prot · GD0967 · 1989-12-31 00:00:00 — provmetoderna.Vad gäller blodproven tillämpar domstolarna ett avdrag som är hälften avvad det var tidigare. Efter hand som man får mer erfarenheter avutandningsproven kommer domstolarna säkert alt sänka avdraget också för dessaprov. Enligt experter skulle en sänkning kunna ske redannu. I en rättsstat skiljer man på lagstiftande och dömandemakt. I slraffsrätts-liga sammanhang innebär det att anger vilkahandlingar som är otillåtna och atl domstolarna tillämpar lagen och prövaromständigheterna i det enskilda fallet. Att pröva bevisen och bedöma vad som ärsant och vad som är falskt är domstolarnas privilegium. Det skall inte riksdagoch regering lägga sig i. Därför blir jag förvånad när personer som borde vetabättre kallar domstolarnas säkerhetsmarginal vid bevisprövningen för supmarginal.Säkerhetsmarginalen har domstolarna själva kommit fram till på grundval avforskningsresultat. Det ligger oerhörda risker i en politik där man fillåtersig att nagga på grundläggande rättsliga principer. Detta gäller oavsett vilkagoda syften man kan ha. Jag har den största förståelse för detengagemang som många gett prov på i trafiknykterhetsdebatten. Jag ser ingamotsättningar när det gäller det övergripande syftet att öka trafiksäkerheten.Jag tror också-att synen på vilka åtgärder som är mest effekfiva är betydligtmindre skiftande än vad debatten har givit intryck av. Jag vill därföruttrycka en stark önskan om att de som har företrätt olika linjer i denna fråganu lägger motsättningarna åt sidan. Vi bör i stället ta på oss uppgiften attsprida kunskap och befästa principen atl bilkörning och alkohol inte hör ihop. Det förslag som skall behandlas skapar mycket godaförutsättningar för att åtgärda de trafiksäkerhelsrisker som alkoholförtäringkan innebära. Bättre förutsättningar kan inte skapas med straffrättsliga medeli en rätts-stal. vill jag inte utesluta alt den samlade effektenav alla åtgärder kan medföra risker för en alltför stark reaktion frånsamhällets sida i enskilda fall. Alt förlora körkortet, om så bara för en kortfid, kan för många innebära utebliven förmåga att försörja sig, och detta kani sin tur få tragiska konsekvenser för familj och framtid. Jag noterar därförmed tillfredsställelse all utskottet i ett senare ställningstagande har tagitupp frågan om påföljder gällande körkortet i samband med irafiksäkerhelsbrottalldeles över straffbarhetsgränsen. Vi i de nordiska länderna har varit pionjärer inomtrafiknykterhetslagstiftningen. Vår syn på rattfylleri är betydligt strängareän den i de flesta andra länder Att ell strängt straffsystem skulle vara eneffektiv åtgärd mot rattfylleri kallar man i för "den skandinaviskamyten". Förfarandet med alkoholtester vid vägkanterna har t.o.m.ifrågasatts som ell brott mot de medborgerliga rättigheterna. Man har påkallatbehandling av ärendet i ;s högsta domstol. Jag menar för min del att vi skall hålla fast vid vårlinje. Det finns starka skäl att tro att vår stränga lagstiftning är en viktigtanledning till att trafiksäkerhetssituationen är förhållandevis god hos oss.Vad vi nu bör göra är att uppmärksamma andra områden än dem som haruppmärksammats. Den ökande förekomsten av fritidsbålar, särskiltsnabbgående motorbåtar, ställer oss inför nya problem. Påjustitiedepartementet arbetar vi just nu med förslag till lagstiftning omsjöfylleri. En annan fråga gäller droger och trafiksäkerhet. På denpunkten är kunskapsbristen stor. Regeringen kommer därför att i denforskningspolitiska propositionen anslå medel till ett BRÅ-projekt om drogeroch trafik. Det finns ett område där vi, tycks det mig, har en del attlära - inte minst från - nämligen när det gäller behandlingen av dem somdöms för rattfylleri. Det finns mycket alt göra när det gäller att utvecklaformerna för påföljd. 