prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Meninte heller då ställde den socialistiska majoriteten i lagutskottet upp bakomdetta motionskrav. Närvi nu behandlar och motion med samma krav,hänvisar också dessa motionärer till bl.a, utvecklingen på landsbygden ochbehovet av att sänka kravet på lägsta antal medlemmar, Åven nu avvisas dettakrav av den socialistiska majoriteten i utskottet. Det är värt atl notera altsedan vi senast behandlade denna fråga har det inträffat atlfolkrörelseulredningens betänkande "Ju mer vi är tillsammans", som avlämnades1987 och som innehöll förslag om att sänka minsta antal medlemmar till tre,har remissbehandlats. Vi kan av denna remissbehandling se alt del förefallerfinnas ett brett stöd för sänkning av minsta antal medlemmar Av125 remissinstanser har ett 20-tal direkt uttalat sig för en sänkning av minstaantal medlemmar, medan tre har motsatt sig denria särikriing. Cirka 100remissinstanser har lämnat denna fråga utan kommeritarer, vilket i vart fallinte innebär att de är starka motståndare till en sänkning. Förmodligenaccepterar de en sänkning. Det är ju oftast så när man skriver remissyttrandenatt man irite skriver så mycket om det som man accepterar Det är det som manmotsätter sig som man framför synpunkter på. Motbakgrund av riksdagsmajoritetens hittillsvarande negativa inställriirig tilleri minskriirig av lägsta antalet medlemmar i ekonomiska föreningar borde detnu vara på tideu att riksdageri fattar ett riytt beslut och alltså ullalar sigpositivt till frågau om en sänkning till tre medlemmar Detta vägrar alltsåmajoriteten att göra. Vi som är reservanter, alltså fråri fyra olika partier,beklagar detta. Del firiris fog för atf framlägga förslag till om enminskning från fem till tre medlemmar Denna uppfattning synes ha brett stöd.Detta krav har kommit från människor som har erfarenhet av kooperativverksamhet av olika karaktär Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 1. Reservafion nr 2 behandlar den arbetsrättsliga aspektensom beharidlas i motionen. Vi i har funnit att det eftersom det, vilketframgår av motionen, råder oklarheter om medlemmarnas arbetsrältsligaslällning, är lämpligt med ett tillkännagivande. Vi har särskild anledning attgöra detta. Bland de remissinstanser som yttrat sig över utredningen har en,nämligen Kooperativa irislitutet som får auses ha särskild sakkuuskap påområdet, hävdat att det firiris anledning att sätta i gång ett utredningsarbeteför att komma till rätta med de problem som motionärerna framhållit. Jag vill inte förlänga debatten ytterligareutan avslutar med att yrka bifall till reservation 2. AnL 129 (): Inte heller jag skall förlänga debattensärskilt mycket. Jag åker som förut snålskjuts på fidigare talaresbeskrivningar av sakfrågan. Jag skall bara säga några ord om den reservatiorisom vi stöder Till de ekonomiska föreningarna hör de kooperativasamarbetsformer som ofta används när människor driver småskalighantverksverksamhet. Den är enda möjligheten att kunna bo kvar ochförsörja sig i glesbygd. I de fallen kan kravet på minst fem medlemmar i ekonomiskförening bli den faktor som gör aff verksamheten över huvud taget aldrig kommeri gång. Det kan vara svårt att starta en mer formaliserad företagsform. Detskulle vara värdefullt om tre persouer kuride få bilda eri ekonomisk förening.Därför yrkar jag bifall till reservation 1. 130 (): I betänkandet LU28 behandlas en motion, ivilken motionärerna begär en översyn av vissa delar av lagen om ekonomiska föreningarTill betänkandet har fogats två reservationer Gällande bestämmelser om ekonomiska föreningar i allmänhetfirins i lagen om ekonomiska föreningar som ersatte 1951års lag. lag iririebär framför allt eri modernisering och förenklingav tidigare regler. I motion L213 av och att den kooperativa verksamhetsformen, som lagen om ekonomiskaföreningar alltså reglerar, underlättat startande av nya verksamheter på såvällandsbygderi som i tätorter Enligt motionärerna är lagen dock otydlig i