellt sociala skäl emot ett införande iSverige av ett kasino enligt internalionella regler när detär lotospel på kan jag åka dit ut, slälla mig i kö till luckan innan första loppet går säga lill damen i luckan alt jag villspela på häst nr 5 som vinnare. Vinner nr 5 har jag pengarna ihanden . Jag kan gå in i en tobaksaffär, i ett varuhus, påhundratals ställen här i och köpa så många trisslolter som jag anseratt jag har råd med. Jag får själv bestämma. Vinner jag närjag har skrapat på trisslolten. får jag pengarna kontant i handen. Vari liggerden stora skillria-den som gör att den ena verksamheten tillåts men den andrainte? Någon konsekvens kan man väl i alla fall få lov alt begära även avpolitiker Statsrådet säger till slut i alla fall - vilket ärhoppingivande - att det finns anledning alt följa utvecklingen, men atl han nutyvärr inte är beredd all la några initiativ till förändringar Jag vill frågafinansminister vad som skall ske i och i vår omvärldinnan vi anser att svenska folket är myndigt och kapabelt all självt bestämmaom det vill spela sina pengar i på ett kasino baserat påinternationella regler. Det är faktiskt något egendomligt, herr talman, att istort sett hela förutom i tillåter politiker och regeringarnamänniskor all själva bestämma, men i skall vi fortfarande "tahand om" våra medborgare i vissa sammanhang. När det däremot gäller spelsom staten är ägare till känner man inga hämningar. Än en gång vill jag fråga;Vad skall ske innan vi i kan tänka oss att ansluta oss lill ävenpå del här området? Till i vill jag säga attde sociala skälen har behandlats i . Jag har tagit del av vad som harsagts här tidigare. Det är en viktig utgångspunkt för bedömningen. Den andra frågan, vad som skall ske i innan dettas några initiativ, är jag irite beredd alt riu ytterligare kommentera. Jagvill följa utvecklingen. Det är en för min del intressant fråga, men för dagenvill jag inte gå längre än så hår AnL 20STEN i (m); Jag noterar framför alll det sista medtacksamhet - statsrådet är trots alll inte helt kallsinnig inför möjlighetenatl förelägga förslag där man även i denna fråga myndigförklararsvenska folket. Den första meningen har jag däremot hört hundratals gångeri den här kammaren - dvs. hänvisningen lill sociala skäl. Jag beskrev i millinledande anförande vad man får lov all göra när staten äger de olikaspelinstilu-len eller spelbolagen. Är det inte fråga om än värre socialaföreteelser? Man går inte in på elt kasino i t.ex. Travemunde, ellerParis spontant och kastar bort en massa pengar Del är i regel noga övervägt. måsle man vara medlem innan man får lov all spela på ellkasino. Medlemskap måste man söka 24 limmar innan. Den person som aldrig hadelänkl spela på ett kasino men som plötsligt får en spontan idé, förhindras tackvare den regeln. Man behöver inte skriva på någon som helst förbindelse föralt gå ut och köpa trisslolter för 1 milj. kr. här på Vasagalan. Det gåralldeles utmärkt. Det behövs inte heller någon förbindelse för all gå ul påSolvalla och spela för så mycket man anser sig ha råd med. Närdel gäller spelformer där staten lar in enorma pengar har man inga hämningarMot ett införande av kasinon, som är på frammarsch över hela ,anför man däremot sociala skäl. Jag har som sagt, herr talman, fått höra dessaskäl , men jag blir lika litet imponerad varje gång. Överläggningen var härmed avslutad. 6§Svar på interpellation 1989/90:148 om skåningars syn på flyktingar i har frågat mig om depressuppgifler är riktiga, där jag skulle ha hävdat all del finns elt annatslags flyktinghat i än i övriga . Han har också bett mig definieraolika former av flyktinghat i olika delar av laridet. antyderatl del skulle vara "slatsrådsmanipulation", all en ansvarig ministerförsöker svara på en fråga från en reporter om eventuellt flyktinghat i . Jag försöker alltid svara på journalisternas frågor sågott jag kan. 1 det här fallet ställdes frågorna i en tumullariad situationefler ell torgmöte, där stämningen mot invandrare och flyktingar var myckelhätsk och upprörd. När reportrar ställer ledande frågor kan man även om man äraldrig så varsam i sina formuleringar ändå bli citerad på ett sätt som ärsvårt all känna igen. Det är säkert en situation som också ärförtrogen med. intervjuade mig senare, och då fick jaglyckligtvis möjlighel all rätta lill vad som slätt i den tidningsartikel StenAndersson nämner Även i radio fick jag frågan om de här stämningarna iSkåne på någol sätt skiljer sig från dem man möter i andra delar av landet. Mitt svar var då - liksom till lidningsreporlern - att jaginte vill spekulera