prot · GD09120 · 1989-12-31 00:00:00 — Men vill man reducera bullret, kan man föreskriva: "När ni startarfrån , gör då på det här sättet, men ligg sedan regelmässigt ute påkrigsbas och flyg då operativt." Man kan alltså ha sådana restriktioner Jagtror också all def är mycket viktigt, riär mari beslutar på vilka flottiljeroch i vilkeri takt man skall få JAS, atf säga att de flottiljer där bullerstörningarnaär störst, t.ex. vid och , bör våra de flottiljer somseriast får . Frågan är; Hur länge har vi då kvar?Bedömriingeri ; fill år2015-2020. Vissa bedömare ariseraff def blir fillår 2025. Vi kari säga att mari i och Norrköpirig skall aovärida Viggenlängst, och då kommer ersältarproblemef Sedanhar vi nästa diskussion: om man minskar orgariisationen, så är det naturligtvisockså möjligl att la hänsyn. Divisionsantalef kan även varieras, så alt manökar med en division t.ex. i Såteriäs eller och i stället miriskarmed en division i t.ex. . Jagtycker att det är poängfyllt atl vi i god lid kan diskutera delta. Det äringenting som står för dörren, utan delta skall vara fulll geriomförl en bitiri på riästa sekel. del är äridå väseritligl att kommuner och olika myndigheteri god tid vidtar åtgärder Det finns alltså en lång rad kombinationer av metoder- hur man flyger, hur man disponerar divisioner mellan flottiljer, i vilkentakt mari omsätter olika flottiljer - och det finns naturligtvis även möjlighelall investera i banor för att få en annan riktning. Detär enligt min mening väsentligt all statsrådet redan nu lar upp de härfrågorna, innan de blir reellt aktuella ute i resp. kommun. 1989/90:120 11 maj1990 AnL 14 MiljöministerBIRGITTA : Jag vill inleda med alt säga att jag i högsta grad är bekant med deaktuella miljöproblem som vi har i , eflersom jag bor iSvartbäcken, den stadsdel som ligger närmast F 16. sedari tog jaginitiativet lill den kampanj mot en trafikled tvärsigenom bostadsområdet somnu i vår har slutat lyckligt med att trafikleden kommer atf dras på flygetsmark - och alltså inte tvärsigenom bostadsområdet. Jag är också väl medveten omvåra bosfadsbyggnadsproblem, eftersom expanderar så kraftigt, bl.a. pågrund av närheten fill . Deffinns alltså här problem - jag erkänner det oförbehållsamt på hela regeringensvägnar - som måste lösas när del gäller flygel totalt sett. Prot.1989/90:120 . vill jag säga alt inför nästa års miljöpolitiska proposition arbetarvi med de övergripande problem som måsle lösas för all inte flygel skall blielt ännu värre miljöhot än vad del faktiskt är Del är många insatser som dåmåsle göras. Det finns krav på både omfattningen av verksamheten och flygplanensoch flygplatsernas egenskaper När del gäller del nu aktuella problemet vill jag säga altregeringens inriktning är atl försöka minska problemen i största möjligautsträckning, atl hanlera dem på ett förnuftigt sätt. Vi har gett både överbefälhavaren och plan-.och boverketdessa uppdrag för alt vi skall få reda på hur de ohka intressen som finns idetta sammanhang skall kunna förenas om vi skall kunna minska miljöproblemen.Det finns många ohka saker som kan ske inom ramen för flygverksamheten och del härplanels tekniska egenskaper och sättet alt använda dem. Jag tycker att HansLindblad förde en konstruktiv diskussion kring dessa frågor Vi skall nuundersöka alla länkbara möjligheter alt minimera problemen. Del är sant atl del finns en osäkerhet om JAS framtid. Delkänner vi alla lill. Frågan om JAS roll kommer enligt de nu gällande planernaslutligt atl .avgöras av , när del.arbele som pågåri försvarskommitlén har slutförts och när regering och riksdag har fåttta.slällning lill de övergripande försvarsbesluten inför nästa period. Deldröjer alltså någol år innan vi kan ha denna kunskap om JAS om jusl denna delav frågorna som efterlyste. Men redari lill hösieri skall judessa uppdrag redovisas. Regeringen anser all länsslyrelserna i avvaktan påresultatet av detta uppdrag i sin,handläggning av frågor med anknytning lillmarkanväridning m.m. tills vidare