vissaavseenden, vilket kan medföra att medlemmar hamnar i oönskade situationerMotionärerna betonar att det firiris tillfälleri då oklarheter råder omhuruvida en medlem är arbetsgivare eller arbetstagare. Fackförbunden tolkardärför lagen olika, och medlemmar i samma förenirig behandlas olika. Detta kanfå till följd aft en medlem som blir arbetslös infe får ersättning frånförsäkringskassan, och enligt motionärerria är detta inte godtagbart ur arbetsrättsligsynpunkt. Folkrörelseutredningenhar i sitt betänkande "Ju mer vi är tillsammans" Översyn av lagen om ekonomiska föreningar 1989/90:118 9 maj1990 Översynav lagen om ekonomiska föreningar diskuterat någraarbetsrättsliga problem som berör just föreningsdriven verksamhet. Om enförening anställer personer, som inte är medlemmar i föreningen, finnerutredningen att def knappast kan uppstå några arbetsrättsliga problem. 1 småförenirigar förefaller det däremot som om det upplevs som ett problem att harolleu både som föreriingsmedlem och som anställd. Utrednirigeri korisfaterardock atf problemet kao lösas helt formellt. Föratt reriodla arbetsgivarrollen torde det enligt utredningen vara nödvändigtatt föreningen utser någon att företräda föreningen. Det kan vara, om det är enstörre föreriirig, VD-n eller ordföranden eller någon annan som styrelsen utserDessa får då företräda föreuingen och förhandla med arbetstagaren, tecknakollektivavtal eller på annal sätt företräda föreningen. Utrednirigeri läggerdärför irite fram några förslag när del gäller arbetsrältsliga frågor, då deredari kari lösas rerit formellt. Betänkandet har remissbehandlats ochövervägs inom . Imotionen begär motionärerna vidare alt minimiantalet för att få bilda enekonomisk förening skall sänkas från fem till tre medlemmar Samma yrkande harbehandlats tidigare här i kammaren. Ilagen om ekoriomiska föreriingar 2 kap. § 1 står det att en ekonomisk förenirigskall ha minst fem medlemmar Antalet medlemmar får dock vara tre eller fyra omminsl tre medlemmar är ekonomiska föreningar eller andra föreningar som är attanse som juridiska personer Motivetenligt motionärerna för en ändring skulle vara atf del är svårt att skapaunderlag för en ekonomisk förening i glesbygd med nuvarande minimikrav. Del ärdock synnerligen långsökt och har aldrig kunnat styrkas. Detföreligger i stället mycket starka skäl för atf slå vakt om den bredd ochmångfald som käririetecknar kooperativ verksamhet och som självfalletförutsätter ett rimligt antal medlemmar Denna grundtanke i den kooperativaideologin urholkas givetvis om kraven på medlemsarital säriks fråri fem tilltre. särikriirig av minimiantalet skulle enligt utskottets majoritet innebäraatt det kooperativa inslaget gick förlorat. Det finns också skäl att understrykaden slutsats som den genomförda översynen av bostadsräftsla-gen komfram till, nämUgen svårigheten atf kunna skapa fungerande och livskraftigastyrelser med enbart tre eller fyra medlemmar Motionärernabegär med anledning av det anförda aft det skall göras en översyn av lagen omekonomiska föreningar i dessa nu nämnda två delar Utskottetsmajoritet anser dock inte att man skall föregripa de pågåeride utredriirigarsom regeringen har tillsatt och där dessa frågor ingår som en en del iutredningen. Regeringenhar tillsatt ytterligare en ulredning sedan utskottet behandlade betänkandet.Huvuduppgiften i denna utredning är alt analysera den kooperativaföretagsformens möjligheter att utvecklas på olika områden och studera hinderoch problem som försvårar kooperativ verksamhet. Frågor som gäller lagstiftningbehandlas i en särskild expertgrupp utanför utredningen. Utskottets majoritet finner alltså alt del inte finnsanledning att begära någon ytterligare översyn av lagen om ekonomiskaföreningar, och jag yrkar med det anförda bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservafionerna. AnL 131MARTIN (): då man lyssnar på Ariita Jönssonframstår hori som myckel starkare motståodare lill särikt medlemsarital äri jagfaktiskt trodde att utskottsmajoriteten