prot · GD0996 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:96 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 §Justering av protokoll 2 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90: A31-A118 fillarbetsmarknadsutskoUet 1989/90:T27-T45 till trafikutskottet /90;N47-N61till näringsutskottet Föredrogs men bordlades åter Lagutskottetsbelänkande /90:LU21 betänkanderi 1989/90:UbU10, UbUlloch UbU17 4§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs lill avgörande kulturutskottets betänkande1989/90;KrU15 samt trafikutskottets betänkanden /90:TU18 och TU19(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. I (stöd till lokalungdomsverksamhet) Utskottelshemställan bifölls med 268 röster mol 37 för reservation 1 av ochStina . 1 protokoll 1989/90:96 Prot.1989/90:96 Motn. 2 (kompensation förmervärdeskallehöjningen) 29 mars1990 Utskottets hemställan - somställdes mol reservation 2 av och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (handikappidrott) Utskottets hemställan bifölls med 195 röster mot 115 förreservation 3 av m.fl. Mom. 6 (jämställd idrott) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 4 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (inriktningen av del statliga stödet tillidrottsrörelsen) Utskottels hemställan - som ställdes mol reservation 5 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (anslag lill Stöd till idrotten) Först biträddes reservation 6 av och med 51 röster mot 20 för reservation 7 av ledamöter avstod från all rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 257 röster mol54 för reservation 6 av och . Mom. II (bidrag till vissa resekostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (stöd till vissa organisationer inom ridsporlen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (stimulansbidrag till ridverksamhel) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 21 förreservation 10 av . 6 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 17 (stimulansåtgärder för ideellt föreningsarbete) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 11 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 7(frilidsbålsregister) Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot 95 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från atl rösta. Mom. 9(förändringar av fritidsbåtsregislret) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRoy - bifölls med acklamation. II (omfattningen av färjelrafiken lill ) Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot 120 förreservation 3 av m.fl. 8 ledamöter avstod från alt rösta. Mom. 15 (taxesättningen i färjelrafiken på Golland) Utskottets hemställan - som ställdes mot motionerna T627yrkande 2 av m.fl. ochT635 yrkande 3 av GunhildBolander-bifölls med acklamation. Mom. 19 (irafikråd för Golland) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 38 förreservation 4 av och . Mom. 20 (finansieringen av den särskilda sjömanspensionen) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mol 37 förreservation 5 av och . 1 ledamot avstod från allrösta. Mom. 26 (anslag till Stöd till svenska rederier) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mol 40 förreservation 6 av och . Mom. 27 (elt svenskl internationellt fartygsregister) Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot 135 förreservation 7 av m.fl. Mom. 29 (värdesäkring av sjöfartsslödet) Ulskoltels hemställan bifölls med 274 röster mot 37 förreservation 9 av och . Mom. 30 (sjöfartspolitiska trepartsöverläggningar) Ulskoltels hemställan - som ställdes mol reservation 10 avElving och - bifölls med acklamation. Mom. 31 (flagglagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 32 (allmänna krav på miljösäkrare fartygstransporter) Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot 112 förreservation 12 av m.fl. (vpk) anmälde att hon avsett atl röstanej men markerats ha röstat ja. Prot.1989/90:96 Mom. 33 (dubbla bottnar påtankfartyg m.m.) 29 mars1990 Utskottets hemställan