skall beakta de bullermatlor somforlifikationsförvaltningen har redovisat. När det gäller all bedöma möjlighelerna all ändraomfattningen av bullermatlorna, bör myndigheterna avvakta besked frånöverbefälhavaren tidigast i anslutning lill den redovisning som han skall lämnalill regeringen i är Del blir alltså ett visst osäkerhelstillstånd underytterligare elt halvår eller allra längst ell är Del är klarl att del är ettproblem. Men jag tycker att det är viktigt all understryka atl avsikten med detarbele som bedrivs är atl man skall försöka hitta så goda lösningar sommöjligl på dessa problem för framförallt kommunerna och de boende, så atl vikan klara den nödvändiga bostadsbebyggelsen och så atl vi kan skydda människorfrån buller och andra problem i samband med denna verksamhet. AnL 15VIOLA (vpk); Jag instämmer till fullo i del som BirgittaDahl senast sade, nämligen all vi självfallel skall finna så goda lösningar somdet riågoosiri är möjligt. Men utgångsläget för del som skulle kunna leda tillatl man förhindrar en stor del av dessa problem är bl.a. vilken inställnirigresp. parti har haft lill JAS och vilken inslällning de olika partierna hadelill naturresurslagen och till om militära intressen skulle få övertrumfanatur- och miljövårdsintressen. Det kommer ju myckel väl ihåg.Del var en av de stora stridsfrågorna. Där kämpade yi i vpk inte ensamma föratt förbättra lagstift- ningen iförhållande till vad majoriteten genomdrev, ulan vi hade ett myckel starkt slödfrån olika grupper och organisationer ute i landet. sade apropå problemen som eventuellt kommeratt förvärras i på grund av JAS att hon har varit med och kämpat, bl.a.när det har gällt en trafikled. Det var den kampen började. När vi diskuterar de akuta miljöproblemen, somegenlligen har varit akuta tidigare, men kunskapen är så mycket större ,så måste vi inse alt det aldrig någonsin får dröja innan de godalösningar som utlovar kommer till stånd. Jag hoppas att BirgittaDahl och jag kan vara överens även om detta. I detta sammanhang handlar detinte minst om flyget. Det gläder mig därför när faktiskt talar omatl regeringen , , kommer alt överlämna förslag tillriksdagen, i vilka regeringen har sammanvävt trafik- och miljöfrågorna. Del ärnågot som vi i vpk anser hade behövts . säger atl dessaförslag även kommer atl handla om omfattningen av flyget. Det gläder migoerhört myckel. Det måsle ju betyda, , att del inte kan bli frågaom hur stora JAS-aktiviteter som helst och framför allt inte om ell civilflygsom ökar totalt i landet . Det är ju i delta sammanhang som deverkligt slora problemen finns. Jag vill avsluta mitt anförande med an be en sak. Jag kanske inte riktigt förstod en del av svaret. Skalllänsstyrelserna, i avvaktan på de mer precisa besked som komma skall, ha atträtta sig efter vad fortifikationsförvaltnirigen har sagt, och innebär det attde tills defta exakta besked kommer måste klassa marken under bullermatlornasom ett riksintresse? Måste det ske redan i väntan på del andra? I så fallavstannar ju alla planeringsförsök i kommunerna. Prot.1989/90:120 . AnL 16BERITH (vpk); Liksom gläder jag mig åt altBärbyleden, etapp två, fick den dragning som den fick.' Vi har ju även här iriksdagen i våra motioner tagit upp frågan om en flyttning avflottiljen till Norduppland. Enligt flygvapenchefen är del för sentalt göra något åt bullret. Och fortifikationsförvaltningen betonar atlbullervärdena kan bli högre än vad som har beräknats. Det inger ju vissabetänkligheter I räcker det inte heller med en ändrad banriktning. Denåtgärden skulle bara begränsa bullret för en del av bostadsområdena. Vi vet atlmarken runt flygflottiljerna och F20 behövs. Vi vet ocskå att Uppsalaväxer snabbt och att bostadssituationen är myckel svår Vi vet atlJAS inte kommer att bullra mindre än nuvarande plan gör Jag undrar därför vadsom skall kartläggas. Och än en gång vill jag fråga: Vem skall stå förkostnaderna? Om kommun fick besked om det är flottiljen ellerbostadsbebyggelsen som skall