är när man läser betänkandet. lalar om att det kooperativa inslaget kan gå förlorat om medlemsantaletsänks och de kooperativa principerna urholkas osv. Del är förvånande atl är så kvar i dettidigare tänkandet i den här frågan. De som vid olika tillfällen har fört framdessa krav är säkert människor som har mött problem med just medlemsantaletfem. Jag är säker på atl de första motionärerna som jag nämnde, , har mött problemet. , hade vi någrasocialdemokratiska motionärer som säkert hade mött problemet. Delsamma är detmed och . De som verkligeri borde ha kunnat sälla sig in iproblemet, nämligen företrädare för folkrörelseutredriirigeri, har ju ävenföreslagit sänkningen. Som jag betonade i milt anförande fick del förslaget ellpositivt mottagande bland remissinstanserna. Jag hoppas verkligen atl socialdemokratin inte är så i höggrad motståndare till sänkningen av medlemsantalet som det låter när jaglyssnar på . Jag har tolkat majoriteten så att man närmast ärmotståndare mot aft göra något fillkännagivande. Som vanligt heter det atf maninte skall föregripa något regeringens ställningstagande genom uttalanden frånriksdagens sida. Om regeringen intar samma linje som vi motionärer ochreservanter, hoppas jag atl även skall acceptera att vi fårekonomiska föreningar med fre medlemmar Översyn av lagen om ekonomiska föreningar 132 (); Jag frågade om det var viktigare att hållafast vid eri gammal princip, , och avstå från del engagemang sommänniskor är beredda alt satsa när de menar aff tre medlemmar skulle de kunnaklara att få ihop för aft kunna bilda en ekonomisk förening. Är del då bättreatl slå fast vid en princip som det dessutom tydligen inte finns någon sakliggrund för alt hålla fast vid? Det var ju del som folkrörelseutredningen komfram till. Vi här i har möjlighet atl lala om förregeringen vad vi tycker är viktigt för att regeringen skall kuuna få enuppfattning om vilkeu väg den skall välja. avstår en majoritet i utskottetfrån all säga något annat än vad man har sagt tidigare. Del har då varit atldel skall vara minimum fem medlemmar Men precis som såuppfattar jag inte skrivningarna rikligt så, alt del skulle vara ett definitivtstopp för socialdemokraterna alt kuuna tänka sig endast tre medlemmar i enekoriomisk förening. Del kunde kariske vara bra alt få ett litet riärmareklargöraride hur det egeritligeri ligger till. AnL 133ANITA (.s): Martiri Olssori arivärider sig av statistiknär han talar om vad det slår i folkrörelsebetänkandet. Jag är litet förvånadöver atf använder sig av remissvaren på så sätt som argument föralt sänka anlalel Skadeståndsansvaret vid atom- och oljeskador medlemmar,glömmer att lala om att en av de större organisationerna,nämligen LRF, har avstyrkt sänkningen. Vidare har vi delta med all utse ylleriigare en ulredning.Men vi ser atl det finns tre utredningar som med olika utgångspunkter seröver den ekonomiska föreningens problem och möjligheter Det motiverar inte altförorda ytterligare en utredning. Jag lyfte fram i milt inlägg de problem somvi ser i all sänka anlalel medlemmar från fem lill tre. Del är möjligl altdessa utredningar på något annal sätt kan finna lösningar på de problem som kanfinnas i glesbygden. Det finns kanske andra möjligheter atl lösa de problemenän alt förorda en minskning av anlalel medlemmar för att få bilda en ekonomiskförening. AnL 134MARTIN (); Jag har svårl alt förslå alt del finnsanledning all kritisera milt sätt alt redovisa remissinstariser Vi har allaläst propositioner, och i dem brukar det slå så här: Utredningen föreslog detoch det. Därefter ålerfiriris rubriken . I delta fall skullestatsrådet skriva på ungefär följande sätt: Huvuddelen av de remissinstansersom har uttalat sig i frågan har tillstyrkt ulredriirigeris förslag om attsänka medlemsantalet från fem till tre. Endasl ell fätal har motsatt sig det,bland dem LRF. Ungefär så brukar del alltså slå i propositionerna. Jag kandärför inte förstå aff det är fel av mig alt redovisa saken pä del sätt som jaghar gjort. I