prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — En EG-EFTA-överenskommelseavses träda i kraft . Inom och i övriga EFTA-kretsentorde det bli nödvändigt med en översyn av reglerna för offentlig upphandling.Avsikten är att så långt som möjligt anpassa EFTA-reglerna till dem som gällereller planeras atl gälla inom EG." Här är det sannerligen ingen brist på aktivitet ellerreaktion från regeringens sida. Det är det däremot när det gäller atl anpassade regler som finns till miljökrav och regionalpohtiska hänsyn, och del är justdet som vpk har tagit upp i motion och också i reservationer tillsammans medmiljöpartiet till det betänkande från finansutskottet som diskuteras. GunnarBjörk har berört flera av de frågor som har att göra med både miljöhänsyn ochregionalpolitiska hänsyn, och jag tänker inte gå in särskilt myckel på det. När det gäller offentlig upphandling och anpassning tillEG via EFTA har jag ställt en fråga till civilministern som jag tyvärr intefick svar på i går men som jag förväntar mig ett svar på , och vifår se vad som sägs i den debatten. Men till dess vill jag apropå offentligupphandling och anpassningen till EG ändå la upp en fråga. Den berörs också ibetänkandet, och därför tycker jag att den hör hemma i den här debatten. Jag vill ta upp ett exempel på hur man i , med deerfarenheter man där har som , ser på de här frågorna. Man berättar attför byggbranschen har den hittillsvarande gemensamhelsmarknaden i praktiken varitganska stängd. Nationella byggregler har gjort det svårt för andra än destörsta byggföretagen att lägga bud på arbeten i andra länder. 3 protokoll 1989/90:21. led iEG-paketet har antagits ett byggmalerialdirektiv och ett direktiv omoffentlig entreprenad. Hädanefter skall varje byggprojekt till ett värde av 40milj, kr, läggas ut på EG-enlreprenad, Del som är pä gång och som regeringen antyder i denlilla giflgröna skriften är alt man tänker sänka beloppet 40 milj, kr, till enmycket lägre nivå, vilket kominer alt påverka inte minst svenska kommuner,troligen i väldigt stor utsträckning. Hur går del då med den kommunalasjälvbestämmanderätten? Så sent som sade riksdag enhälligtja till undertecknande av en konvention som gäller just kommunernassjälvstyrelse och självbestämmanderätt, och jag menar atl de här frågorna gårstick i stäv, I exemplet om byggmaterial visar del sig för del, som nuär och har en i stort sett total anpassning, all del i praktiken kanbli tillåtet atl arbeta med asbestplattor och annat farligt material som annarshade varit på väg bort, därför alt hade ställt helt andra miljökrav. Del är precis de frågorna som vi berör i de reservationersom finns här . Vi menar atl affärsmässigheten inte får övertrumfa de härviktiga frågorna, och då måste det också klart sägas ut. Inte undra på, herrtalman, all tidningen i ett av sina sommarnummer skrev med destörsta rubriker jag har sett i den tidningen: "Vakna, det är snart1992!" Där logs bl,a, upp den offentliga upphandlingen och kommunernassjälvbestämmanderätt i de frågorna. Vilka möjligheter kommer kommunerna att haatt ta regionalpoliliska hänsyn i fortsättningen? Jag vill sluta med atl yrka bifall till reservationerna 4och 6 om regional-och arbetsmarknadspoliliska motiv för offentlig upphandlingoch om miljöpolitiska hänsyn. För oss i de gröna är det avallra största betydelse all arbetet på atl komma till rätta med de ökandemiljöproblemen bedrivs på bred front och inom alla områden avsamhällsekonomin. Solidariteten med de ekologiska systemen och de kommandegenerationerna fordrar delta av oss. Den offentliga sektorn kan i de frågorna gå före och visavägen genom all försöka vara konsekvent miljömedveten i sin upphandling. Denoffentliga sektorn har ju som grundtema solidariteten inom vårt land. Vi har pådet området en viktig tradition alt bygga på. En produkt ställer inte till miljöproblem bara i sambandmed tillverkningen ulan också under användningen liksom efter del atl den intelängre används för avsett ändamål. I offentlig upphandling är det