flyttas, kunde kommunen göra en bättre planeringoch framför allt sälta i gång det byggande som redan är planerat iriom delta område. AriL 17HANS (): Del verkar som om problemet skulle ha varitannorlurida om inte JAS hade funnits. Men man kan ju inte fortsätta att användaViggen hur länge som helst. Det finns en bortre gräns. Del seriösa alternativsom hade aft ta ställning till 1982 var . Det harprecis samma motor, meri i detta plari finns det två sådana motorerBullerstörningarna skulle alltså ha blivit väsentligt större med detta plan.Hade man valt alternativet hade man fått eft plan med en motor som ärväsentligt kraftigare än den som sitter i JAS ,och den hade förmodligen äveninneburit mer buller Däremot är del sant att just jämfört med andraflygplanstyper var ett plan som bullrade mindre. Bullret minskade alltså riärmari övergick från Draken lill . Men det är inte riktigt sant all sägaatt om ett Drakeri-plari och ett JAS-plao bullrar lika mycket så flyger de påsamma sätt. JAS-flygplarict är lättare och kao förmodligeri stiga snabbare.Därmed blir bullermattan mindre även om flygplanet låter mer Då är frågan hurstora restriktioner man vill vidta. Det finris rialurligtvis politiskamöjligheter att säga att plauet bara får flyga vissa tider på dygriet eller attderi fuuga attackbeväp-ningen, som gör att flygplanet stiger långsammare, intefår anväridas i t.ex. Norrköpirig. Då får riaturiigtvis flygvapuet säga: Blirrestriktiorierria väldigt stora, kommer man då alt föreslå atl minskaverksamheten kraftigt på dessa två mest utsatta orter? Den diskussionen får manfa. Det finns alltså operativa in-väridriirigar mot detta. Det råkar vara detvå flottiljer som ligger riärmast . Men def är fullt möjligt alt göradet. Och de som skall falla beslutet är de politiska instariserria. Det karikosta litet mer, men vill man betala är det naturligtvis inget konstigt attflytta divisioner nackdelar finns det. För del första är det förmodligenså atl kommunerna - i varje fall - vill ha verksamheten kvar trotsbullret. För det andra vill man av operativa skäl ändå ha en viss verksamhet iriärheteri av . Alla politiska vägar har fördelar ochnackdelar, och det gäller att hitta deri bästa lösriingen. Poängen i det härfallet är att vi kan göra detta i myckel god tid. Del är fråga om ett parårtionden, kanske tre årtionden, innan det skall vara hell genomfört. : Skillnaden mellan för 20 årsedan och är atl del faktiskt går fortare att få gehör för miljökraveu riu,och defta är en framgång. Sedan har def atf göra med den lokala och politiskasitutationen i , alltså vilka som har haft majoritet. Det var nu när vifick en socialdemokratisk ledning i kommunen som vi slutligen kunde lösafrågan. Till vill jag säga att jag inte håller medom att vi bör flytta flottiljen, för del skulle i onödan ökaförsvarskostnaderna. Det kostar flera miljarder Jag lycker all man måste göraallt för att hålla försvarskostnaderna nere. Däremot är del inte för sent atlgöra någonting åt bullret. De uppdrag som har lämnats har lämnats i avsiktatt undersöka alla möjligheter att med tekniska åtgärder, med organisatoriskaåtgärder som handlar om hur verksamheten bedrivs, med miljökrav påverksamheten, minimera ef- Regeringen harinte uteslutit - del gläder mig att som förelrädare förfolkpartiet och för dem som arbetar med försvarsfrågorna i har sammauppfattning- möjligheterna att minska bullret. Vi har det här året på oss,parallellt med atl försvarskommiltéri arbetar, alt utreda della för alt hittagoda lösningar PåViola fråga vill jag svara så här: tills vidare skall man naturligtvisse till all de krav som måsle ställas på mark som skall anvisas för bebyggelseföjs vad gäller all skydda människor mol buller och annan miljöförstöring. Omvi, vilket jag hoppas, lyckas minska problemen då kan vi alltså få utrymme förbebyggelse som inte är möjlig att planera om man vill hålla på debullernormer som vi har Det anser jag och regeringen aft vi bör göra. Jag troratt också anser att gränsen inte skall få överskridasi områderia och alt vi bör arbela för atl se lill all vi kari hålla deri övregräriseri. 