reservation 1 om medlemsantalet är del inte fråga om allbegära en ny ulredning. Vi säger all vi har funnit att del finns stöd och fogför folkrörelseutredningens ståndpunkt och att regeringen därför omgående börförelägga erforderligt förslag till ändringar i lagen om ekonomiskaföreningar vad gäller medlemsantal. Vad däremot gäller de arbetsrältsliga frågorna, därcentern är ensam reservant, har vi liksom vikliga remissinstanser funriit allfrågorria om medlemmarnas roller som arbetsgivare eller arbetstagare är av denkaraktären alt ett utredningsarbete bör sällas i gång för alt lösa denproblemställningen. 135 (); Jag fick ingel svar från om ni socialdemokraterverkligen har råd atl avslå från det engagemang som kan bli följden, om det gesmöjlighet att bilda ekonomiska föreningar med tre medlemmar Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 17 § Skadeståndsansvaret vid atom- och oljeskador Föredrogs lagutskottets betänkande1989/90:LU29 Skadeståndsansvaret vid atom- och oljeskador. AnL 136MARTIN (); Kärnkraflsinduslrin ulgör i fråga om ansvaretför de skador som dess verksamhet kan förorsaka ell undanlag från vad somgäller för all annan verksamhet. Kärnkraflsinduslrin svarar nämligen endast fören ringa bråkdel av kostnaderna för de skador den eventuellt kan orsaka. Ägarnatill kärnkraftsverken svarar endasl för högst 800 milj. kr vid en olycka. Hurringa andel det är av de kostnader som kan uppstå inser vi lätl om vi för ettögonblick försöker bedöma vad Tjernobylkatastrofen kostade - om den nu kanmätas i pengar uppgavs kostnaden till minsl , dvs.1 % av ell kärnkraflsverks ansvar Men nåddes vi avmeddelandet atl salsal - eller avser all satsa - ytterligaremotsvarande för atl vidta riödväridiga ålgärderriied anledning av del som hände en reaktor i Tjernobyl. Kärnkraftsindustrins ansvar regleras geriomirilerriationella konventioner som de flesta västeuropeiska länder anslutit sigtill. Jag skall inte riärmare gå in pä dessa regler ulan vill hänvisa lillutskoltsbetänkandel. Begränsningeri har lillkoriimit med hänsyn lill vad somansetts möjligl atl teckna försäkringar för. Konvenlionsländerna tar gemensamtvisst ansvar därutöver För gäller atl tillsammans med vad svenska statensvarar för uppgår högsta ersättning till Att ävendelta belopp ulgör endast en ringa del av vad en reaklorolycka kan förorsaka ärsjälvklart. Dessa brister i ansvarsreglerna innebär dels attskadelidande inte är garari-terade atl få ersättning, dels atl ägarna lillkärnkraflsverken inte slår för de kostnader som deras verksamhet borde stå för Det är en viktig princip att all verksamhet skall bärasina kostnader, inte bara för den direkta produktionen ulan även för de riskersom verksamheten kan innebära. Del gäller t.ex. för industrier och transporterFörelagen inom denna branscher måste genom försäkringar eller på annat sättkunna svara för de kostnader som olyckor eller skador på grund av derasproduktionsprocesser kan förorsaka. Deras produktiouskostriader och därmedpriset på deras produkter belastas med försäkririgsavgifter och annal för atlföretaget skall kunna svara mol de ersättningsanspråk som kan komma allställas. Kärnkraftsverken är alltså ell anmärkningsvärt undanlagfrån denna regel. Härigenom skjuter kärnkraftsindustrin över kostnaderna föreventuella olyckor och därav följande skadestånd på samhället eller på deenskilda personer som drabbas. Systemet innebär att kärnkraftsindustrin intebelastas med de kostnader som den borde belastas med, utan subventioneras avsamhället. har motionerat om delanmärkningsvärda undanlag som gäller för kärnkraflsinduslrin i delta fall. Vihar hävdat och hävdar i årets motioner alt kärnkraflsinduslrin - liksom allaandra verksamheter - genom försäkringar eller pä annal sätt skall la ansvarför atl kunna er-sälta alla som kan drabbas av skador av verksamheten.Kärnkraflinduslrin skall, som jag nämnde, slå för sina kostnader och intesubveutiorieras av samhället. Om det inte är möjligl alt försäkra eller påannat sätt slälla garantier