över om det råder några skillnader mellan olika landsändari fråga om synen påflyktingar och vad del i så fall skulle bero på. Det är mycket farligt atlgeneralisera och pådyvla grupper av människor uppfattningar utifrån enstakahändelser. Däremot finns inslag i de stämningar som piskas fram på olika håll,som borde göra inte bara mig ulan även myckel bekymrad. Destämningarna finns definitivt också i . Jag underströk för pressen i alt det kan finnas enförklaring lill ett annat stämningsläge där. Inströmningen av asylsökande harfåll en tyngdpunkt just i . Del påverkar naturligtvis människor somirriterats av bristerna i mottagningssystemet. Får de dessutom vilseledandeinformation från invandrarfientliga grupper med hemvist bl.a. i , atlsödra nu skulle ha drabbats av en fullständigt okontrolleradinvandring, kan reaktionen bli den jag mötte under torgmötet. Pä andra håll i landet möts jag som invandrarminister avkritik för beslutet att begränsa möjlighelerna för vissaasylsökande att stanna i landet. Där demonstrerar man för flyktingar ochasylsökande. Det är bara ätt konstatera atl det inte är lätt att vara alla tilllags. AnL 22STEN i (m); Lål mig först hålla med statsrådet om detsista hon sade; Det är inte lätt atl vara alla lill lags. Det är bra att statsrådet erkänner att hon gjort dettauttalande, och jag kan "köpa" argumentet alt vi ibland säger sakeroch ling som inte alltid är så noga övertänkta. Del gör jag också, vilkelstatsrådet också påpekar i svaret. Men jag tycker ändå att ett statsråd i en såhär känslig fråga verkligen borde tänka pä alt det hon säger kan uppfattas så.atl della är hennes åsikt. Framför allt i en så inflammerad fråga som detta är gäller det att hålla tand för lunga. Vidare säger statsrådet atl jag har antyttatt det varit fråga om "slatsrådsmanipulation". Del är eltmissförstånd - jag påslår alt det är slatsrådsmanipulation. Statsrådet sadenämligen också där nere i ; "Hur skulle ni annars få era kontorstädade och hur skulle ni få era bussar körda?" Med anledning av allstatsrådet gjorde detta uttalande i tog jag kontakt med Lokaltrafikoch fick då veta atl det visserligen finns invaridrare som kör bussar meu altdet är invandrare av den kategori som kom till på 60- och 70-lalen.Däremot har ingen som under 80-lalet erhållit asyl i anställts sombussförare i . Är man pressad kan man naturligtvis tillgripa sådanaargument, men de blir för den skull inte mer sanna. Om man nu skall jämföra olika landsändar tror jag atl jagkan säga att vi i ligger på tio-i-topp-listan när del gäller alt erbjudainvandrare jobb. Där har vi legal . Det som är farligt i denna debatt- och här kan även statsrådet ibland synda - är att man inte alllid skiljer påflyktingar och invandrare. Jag vill inte generalisera, men del är rikligt atl delfinns grupper av mäririiskor med kortklippt hår, klädda i högasnörläderkängor, som i denna debatt uppträder på ell sätt som är absolutförkastligt. Då det gäller all bekämpa dem med argument, är jag fullt villigall slälla mig på statsrådets sida. Prot, 1989/90:107 23 april1990 jag villsom sagt inte generalisera, utan del kan även i dessa grupper finnas vettigamänniskor För alt ytterligare klargöra min inställning i denna frågavill jag tala om för statsrådet atl något av det värsta jag kan uppleva är altt.ex. små barn blir mobbade därför all de har en annan hudfärg än majoritetenav skolkamraterna. Jag har sagl mänga gånger tidigare och jag upprepar det ,att en människa skall dömas uteslutande efter sina handlingar Ras, hudfärgeller religion är i det sammanhanget totalt ointressanta. Statsrådet säger atl den hets som hon mötte i förett par veckor sedan kan bero på alt man hade fått uppfattningen altmottagningssystemet hade havererat och atl vilseledande information fråninvandrarfientliga grupper, med hemvist bl.a. i , hade underblåst dennastämning. Som jag sagt finns det grupper i , liksom i andra delarav , som är uppenbart invandrarfientliga. Men dem känner vi till, och vihar under alla år lyckats bra med atl bekämpa dem med argument. De har aldrigvunnit något större gehör i den svenska samhällsdebatten eller bland detsvenska folken. Däremot är del så alt både politiker och media iblandförsöker dölja saker och ting. Del sägs ibland att kommuner inte vill la emotfler asylsökande. Jag kan ibland förslå dessa kommuner kommun skrev ell avtal med invandrarverket om att man skulle la emot 600 flyktingar.Man fick ytterligare 1 500, som kom från andra kommuner I dessa kommuner slårsig kommunalråden för bröstet och säger alt de tar emot 40-60 flyktingar varjeår. De vet