1989/90:120 11 maj1990 19 (vpk); säger att hon anser all allt måste göras, ochregeringen vill göra alll, för all hålla försvarskoslnaderna nere. Det är iritesant. Jag inledde mitt första anförande med all tala om atl vpk är emot flygplanetJAS och den mångmiljardmllning som redan pågår Om mari skall göra alll föratthålla försvarskoslriaderna nere, , då skall man omgåeride skrotaJAS-projekel och tillmötesgå inte bara vpk och alla fredsvänner i delhär landet ulan också en myckel slor opiniori iriom eget parti,eller hur? Såkom del som alllid kommer; Först visar mau vad man lill vilkel pris som helst irent bokstavlig mening måsle genomföra, därför att vissa intresseri i laridetkräver del. Sedan kommer mari lill de tekniska lösnirigar som eventuellt ärmöjliga. Del är precis likadant med mångmiljardprojeketel JAS som när detgäller kärnkraflen. Inte ens säkerhetspolitik har man bestämt sig för innan mangör detta. Miljöpolitik var det aldrig någonsin tal om, i varje fall inte medså stora bokstäver atl folk kunde höra det. Delär inte bara tekniska lösningar som skall lill. I det här fallet måsle man göraavvägningar Vilka kommer all drabbas? Jag efterlyser eff svar på den fråga somBerith Erikssori ställde tidigare: Vem är det som skall betalamer-koslnaderria? Man måste ju ställa dessa frågor mot varandra. Varför är detförsvarets kostnader som en följd av JAS-satsnjngen som måsle minskas ellerhällas nere, jämfört med de kostnader som kommer atl drabba kommurierna ideras plarieringsarbete? Det vill kommunerna och kommuninvå-riarria gärria haelt svar på, . Är det stateri eller kommuuerria som skall betalamerkostriaderna för de tekniska förändringar och lösningar som måste till,därför att till vilket pris som helst måste drivas igenom? Jagfick svar på min fråga om vad som kommer att hända med länsstyrelserna,eflersom del är militära intressen som överflyglar naturvården ochmiljöintressen. Det är tydligen så all fram tills nästa besked kommer måste manklassa marken under bullermatfan som ett riksintresse, eftersom rialurresurslagen,som drevs igenom av majoriteten, har medfört atl man hela ti- 3 protokoU 1989/90:120 1989/90:120 11 maj1990 den måsle ta hänsyri tillmilitära iritresseri i ställel för kommuriirivåriarnas iritressen ochmiljöintressen. Tillsist vill jag råda ; lyssna för allt i världen inte på HansLindblad. Det är inte bara en mängd konstiga tekriiska lösningar som han kommermed. Han har t.o.m. mageatt tala om alten av de tekriiska lösning-arria lederlill eri del farliga laridningar med en viss inflygningsvinkel som bara skullevara tillför de mer erfarna flygförarna. Bevare mig väl! Jag vill bara klargöra en sak om nalurresurslageu. Dess gruridläggaridesyfte, liksom deo fysiska riksplarieririgeris tidigare, är atl så alt sägaslita tvisleri mellari olika intressen. Del är sant all mari avsätter vissaområderi för verksamheter som är miljöstöraride, vare sig del är iridustriell,militär eller annan verksamhet. Men där bestäms också i vilka områden det fårförekomma för att avgränsa den verksamheten och dess effekter så mycket sommöjligl. avsätter mari de områden som skall skyddas helt somnationalparker, som obrutna fjäll, som naturskyddsområden, som älvar som iritefår byggas ut. Meu det är fråga om alt ha en övergripande samhällsplanering,vars första ändamål är atl skydda riaturen och miljöu. Då måste man bestämmavar del som är besvärligt får bedrivas för atl mao inte skall sprida delöverallt. Men del övergripande iritresset är riatur- och miljöskydd. Talmannen anmälde all arihållit altlill protokollet få antecknat all hon irite ägde rätt lill ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar påinterpellation 1989/90:150 om naturreservatet på Blaikfjällsområdet har frågat jordbruksminisiern om han är beredd atl omprövabeslutet att bilda ett naturreservat i Blaikfjällsområdet och, om infe, om hänkari tärika