för skadeståndskraven efter en eventuell olycka,är det ytterligare en anledning till atl kärnkraften är något omöjligt ochfrämmande för mänsklig verksamhet och därför måste förbjudas. Skadeståndsansvaret vid atom- och oljeskador Skadeståndsansvaret vid atom- och oljeskador Vi reservanter anser atl regeringen utan dröjsmål börpröva förutsällningarna för atl genom - föra elt fullt ansvar förkärnkraftsindustrin eller i vart fall införa radikala höjningar avansvarsbeloppet för atomolyckor Om det bedöms erforderligt bör verkaför tillägg till gällande inlernationella konventiorier i syfte alt uppriå eltutökat ägaransvar för atomolyckor och för att garantera skadelidande fullersättning. skall vara ett föregångsland när det gällermiljöansvar Vi är redan ett föregångsland med avseende på vart beslut atlavveckla kärnkraften. Vi bör även bli elt föregångsland vad gäller alt åläggakärnkraftsindustrin ansvaret för eventuella skadeståndskrav. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall lill reservation 1. 137ROLF L (vpk): Jag har tillsammans med imiljöpartiet motionerat i frågan om skadeståndsansvaret vid kärnkraflsolyckorI denna fråga har jag i allt väsentligt samma uppfattning som den redovisade. Jag och har motionerat i denna fråga iegenskap av energipolitiker Det är en fråga som diskuteras mycket blandenergidebaltörer och kärnkraflsmolståndare. Många ger en bild av kärnkraftensåsom en relativt säker energikälla och som en billig energiform. Det kan degöra mot bakgrund av att kärnkraflsinduslrin inte behöver betala de kostnadersom uppstår vid en kärnkraftsolycka. Gällande bestämmelser om skadeståndsansvaret ger enfelaktig kostnadsbild. De ger också vid närmare betraktande intrycket av attden här typen av energiproduktion inte är en säker produktion. Ingen är juberedd eller har råd alt försäkra sig mol de skador som kan uppkomma vidkärnkraftsolyckor. De skadeståndsansvar som kan utkrävas av reaktorinnehavareför att därefter överlåtas på staten står inte i proportion till de skador ochde ekonomiska konsekvenser som svåra kärnkraftsolyckor kan medföra. Dettydligaste exemplet på detta är Tjernobylkatastrofen i . och jag anser precis som andra motionärer iår och precis som energidebaltörer och förespråkare , atl kärnkraftsindustrin skall bära sina kostnader, ävenförsäkringskostnader, och att den skall ha fulll skadeståndsansvar Om dettainte går atl åstadkomma får staten givelvis tråda in för alt täcka de övrigakostnaderna, så alt den som riskerar alt drabbas av kärnkraflsolyckor kan kännasig säker Om delta är omöjligt att uppnå är den rimliga slutsatsen allkärnkraften är så fariig alt den inte går all försäkra vare sig avförsäkringsbolag eller av regeringar och stater, och då är den för farlig attarivända för energiproduktion. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 1 som är fogad till detta betänkande. AnL 138 (): I producerar vi mer kärnkraftsel perinvånare än något annat land i världen. Hur kan vi göra det?Kärnkraftsanhängarna brukar motivera det med alt kärnkraften är miljövänlig,säker - åtminstone de svenska kärnkraftverken - och billig. Hur miljövänlig den är ser vi bl.a. av förödelsen iområden där uran bryts Och av skadorna efter , även i vårt landsom ju ligger myckel långt från olyckshärden. Vi kan se skadorna i liten skala,men ändå skrämmande, i , bl.a. i form av skogsskadorna på läsidan avvåra svenska kärnkraftverk och i form av skadorna på livet i havet därkylvallnet släpps ut. Hur säker kärnkraften är kan lätl illustreras av defasansfulla bilder som vi har fått från områdena runt Tjernobyl och avbeskrivningar av områden där radioaktivt avfall har kommit ul i naturen påolika sätt. Sådana områden har beskrivits i bl.a. och . Säkerheten kan också visas med hjälp av det faktum attförsäkringsbolagen inte vill teckna försäkringar för hela den skada som kanuppkomma vid ett haveri. Försäkringsbolagen sträcker sig inte längre än lillknappt 1 miljard. I ställel ställer den svenska staten och andra