prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — vill jag yrka bifall lillreservationerna 3 och 6 och i övrigt till ulskoltels hemställan. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. Anf.63 () replik; anklagar ochmoderalerna, men jag skall koncentrera mig pä kritiken mot för attvi skulle vara destruktiva och inte göra offensiva satsningar Detta är interäll. Jag har sagl i olika sammanhang atl vpk harvarit föregångare när del gäller arbelsmiljöpoliliken. Under första halvan av1980-talel var det bara vpk som väckte motioner om arbetsmiljö - bra motionervärda en bättre behandling än de fick i denna kammare. Efter hand har folkpartietockså börjat motionera i dessa frågor Men vi har olika grundsyn på hur detskall se ut. Vi i tror på ett decentraliserat samhälle sålångt det är möjligt. och vpk tror på ell centraliseratsamhälle. Vi föreslår i våra reservationer att dessa pengar skallanvändas för lokala åtgärder, och naturligtvis inte alls till byråkrati ochlill sidokostnader De skall användas direkt till den verksamhet som manförväntar sig all dessa pengar skall användas lill. Såväl de inbetalda arbetsgivaravgifterna som avkastningenav det kapitalel skall näslinlill oavkortat gå direkt till åtgärder för demsom behöver dessa pengar Vi menar att bäsla sättet atl få pengarna atl fulll utkomma dem som behöver dem till godo är atl se lill atl pengarna går tillbakalill de företag som betalt in arbetsgivaravgifterna. Vi menar alt de bör bindasi en arbels-miljöfond vid dessa förelag och att skyddskommittéerna där sådanafinns eller något motsvarande organ skall arbela med dessa pengar så att de användsför arbetsmiljöåtgärder, rehabiliteringsålgärder och liknande för dem sombehöver den här typen av slöd. Jag lycker inte alt delta förslag är destruktivt, Jan-OlofRagnarsson. Jag lycker inte heller atl det sakriar offerisiv. Vi i folkpartietvill lösa dessa problem och tror alt bäsla sättet är att lösa problem på detlokala plariet med lokala åtgärder Vi tror inte alt bästa sättet är genomcentrala åtgärder Kvinnornas problem på arbetsmarknaden är väl kända. I delförra betänkandet, socialförsäkringsutskottels betänkande 10, hade vi enreservation om kvinnors sjukfrånvaro och arbetsvillkor och begärde atl enkarlläggande analys skulle göras. Den reservationen röstade vpk emot. AnL 64GULLAN () rephk; Till vill jag säga atlilla skulle jag sköta mitt uppdrag som moderat ledamot om jag skulle få berömav vpk. Då skulle jag genast avgå. Offensiva satsningar från vpk;s sida är nalurliglvis likamed ökade pålagor på näringslivet och på företagen, uppbyggnad av kollektivtsparande och kollekliva fonder och tydligen också nya byråkratier, som gör atldet lar atl rehabilitera de människor som är långvarigt sjukaoch skadade. De inbetalade pengarna skall naturligtvis gä tillbaka tillföretagen. Man skall ha lägre avgifter genom del nya förslaget omarbetsgivarperiod som ger ett incitament till förelagen atl själva ta itu medarbetsmiljöfrågorna. Alt inte så väl känner lill arbelsskadeförsäkringenär myckel ursäktligt, eflersom de frågorna behandlas i socialförsäkringsul- skottet.Men detta är en mycket rörig proposition, och då blir naturligtvis bådebetänkandet och debatten därefter röriga. Del dunkelt sagda är del dunkelttänkta, heter del ju. Arbelsskadeförsäkringen har fått en svidande kritik frånriksrevisionsverket, och allra senast från revisorer Det är enförsäkring som är fel utformad genom att den har ett s.k. omvänt rekvisil. Manfår ersättning för arbetsskada om det inte kan påvisas alt det finns betydligtstarkare skäl som lalar emot sambaridet mellari arbetsmiljöri och skadari.Della gör atl av alla skador erkänns. Jag vägrar att tro att vi i har så dåligaarbetsmiljöer alt de visar sig i arbelsskadeförsäkringens galopperandekostnader Vi har snart dubbelt så höga kostnader i som man har i Norgeför arbetsmiljöerna. Del skulle vara en