bifölls med234 röster mot 76 för reservation 13 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 34 (tredubbla skott och dubbla bottnar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avRoy -bifölls med acklamation. Mom. 35 (förbud mot supertankrar i ) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 15 avRoy -bifölls med acklamation. Mom. 37 (internationell överenskommelse om förbud molsupertankrar i ) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 39 förreservation 16 av och . Mom. 38 (anmälningsplikt för fartyg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avElving m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 39 (trafikinformation) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 39 förreservation 18 av och . Mom. 42 (åtgärder för all underlätta spårning av olagligaoljeutsläpp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avRoy -bifölls med acklamation. Mom. 44 (lotsningsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation20 av m.fl., dels reservation 21 av , delsreservation 22 av - bifölls med acklamation. Mom. 48 (förbud mot fartygstransporter av särskilt farligaämnen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avRoy -bifölls med acklamation. Mom. 49 (miljökonsekvensanalyser) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 38 förreservation 24 av . Mom. 51 (luftföroreningarna från fartygstrafiken) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 25 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 53 (översyn avbemanningsregler m.m.) 4 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 26 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 54(utredning om fariedsverksamhelen) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 27 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 55 (kompetenskrav för förare av större fritidsbåtarm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 18 förreservation 28 av . Mom. 56 (hastighetsgräns på för fritidsbåtar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 57 (förbud mol tomgångskörning av motorer ifritidsbåtar) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 30 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 58 (sjötrafikföreskrifler och teckenförklaring tillsjökort) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mol 19 förreservation 31 av . Mom. 59 (översyn av sjötrafikföreskriflerna) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 32 avRoy -bifölls med acklamation. Mom. 60 (vissa sanktioner mot fritidsbåtsförare) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 33 avRoy -bifölls med acklamation. Mom. 61 (sjösäkerhetsrådels olycksstatistik) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 34 avRoy -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(transportrådel m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 37 förreservation 1 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 4 (personlransporlstödel) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mol 93 förreservation 2 av m.fl. Mom. 5 (anslag till Transportstöd för m.m.) , Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 3 av m.fl. - bifölls med acklamation. 1989/90:96 29 mars1990 Köpav persontrafik på järnväg Mom. 8(handikappanpassning av kollektivtrafiken) Förstbiträddes reservafion 4 av m.fl. - som ställdes mot reservation 5av och - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 195 röster mot 80 för reservation 4 av KenthSkårvik m.fl. 35 ledamöter avstod från all rösta. Mom.10 (stöd till skärgårdstrafik) Utskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 56 för reservation 6 av . Övriga moment Ulskoltels hemställan bifölls. 1989/90;(prop. 1989/90:100 delvis). 6§ Meddelande om samlad votering Förste vice talmannen meddelade alltrafikutskottets betänkanden och TU21 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. 