all flyktingarna inte stannar i deras kommuner mer än några veckoreller månader Då kan jag förslå alt det blir problem i storstäderna. vill jag fråga; Är statsrådet beredd atl behålladen nuvarande flyktingpolitiken eller kommer hon att föreslå sådaria ändringaratt vi framöver inte får en flyktingpolitik som innebär all den som har pengarfår förtur till asyl i ? Den sista frågan bör vi kanske utveckla litetnärmare i en annan interpellationsdebatt. Redan genom alt formulera frågan pådel sätt som i gör lycker jag att han bidrar till defördomar som mycket av de invandrarfientliga stämningarna grundar sig på. gör också precis så som en och annanjournalist ibland gör-del var della som inträffade i ; han citerarfelaktigt. Han påslår alt jag i milt svar skulle ha förklarat stämningsläget iSkåne med alt mottagningssystemet har havererat. Detta uttryck har jag överhuvud laget inte använt i mitt interpellationssvar Del är elt bra exempel påhur det kan gå till och på hur del gick lill vid denna intervju. För altundvika alla missförstånd vill jag påpeka alt milt första svar inte allsinnehöll någontirig som skulle lyda på att jag anser atl det skulle finnas ettspeciellt flyktinghat i . Men det stämningsläge som rådde på två torgmöteni har jag inte upplevt någon annanslans. Detta var någonting speciellt,och jag lycker alt det finns anledning alt fundera över om det där finns eltspeciellt stämningsläge och vad detta i så fall skulle kunna bero på. Den endaförklaringen är då att del under densenaste tiden varit en stark slagsida på inströmningen av asylsökande justtill . Delta har också blivit mycket uppmärksammat. Jag tycker alt del är lilel märkligt all dessa bekymmer genom alt angripa mig i kammaren i ställel för atl varabekymrad över del som hände i och det som eventuellt ligger bakomhändelserna -dvs. att invandrarfieritliga grupper som deltog ganska lätt kundepiska upp en sådan här stämning på elt torgmöte i . Jag förslår uppriktigt sagt inte hur det skulle kunnagagna saken eller ge några partipolitiska poärig, om jag i kammareri plockadefram tidriingsulla-landen, som, som mycket väl känner till, kanbli myckel vinklade. Det finns elt annal lika galet exempel från den härlördagen när det gäller tidningarna i . Även della har bidragit till altjag har fått många brev. Jag tror att jag skall berätta om det, så att StenAndersson och andra som händelsevis lyssnar skall förstå. Jag fick en fråga avflera journalister på grund av den vid tillfället mycket stora inströmningen avmänniskor via . Det gällde bl.a. falska viseringar som såldes i Polen.Man frågade mig om falska handlingar i asylsökandeströmmen. Jag försökte mycketnoggrant förklara hur det ligger till. Först och främst vill jag påpeka att viinte får spela med i ett organiserat profiterande på olyckliga människorSjälvfallet måste vi komma till rätta med problemet, och vi har också försöktatl ta itu med det senasle fenomenet i . Men människor som har goda skälatl söka en i kan tvingas använda sig av falska handlingar föralt ta sig ut ur sitt land och för atl ta sig hit. Därför måste vi pröva skälenäven för dem som kommer och presenterar falska handlingar Det här resulterade i en tidningsrubrik där del helte altMaj-Lis Lööw sade att vi måsle acceptera falska visum. Det gäller all prövaskälen, men det är inte alls säkert alt man accepterar alt människor kommer medfalska visum. I del här sammanhanget har del orsakat många missförstånd. Detkan vara små riyanser i tidningsrubriker som åstadkommer delta. Som statsrådkan man försöka bevaka det hela. Man kan i möjligaste mån, om del finns lid.själv och genom sina medhjälpare försöka atl rätta till, dementera och skrivaklargörande debattartiklar Men del är inte alllid man klarar uppgiften. AnL 24STEN i (m); Om inte hade blivit statsråd kundehon ha blivit lärarinna. Hon har en lärarinneallityd. Det verkar som om honskulle stä och docera för småbarn om hur det egenlligen ligger lill. Låt mig sedan säga en sak: Det är jag själv som med hänsynlill regler som tillåter och accepterar bestämmer vilka frågor jagskall ta upp och lill vilka statsråd jag skall ställa dem. Jag kommer aldrigatt fråga ett statsråd om lov, om det är dumt, ologiskl eller partitaktisklolämpligt. Jag ställer frågor på grundval av min egen övertygelse. Del här med falska handlingar, fru statsråd, har vi talatom hundra gånger i . Om en person vill fly från ett land och intekommer därifrån utan en viss handling, måste vi, del är väl hell klart,acceptera den handlingen. Ingen har väl sagt att vi inte skall ta emot sådanapersoner och pröva