prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Här står en ledamot avden här kammaren och säger att det är fuUt möjUgt att aweckla kämkiaften. Honhärstammar frän en ideologi som runt om i världen i ekonomiskt, socialtoch tekniskt avseende awecklar sig själv på löpande band. Hennes trovärdighetbör vara åtminstone något minimerad. Eloch värme - det är faktiskt skillnad! Det verkar inte som om alla ledamöterhar detta klart för sig. Ett sätt att frambringa värme behöver inte vara ettbra sätt att producera el. Statsrådet,givetvis skaU vi som är ledamöter av denna kammare respektera de beslut somkammarens majoritet har fattat. Men jag vUl understryka att det är vårrättighet eUer rättare sagt vår skyldighet att kunna argumentera och förändrabesluten, för de gäUer trots aUt bara tills vidare. Enhgt statsrådet heterlösningen "effektivare användning". Jag tror nog att man nmt om iSverige tiU följd av den konkurrens som råder på det intemationeUa planetverkhgen använder energin effektivt. Man har inte råd att slösa med energi. Dethar här sagts att dagens bensinpris är detsamma som 1980. Det är mycket möjUgt.Men man måste se helheten. Så mycket annat har ju stigit i pris under dennatid, mycket mer än i andra länder. Har vi en lägre prisökning på andra områdenär det väl ingenting att vara ledsen över. Ijanuari skaU jag också motionera om en ny folkomröstning, där vi kan begära attdet som stod på de vinnande valsedlarna också är något som skaUrespektera. TUlsist: Anser statsrådet att minskad tiUväxt av bihsmen mnebär att antalet bUiukommer att öka? 1989/90:43 11december 1989 MUjö- och energiministerBIRGITTA : Jag kan förstå om finner det otillfredsställande attjag så att säga har lagt ihop svaren. Liksom vid aUa andra tillfällen 1989/90:43 11december 1989 när diskuterarenergipoUtiken, iUustrerar ni nämligen då ni uppträder tiUsammans denutomordentUgt djupa spUttring och oenighet som råder. Vid sidan om säkerhets-och mUjöskälen är just de djupa konflikter som råder och som har rått i 20 årstid i det svenska samhäUet om svensk energiförsörjning det viktigste skälettiU att vi måste stäUa om energisystemet. Vi kan inte ha ettenergiförsörjningssystem som leder tiU sä djupa sprickor i landet. JagviU bara konstatera att i argumentation om frafiken bådei interpeUationen och här är en enda lång plädering mot det av ,på initiativ av hans eget parti, uppstäUda målet om att koldioxidutsläppeninte skaU tUlåtas öka.Regeringens målsättning är mer långtgående. I detintemationeUa och det nationeUa arbetet är målsättningen att växthuseffekten,aUtså klimatpåverkan, kraftigt måste minskas. recept går emotaUa insatser för mindre utsläpp i trafiken och visar bara att ni inte ärseriösa i den här frågan utan har tagit upp den av helt andra skäl. Pålång sUtt finns det ingen annan lösning än effektivare frafiksystem, somminimerar onödiga transporter, bränslesnälare motorer och en återhåUsam-het medbilismens och flygets utveckling. Det finns ingen "vej udenom", StenAndersson. På kort sikt kan man åstadkomma betydelsefuUa resultat medhastighetsbegränsningar helt enkelt därför att detta minskar bränsleförbrukningen.Det är enda sättet att minska koldioxidutsläppen tiU dess vi får framaltemativa bränslen och bränslesnälare motorer. Förberedelsemaför nästa års beslut består inte bara av teoretiska utredningar. Det är heUerinte något som sker i avskUdhet. De förberedelsema sker i högsta grad ute blandaktörerna. Jag viU ge bara ett exempel. Det 400-mUjonerkronorsprogram föreffektivare elanvändning som förfogar över har gått så bra attverket har begärt mer medel tidigare än planerat. Det pågår ett mycketomfattande arbete tiUsammans med kraftföretag, kommunala energiföretag ochandra. kommer att satsa 1 mUjard på effektiviserad elanvändningoch 1 mUjard på biobränsle . Detre största kommimema - , och - startar nu tiUsammansmed ett mycket omfattande program för att effektiviseraenergianvändningen. Frågan om biobränslen är något som vi arbetar