därför avstörsta betydelse alt produktens hela livscykel beaktas. Det måste vara enklareatl inom offentlig förvaltning försöka väga in alla kända faktorer hos en varasmiljöförstöring än det är för det privata näringslivet, där man inte harnågra andra instrument än de förelagsekonomiska beräkningarna. Atl det ledertotalt sett fel ser vi runt omkring oss. vill på detta område arbeta med skatter ochavgifter på ett sätt som gör det möjligt alt få in vikliga samhällskostnaderockså i produktkostnaderna och därmed i priserna. Vi tycker atl det ärbeklagligt all utskol- tetsmajoritet inte vill inse betydelsen av att den offentliga sektorn går före ochkan vara ledande i ett arbete alt få in de totala kostnaderna vid upphandlingen.Det är speciellt beklagligt ur internationell synpunkt, eftersom Sverigefaktiskt skulle kunna bli världsledande och visa vägen inom detta område. På något sätt är del så alt miljö är något som man talarhögsläml om vid speciella konferenser och möten. När det kommer till detalldagliga praktiska handlandet dunstar miljöfrågorna bort i ett grått töcken.Det sker väldigt litet, trots alt det är just i det alldagliga mångfaldigahandlandet som vi verkligen kan åstadkomma underverk i miljöfrågorna. Del föreliggande belänkandet är ett tydligt exempel på atlman medvetet undviker atl ta hänsyn till miljön och framtiden. I ställetsneglar man oroat på vad som sägs i GATT-avtalel och vad en eventuellEG-anpassning kan medföra i form av ekonomiska hot, om man skulle ta demiljöhänsyn som vi i och andra partier kräver. Hade det inte varitrimligare alt finansutskottets majoritet hade tagit miljökonsekvenserna påallvar och krävt av regeringen att den medverkar till att GATT-bestämmelserändras och alt arbetet på anpassning till EG måste styras av långsikligaöverlevnadsöverväganden? Allt delta struntar man totalt i. Alt utskottet inteär villigt atl la regionalpolitiken på allvar, genom alt ställa sig bakom vårtförslag om att man inom den offentliga sektorn skall ta regionalpolitiskahänsyn, det är absurt. Det är dessutom absurt frän miljösynpunkt, eftersom vimåste få ned iransportvolymen och därmed de skadliga utsläppen i vårt land. Enmedveten satsning på lokala uppköp kommer alt ha en gynnsam verkan pånärings-livsstrukluren runt om i landet. Det hävdas ofta att det finns bättre metoder alt få en braregionalpolitik. Det må vara hänt, men vi anser från alt vi måsteanvända oss av rader av metoder för alt kunna få en bra regional balans ilandet. Detta blir ännu viktigare i en framlid då vi, trots motstånd frånmiljöpartiet och andra kloka, kanske kommer all tvinga in oss själva i en rentvästeuropeisk gemenskap. Då kommer det som vi betraktar som glesbygd atlbli avlägsna regioner som fullkomligt kommer atl glömmas bort. Med debestämmelser som finns i EG;s vitbok och tankarna om varors och kapitalsfullkomligt fria rörlighet har våra svaga regioner ingenting att hämta iframliden. Därför är del viktigt alt vi redan nu lägger fast alt vi måste, allvi förpliktigar oss alt ta regionala och arbetsmarknadspolitiska hänsyn ochockså miljöhänsyn i den offentliga upphandlingen. Del är fascinerande atl lyssna till den moderata retorikenom lagreglering i fråga om den kommunala upphandlingen. Jag har alltid trottall moderater är för frihet och ansvarslagande. Men den moderata modellen är istället lika med enhetlighet och tvångströja. Vart tar del kommunalasjälvbestämmandet vägen? Konkurrensneutralitet från rent kommersiell synpunktär viktigare för än ett totalt samhällsansvar där man tar hänsyntill regionalpolitiken och miljöfrågorna. Miljöfrågorna reduceras tillkortsiktiga ekonomiska vinster. är konsekventa i sin galenskap påmiljöområdet. Jag yrkarbifall till reservationerna 4 och 6. Prot.1989/90:21 (); 8 november1989 Herr talman! När ett betänkandebehandlas med ungefär mellan- rum och det behandlade området är detsamma, då kan inteargumentation -' * och avslagsyrkande skilja sigsärskilt myckel från den ena behandlingsom- PP * gången till den andra. Det som