svidande kritik emot den sittanderegeringen om vi efler alla dessa år med alll della skryt om arbetsmiljölagaroch annal skulle ha så dåliga arbetsmiljöer att vi är världsledande när detgäller arbetssjukdomar Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet,m.m. AnL 65 (vpk) replik; Jag kan först konstalera all gav vpk beröm för de motioner som vi väckt på arbetsmiljöns område,och det lackar jag för Jag tror inte all den nya arbetslivsfonden kommer attinnebära alt det blir centrala åtgärder Del är meningen att detta skall vararesurser lill lokala åtgärder på företagen. Det är en förutsättning all del finns resurser och pengarall sätta in på del här områdel. kommer del alt avsällas ca 11 miljarderkronor som en grundplåt för atl förbättra arbetsmiljöer Jag förslår interesonemanget om all del här är fråga om centrala åtgärder på arbetsmiljönsområde. skall kanske inte vara för säker Jag kanskeberömmer , och hon skall nog inte lova all hon skall avgåbara för det. Det lycker jag vore synd. säger att det baraär fråga om pålagor Men del fordras medel för alt förbättra arbetsmiljön. Jagredogjorde för hur det såg ut för kvinnorna och männen på arbetsmiljöns område.Jag gav också ett exempel på en decentraliserad verksamhet, nämligen denförsöksverksamhet som förhoppningsvis kommer lill stånd med ett samarbetemellan försäkringskassa och , och kommunerVi vill också diskutera decentraliserade och lokala åtgärder AnL66 () replik; Vad man tror och inte tror är en sak, del slår faktiskt i betänkandet hur arbetslivsfonden skall vara organiserad,och del skall finnas centrala och regionala styrelser Vi i anser atl man bör gå elt sleg längre ochse till atl man får ett direkt avgörande inflytande på lokal nivå. Då tror viatt pengarna kan användas på elt bra säll. nämner gång på gång både i sitthuvudanförande och i repliken, och jag tycker aft det är bra. järnverkhar tillsammans med kommunen, och arbetsförmedlingen iAvesta 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. under ganska läng lidbedrivit ett projekt inom företagshälsovården för rehabilitering och bälirearbetsmiljö pä företagel med myckel slor framgång. Del finns säkert väldigtmyckel kvar all göra. Men man har lagt grunden för förbättringar som kommer deanslällda i förelaget till del. ligger man naturligtvis i startgroparua föratt komma vidare, och helst med de pengar som arbetslivsfonden kommer atlförfoga över Påde platser där det finns en tradition med sådan verksamhet börjar man kunnadelta. Man vill gå vidare i arbetet, och det ligger på lokal nivå. Om man fåtttillgång lill de här pengarna ulan att behöva göra ansökningar hos regionalastyrelser skulle arbetel gått betydligt snabbare och man hade sluppit enbyråkratisk hantering. Det är därför , som folkpartietsförslag är bäst. Man ser lill all pengarna kommer tillbaka till förelagen ochatl de binds i arbelsmiljöfonder, och skyddskommittéerna får ett avgörandeinflytande pä hur pengarna skall användas inom företaget lill de anställdasfördel. Omdetta sker kommer det atl gå fort. Del blir ell bra resultat, och människorkommer all behöva vara inaktiva under betydligt kortare lid än med den ordningsom regeringen föreslår AnL67 () repHk: Jag noterar att i varje fall inte framhärdar i allvi är världens mest sjuka och arbetsskadade folk. Det är alltid något. Hansäger att man vill ha en decentraliserad verksamhet. Och de försök somredovisades är intressanta. Varför då gå med på atl inrätta ett centraltämbetsverk med en generaldirektör i spetsen och en massa regionala fonder överhela ? Dettainnebär en byråkrati och ett typiskt socialdemokratiskt hanterande av dessafrågor Detta fär till resultat alt hela ärendebehandlingen fördröjs. Lätförsäkringskassorna sköta della! Det finns ju massor med folk där Införandelav arbetsgivarperioden frigör uppemot 5000 personer på ett bräde. Det har manräknat fram. Ta hand om den kapacitet