1 bedriver vi s.k. Rattfälleprojektinom kriminalvården. Även om man tolkar erfarenheterna med viss försiktighettycks de vara goda. Jag tror atl man kan gå vidare och utveckla dessa metoderytterligare. Försöksverksamheten med samhällstjänst är ett annatexempel på ett sådant nytänkande. Jag vill också nämna de experiment som pågårmed "ut-andningslås" på bilar Jag vet alt många med mig ser fram emot altfå lämna den förlamande striden om den lägsta straffbarhetsgränsen och låtade rätts-tillämpande myndigheterna ta vid. Det kriminalpolitiska fältet rymmermånga vikfiga uppgifter som också förtjänar vårt engagemang. AnL 22 () replik: Till justitieministern vill jag säga att vi ifolkpartiet hör till dem som menar att en principiell nollgräns, en social normsom säger att ingen alkohol i blodet skall förekomma vid bilkörning, har enpedagogisk betydelse. Det är inte en främmande lanke i lagstiftningen att ha enportalparagraf, som inriktar vårt tänkande på hur vi vill attsamhällsmedborgarna skall agera. Jag vill här påminna om en sådan portalparagraf- man kanhitta flera om man bläddrar i lagboken - nämligen den i . Därstår; "Makar skall visa varandra trohet och hänsyn. De skall gemensamtvårda hem och barn och i samråd verka för familjens bästa." Det finns flera sådana bestämmelser. Det är visserligeninte straffrättens område, men detta är en allmän bestämmelse som talar om föross att ett visst förfarande inte accepteras. Man skall naturligtvis inteanvända en sådan här regel mer än i mycket speciella undantagsfall. Vi har väldigt många ungdomar somdricker en, två eller tre starköl, och som absolut inte klarar alt köra bil itrafiken. Vi har alldeles för många trafikolyckor som leder till tragiskasituationer för familjer måste medverka till att skapa en social norm somkänns riktig för alla. Tyvärr hjälper inte utskottets betänkande till att skapaen sådan social norm. Man argumeniar emot tanken att vi i alla lägen skalllyfta fram atl alkohol och trafik inte hör ihop. Det vi behöver på detta områdeär en social norm. AnL 23KENT () replik; Vi talar nu om de nästan förhatligapromillegränserna. Jag anser att symboliken i den principiella nollgränsen,eller 0,1 %o som har föreslagit, är myckel betydelsefull. I denvåldsdebatt som fördes talade vi om normer Just normer och regler för beteendet äroerhört viktigt speciellt för våra unga medborgare. Alltför ofta förändrasbeteendet i samband med alkoholförläring. Det behövs inte mycket alkohol för att beteendet skallförändra sig, och är man i grupp är risken ännu mycket större. Detta beteendepåverkar förmågan bakom ratten. Samhället bör därför tydligt markera attalkohol definitivt inte har bakom ratten att göra. När det sedan gäller påföljderna i samband med rattfyllerioch grovt rattfylleri stöder jag den möjlighet till konlraklsvård som finns ilagförslaget, och jag vill förstärka den möjligheten ännu mer. Vi har i andra sammanhang, bl.a. i justitieutskottet,kunnat konstatera atl de som är verksamma inom frivården säger sig saknaresurser för alt lätta trycket på fängelserna när del gäller behandlingen avrattfyllerister finns platser på anstalter, men man har inom frivården interesurser för alt få folk dit. Därför är också fängelserna överbelagda. Därskulle trycket kunna lättas. Jag anser att all kriminalvård borde handla om just vård.Straff är någonting som jag hoppas att vi växer ifrån . Jag harinte i något sammanhang sett att straffen har en avskräckande effekt på dem somredan har hamnat i karusellen. Jag tycker alt det är litet synd att frågan om forskningenförsvinner i denna debatt. Justitieministern nämnde att man skall bedrivaforskning inom BRÅ. Det är utmärkt när det gäller andra berusningsmedel änalkohol. Men det krävs ganska stora satsningar och mycket pengar, inte minstför alt utveckla ny teknik. Jag är inte nog tekniskt sinnad för att kunnaavgöra om det skall handla om blodprov, urinprov, salivprov eller om vi kantänka oss något annat. Men vi måste ge polisen verktyg, och det måste skemyckel snabbi. Vi måste komma åt denna kategori. Drogmissbruket i samhälletökar, och drogmissbruket bakom ratten ökar därför också. De olyckor detta drarmed sig ökar dess värre