7§ Köp av persontrafik på järnväg Föredrogs trafikulskotlets belänkande 1989/90:TU17Köp av persontrafik på järnväg (prop. 1989/90:100 delvis). Anf.1 i (m); Jag vill inleda med alt yrka bifall lill reservation nr 7som är fogad till detta belänkande. Denuppfattning som uttrycks i vår motion är all SJ;s monopol när det gällerstomnätet skall brytas. Vi menar att för SJ:s del - som för alla andras -är delnyttigt med fri konkurrens. Historien har gång på gång visat att det är bästför många människor när det råder en fri, öppen och ärlig konkurrens. Ändåär vi medvetna om atl just i vad gäller fallet med SJ kan fri konkurrens ivissa lägen innebära problem. Del kan bli problem om någon skulle gå in ochlägga anbud på de få järnvägslinjer i som är lönsamma ochbärkraftiga, och sedan inte ta ansvar för de övriga delarna som inte ger sammagoda ekonomiska resultat. Vimenar att SJ borde ta till vara de olika chanser och möjligheter som finns lillatt låta sig utsättas för konkurrens. Det vore nyttigt för SJ, för skattebetalarnaoch för hela svenska folkel. Man kan givelvis inte privatisera eller konkurrensutsallaalla verksamheter. Det går inte all privatisera eller lägga anbud pådomstolsväsendet, på polisens verksamhet eller på försvaret. Dessa myndighelerfår försöka effektivisera sin verksamhet utifrån de lärdomar som har dragilsframför allt av de verksamheter som är utsatta för konkurrens. Vi moderater vill inte utsätta SJ för konkurrens förkonkurrensens egen skull, utan för att vi tror att konkurrens vore bra för SJoch framför alll för svenska folket. I detta belänkande kan vi läsa om någonting som ändå lyderpå en positiv framlid, nämligen om en eventuell Arlandabana, där det ärtänkbart även med enskilda, privata finansiärer. accepterar man tydligen privata finansiäreri fråga om . Jag skulle då vilja rikta en fråga tillmajoritetsföreträdaren: detta på penningbrist eller är det fråga om ettnytänkande så, atl man även framöver kommer alt tillåla blandade satsningar avden här typen? Jag yrkar än en gång bifall till reservation nr 7. Köp av persontrafik på järnväg 2 RUNETHOREN (c): Jag trodde egentligen att man inte skulle behöva anmälasig till denna debatt. Orsaken lill detta är alt vi ivärtom borde ha variteniga i utskottet närdet gäller den här frågan. Varför säger jag så? Jo, vi haralla ett krav på alt SJ skall gå ihop ekonomiskt. Om så inte är fallet är delupp till staten atl köpa den trafik som kan behövas. Del är alltså intemeningen all kostnaderna skall läggas över på länstrafiken, utan i slälletskall staten gå in och bidra. Man kan fråga sig varför jag sade atl vi borde ha varitöverens. Enligt mina erfarenheter utifrån fältet när jag har mött inte baracenterpartister utan även folkpartister, moderater och socialdemokrater harkritiken varit massiv mot det anslag på 618 milj. kr som regering och riksdaghar beslutat om. Antingen har man avstått ifrån, precis som , att köpa upptrafik och SJ säger alt man då lägger ner trafiken, eller också har man saglatt det är länstrafiken som skall ta över i ställel. Delta säger jag inte enbarl som centerpartist, utan jagkan läsa innantill i motioner från andra partier Man tar där upp attprinciperna för kostnadsfördelning inte följs och atl besluten om vilkenjärnvågstrafik som skall upphandlas inte blir föremål för tillräcklig politiskbehandling. Det här har en socialdemokratisk ledamot från länskrivit. När jag har träffat kommunalråd och landstingsråd som är"s-märkta" har de varit fullständigt eniga med övriga partier i dennakritik emot handläggningsordningen. Vi hade en debatt här i går i som handlade omtransportrådet. Man kan i och för sig diskutera om det är transportrådet ellerdenna kammare som skall ha ansvaret. Om man säger all del är denna kammare somhar ansvaret så hade jag trott - jag vänder mig lill som är majoritetensföreträdare - att vi skulle ta de skrivningar som vi har fått från på allvar Den har inte gått in för detta för skojs skull.Det måste bli kousekvensen om man säger att skall vara ansvarig 1989/90:96 29 mars1990 Köpav persontrafik på järnväg för det som