och del kunnande som finns där! Lål dessamänniskor arbela med ärendena och inte alla dessa byråkrater! AnL 68 (vpk) replik: Jag vill till representant säga atl del är meningen atlockså skyddskommittéerna, vilkel jag sade i en tidigare replik, skall ha elt stortinflytande över vilka resurser som skall sättas in för atl förbättraarbetsmiljön. Detta är också ell sätt atl få resurser Ni nämner ingenting omall del blir som tillkommer utöver de medel som förut finnstillgängliga inom arbetsskadeförsäkringen. Nitalar om centrala och regionala byråkratier. Jag tror att dessa regionalabyråkratier som ni kallar dem, också kan få den här lokala anknytningen. GullanLindblad sade alt del kan frigöras resurser på försäkringskassorna. Men detbehövs också resurser. Ni vill ju inte ha dessa som ställslill förfogande genom arbetslivsfonden. Hur skall vi kunna börja förbättraarbetsmiljöerna i det här landet om vi inte har resurser till vårt förfogande? Andrevice talmanrien anmälde att och anhållit altlill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt lill ytterligare repliker AnL69 (): Vi är alla överens i den här frågan. Jag kan inte se att det finnsnågon här som inte är överens om att vi måste göra någonting åt dessa problem.Jag tycker att alla förslag som är seriöst menade och som man har genomgåttgrundligt är bra förslag, och dem skall vi acceptera och pröva. Vii de gröua har i huvudsak ställt oss bakom detta betänkande. Jagbehöver nu inte upprepa de siffror som nämnde i siri utmärktaredogörelse. Det är samma siffror som jag har Vi har uu elt underlag som visaratt det behövs att vi gör någonting. Närvi nu har fonderna tycker jag att vi skall använda dem. Näringslivet harpengar, och vi kan mycket väl utnyttja dessa fonder Detta är elt sätt att ta inpengar för alt använda dem till just arbetsmiljön. Införandet av arbetsgivarperiodeninnebär alt man tar mycket mera pengar från förelagen, vilket de har talat omflera gånger, och detta på ett felaktigt sätt, vilket vi har sagt. Detfiriris ett arinat sätt att frigöra personal på försäkringskassorna. Det är möjligt att införa ett arbetsgivarinträde, vilketmånga redan har Jag har, tror jag, haft det i hela mitt arbetsliv, eller ivarje fall så länge del har funnits. GullanLindblad hävdade att har den sämsta arbetsmiljön i världen. Jag äralldeles övertygad om att vi inte har det. Men det finns fortfarande åtgärdersom behöver vidtas för att minska antalet arbetsskador Det är bl.a. deenformiga arbetsuppgifterna som är orsaken till de svåra arbetsskadorna. Miljöpartiethar en socialklausul som vi skulle vilja sätta i sjön när del gäller importfrån andra länder Vi vet ju t.ex. vilken arbetsmiljö det firiris i . Pelär oerhört viktigt aft rehabiliteringen sätts in snabbt. Det är vi ocksåöverens om. Man måste därför se hela socialförsäkringssystemet som en helhel.Men jag tänker ändå bara hålla mig till del föreliggande betänkandet, annarsskulle det ju bli ett långt föredrag. och jag har engemensam motion där vi tar upp tre områden, , ochGästrikland. I motionen yrkar vi att mari skall satsa på de försök som redan ärpåbörjade. Del räcker irite med att har genomförtför-bättririgar I skall en särskild satsnirig göras på vårdpersonal; Motio-ricriär irite heller en s.k. hembygdsmotion. Det är här fråga om tre orter som isamarbete med storstadsregionen skall åstadkomma någonting. Det behöver alltsåinte bli centralstyrt. Men det är utmärkt att det också finns regiorialastyrelser så att man kan titta ut över länsgränserna och samarbeta. Jagskall irite upprepa vad som kan göras på de olika platserna. Mitt tal blir inteså långt. Jag vill yrka bifall till reservation 3. Imin motion Sf25 lar jag upp frågan om förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl.Jag har på något sätt missat denna motion i hanteringen, men 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. 