också. Jag vädjar lill justitieministern att se till alt det bliren storsatsning på detta område. AnL 24KJELL () replik; För att inte bara framföra klagovisor härfrån talarstolen vill jag börja med en eloge för det som är bra inomtrafiksäkerhetsarbetel. Effektiviseringen när det gäller utandningsproven ärbra. Den slumpmässiga provtagningen är också bra liksom den tvååriga prövotidenför körkort. Detsamma gäller forskning om andra berusningsmedel än alkohol,och likadant är det med säkerhelslås för bilar, dvs. lås som regleras avutandningsluft. Alla dessa saker är bra. För att återgå till det vi talar om vill jag sägaatt den principiella nollgränsen också har ett normbildande syfte samtidigtsom den har en psykologisk effekt. Men del är inte bara det. Det finns forskningsresultatfrån bl.a. som visar att påverkan börjar redan vid 0,1 %d. Det är elt resultat som inte skallförringas. Flera remissinstanser har påtalat detta, bl.a. tunga remissinstansersom , statens väg- och trafikinstitul och Dehar tryckt på och sagt all promillegränsen skall sättas så lågt som möjligt. Om vi har en principiell nollgräns med enstraffbarhetsgräns vid 0,1 %o, då är den så lågt satt att rättssäkerheten inteär i fara. Säkerhetsavdraget och säkerhetsmarginalen kan inte vi i riksdagenavgöra. Tillförlitligheten hos olika målmetoder avgör hur stor den är Som ocksåstatsrådet påpekade har denna tillförlitlighet förbättratsundan för undan. Målsättningen är atl säkerhetsgränsen skall bli så låg sommöjligt och kanske till slut komma ned till 0,0%o. Men vi måsle acceptera dennuvarande tekniken och dess tillförlitlighet när det gäller att bestämma hurstort säkerhetsavdraget skall vara. Detta säkerhetsavdrag skall naturligtvisockså gälla vid en promillegräns på 0,1. Vi får inte sätta rättssäkerheten ifara, men vi skall försöka få ett så lågt säkerhelsavdrag som möjligt. Del görvi genom att sätta promillegränsen vid 0,1. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 25 (vpk) replik; Låt mig börja med att instämma i KjellEricssons eloge lill justitieministern. Justitieministern använder uttrycket "farornaökar". Det innebär all hon också erkänner alt farorna finns. Det borderäcka med vetskapen om detta. När man nämligen för ell resonemang om attfarorna ökar, hamnar man i en sifferexercis och hänvisningar tillolika undersökningar. Man måste nämligen fråga sig hur myckel farorna ökar De olycksriskundersökningar som gjorts och som visar altkoordinations-förmågan försämras redan vid minsta mätbara alkoholhall borde,som jag har sagt tidigare i debatten, vara tillräckligt för alt sättapromillegränsen så lågt som möjligt. I sitt anförande gjorde justitieministern jämförelser medandra länder framför allt de europeiska, men hon nämnde också och vad mandär anser om vårt sätt att hantera frågan om promillegränser. Låt mig kompletterahenne med att säga atl i gäller nollgräns för yrkesförare. En yrkesförarefår körkortet omhändertaget i om han har den minstamätbara alkoholhalt i blodet. I förbereder man också ett lagförslag omnollgräns för ungdomar vill ha en portalparagraf ochjämför med den som finns i . Jag har förståelse för behovet avatt ha en bestämmelse, som mycket tydligt anger den norm som samhället ställerupp i ett visst sammanhang. Vi har den typen av paragrafer i en rad olikalagstiftningar, men vi har dem inte i strafflagstiftningen. I vägtrafiklagstiftningen finns en allmän bestämmelse omvad man skall iaktta i trafiken. Den bestämmelsen kan kanske göras skarpare,tydligare och mer pedagogisk. Men det vore välgörande om villehålla med om alti ett rättssamhälle hör inte portalparagrafer av detta slag hemma istrafflagstiftningen. AnL 27 () replik; Det gläder mig, herr talman, att i principkunna hälla med justitieministern om att man inte skall ha en portalparagraf.Men som jag sade i mitt förra inlägg är det över huvud taget farligt förmänniskor att röra sig ute i trafiken. Därför är delta ett område, där man kantänka sig en annan lösning än man har på andra områden. 