skiljer dagens belänkandefrån del betän- kande sombehandlades är en reservation om miljöpolitiska hänsyn föroffentlig upphandling. Denna reservation har kommit till sedan vi sistbehandlade dessa frågor. När del gäller reservationen om en översyn avupphandlingsförordningen och lagregleringen av upphandling slår vi iutskoitsmajoriteten fast vid vårt tidigare ställningstagande. Vi påminner ånyoom alt upphandlingsförordningen omarbetades , och vi påminner om deförändringar som då gjordes. Bestämmelserna blev därmed mer entydiga ochlätt-lillgängliga. Men de felbedömningar från privaliseringsanhängare, och kanskeockså en viss okunnighet om samhällsarbete, som dessa misstag tyder på gerdålig trovärdighet åt påslåendet alt privata företag skulle kunna sköta desociala tjänsterna bättre än kommunerna. Jag vill inte utesluta all privata entreprenörer kan skötamer tekniskt inriktade kommunala åtaganden, som t.ex. sophämtning, på ett brasätt. Här handlar del om verksamheter som liknar uppgifter som del privatanäringslivet redan utför, där det privata näringslivet kan ha kompelens alltillföra kommunen. Men när del gäller vård- och omsorgsarbele är det svårt atlhitta någon motsvarighet. Jag vill understryka all vi skall vara stolta över våroffentliga sektor och del arbete man inom den utför. Vi kan vara stolta övervår skola, vars elever har de bästa läskunskaperna i världen. Vi skall varastolta över en mödra-och förlossningsvård som ger oss den lägstabarnadödlighelen i världen, över ett pensionssystem som kanske är det enda ivärlden som ger pensionärerna en ekonomisk standard likvärdig med de ungas, överen gymnasieskola som kan bereda plats ål en hel årskull och över envuxenutbildning som gör alt alla har möjlighet all vidareutveckla sinkompetens, oavsett när man en gång slutade i skolan. Även reservationen om en enhetlig redovisning avkommunernas egenregiverksamhet känner vi till . Här har vi klartoch tydligt sagt all det inom pågår ett arbete med atl utarbetaen baskontoplan för kommunerna. Denna skall ge kommunerna en modell, enkontoplan som den enskilda kommunen själv kan anpassa efter lokala behov. interna redovisningen finns det av förklarliga skäl stora skillnader.Kommunerna ser inte likadana ut. Vi anser all del inte är lämpligt alt statsmakterna skall"skriva kommunerna på näsan" hur de skall göra, hur de skall skötasin internredovisning och hur den skall se ut. För övrigt ligger det ikommunernas eget intresse atl verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt. När det gäller reservationen om regional- ocharbetsmarknadspolitiska motiv för offentlig upphandling säger vi all denstatliga upphandlingen inte skall utnyttjas som regionalpolitiskt medel på delsätt som föreslås i reservationen. Vi poängterar alt del finns andra sätt attbedriva regionalpolitik. 36 I förarbetena tillupphandlingsförordningen uttalas all det vid likvärdiga anbud frånföretag inom de fyra nordligaste länen och andra förelag skall ges företräde åtförstnämnda företag. Sådan hänsyn får dock inte tas vid G. '\TT-upphandlingen. Del finns sålunda två villkor som måste vara uppfyllda föratt en upphandling skall gå till de fyra nordligaste länen. För det förstaskall ett anbud vara likvärdigt med övriga anbud vid givet projekt. För detandra gäller inte Norrlandsregeln för myndigheter som är bundna avGATT-avialet. Detta innebär att Norrlandsregeln inte gäller projekt avstorleksordningen 1 milj. kr. eller mer, projekt som upphandlas av praktiskttaget samtliga större myndigheter och deras regionala och lokala enheter. Vad gäller reservationen från företrädarna för Gävleborgslän, och , noterar jag atl de har tagit bortarbetslöshetssiffrorna för från reservationen, medan dessasiffror fanns med i reservationen till förra årets betänkande. Detta tar jagsom ett erkännande för all vi har en regering som har klarat av arbetslöshetenpå ett tillfredsställande sätt. Så till det som är nytt i belänkandet, dvs, reservationensom bär rubriken vid upphandling. Här föreslås ändringari