sig atf ersätta de 121 eriskilda skogsägarna med er-sättningsmark. Arbetelinom regeringen är så fördelat all det är jag som skall svara på interpellationen. Länsstyrelseni förklarade genom beslul all fjällnäraurskogsartade urskogar och fjäll på statlig mark vid bl.a. skallvara naturreservat. anförde beträffande enskilt ägd mark vidBlaikfjället alt områdel har slora riaturvärdeu. Vid avväg-nirig mellannaturvårdens intressen och behovet av arbetstillfällen och skogsråvara ansåglänsstyrelsen atl naturreservatet för kan begränsas till den avstaten ägda marken. beslut överklagades lill regeringen avnaturvårdsverket. Regeririgen uppdrog genombeslut ål i altutvidga Blaikfjällels naturreservat så, att det i princip omfattar hela detområde som redovisats i den inventering av urskogsartad, fjällnära barrskog somulförts av och (SNV PM 1511). Reservatetkommer då att även omfatta mark som ägs av annan än staten. Endasl nalurvårdsmässigteller praktiskt betingade avvikelser från avgränsningen i inventeringen fårgöras. Vissa områden har vid detaljerade studier befunnits vara så påverkadeav skogsbruksåtgärder att de uteslutits ur det blivande reservatet. Inom delutvidgade Blaikfjällels naturreservat skall gälla förbud all utanlänsstyrelsens tillstånd bedriva skogsbruk m.m. kan sålundaundantagsvis medge undantag från förbudet för atl tillgodose lokalasysselsättningsintressen. Tillstånd lill skogs-bruksälgärder m.m. får docklämnas endast under förutsättning atl områdets naturkvaliléer inte äventyras. Regeringenhar sålunda beslutat i ärendet. Någon omprövning av beslutet är inteaktuell. Närdel gäller deri andra frågan finns del särskilda regler i naturvårdslagen omersättning från staten i de fall föreskrifter om inskränkningar i rätleri attförfoga över en fastighet medför skada på grund av att pågående markanvändningavsevärt försvåras. Innebär en sådan föreskrift, som i fråga om , förbudalt vidla viss ålgärd ulan länsstyrelseris tillslårid, utgår irite ersätlningmed anledning av föreskriften om inte tillstånd vägrats eller förenats medsärskilda villkor Enligt29 8 naturvårdsförordningen åligger del atl på statens vägnarsöka träffa uppgörelse med sakägare som gör anspråk på ersättning. Jaghar inhämtat all i Västerboltens läri avser all uuder våreritillsätta samtliga sakägare elt förslag lill riaturreservat. Lärisstyrelseriavser också all i samråd med berörda parler skyridsaml göra en bedömning avmarkägarnas förutsättningar all erhålla ersättning. Fråganom ersättning är sålunda föremål för prövning hos i Väslerbotlenslän. Varken jag eller regeringen kan irigripa i äreridels harid-läggning vidlänsstyrelsen. 1989/90:120 11 maj1990 AnL 22 HANS (); Jag tackar miljöministern för svaret. Men jag måste uttrycka förvåning,för atl inte säga häpnad, över hur svaret är avfattat. är ju kändför att vilja stå för och försvara sina beslul. Men här tycker jag att hon baragömmer sig bakom paragrafer Påden första av mina två frågor svarar genom att bara räkna uppkända fakta om handläggningen ulan alt på något som helst vis uttrycka någrakänslor för dem som har drabbats eller motivera varför någoo härisyri överhuvud laget inte har lagils lill den situation som ortsbefolkningen har hamnati. Miljöministernlåter inte med ett enda ord antyda alt det finns människor av kön och blod somkommer i kläm lill följd av de åtgärder som hon vidtar i Blaikfjällsområdet.Okänsliga paragrafer och förordnirigar är delerida som verkar gälla. I svaret talas del mycketom lärisstyrelsen. Som ledamot av styrelsen för Väslerbolierisläns landsting vet jag alt den enhälligt vänder sig mot regeringens beslut. Dessutom fick jag i går lill min häpnad höra att BirgittaDahl vägrar ta emot den uppvaktning som landshövdingen och representanter föralla politiska partier i styrelsen vill göra för att proteslera och informeraom sin och befolkningens syn på frågan. Jag pratade med en tjänsteman på länsstyrelsensnaturvårdsenhel , och även han tyckle del var synd attuppvaktningen inte