28 () replik; Statsrådet berörde i sillsenaste inlägg inte frågan om dessa 0,1 resp. 0,2%ci som tillåtna gränser Delfinns många saker att säga om detta, precis som det finns myckel att säga omhur mycket man kan dricka för att uppnå en viss alkoholmängd i blodet. Det harockså förts diskussioner om promillegränserna. hade i tidningen enmycket bra artikel i frågan om promillegränser Han hade gjort ett experimentmed några medarbetare på tidningen. En medarbetare fick dricka (3,5cl gin och vermoulh), ett glas vin () och en cognac ().Efter 45 minuter hade han bara 0,14 %o alkohol i blodet, eflersäkerhetsavdraget. Han kunde alltså dricka ganska mycket och skulle även medden nya promillegränsen ha undgått straff. Den här undersökningen var kanske inte vetenskaplig, mendet finns många andra undersökningar som visar att man kan förlära ganskamycket alkohol och ändå undgåslraff enligt de nya reglerna. Det tycker jag ärallvarligt. Vi vet ju alt körningen påverkas redan vid 0,1 %o i blodet. I sitt första anförande sade justitieminister alt del var hyckleri av oss alt föreslå som högsta tillåtenalkoholhalt. Det påslåendet vill jag bestämt avvisa. AnL 29 (); Jag lyssnade på anförande fören halvtimme sedan och konstaterade att han på ett förträffligt sätt gavuttryck för de moderata synpunkterna i den fråga som avhandlas . Jag instämmeralltså i dessa synpunkter. Men jag finner del också angelägel att som moderatledamot av trafikutskoltel få göra några kommentarer till dagens brännandefråga. Frågan om vilken promillegräns som skall medförastraffansvar har fått en alltför alkoholpolitisk dimension i debatten och iutskottets beredning. Del är inte en alkoholpolitisk fråga utan entrafiksäkerhetsfråga, som bör avgöras utifrån trafiksäkerhetssynpunkter ochmed beaktande av rättssäkerheten. När vi moderater beredde frågan i vår trafikkommitlékonstaterade vi att något statistiskt belägg för atl olyckor inträffat på grundav alkoholhalt under 0,5-promillegränsen icke finns. Tvärtom kan man räkna medatt förare som intagit måttliga mängder alkohol, är så starkt medveten om dettaatt de framför sina fordon med särskild försiktighet. Justitieministerns första förslag var att som ensymbolhandling sänka gränsen från 0,5%o, som inom parentes är den gräns EGsiktar på atl gå ned till inom sitt område, till 0,4%o. Del förslaget utsattesför så häftig kritik av just alkoholfundamenlalisterna atl den nu föreliggandepropositionen anger 0,3 %o som gräns. Jag nämnde inledningsvis alt fastställandetav en promillegräns är en trafiksäkerhetsfråga och att någon ökadtrafiksäkerhet inte kan skönjas med detta ovärdiga promillekineseri. Efter denslutsatsen övergår promillefrågan till alt bli en viktig rätlssäkerhetsfråga,och jag finner del märkligt och stötande atl en majoritet i vårtjustitieulskotl anser det vara mera angeläget att kompromissa fram enmajoritetsskrivning än atl bevaka och bevara rättsäkerheten i landet. Man försvarar sin lättvindighel härvidlag med att underalla förhållanden alkohol och trafik inte hör ihop, vilket naturligtvis allaansvarskännande människor tycker, även vi som reagerar mot det onödigatafsandet på 0,5-promillegränsen. Men det är ju inte en alkoholpolitiskfråga-det åren fråga om ökad trafiksäkerhet, och del målet når man inte medsänkningen. Därmed återstår bara - och del är minsann inte så "bara"- rätlssäkerhelsaspek-ten, vilken alltså bedrövligen nonchaleras avjustitieutskottets majoritet. Det är berusade fordonsförare som bör klämmas åt. Ensänkning från 1,5 %c till 1,0 %c för grovt rattfylleri skulle fångat in engrupp som utgör en stor fara i trafiken, men så sker icke. Det är genant att politikerpå riksdagsnivå lånar sig lill kosmelikpolitik på det sätt som sker ipromillefrågan! Jag kan inte underlåta all i denna debattberöra den tilltagande hetsen mot landets bilister med körkortsindragning även där omständigheterna är förmildrande,antalet kör-korlsindragningar stiger brant och orsakar många tragedier - ochfler