stater, somingår konventioner, upp garantier för skadestånd. Och ändå är det långt ifråntillräckligt vid ett ordentligt haveri. I detta sammanhang kan jag påminna omatl bruttonationalprodukt är mindre än försäkringsbolagens samlade omsättning.Sverige borde därför ha mindre möjligheter att ställa upp sådana garantier änförsäkringsbolagen. Men i får skallebelalarna betala. Tärik om kärnkraflsbolagen skulle få bära sina egnakostnader för skador och för försäkringar, dvs. aft kärnkraftsbolagen faktisktskulle få betala den fulla premien som försäkringsbolagen skulle behöva ta utför att teckna fulla försäkringar och att den premien skulle läggas påelpriset. Då skulle kärnkraften börja närma sig sin verkliga kostnad. Tänk omkärnkraflbolagen skulle få bygga upp fonder som skulle läcka eventuella skadorPengarna i dessa fonder skulle nalurliglvis las ut via elpriset. Tänk omkärnkraftsbolagen skulle la del fulla ansvaret för kostnaderna för avfalletfrån kärnkraftverken och atl dessa kostnader skulle läggas på elpriset. Om detta vore fallet skulle kärnkraflbolagen få bära sinakostnader, och kärnkraflsbolagen skulle få ta ul den verkliga kostnaden förkärnenergin. Det borde den svenska fatta beslut om. I sä fall skulledel visa sig att de alternativa energikällorna, de förnybara energikällorna,vore oändligt mycket billigare och mer konkurrenskraftiga. Jag yrkarbifall till de reservationer där finns med. Skadeståndsansvaret vid atom- och oljeskador 139LENNART (): Frågan om skadeståndsansvaret vidkärnkraftsolyckor har debatterats vid upprepade tillfällen här i kammaren,då vi behandlade motioner med samma inrikining som demotionsyrkanden som föreläggs kammaren. I sina tidigare betänkanden har lagutskottet uttalat delar motionärernas uppfattning att ansvaret i första hand bör bäras avkärnkraflsinduslrin. Däremot har utskottet avstyrkt yrkanden om obegränsat,radikalt förändrat eller utökat ansvar. Av lättförklarliga skäl är denviktigaste uppgiften i dessa sammanhang alt finna överenskommelser på delinlernationella planet. De internationella grunddokumenten ärPariskonventionen och en tilläggskonvention . De härdokumenten har sedan utökats med olika tillläggsprotokoll. Pariskonventionerihar ratificerats av 14 euro- Skadeståndsansvaret vid atom- och oljeskador peiskaländer däribland , och innebär att innehavare av atomanläggningar haransvaret för skador som uppstår, oberoende av om anläggningsinnehavaren varitvållande till skadan eller inte. I juridisk mening har alltså innehavarna ikonventiorisstaterna elt strikt arisvar av det slag som begärs imotion 616 av och . Enligt Pariskonventioneri är vidare ansvaret begränsattill visst belopp och skall vara täckt med försäkring eller annan ekonomiskgaranti. Utan alt här gå in på de beräkningsformer som man har internationelltför atl räkna fram de olika beloppen, kan jag konstatera att def i förmindre än skedde en uppräknirig av ansvarsbeloppen.Det betyder för del alt innehavaren av en anläggning är ansvarig förett belopp motsvarande ca 800 milj. kr för varje olycka. Det beiyder i sin luratl innehavaren är skyldig atl teckna en försäkring till ell värde av 1miljard kronor Det är det m.aximala belopp som den internationellaförsäkringsmarknaden klarar av. Där har vi en begrärisning och enförklaring lill alt det är jusl detta belopp som finns angivet. Till detta kommersedan det ansvar som den svenska staten har iklätt sig och som sträcker sig upptill för varje olycka. Jag kan konstalera alt anvarsbeloppen, vid eninternationell jämförelse, ligger högre i än i de flesta andra ländersom är anslutna till Pariskon-ventionen och som har motsvarande försäkringskraviribyggda i syslemel. Med det vill jag inte ha sagt atl vi skall slå oss tillro och låta del vara bra med det beslut om höjning av ansvarsbeloppen som vifattade . Ulskottsmajoriteten förutsätter atf regeringen noga följerulvecklingen på området och efter hand som förhållandena på försäkringsområdetmedger del återkommer med förslag lill höjning av beloppen.