5 protokoll 1989/90:101 Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. jag villyrka bifall till reservation 6 av vpk som innehåller ett liknande förslag. Vi i vill inte alt förtidspensioneringenskall upphöra helt. Men vi tycker alt man skall vara restriktiv, eflersom detär bra atl hålla på arbets-linjeri. Det här är ett regiorialpolitiskt problem.När företag läggs ned i områden med ensidigt arbetsutbud menar man nu attäldre arbetskrafl skall börja arbetspendla. Del kan inte vara meriingen. Vihoppas att man skall kunna behålla delar av systemet med förtidspensionering avarbelsmarknadsskäl. När det är ont om arbetskraft blir kvirinor och blivandepensionärer s.k. topparbelskrafl. Om man jämför med energiområdet fuugerarvatlerikraften som toppkraft vid perioder då det råder stort behov av energi,t.ex. Det kan ju låta bra att kvinnorna ochpensionärerna är topparbelskrafl. Men del är inte riktigt så. Det går inte altdriva arbetslinjen för långt. Vi vill ha kvar förtidspensioneringen till vissadelar Jag yrkar alltså bifall till reservationerna 3 och 6 och iövrigt till utskottets hemställan. AnL70 (); Vi lycks i alla fall vara överens om attutslagningen på arbetsmarknaden är ett stort problem. Antalet anmäldaarbetsskador ökar kraftigt, antalet förtidspensionärer likaså. Det här frestarnaturligtvis på samhällsekonomin. Men det verkligt tragiska är förstås atlbakom siffror och statistik döljer sig enskilda människoöden. Det är kvinnoroch män som lider och far illa på sina arbetsplatser, som har värk och somtvingas gå hemma , som känner sig isolerade och längtar efteratt kunna arbeta igen. Här finns många bakom dessa siffror som får sina livförstörda på grund av dålig arbetsmiljö. Den här utvecklingen måsle motarbetasmed all kraft. Utgångspunkten måste vara att var och en skall kunna gå tillsitt arbete utan atl behöva kärina oro för liv och hälsa. Det är mycket lillfredsställaride all del riu pågår enorderillig offeosiv för en förnyelse av arbetslivet och mot de dåligaarbetsmiljöerna. Tillsättandet av arbetsmiljökommissionen var ett första steg idenna offensiv. Kommissionen skall under det här året redovisa sina förslag omhur man skall komma till rätta med farliga och ohälsosamma arbetsmiljöerKommissionen skall också presentera förslag om hur rehabiliteringeri skallkunna utformas. Det arbete som kommissionen håller på med följs med stortintresse i arbetslivet, och dess förslag emotses med stora förväntningar Vi vetockså att regeringen kommer alt förelägga en propositionmed kommissionens arbete som utgångspunkt. Redan nu las ett första steg. I proposition 1989/90:62,bilaga, framförs förslag som ger försäkringskassornamöjlighet alt köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänster I syfte atl utvecklaarbetsmetoder och samarbelsformer föreslås vidare en försöksverksamhet vid tvåkassor Del föreslås också altitydpåverkande irisalseroch ökadkorilrollverksamhel. Utöver hel och halv sjukpeuning föreslås att enfjärdedels och tre fjärdedels sjukpenning skall kunna ges ut. Detta har päförsök prövats vid tre kassor, och erfarenheterna av försöken är goda. Vidarefinns förslag om att ersättning för resekostnad skall kunna utgå i stället försjukpenning, förslag om syslem med vilandeförtidspensiori och om försäkririgsskydd vid arbetspröv-ning och arbetsträning. bilaga som arbelsmarkriadsdeparlementet står för anges riktlinjer för hurarbetslivsfondens medel skall användas och hur verksamheten skall organiseras.Vidare finns det en rad förslag om hur rehabiliteringen skall kunna förbättras. Detär alltså ett ganska stort första steg mot en bättre rehabilitering som tas ioch med den här propositionen. Ett förverkligande av de åtgärder som föreslåsbör bidra till att människor inte skall behöva drabbas av långa sjukskrivningareller förtidspensionering, och också ge dem som trots allt ändå drabbasmöjlighet alt komma tillbaka till