upphandlingsförordningen på så sätt all statliga myndigheter vid sinupphandling skall la vederbörliga miljöhänsyn. Vad gäller miljöaspekterna fårdet inte råda något tvivel om var vi slår. Jag tror atl jag kan säga att alla idenna kammare vill slå vakt om vår miljö. Bestämmelserna för den statliga upphandlingeninrymmer möjligheten atl beakta de olika miljökrav som måste gälla förmyndigheternas verksamhet. Vi menar alltså atl miljökraven tydligt kan anges ide kvalitetskrav som måste ställas på den produkt som skall upphandlas. Visäger också i betänkandet: "Det kan i detta sammanhang nämnas alt maninom förbereder en proposition med anledning av bl.a.statens naturvårdsverks rapport om avfallet och miljön som bl.a.behandlar frågor om upphandling." Vi anser alltså att kravet på ändamålsenlighet innebär altuppställda miljökrav kan tillgodoses. Kontentan av detta blir all etthänsynstagande till miljön väl låter sig förenas med gällandeupphandlingsbestämmelser. Med detta har jag redovisatutskotlsmajoritetens ställningstagande i de olika förslagen, och därmed yrkarjag avslag på samtliga reservationer och bifall till hemställan i utskottetsbelänkande. VIOLACLAESSON (vpk); Jag tycker precis som atl delverkligen finns all anledning att försvara den offentliga sektorn mot det skallsom förekommit från höger och som under senare lid har haft ännu högre volym.Jag skulle dock , , liksom tidningen gjordeunder vilja säga: Vakna! Det är snart 1992. Man nöjer sig nämligen på högerhåll inte med denaffärsmässighet som redan råder inom den offentliga sektorn. Jag talar då intebara om högern i utan om högern i , som vill drivaaffärsmässigheten ännu längre. I detta skall ingår också krav på högrerationalitet, effektivitet osv., oavsett om del är människor som skall vårdaseller tåg som skall rulla. Ofta använder man också uppenbara lögner, som jagtycker alt 1989/90:21 ochsocialdemokraterna i övrigt på ett myckel mera bestämt sätt än skall avslöja och tillbakavisa. Jagskulle kunna ge flera exempel, men det är inte vår uppgift atl i sam- " ° band med behandlingen av detta betänkande tala omden offentliga sektorn '' ' som sådan. Vad vi nu diskuterar är den offentligaupphandlingen, vilket inte är rikligt samma sak. Dehär kraven på en ännu längre gående affärsmässighet, vilka enligt minövertygelse kommer atl vara huvudinnehållet i den föreslående samordningen medEG via EFTA när det gäller den offentliga upphandlingen, kommer ju alt fåförödande effekter. De kommer atl göra det nästan omöjligt atthävda de kvalitetskrav som nu menar att vi kan tillämpa. Jagvill fråga ; Hur kommer del atl bli när det förslag somregeringen nu filar pä är färdigt? Kommer vi när samordningen med EG beträffandeoffentlig upphandling är klar inte alls att drabbas av de effekter som Danmarkdrabbats av och som jag tidigare berört? Kommer vi atl kunna hävda miljö- och kvalitetskraven,i motsats till vad som varit fallet beträffande ? Jag skulle vilja velalitet mer om det framlida förslaget. Om vi inte alls vet hur de förändringarsom skall ske så snabbt kommer att se ut, är det mer eller mindre meningslöstall vi nu går till beslut. Jag vill gärna ha svar pådessa frågor. RUNERYDÉN (m): Trots atl vi hade en debatt verkar det som om vi interiktigt vill förstå varandra. I varje fall tycks det som om rikligt vill förslå våra synpunkter. Hon pekar på att man såg överupphandlingsförordningen och menar alt allting därmed är gott och väl. är ju inte så, har vid ett flertal tillfällentvingats atl påtala att kommuner har gjort grava avsteg från upphandlingsförordningen.Han har dessutom sagt att enda möjligheten atl komma till rätta med dessaavsteg är alt man får en lagreglering av upphandlingen och en enhetlighet inomhela den offentliga sektorn. T.o.m,majorilelstexten andas, som kanske kommer ihåg, en oro över vadkommunerna har för sig. Tyvärr drar man inte de rätta slutsatserna, utan oronfår stå kvar. Vi reservanter, dvs. moderater och folkpartister, anser däremotalt NO har helt rätt i sin uppfattning