med. Jagdelar med uppfattnmgen att det är bättre att arbetapraktiskt i anslutning tiU energiomstäUningen, omställningen i jordbruket, änatt tillsätta ytterUgare kommissioner. Detta är inte uttryck för en bristandevUja, . Jag vUl satsa på det som snabbast leder tiU konkretaresultat. är det praktiskt utvecklingsarbete som behövs. TiUslut, : Mitt uttalande om riskema var inte någon personhgreflexion. Det berörde den globala situationen, även om man inte kan uteslutaen olycka i heUer; det gör aUra minst kämkraftsinspek-tionen. Mittuttalande gnmdar sig på att de riskanalyser som vi använder oss av på dettaområde liksom på andra områden i samhäUet som fömtsättning har att olyckorfaktiskt kan mträffa. När energirådet efter analyseraderiskbilden sade , nuvarande chefen för kärnkrafts-inspektionen, attde riskanalysema visade att man med nuvarande program kan säga att en stor ochaUvarUg olycka kommer att inträffa ungefär . Detär av detta skäl som jag helt avvisar aUa tankar pä att globalt användakärnkraft i stor skala för att ersätta fossUa bränslen. Vi måste hitta helt nyalösningar. Vi kan ju inte öka de olycksrisker, avfaUsproblem och riskema förvapenspridning som en sådan massiv kämkraftssatsning skuUe innebära. Niär inne på helt fel vägar. Det är bäst att ni och andra slutar att förträngadet faktum att vi när vi använder kärnkraft faktiskt tar risken att olyckor kanmträffa. Det är därför kämkraften skaU awecklas. 1989/90:43 11december 1989 Jag tycker det är glädjande att notera att det trots aUt fmns fyrapjutier här i som aUa är inne pä att kämkraften faktiskt måsteawecklas och det snabbt. För även om vi viU ha det snabbare än andra, är det juinte sä förtvivlat långt tUl . Men det måste ske, och jag tycker attBirgitta här på sluttampen har gjort en väldigt bred och bra exposé övervarför det ursprungUgen var så att vi skuUe avskaffa kämkraften, nämligendärför att den är farhg. Det är ett av de problem som man i den massivapropagandan har försökt fördölja , att den faktiskt är farhg. får utmattning och försprödning är ett känt problem vidkrjiftig neutronbcstråhiing. De här förloppen är mycket snabba och kan inteföratses i tiden. Vikan aUtså när som helst förvänta oss en kämkraftsolycka här i landet -heltenkelt därför att vi mte kan föratse ögonbUcket. Vi vet bara att det kaninträffa. Sorghgtvis nog är vi inte beredda att ta hand om konsekvensema. Ettförött är väldigt svårt att förestäUa sig, tycker jag. Vadvi egentUgen behöver göra här i är aUtså att samla våra kreativaförmågor och all skaparkraft för att se tiU att göra det energisnåla ochmiljövänhga samhäUet möjhgt. Därför är det mycket beklämmande att i den härdebatten möta sådana här saker. Kämkraftsjuntanhar ju en väldig makt, och för den intemationeUa kämkraftsindustrin är det avavgörande betydelse att den svenska awecklingen kan förhindras eUer skjutasupp. Ett fuUföljande av beslut skuUe uppfattas som den sluthgasignalen för kämkraften globalt, och det vore ju en välsignelse. Dettakan vara en av förklaringarna tUl ointresset från storindustrin för att användanu känd och tiUgängUg teknik för att minska energianvändningen.Kämkraftsanhängarna för därför en smutsig kampanj, där man medvetet förtiger defakta som finns om möjUghetema att förändra vår energiförsörjning i mUjövänhgriktning. De viU försöka framstå som mUjövänner, när deras sfrävan är denmotsatta. De är närmast besatta av tanken på ständigt ökad materieU förbrukningoch blundar viUigt för den omfattande imljöför-störing som den här poUtUcenmedför. Det är också därför som man sä viUigt accepterar olika former avsubventionspoUtUc, för att se tiU att elenergipri-seraa håUs så låga sommöjligt. Jagmenar att det är en smutsig hantering att vUja sprida död och förödelse överhmd och rike på det sätt som ni faktiskt med er politik vUl göra. 1989/90:43 11december 1989 Låt mig först säga att uppgift i den här kammaren inteär att genom att stäUa samman interpellationer på ett visst sätt iUustreranågot slags