arbetslivet. Eftersomarbetsmarknadsministern står efter mig på talarlistan, gör jag för tidsvinnande ingen längre inledning utan skall nu övergå till att kommentera dereservationer som är fogade till belärikandet. Tillåtmig först att kommentera något märkliga inledning. Hanpresenterade på elt sätt som jag inte känner igen. Jag kan inteför milt liv räkna ut vad den beskrivningen har med denna diskussion att göra.Kjell-Arne påstod att var en raljerande typ, som iritesatte så stort värde på vad som beslutades och inte beslutades i riksdagen.Jag känrier så pass väl att jag vet att den beskrivningen ärfelaktig och falsk. Jag kan, som sagt, inte för mitt liv räkna ut vad dessapåståenderi kari tillföra diskussionen. får försöka förklaradet för mig. Medariledriirig av propositiorieri har 21 motioner väckts. har 13motioner från allmänna motionstiden behandlats. Del har under utskottsbehandlingenresulterat i 10 reservationer och 5 särskilda yttranden Reservationnr 1 handlar om vilka typer av rehabiliteringstjänster som kassorna skall gesmöjlighet att köpa. Som framgår av reservationen och vad som har sagts tidigareanser reservanterna att kassorna, utöver den yrkesinriktade rehabiliteringen,också skall kunna köpa medicinsk rehabihtering, såväl offentliga som privatatjänster I propositionen skiljs klart mellan yrkesinriktad rehabilitering ochmedicinsk och social rehabilitering. Den medicinska avser att återställagrundläggande funktioner och tillhör sjukvårdshuvudmännens ansvarsområde,medan primärkommunerna främst svarar för den sociala rehabiliteringen genomservice, råd, upplysningar och bistånd i personliga angelägenheter Denyrkesinriktade rehabiliteringen handlar om alt underlätta för människor medolika handikapp att få ett arbete eller behålla ett arbete. Det är alltså enklar skillnad mellan de olika.inriktningarna. Visäger också i betänkandet - ödmjuka som vi är - att skillnaderna inte är givnaför all framtid, utan att gränserna förskjuts med utvecklingen på rehabiliteringsområdeti stort. Detta kan alltså behöva ses över från tid till annan.Utskottsmajoriteten delar just nu den uppfattning som uttrycks i propositionen,alt medel från arbetslivsfonden inte skall användas för att betala medicinskeller social rehabilitering. Med anledning av detta yrkar jag avslag påreservaliori rir 1. Ireservation nr 2 vänder sig reservanterna mot förslaget om att socialförsäkringsnämndernaskall kopplas in redan under beredningen av ärendena. 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, tn.m. Reservanterna befarar enökad byråkratisering och långa väntetider Utskottsmajoritelen tycker lika illaom deri typen av företeelser som reservanterna, men man anser dels attfarhågorna är överdrivna, dels att den kunskap om arbetslivets villkor som finnsrepresenterad i socialförsäkringsnämnderna är så värdefull att den bör tastill vara. Hur detta slutgiltigt skall organiseras synes regeringen ha föravsikt att återkomma till längre fram. Vi i majoriteten anser att det är kloktatt åtminstone i ett inledningsskede följa propositionens förslag i dettaavseende. Jaglycker all organisationen över huvud taget har beskrivits på ett överdrivetsätt under på den tidigare debatten. Man talar om en mycket stor organisation,om ämbetsverk med generaldirektörer osv. Det har inte hjälpt att ett lugnt och behärskat sätt har försökt att beskriva atl del ipropositionen står att det skall vara ett minimum av organisation runt delta.Med anledning av att det rör sig om medel som finns utöver vad som normallbrukar finnas i rehabiliteringsverksamhet, är det också vettigt ochriödväridigt att besluten fattas i organ som ligger utanför de enskildaföretagen. Somjag tidigare sade har det inte hjälpt att man har fått denna förklaring och altdet t.o.m. har visats var det står uttryckt i propositionen. Fondskräcken ochuppammandet av misstro när det gäller missbruk har fått ta över