och alt man måste gå lagregleringsvägen. log vidare upp ett tema från sill anförande . Hon sade atl del inom den sociala sektorn är otänkbart med någon form av konkur rens, men tillade litet patetiskt atl man väl kan länka sig att privat entrepre nadverksamhet kan få komma in när det gäller sophämtning. Jag vill, liksom jag gjorde , till - även om del är svårt alt övertyga var andra här i kammaren - säga att vi moderater är förespråkare av en stark och effektiv offentlig sektor, om även mindre till volymen än . Vad vi är bekymrade över är all den offentliga sektorn för när varande har en så låg produktivitet atl den inte klarar en konkurrenssitua tion. 38 Jämfört med våra grannländer, exempelvis Danmarkoch , ligger vi långtefter i produktivitetsutveckling. Om vi fick en konkurrenssituation inom denoffentliga sektorn, med exempelvis entreprenader, skulle kanske produktivitetenöka och vi skulle kunna få en bättre och effektivare välfärdspolitik i vårtland. Vi tycker alt det är viktigt all den offentliga sektorn sätts underkonkurrens och utvecklas genom konkurrens. När det gäller funderingar omEG är det viktigt att komma ihåg att planer inom på regler för attupphandling skall få ske endast i skapar problem för ett land sominte är med i EG. Vi har vidare inte heller någon frihandel. köperpå vissa områden inte av ett utländskt företag, om del inte ligger under deinhemska förelagens anbud. Den ordningen fungerar . Vissaländergrupperingar har dessutom inom en del områden slandardiseringskrav somkullkastar frihandeln. Jag skall inte förlänga debatten med närdel gäller undantaget för . Jag vill bara konstatera atl jag intediskuterar den konstruktionen. Min fundering var den att Norrlandslänen ärfem, inte fyra. Om man talar om Norrlandslänen skall alltså även lasmed. Jag har svårt atl förslå varför socialdemokraterna just i detta ärendeinte vill acceptera alt hör till , VIOLACLAESSON (vpk): Del som lar upp är ju bara ettytterligare belägg för min uppfattning om vad EG egentligen är till för. EG ären jättelik byråkratisk apparat, som sätter upp murar runt omkring sig. Deytterligare stater som kan komma in via en total anpassning eller ettEG-medlemskap ryms innanför murarna och ställer till förtret för dem som finnsutanför. De som förespråkar EG visar alltså upp ett kluvet ansikte.Jag säger nu inte alt gör del, men det här är faktiskt den ömmastepunkten för dem som försvarar EG, Vad jag har velat beröra, utan alt tidigare ha givit någrakonkreta exempel , är atl en total samordning skulle kunna länkas ske avoffentlig upphandling i fortsättningen, eftersom summan 40 milj, kr. troligenkan sänkas, om skall vara med i del aktuella systemet, vilket vi ju kanförvänta. Om man t.ex. i kommun vill köpa en sopbil som är konstrueradenligt de bestämmelser som borde gälla för renhållningsväsendet i med demiljökrav som där har uppställts, är det inte alldeles säkert att man kommeratl ha rätt alt göra det i fortsättningen. Del kan komma all finnasentreprenörer inom EG-marknaden som anser alt de har räll att gå in, och de kankomma all få hjälp av del nya domstolsorgan som kommer alt döma på det sätt somEG-domstolen har dömt i sådana fall. Del kan också i allra värsta fallkomma alt bli utländska ägare av delar av den offentliga sektorns tillgångar,som t.ex, byggnader. Vi vet inte riktigt vad som kommer all ske. Vi får ingaklara besked på den här punkten. Kanske kan ändå svara på några av defrågor som jag ställde. Prot,1989/90:21 : Repliken gällde anförande, Även jag vill delta i försvaret av denoffentliga sektorn. Det gäller inte bara produktivitet och effektivitet, delfinns också någonting som heter kvalitet och innehåll. Detta är någonting somjag tror mycket väl kan försvinna i allt delta fruktansvärda jäkt och i deneffektivitet och produktivitet som man i många sammanhang förespråkar. Därförgläder jag mig ål alt är en varm försvarare av den offentligasektorn. sade också alt det inte råder något tvivelom att man här i kammaren lar miljöfrågorna på