behöver köpasupp. Då kan man säga att tycker atl det är onödigt alt köpa upp dentrafiken. Jagvet alt det finns väldigt många här, även moderater, som anser alt man skallsatsa på järnvägen . Då kan vi ju inte lägga ner en mängd trafik. Ärdet då meningen att länstrafiken skall ta över ansvaret? Jag har sagl dettafidigare här i , och jag vill återigen påpeka del. Omman utanför , eller har så dåligt med arbetsplatseratt man åker in till resp. ort för att arbeta, är del en lokal resa. Om däremoten riksdagsman i landet åker in till t.ex. ifrån elleråker mellan och , är det ingen lokal resa. Det är enanslutningsresa till riksnätet. En mängd motioner lill visar på dettaförhållande. Vikan ta banan som exempel. Själv skulle jag en gång åkatåg upp till , och då tänkte jag naturligtvis byta tåg i . Ickesa : Det gick inte. Det blev att åka över i slället. Det ärdetta som det här handlar om. Det är inte länstrafiken som skall ha ansvaret. Närvi gjorde ell besök hos länstrafik fick vi oss della förelagt och manvisade hur man gör, man lägger ner trafiken. Mot den bakgrunden är självklartalt detta måste vara en fråga som i stället skall se till. Ifråncenterns sida - vilket framgår av reservation nr 1 om köp av interregionalpersontrafik - har vi föreslagit att man skall öka stödet för att kunna göraköpen ute. Det är precis detta man vill från länens sida. Ireservation nr 4 har vi tagit upp en ny handläggningsordning. Det harförorsakat mycket diskussion, som jag också har deltagit i här i kammarenfidigare. När vi fattade beslutet om 618 milj. kr visste vi egentligen inte hurmycket trafik vi skulle få för det. Sedan visade det sig av det betänkaride somnu ligger på bord alt del inte räckte till den trafik som man hadetänkt sig. Det finns anbud här från SJ t.ex. om sträckan mellan ochGöteborg och mellan och , som definitivt inte handlar om någonlokal trafik. Vill man ha banorna kvar i frarritiden, för atl bl.a. kunna tafram trafiken till de slora stamnäten, är det självklart att det är riksdagensom måste satsa de pengarna. Det är icke länstrafiken som skall göra del. Om vihar sagt atl SJ skall gå ihop, kan vi inte kräva att SJ skall göra det heller Vihar därför ställt krav på en ny handläggningsordning. Det förvånar mig, JarlLänder, att vi inte är överens, eftersom här i denna kammarehar sagt att han är beredd alt ta fram en sådan. Jagvill även säga några ord om reservation nr 8, som gäller bidrag endast förtågtrafik. I denna reservation följer vi upp vad vi har sagt i frågan.Vi tycker att det är rimligt att det bara gäller tågtrafiken och atl man inteskall stimulera nedläggning av tågtrafik och satsning på busstrafik. Ireservation nr 9 är det fråga om bidrag för återupptagen tågtrafik. Vi tyckeratt del är rimligt atl på de ställen där man anser att man vill satsa på denmiljövänliga trafik som det är fråga om när det gäller spårbunden trafik, bordeman också kunna komma i åtnjutande av bidrag. Låtmig också säga något om konkurrens, eftersom reservation nr 7 - som vi inte haranslutit oss till - handlar om konkurrens på stomnätet. lerns sidaär vi mycket positiva till konkurrens. Det finns dock inte förutsättningar förkonkurrens på en mängd ställen, så länge vi inte har byggt ut ett ordentligtstomnät här i landet. Delta har vi från sida förfäktat gång efterannan. Till årets riksdag, liksom till förra årets, har vi föreslagit 40 miljarderför atl bygga ul järnvägen. Den dag vi har en utbyggd järnväg har vi ocksåmöjligheter att få en konkurrens på spåren av en helt annan dignitet än det ärfråga om . finns det i stort sett inte konkurrens någonslans, förutompå några länsjärnvägar I har man dock lyckats med atl BK-tåg har tagitöver Vi är således för konkurrens, men vi skall då också geförutsättningar för en riktig sådan. Det gör man inte så länge man snålar påanslagen lill utbyggnad av det via . Vi har därför föreslagit 40miljarder I trafikutskottet diskuterade jag med all vi kunde gåmed på den reservationen under