spUttring meUan de olika partier som finns i denna kammare. I dendelen intar socialdemokratin dessutom ingen särställning. Ni är ett parti somhar en energipoUtik och som för att kuima genomföra den måste samverka med etteUer flera andra partier. Ni är dessutom ett parti som intemt är så spUttratatt ni måste dölja det genom en särskUd krisgrapp. Eruppgift som statsråd är mte att iUusfrera att man tycker oUka i kammaren. Eruppgift är att svara pä frågor, inte att stäUa samman så många frågor att mansedan kan gä upp och säga att man inte hinner svara pä dem. Detta är du-ektoacceptabelt. Detär bra, herr talman, att Birgjtta grand backade från sitt uttalandeatt frågan inte gäUer om utan när en eventueU stor kämkraftsolycka skuUe kunnaske. hänvisar hon tiU det globala mönsfret och säger att en olycka givetvisinte kan uteslutas i . Nej, det är sant - ingenting kan uteslutas. Detkan inte uteslutas att stora olyckor med omfattande konsekvenser inträffar meden mängd andra energiformer, hksom de stora olyckor som Ugger i förlängningenav ökade koldioxidutsläpp. Mendet intressanta är att om ett ansvarigt statsråd pä fuUt aUvar när det gäUerden kärnkraft som vi diskuterar anser att frågan inte är om utan när enstörre olycka skaU mträffa, sä borde hon avgå. På den punkten har hon nuretirerat. Hon anser inte att den situationen gäUer i med den svenskakämkraftstekniken. Dåär den självklara slutsatsen i stäUet att vi genom att använda den svenskakämkraften kan låta den fungera som ett tekniskt och säkerhetsmäs-sigt föredömeför de länder i andra delar av världen där man har en OtUlfredsstäUandesäkerhetsnivå. Det är vårt enda sätt att påverka detta. Jag har i min interpeUation stäUt en fråga tiU , om hon ärberedd att vidta åtgärder för att redovisa de mUjömässiga konsekvensema avkämkraftsawecklingen. Detta har jag inte fått något svar pä, annat än ettverbalt försök att troUa med knäna genom att säga att aUa mål skaU uppnås.LUtväl ser vi just hur man rant om i projekterar eller byggerfossUkraftsanläggningar i syfte att ersätta kämkraften. Detta kommer att fåomfattande mUjökonsekvenser. BirgittaDahls ovUja att svara på min interpeUation i sitt första svar, i sitt andrasvar och i sitt tredje svar visar att hon mycket medvetet viU dölja för svenskafolket de mUjömässiga konsekvensema av kämkraftsawecklingen. Detta framgårockså mycket tydUgt av hennes direktiv tUl ochenergiverket. Och jag kan förstå henne. har opinionen sprangit ifrånsocialdemokratema, och springer också verkhgheten ifrån dem. Jag måste tiUstå att jag faktiskt ett ögonbUck trodde att GunnarHökmark hade förstått och tagit tUl sig att kämkraftsolyckor kan m-fräffa,eftersom han blev så upprörd över att vi inte börjar aweckla kära- Detmåste ha varit en strimma av ljus som sedan försvann igen - men det kommer välfler tUlfäUen, skaU vi hoppas. Jag skuUe vilja sammanfatta mina frågor, vädjanden och åtgärder närdet gäUer kämkraftsawecklingen. Varförinte börja aweckla kärnkraften redan nu? Det blir signaler tiU aktörer på energimarknadensom de äntUgen måste förstå och börja handla efter, med bUcken framåt i stäUetför som i backspegeln. Vimåste snabbt få ut lättfattUg information tiU hela svenska folket som visar attdet gär att aweckla kämkraften utan negativa effekter på nuljö och näringshv.Hur detta skaU gå tUl och vilken väg man sedan väljer kan jag förstå attregeringen viU återkomma tUl, men man borde åtminstone se tUl att det påsvenska blev klara redovisningar av att detta går att göra, så att det inteuppstår såd Vimåste spara energi och använda energin effektivare. Vi måste få fart påenergirådgivningen igen tUl hushåU, kontor och mdustrier. Vi måste göra detlönsamt att spara energi och att mvestera i teknUt och utrastning som använderså Utet energi som möjUgt. Vimåste satsa på en effektiv och mUjövänhg energiförsörjning, med mU-jövänliga,inhemska energiråvaror, biomassa och biogas. Jag tycker det var en utmärkt idésom kom med, att man belyser hur mycket biomassa