blir det nu med den nya lägre promillegränsen -, landels bilister betalarstigande bensinpriser, dryga pålagor planeras i storstäderna, ja, listan kangöras lång. Självfallet skall bilisterna betala för sina samhällsekonomiskakostnader, men de ger redan en mångmiljardtribut för att via katalysatorerförbättra sin luftmiljöpåverkan. Landets bilister är förvisso beredda att ta sittsamhällsansvar, men har också rätt atl kräva rättvisa och rättssäkerhet i sammautsträckning som tillkommer dem som medborgare i andra sammanhang. Jag yrkar bifall lill reservation nr 2 avGöthe och därmed avslag på justitieutskottets hemställan i motsvarandedel. 30ELVER (); Den fråga vi nu debatterar har en långhistoria. Den sköt fart med bilismens framväxt , och den harblivit oerhört central i dagens trafiktäta samhälle. Det finns en breduppslutning i folkopinionen bakom uppfattningen att trafik och alkohol intehör samman, och det finns också starka önskemål om att delta skall komma tilluttryck i lagstiftningen. Regler bör utformas enkla och klara. En aktivinformationsverksamhet, både allmänt opinionsbildande och som elt starktinslag i körkortsutbildningen beträffande irafiknykterhet, behöverupprätthållas. vid brottmot trafiknykterheten bör komma snabbt, och lagstiftaren bör ge tydligasignaler till förmån för en alkoholfri trafik. Internationellt sett har haft en ganska hyggligsituation beträffande nykterhet i trafiken. En bidragande orsak är självfalletatt kom tidigt med promillereglerna. De infördes , alltså förnästan . Bara var tidigare med all införa en då omstridd ochkontroversiell mätmetod, vars användning dock har blivit alltmervärldsomfattande och är uppbackad världen över som ett vikfigt medel itrafiksäkerhetens tjänst. Bakom låg medvetenheten om de drastiska konsekvensersom ofta blir följden då människor kör berusade i trafiken. Trafiksäkerhetsverkel gjorde enuppskattning av antalet onyktra förare i trafiken. TSV uppskattade det fill 2av 1 000 förare. Det låter ganska litet, men 2 av 1 000 äruppskattningsvis 8 000 kör-tillfällen . Det innebär alltså att vi harett stort antal bilförare som är ute i trafiken med stora risker för eget ochandras liv. Debatten om en principiell nollgräns har böljat fram ochåter . , , 1984 drog igång en kampanj kring en principiell nollgräns väckte den föga anklang. Menmånga pådrivare, andra motororganisationer, bilriksdag, mångaexperter, myndigheter av skilda slag, politiker och journalister, slöt uppbakom tanken att utgångspunkten måste vara en trafik helt fri från alkohol.Inte minst den allmänna opinionen backar upp sådana här tankegångar Polifiskapartier hakade på, och på valaffischer i förra valet kunde man seanropet "Ingen promille bakom ratten". har en rad forskningsrön visat hurförmågan atl säkert köra bil försämras även hos måttligt påverkade. Jag trordel är viktigt att samhället kraftigt reagerar mot dem som inte kan avstå attköra bil trots att de druckit alkohol. Här i har det förekommit bådeen kraftig opinion för att sänka promilletalen och en starkare aktivering itrafiksäkerhetsarbetel över huvud taget. lade regeringen fram en proposition som man sedantvingades atl dra tillbaka. Anledningen till del var inte, som , att dess centrala förslag innebar en sänkning av promilletalen, utanall den karakteriserades av en slapphet i påföljderna. Regeringen vidtogalltså den ovanliga åtgärden alt dra tillbaka en proposition. Det har sedanförflutit och fem justitieministrar har hunnit komma och gå innan vi harfått dagens förslag. Men också det är halvdant. Den sänkning som regeringenförordar ser inte ut atl få stöd. Visserligen har regeringen fålluppbackning från en enskild moderat i justitieutskottet, och här i kammaren harockså talat sig varm för regeringens linje, men allt tyder på attriksdagen kommer att underkänna regeringens förslag beträffande promilleregler Här vill jag, herr talman, också notera det värdefullabidrag i den inre opinionsbildningen som inte minst trafikutskotthar stått