förutsättningar atl ställer upp påvåra 40 miljarder Då skulle del finnas en möjlighel atl tänka sig en konkurrensi framtiden. Jag vill avsluta mill inlägg med atl rikta enfråga till majoritetens förelrädare vilka orsaker ställer niinte upp på vad era egna partivänner ute i landet egentligen vill? Varförställer ni inte upp på vad vi själva har beslutat oss för? Vi har beslutat omalt SJ skall vara lönsamt, att det är staten som skall handla upp den trafikensamt avgöra om vad som är regional trafik resp. rikslrafik. Det sistnämnda trorjag är myckel viktigt atl vi lär oss alt hålla i sär Arbetsresor och pendelresor skall länstrafiken svara för,men det kan aldrig bli tal om all länstrafiken skall svara för resor fram lillslomlinjenälel. Skall vi ha elt bra nät - del gäller både för gods-och persontrafik - är vi också tvungna atl satsa på järnvägen . Vi kan intebara lägga ner banor och slälla in en massa turer Gör vi som det slår ihandlingen, nämligen att man drar in en mängd turer - t.ex. mellan och ,och , och - blir förutsättnirigarna förmänniskor atl kunna åka låg mindre och mindre. Man får la bilen i stället, ochsedan fortsätter man med det. Detta är, fru talman, en järnvägs- och enmiljöpolitik som vi från inte kan ställa upp på. Jag ber slutligen atl få yrka bifall till de reservationersom slår bakom. Köp av persontrafik på järnväg AnL 3 i (m) replik; Jag noterar med tacksamhet atl ochcenterpartiet är varma anhängare av konkurrens men att de i brist på likvidamedel inte anser sig kunna få konkurrenseri alt fungera. 4 () replik; Om man skall konkurrera, skall det ocksåfinnas rikliga förutsättningar för del. Så länge vi inte har dubbelspår på denlokala sidan och framför allt på slomlinjenälel är del inte möjligt atl köra enriklig tågtrafik och konkurrera. Vi måste tillskapa de förutsällningarna. förekommer konkurrens på vägnätet, där man kananlita vilket företag som helst. För att vi skall bli trovärdiga när vi går utmed ett konkurrens-resonemarig för järnväg är det nödvändigt all vi gör rejälasalsnirigar på eri Köp av persontrafik på järnväg järnvägsulbyggnad.Därefter kan man få en konkurrens mellan olika förelag. Del kan t.o.m. bli säatl företagen själva kan ha både lok och vagnar som de kan köramed. Detta kan då regleras med en bra Irafikre-glering. Men, som sagl, vi har ännu inte dessa förutsättningar. Det finns då enligt vår mening ingenstörre fördel med atl diskutera konkurrens. 5 i (m) replik; Del är bevisat att just den fria konkurrensenskapar de förutsättningar möjligheter och resurser som i dagsäger alt man saknar AnL6 () replik; , vi får ta upp denna diskussionen annan gång. Jag förstår inte hur dessa möjligheter skall kunna tillskapas,att man skall få en järnväg. Vi menar ju atl staten skall satsa påinfrastrukturen. När man väl har gjort det, kan jag hålla med om att del kantillskapas nya resurser genom konkurrens. Så länge det inte finns en järnvägatl köra på är det helt omöjligt att konkurrera på lika villkor. AnL 7 (vpk); Vpk har i en särskild motion krävt att statenskall ta del fulla ekonomiska ansvaret för den interregionala lågtrafiken. skall vi diskutera anslagen för denna trafik, som kallas för den ickelönsamma persontrafiken på stomjärnvägsnätet. Vi diskuterade trafikutskottets betänkande omtransporlrådet . Då handlade det mer om transportrådets funktion ochfrågan om transportrådet skall avvecklas och ersättas med ett annat organ medandra uppgifter Vpk går på den linjen, att transportrådet bör ersättas med ellbättre organ. beskrev jag också transportrådels förkastligaagerande i kontakterna med trafikhuvudmännen. Transportrådel ochdess chef har vägrat atl utgå från regionernas och länens redovisade behov. Islället har transportrådels chef styrt diskussionerna med hjälp av enegenhändigt konstruerad ekonomisk ram. har i dessa diskussioner, ipressmeddelande m.m. påstått alt regering och riksdag redan hade fattat beslutom en ram på 618 miljoner för den tid som gäller den