vi kan få framutan att det bUr några skadeeffekten Men vi måste också satsa på vindkraft,solvärme och direkt solenergi. Detär självklart att vi inte skaU bygga några nya kraftverk för olja och kol. Användningenav fossUbränslen måste ju minska tUl högst , omvi skaU klara växthuseffekten och ge vårt bidrag från . Och vi måstefaktiskt också halvera energianvändningen i på högst 30 är, om vi skaUleva upp till de mål som Brandtlandkommis-sionen sätter upp som globala mål. Föratt klara upp det här bör vi också inte bara se tiU att den teknik som redan ärutvecklad kommer ut på marknaden utan också satsa på fortsatt forskning. Vi måste satsa pä energi för Uvet och säga nej tiU kämkraften. 1989/90:43 11december 1989 i Mahnö(m): Det var det där med svenska språket - jag har två gånger frågatstatsrådet, som har sagt att hon viU minska personbUstrafiken. Sedan skriverhon att detta skaU iimebära en minskning av tUlväxten. Innebär "enminskning av tiUväxten", som statsrådet säger, att vi får en ökning avbUis-men? Det måste vara den enda logiska toUmingen. Det skuUe vara mycketintressant att få ett klargörande. Närdet gäUer koldioxidtaket skUjer jag mte ut mig från mitt eget parti. Däremot ärvi moderater mycket kritiska mot de fossUbränsleeldade anläggningama somblommar och poppar upp nmt om i tack vare att enriksdagsmajoritet, undantaget moderatema, har beslutat att awecklakämkraften i strid mot det som stod pä majoritetens valsecUar ifolkomröstningen. Statsrådet säger att vi som förordar kämkraften, i 1989/90:43 11december 1989 StäUet för andra i dagtiUgängliga energislag, är ute på helt fel vägar Vi moderater kan dåkonstatera klart och logiskt att vi är många medlemmar i det laget. Jag harsagt tidigare att undersökning efter undersökning visat att en majoritet avsvenska foUiet, inkl. många av väljama i statsrådets parti, är för kämkraftenoch tror att kämkraften kommer att användas i även . Dettalas om en utmattning inom kämkraften och om en sprödhet. Ja, det kan mankonstatera när man lyssnar på en del aktörers argument i debatten. Detsägs att man utomlands skuUe jubla om vi i snabbt satte i gång medaweckUngen, dvs. att det skuUe vara en positiv injektion för andra länder. Jagtror säkert att man i utiandet, i konkurrentländer, skuUe bU mycketglada den dag stoppar kärnkraften. Då blir svenska produkter mycketsvära att sälja, med resultatet att vi får svårare att ordna arbete ät svenskafolket. Tahnannenanmälde att och AnnUca anhåUit att tiU protokoUet fåantecknat att de inte ägde rätt tiU ytterUgare inlägg. MUjö- och energuninisterBIRGITTA : Det är riktigt att i inte skUjer ut sig från sittparti när det gäUer koldioxidtaket. som ni har formulerat att ingenökning är tiUåten fro.m. är ni för en trafikpoUtik, som innebär attkoldioxidutsläppen redan nu har ökat enbart på grand av trafiksituationen. Niär dessutom emot de åtgärder som regeringen genomför och viU genomföra för attminska utsläppen. Jagsvarade på frågoma i mitt utförUga skriffliga svar. Sedan upprepar in-terpellanteraafrågoma eUer stäUer frågor som intill förväxling är lika varandra. Då väljerjag att svara på ett sådant sätt att jag håUer mig tiU det vä-sentUga. Förstoch främst viU jag säga att det mte kan komma på fråga att i direktiven tiUuU-edningen om ett mUjöanpassat energisystem ifrågasätta någon av derestriktioner har satt med hänsyn tiU säkerhet och mUjö, dvs.intekämkraftsawecklingsmälet, inte målet att försuming och klimatpåverkan skaUminskas och inte målet att skydda älvama. Vad skuUe säga omregeringen gjorde det möjhgt att förprojektera eUer undersöka vad enälvutbyggnad skuUe innebära? LiksomKrister Skånberg tycker jag att det fmns ett mycket stort informationsbehov.NaturUgtvis är kämkraftsanhängamas propagandamaskineri mycket resursstarkt, ochnaturhgtvis kan man med desinformation oroa aU-mänheten på felaktiga grunder.Jag är också mycket bekymrad över detta. Vi kommer att få kunskap, redovisningar av det slag som behövs för attkunna föra denna