fick företräde, så atl man kunde klargöra vissa saker somman anser vara felaktigt behandlade. Därför vill jag slälla frågan; Varför lar regeringensrepresentant inte emot dem som vill informa om förhållandena och uttrycka sinoro över det som skall hända med folket i dessa fjällkommuner? Även om tycker atl det är obehagligt althöra sanningens ord om hur hon har misshandlat dessa människor psykiskt ochekonomiskt, måste det väl vara en medborgerlig rättighet för dessa människoratl få företräde hos den som i denna fråga har huvudansvaret i regeringen. Nej, det enda beskedet är ett korl och hårt konstaterande:"Någon omprövning av beslutet är inte aktuell." Även på min andra fråga om ersättningsmark håller svaretsamma stil; bara undanflykter genom en fortsatt uppräkning av paragrafer ochbestämmelser saml ell fortsatt hukande bakom - en länsstyrelsesom inte har några pengar och som säger att inte heller harnågra pengar Man har på naturvårdsenhel också i ärendentidigare försökt atl fä ersättningsmark från domänverket. Men man har baramötts av kalla.handen. Hur kan då säga i sitt svar att "varkenjag eller regeringen kan ingripa i ärendet"? Beror det på att ni tänkerförsöka komma ifrån ersättningen till dessa människor? Men visst måste väl regeringen kunna göra någol ål dellauppenbara missförhållande, antingen genom alt anvisa pengar, så alllänsstyrelsen kan köpa in ersättningsmark eller genom att ge domänverketdirektiv alt avstå mark i tillräckling omfattning. Del handlar ju ändå om ettstatligt verk. Del här ingreppet är så stort atl del rör sig om tiotals,ja, kanske om den konfiskerade marken skallersättas på ett hederligt sätt. Om vidhåller sin uppfattning även när detgäller min andra fråga, börjar jag undra om del ändå inte är som en del avvilhelminaborna har sagt till riiig i samband med våra kontakter: De vill bliav med oss här uppe för att kunna tillfredsställa en högljudd desinformeradopiriiori i storstadsområdena. Vi är ju ändå så få. : En fjällbo har frågat: Hur kan hon och regeringen släppaigenom sådana uppenbara stora miljöförstörare som NEX-kombinalel i Nynäshamnoch gaskraflverket i som man vill påstå atl del är enmiljöfara om vi fortsätter med ett skogsbruk som har funnits i generationerulan alt någon har drabbats? Hon borde ta sig en funderare på sådana avgörandemiljöproblem i stället för trakassera oss småfolk i fjällbyarna. Ja, det här är exempel på vad man kan få höra frånpersoner.i och kommuner. Jag skulle vilja avsluta med frågan; Vad svararenergiministern på sådana frågor från gräsrötterna? Först vill jag säga atl man frånlänsstyrelsen har begärt all få uppvakta mig för atl få regeringen alt omprövabeslutet. Men innan beslutet fattades var del elt mycket omfattande samråd inomregeringen och även mellan regeringen, och andra berörda. Man harhaft rikligt med tillfällen atl framföra synpunkter, och självfallel skall detvara pä det sättet. Vad jag har meddelat är atl en uppvaktningmed det syftet inte är meningsfull, eflersom del över huvud taget inte äraktuellt alt ompröva beslutet. Däremot kommer vi alt myckel noga följaverksamheten och diskutera dess genomförande. Sedan till sakfrågan. Del finns inga skäl alt göraskillnad mellan statliga och privata ägare. Del finns inga nalurvårdsgrundadeskäl atl göra någol undantag för de krav som vi måste slälla för skyddet av skyddsvärdnatur Del finns inget skäl alt göra undantag för privata ägare. Samma kravskall ställas på alla ägare av marken. Mer än hälften av de privata ägarna ärdessutom inte småbönder utan storbolag. Om man hade följt det ursprungliga förslaget, skulle gränsenför della naturreservat ha blivit sicksackformad. Det skulle ha settlöjeväckande ut, och då hade det inte varit meningsfullt med ell naturreservat. Den mark som är aktuell skulle normall inte få användas,enligt de principer som gäller för skyddet av vår natur Del skulle i såfall ha fått göras undanlag från de regler som gäller för skyddet av vår naturför fjällnära skog och för sumpskog.