även i dennadiskussion. Det tycker jag är litet synd, för det är en viktig verksamhet somnu skall kunna startas. Det finns mycken entusiasm ute i arbetslivet iuför vadman kan åstadkomma genom denna organisation och dessa medel. Ireservation nr 3 föreslås att skall besluta om vilka kassor som skallfå bedriva den försöksverksamhet för effektivare rehabilitering som föreslås ipropositionen. Reservanternas förslag är i och för sig väl motiverade, men detkan inte vara uppgift att besluta i detaljfrågor Enligtpropositionen bör beslutet om vilka kassor som skall ha denna försöksverksamhetfallas av i samråd med Försäkringskasseförbundel. Jaghar hört att det finns många kassor som är intresserade och känner sigkallade. Jag yrkar avslag på reservation nr 3. Ireservation nr 4 kräver utskottets moderata ledamöter att lagen om arbetsmiljöavgiflskall avskaffas och atl de medel som inbetalats skall återbetalas. Detta harockså varit del genomgående under diskussionen här har liksomfolkpartisterna, varit konsekvent emot både avgiften ochinrättandet av arbetslivsfonden. I motsats till reservanterna anserutskotlsmajoriteten all fonden och de medel som den disponerar ger en rejälchans alt bygga upp en behövlig och mycket efterlängtadrehabiliterings-verksamhet. Jag yrkar avslag på reservation 4. Ireservation nr 5 går folkpartisterna i utskottet emot den regionala organisationenav arbelslivsfonden. Delta förslag skiljer sig från del moderata förslaget påså sätt att här skulle medlen återföras till företagsanknutna fonder i ställelför direkt lill företagen. sade vid ett anlal tillfällen atlpengarria skulle återbetalas till de enskilda företagen. Jag vet inte vad hanåsyftar Det är samma andas barnbakom båda dessa reservationer Det finns då anledning att erinra omatt även har varit emot såväl inrällaridet av fonden somarbetsmiljöavgifterna. Vitror atl del är en lämplig organisation som byggs upp. Det bör kanskeåterigen påminnas om att avsikten med fonden är att stimulera lill insatsersom annars inte skulle komma till stånd. Det uttrycks bokstavligt att bidragendast lämnas för sådana åtgärder som företagen inte är skyldiga alt vidtaenligt lag eller författning. Tilldelningen av medel måsle självfallel ske genomelt organ som är frislående från de företag och förvaltningar som söker dettastöd. Jag yrkar avslag på reservation nr 5. Ipropositionen föreslås alt möjligheten till förtidspension av endast arbelsmarknadsskälskall tas bort. I reservation nr 6 går utskottels vpk-ledamot emot dettaförslag. Den principiella utgångspunkten bakom förslaget är atlarbetslöshetsproblem skall lösas med arbelsmarknadspolitiska åtgärder Genom atlrätten till förtidspension av enbart arbetsmarknadsskäl tas bort hävdas arbetslinjen.Att rätten till förtidspension av arbetsmarknadsskäl försvinner innebär inteatt sådana skäl hell försvinner som skäl för rätt lill förtidspension. Också ifortsättningen kommer arbetsmarknadsskäl alt vägas in som en del i en samladbedömning. Jag utgår ifrån att man vid en sådan bedömning skall ta speciellhänsyn när det gäller ålder lokal arbetsmarkriad osv. Jag yrkar avslag påreservation nr 6. Ireservation nr 7 går utskottets moderata ledamöter emot förslaget om all delskall kunna utgå lönebidrag på högst till den arbetsgivare som anställeren förtidspensionär skall ses som elt inslag i arbetslinjen. Detsyftar till att underlätta för en förtidspensionär alt komma tillbaka lill sittarbete eller få ett annat arbete. går emot deltaförslag medhänvisning till all man förespråkar ett system med flexibla lönebidrag somskall utgå med hänsyn till den handikappades arbetsnedsättning. Frågan omflexibla lönebidrag har tidigare vid elt par tillfällen behandlats av riksdagen.Det har då bl.a. framförts farhågor om att en differentiering av bidragen eflerhandikappels svårighetsgrad kan medföra risker för någon sorls meritvärderingav den handikappade.