debatt på ett bra sätt. kommer t.ex.naturvårdsverket och att redovisa sitt uppdrag om ettmUjöanpassat energisystem. De skaU redovisa både vad hushåUning och - HädarCars - vad biobränslen kan ge. Då kommer vi att få en bättre grand av det slagsom foUcpartiet har begärt för den fortsatta diskussionen. kommer vi attfå förslag om ett nytt program mot luftföroreningar ochklimatpåverkan. El 90 kommer att redovisa sitt förslag, inte minst vad gäUerindustrins och sysselsättningens möjUg- heter och vad som behövergöras för att där inte skaU uppstå oacceptabla problem. måste vara så upprörd att han intelyssnar på vad jag säger. Från början gäUde min kommentar riskema för denglobala situationen. Men jag uteslöt inte vare sig då eUer i mitt andra svardet faktum att en olycka kan inträffa också i . De beslut som är fattadeav regeringen och baserar sig på att man vet att dessa risker finns,och därför måste kämkraften bort - men den måste användas . 1989/90:43 11december 1989 Talmannen anmälde att och i anhåUit att tUl protokoUet få antecknat att de mte ägde rätttiU ytterUgare inlägg. överläggningen v;u-härmed avslutad. 5 § Svar påhiterpcUation 1989/90:56 om SJ:s godstrafik TVedje vice talman har med anlednmg av förändringar igodsfrafiken pä bandelar i stäUt följande fråga tiU mig: "Eftersommdragningar av godstransporter som SJ nu genomför inte syns vara iöverensstämmelse med de långsiktiga målsättningarna på trafik- och mUjöområdetsom lagt fast viU jag fråga kommunikationsminis-tem om regeringenavser att vidta några åtgärder." Låtmig först klargöra att jag helt delar tredje vice talman om att frafikens miljöeffekter måste begränsas. Detta gäUer medhänsyn tiU mUjösituationen särskUt i och är ett av skälen tUl attregeringen tiUsatt en särskUd mUjödelegation - MUjöprojekt . Föratt nä värt gemensamma mål krävs en rad åtgärder där en ökad gods-frafik påjämvägen är ett inslag. När det gäUer hur vi skaU få en ökad jära-vägsfrafiktycker jag dock det är fel att SJ skaU tvingas upprätthåUa starkt olönsamvagnslasttrafik. Erfarenheten visar nämligen att om SJ har kvar en "gammalkostym" och transportsystem som tiden aUtmer går förbi bUr följdenorationeUa transporter och behov av stathga subventioner. Än värre är dock attSJ då riskerar att sakta "förblöda". SJ får då inte resurser till attsatsa j)å järnvägens framtidsområden som t.ex. kombinerade fransporter ochkimdanpassade systemtransporter. Resultatet blir därmed tvärtom en ökadmiljöbelastning. I det trafikpoUtiska beslutet ingick därför som en viktig delatt SJ skuUe få möjUghet att anpassa sin trafik tUl framtidensföratsätt-ningar. VadgäUer den aktueUa vagnslasttrafUten i rör det sig sammanlagt om igenomsnitt ett par vagnar per dag där intäktema enhgt uppgift bara täcker cirkahälften av kostnadema för trafiken. Den omprövning SJ nu gör syftar därför tiUatt uppnå lönsamhet. OUka altemativ prövas som kombinerade väg- ochjämvägsfransporter, taxehöjningar och mer rationeUa jära-vägslösningar. Enhgtvad jag erfarit prövas också att sköta jämvägsfrafiken 1989/90:43 11december 1989 i privat regi. Först omdessa altemativ inte är möjhga aktualiseras landsvägstransporter. Ytterst ärdet dock givetvis kvmden själv som bestämmer transportvalet vid sin jämförelseav pris och kvahtet med olika transportmedel. Jagtycker att SJ;s omstrukturering av godstrafiken är riktig. SkaU järnvägenklara sitt mål och verksamt bidra tiU en mUjövänhg fransportutveckling måstetrafiken göras mer atfraktiv och konkurrenskraftig. Utveckhng visarockså att SJ med sin offensiva satsning redan lyckats öka sin andel av landetsgodsfrafik som det ekonomiska resultatet förbätfras. Tredjevice tahnan (): Jag ber att fä tacka kommunikationsministem för svaret pä minmterpeUation. Utgångspunkten är, som har framgått av kommunikationsministernssvar, att SJ har beslutat sig för att göra ytterUgare indragningar igodstrafiken i sydösfra . Dettahar väckt protester i området. Länsstyrelserna, både i och iKristianstads län, har