för- möjligen med undantag av , som energiskt harmotsatt sig en sänkning av promilleregeln. Det är bara att beklaga attjustitieutskottets majoritet inte har kunnat ena sig om att lägga fram förslagom införande av en principiell nollgräns. Därför är det viktigt, herr talman,att försöker Trafik ny kl er hets-brotten m.m. att häroch uttala sig för att den principiella nollgränsen är den riktiga ochvärdefulla utgångspunkten. Utskottets ordförande har utförligt ochtydligt markerat hur raltfylleribestämmelsen bör vara konstruerad och hurfolkpartiet vill skärpa reglerna genom att sänka gränsen för det grovarattfylleriet. Jag instämmer i hennes uttalande på de punkterna och likaså ibl.a. plädering till förmån för en och en aktivinformationskampanj. Vi menar atl trafiknykterheten är så viktig itrafiksäkerhetsarbetel att en aktiv information ständigt måste gå ut. Här harde frivilliga motororganisationerna en stor uppgift, och enligt min mening börstatsmakten inte bara i välvilliga ordalag utan också mer aktivt stödja denverksamheten. Justitieministern tog upp frågan om sjönykterhelen, och enav de första debatter som hon deltog i här i fördes med anledning aven interpellation som jag hade väckt om sjönykterhetsfrågorna. Vi var redan dåöverens om att dagens täta och snabba trafik på sjön, inte minst med fritidsbålar,utgör ett problem, framför allt då båtförarna uppträder onyktra. I mer än tioår har jag yrkat på att vi också inom sjötrafiken skulle fä enpromillelagstiftning. På den punkten hade justitieministern för dagen, såvittjag uppfattade, ingen mening. har varit relativt kallsinnig tillsådana tankegångar, men här är en förändring på väg. 1 lagutskottet fickfolkpartiet med sig ytterligare två partier fill stöd för en sådan ordning. Också här ser vi ett mönster; det är som driverpå i trafiksäkerhetsfrågorna, medan ofta mobiliserar denobotfärdi-ges förhinder har man från regeringens sida inte gjort merän vad som redovisats här . Jag vill uppmana justitieministern att skyndapå arbetet inom i trafiksäkerhetsfrågor Det är framförallt det långsamma tempot som har varit utmärkande för detta arbete. Del är vidare inte bara de små och snabba fritidsbåtarnasom förekommer i dessa sammanhang, utan det äger också rumtrafiknykterhetsbrott på sjön med stora fartyg inblandade. Vem minns inte denotäcka miljökatastrofen, kanske vår tids största, ute på sjön vid förnågot år sedan? Också där handlade det om onykterhet i trafik. Det ärangeläget, herr talman, att nykterheten upprätthålls också på sjön och attlagstiftaren skaffar sig verktyg för att stimulera en nykter trafik också påvåra vattenvägar. , herr talman, vill jag säga atl min uppfattningär den att en principiell nollgräns med en låg påföljdsgräns kommer att varaposifiv inte minst för de unga och nya förarna. De kommer att få ett gott stödi lagstiftningen, eftersom all alkohol i samband med bilkörning där kommer attbannlysas helt. En skärpning av trafiknykterhetslagstiftningen innebär igrunden en social och mänsklig omtanke om alla trafikanter För en sådanfärdriktning uttalar sig nästan alla, men vi har som polilikergrupp haft enalltför trög hantering för att kunna åstadkomma konkret resultat på det härområdet. har vi, herr talman, möjlighet all komma elt gott stycke på väg iarbetet för en säkrare trafik. AnL 31BIRGER ROSQVIST(s): Jag skall vara mycket kortfattad i mittinlägg här Jag talar dels som motionär, dels för trafikutskottet. kratiskmotion sammanfaller med trafikutskottets, och jag får väl säga atttrafikutskottets synpunkter inte lill fullo men i väsentlig del har vunnitgehör hos justitieutskottet. Vi har inte så mycket att invända mot det resultatsom justitieutskottet har kommit fram till. Men jag vill passa pä att på det bestämdaste vända mig motvissa av de synpunkter som trafikutskottets vice ordförande -Clarkson var reservant i trafikutskottet. sade här alt det kan vara så att någon körbättre och säkrare med viss alkoholhalt i blodet. Jag håller inte alls med omdet.