allvar. Jag vill påstå alt delär just om detta som det råder utomordentligt stort tvivel. För bara en stundsedan hade vi en omfattande debatt om kemikaliekontrollen. Här kommermajoriteten inte atl intressera sig för den livscykelspecifikation som jag logupp i mitt anförande liksom för olika former av kontroll som har med miljön attgöra. säger att man kan ställa kvalitetskrav på produkterna.Det må vara hänt, det säger jag ingenting om. Men som jag har sagt:Produkten är inte bara själva produkten ulan också vad som händer under dessproduktion, dess användning och när del är färdigt. Vi måste ställa ett samlatkrav. Här kommer helhetskänslan för miljöfrågorna in, I dettastruntar man fullständigt i betänkandet, och uppenbarligen kommer ocksåkammarens majoritet atl strunta i detta. Man vägrar i riksdag alt tade här livsavgörande frågorna på allvar. Det är precis som säger.Vi har ett ansvar, för det är här besluten skall fattas, men här vägrar man attfatta de nödvändiga besluten och ta del ansvar som är så viktigt för vårframtid. Då gäller det också atl se till att den offentliga upphandlingenkommer in i bilden, så att kraven gäller frän början till slut. Del är häpnadsväckande att man från bl.a.socialdemokratiskt, moderat och folkpartistiskt håll över huvud laget inteinser atl denna syn måste genomsyra samhället. Del är en upprörande skandalalt en församling som denna, som borde vara kunnig, fullkomligt struntar idessa avgörande frågor. Del är inte underligt om någon blir upprörd när manstruntar i denna helhet. I stället sneglas det på vad som kan händavid en EG-anpassning. Man är så himla rädd atl man är beredd alt ge upp myckelstora och viktiga framtidsvärden för det här landet, bara för snöd ochkortsiktiga vinster. Jag tycker all detta är en utomordentligt dålig politik.Det är en utomordentligt dålig solidarilelspolitik som det socialdemokratiskapartiet - med tanke på sitt program - verkligen borde skämmas för. Jag vill först säga att jag inte tänker stå här och skämmas. Jag vill med anledning av vpk-represenlantens anförande taupp några synpunkter. Det är litet beklagligt att en representant från ettriksdagsparti i argumentationen använder ordet lögner, när ställningstagandet ifråga inte helt överenstämmer med partiets eget ställningstagande. Jag tyckeratt en riksdagsledamot inte borde använda ett sådant ord. Inomregeringen arbetar man med miljöfrågorna och olika aspekter på det området.Därför kan vi väl vänta och se vilka förslag som kommer. Ännu ligger del juingenting på bord. Del här är ju frågor som vi kommer alt få laställning till efter det att regeringen har lagt fram sitt förslag. Jag kantänka mig alt myckel av det som vi diskuterar här om miljön finns med.Från regeringens sida har man ändå mycket starkt understrukit att det skallkomma förslag. Närdet gäller harmonisering och översyn av upphandlingsförordningen harfinansutskottet en gång lämnat ett yttrande till utrikesutskottet. Jag citerarur finansutskottets betänkande 1989/90:FiUl: "Utskottetframhöll i sitt yttrande till utrikesutskottet angående och denvästeuropeiska integrationen (1988/89:FiU2y) atl frihandelsavtalet mellanSverige och EG inte innehåller några uttryckliga regler om offentlig upphandling.Inom ramen för EG-EFTA-samarbetet gäller dock samma begränsningar som förGATT-koden. Det konstaterades i delta sammanhang att de svenskaupphandlingsreglerna med bred marginal uppfyller kraven i EFTA och påhkabehandling av utländska varor. EGhar föreslagit att även den regionala och kommunala upphandlingen skallomfattas av överenskommelsen. I yttrandet till utrikesutskottet framhöllutskottet alt bör arbeta för all nå en överenskommelse med EG omupphandlingen. Ambitionen vid förhandlingar med EG bör vara alt nåöverenskommelse om icke-diskriminering såväl när del gäller den regionala ochlokala upphandlingen som när del gäller de sektorer som kommer attliberaliseras ." Deltaär det yttrande som finansutskottet har lämnat, och jag hoppas att det kananses vara tillfredsställande.