s.k. Tågplan 90(T90). Mendet är som vi skall falla ell sådanl beslut. Jag hoppas att den lusliga följsamhet - jag skulle viljakalla den så - som regeringen i budgetpropositionen och också trafikutskottetsmajoritet har visat gentemot transporlrådet, när det gäller anslaget för1990/91, inte kommer alt accepteras av majoritet. Regeringen harråkat landa på samma summa som Norrbom använt som påtryckning på länen i sinaförhandlingar - 618 milj. kr Men alla vet att den summan interäcker om inte antalet turer i trafiken på olika banor skärs ned. Med färreturer eller med tåg som kör förbi allt fler stafioner i brist på statligainsatser kommer självfallet trafiken på många banor atl gå mol nedläggning. Vpk tar konsekvenserna av den kunskap som så många här iriksdagen tycks ha - de har ju skrivit motioner om della - och den kunskap somfinns ute ilandet om behovet av järnvägstrafik. Del gäller inte bara att bevarajärnvägstrafiken utan helst också utveckla den. Därför har vi föreslagit attanslaget skall höjas med 350 milj. kr Under decenniers trafikpolitiska debatter har fråganställs varför en systematisk nedläggningspolilik måste drabba detsamhällsekonomiskt bästa trafikslagel, järnvägen. , när miljömedvetandethar slagit rot, när har fåll allt fler järnvägsintresserade medborgare,kommuner och län, ter sig en sådan politik än mer horribel än på 60- och70-talen. Med 618 miljoner till köp för "icke lönsam" interregionalpersontrafik på stomjärnvägarna blir det antingen så att trafiken minskar ellerockså tvingas länstrafikhuvudmän-nen alt gå in med egna pengar Men, fru lalman,detta strider mot de beslut som fattade 1988. Det går också emot allade diskussioner som föregick beslutet . Var det inte så. attdet inte skulle ske någon övervällring av kostnader från statens sida? Det ärlätt att svara ja eller nej på den frågan. I regeringens proposition saknas del en konkret ochoffensiv målsättning för järnvägstrafiken. Den enda ambition som är någorlundatydligt uttryckt, när vi diskuterar det här betänkandet, är just den atlfortsätta övervältringen av kostnader Del heter också i trafikutskottetsbelänkande, apropå behovet av en ny upphandlingsordning, alt det bör finnas"möjlighel för Irafikhuvudmännen längs en bansträcka alt i samråd medlänsstyrelserna själva få teckna avtal med SJ om köp av tågtrafik, som har enviktig uppgift för såväl lokall och regionalt resande som för interregionalaresenärer". Majoriteten, alltså socialdemokrater moderater ochfolkpartister slår för en skrivning som kan tolkas som om del är en stor fördelför länen alt få ta över kostnaderna för trafik på stomjärnvägsnätet. Tittanärmare på skrivningen, skall ni få se atl den är mycket märklig. Naturligtvisär förhållandet det motsatta. Många kommuner och landsting är redan inne i enmycket svår ekonomisk kris. Med vpk;s förslag om 350 milj. kr utöver regeringensförslag skulle trafiken kunna tryggas på många fler banor. Vi utgår frånbehovet av trafik och menar att enda chansen all på sikl göra fler banorlönsamma, både samhälls-och företagsekonomiskt, är offensiva statligasatsningar Med vpk:s anslagsförslag kan både mer trafik köpas upp och mer avrullande materiel anskaffas. Det senare är också en viktig fråga. Det får manklart för sig om man talar med representanter för SJ och . Med vpk:s förslag skulle alla motionsyrkanderi ommateriel och trafiken på olika banor som rör anslaget H6 bifallas. Jag vill därför, även om det är ekande tomt iderina kammare just , uppmana alla som har undertecknat motioner sombehandlas i detta betänkande all stödja vpk:s reservationer Jag förutsätter altalla ni som har skrivit motioner om olika banor och pengar till trafiken pådem, är järnvägsvänner, både när del gäller banor i era egna län och i andras. Jagber alt få yrka bifall till samtligavpk-reservationer i irafikulskottets betänkande nr 17. Jag skall ytterligare kommentera några andra frågor somtas upp i olika reservationer och inie enbart har med anslaget alt göra.