gjort framställningar, och Sydöstra , en grappering som innesluter de närmast berörda kommimema,har också agerat i den här frågan. Den31 oktober var vi riksdagsledamöter från regionen sammankaUade tiU eninformation i bl.a. denna fråga. Det framkom då att de berörda var mycketförvånade över beslutet och också att de såg det som en fortgående aweckling avmöjUghetema för verksamhet i området att fortieva. De fram-höU också att SJ:sbeslut stod i däUg överensstämmelse med andra beslut, som vi i vår vishet harfattat här i . Det har jag tagit fasta pä i min interpeUation. Riksdagenhar slagit fast att mUjökraven måste vara överordnade det mesta av vad vi gör isamhäUet. Den debatt som vi har haft här har i hög grad rört sig kring denfrågan. i den debatt som vi hört har nödvändigheten av attbegränsa i varje faU ökningen av bUfrafiken understrukits från ohka häU. Merakonkret kan man säga att omvandlingen av spårbunden frafik tiU landsvägstrafikstår i däUg överensstämmelse med de allmänna övergripande trafikpoUtiska målsom har slagit fast. Ytterhgarekan man säga att åtgärder av det här slaget går stick i stäv med de överordnadeprinciper som har så entusiastiskt framhävts vad gäUer kampanjen . Det rör sig här om ett område som har haft storabekymmer med sysselsättning och med näringshvets utveckling. Jagkan förstå kommunikationsministerns dUemma, naturhgtvis. SJ skaU helst gå medvinst eUer i varje faU gå ihop. SJ skaU vara effektivt. SJ skaU rationaUseras.Det är ingenting som man i princip kan ha något att invända emot. Men om detvisar sig att en lång rad åtgärder som genomförs i enhghet med dessa principergär stick i stäv med andra, överordnade och väldigt viktiga principer som viockså har slagit fast i den här kammaren, hur skaU vi då göra? Måstevi ändå inte försöka se tiU att den poUtik som vi bestämmer från det här husethänger Uiop i sina olika delar? Det har betonats tidigare i debatten här i daghur vUetigt det är att håUa tiUbaka bUfrafiken. särskUt de tungagodstransportema. Det måste ju vara ett allmänt önskemål att lägga så mycketsom möjligt av de tunga godstransporterna på järnväg. Men här bUr det enutveckhng stick i stäv med denna målsättning. JagskuUe vUja stäUa den ödmjuka frågan tiU kommunikationsministem: Om det visarsig att trafikpoUtikens reaUserande i konkreta fall på det här sättet klart gåremot andra, än viktigare målsättningar, som vi måste ha i vårt land när detgäUer den framtida nuljöpoUtUten och den framtida energipoUtiken, måste viinte då ta saken under ytterUgare överväganden och fatta nya beslut? Sedanär det en uppgift i svaret som förvånar mig. Det står i svaret någonstans attintäktema från den godsfrafik som sker på de aktueUa banorna bara täcker cahälften av kostnadema för trafiken. De kalkyler som jag har fått från denärmast berörda kommunerna visar tvärtom att godstrafiken går med vinst. Desummor man angav här var . Ännumärkligare är att de kontakter som kommunerna och länsstyrel-sema har haft medSJ inte har lett tiU att SJ har redovisat sina kalkyler. Senast den 8 novemberhade man en sammankomst, och jag har fått ett brev från ett av kommunafrädensom deltog, med instämmande av andra som var med, där det står: Några kalkylersom visar godsfrafikens olönsamhet fick vi inte hcUer ta del av. Hur kan dettakomma sig, kommunikationsministem? MARGITSANDÉHN (s): När det gäller att begränsa trafUtens mUjöeffekter har jag ingen annanuppfattning än den kommunikationsministern och BertU Fiskesjö har framfört. Detär bra att regeringen har tUlsatt en särskild mUjödelegation, MUjöprojektVästra , men jag är undrande över om delegationen enbart skaU koncentrerasig på problemen som finns just i väsfra , med risk för att man förbiserproblemen i övriga , inte minst i de sydöstra och södra delarna, där viockså har stora mUjöproblem. Mankan mte bortse från att mdragningama av vagnslastfrafiken kommer att skapaproblem för de företag som är beroende av järnvägstransporter tiU och frånSvedala, Skurap och .