prot · GD0966 · 1989-12-31 00:00:00 — har frågat mig orn jag mot bakgrundav utgången i ett överklagat miljöskyddsärende anser all det är rimligt attdramatiskt ändra de ekonomiska spelreglerna för företag och, om så är fallet,vilka åtgärder regeringen avser alt vidta för att förstärka förelagens rättssäkerhetoch möjligheter lill ekonomisk kompensation. Regeringen beaktar självfallet alltid gällanderältssäkerhetsprinciper också vid prövning av överklagade miljöskyddsärenden.De principer som gäller garanterar högt ställda krav på rättssäkerhet. tycks mena att rättssäkerheten har åsidosattsorn regeringen ändrar ett överklagat ärende till nackdel för ett företag sombedriver miljö-fiirlig verksamhet. Jag vill för min del framhålla atl en av degrundläggande principerna för rättssäkerheten är atl ett beslut av en myndighetkan överklagas och alltså bli föremål för prövning i åtminstone två instanser. Jag vill också erinra om att ett beslut om tillståndenligt miljöskyddslagen blir definitivt först då del har vunnit laga krafi. Omett förelag gör invesleringar i förlitan på alt ett icke lagakraftvunnetbeslut som är överklagat skall stå sig. så sker detta självfallet helt påförelagels egen risk. Det kan enligt min mening aldrig komma i fråga all ellförelag skall kompenseras för alt ett överklagat beslut ändras. .54 (): Jag vill tacka miljöministern för svaret påmin fråga. Först vill jag säga att jag naturligtvis har förståelse för atlregeringen ändrar beslut som har fattat. Men i det här fallettycker jag att det var märkligt, och det var diirför jag ställde frågan.Länsstyrelsen fattade beslut , ett villkorat beslut därföretaget ålades att göra ett antal investeringar Det står i beslutet att"ventilationsluft som innehåller stoft eller gasformiga föroreningar frånprocesserna skall senast efter dagen för detta beslut renas itextilspärrfilter innan utsläpp". Regeringen fattade ett annat beslut dåinstallationerna skulle ha varit genomförda. Man ändrade trots allt då deekonomiska spelreglerna för företaget. Företagel utgick från att man med dettabegränsade tillstånd skulle kunna ha verksamheten till. Här ändrarregeringen det hela rned skall ju vara statens ochregeringens förlängda arm ute på fältet och la ansvar för sådana här tillstånd.När nu fattar detta beslut tar naturligtvis företaget för givetatl del är okej. Förelaget blev ju ålagt att göra dessa investeringar innanregeringen fattade sitt beslut. Hade del varit så som statsrådet säger här skulle ha överklagat beslutet och avvaktat, då hade jag aldrig behövtställa frågan. Men den information jag har fått från är den attbeslutet är villkorat, installationerna skall göras . Men dåfungerar inte kommunikationen någonstans med tanke på det svar som jag harfått från statsrådet. Det har att göra med ett mycket bestämt öchviktigt förhållande, nämligen att beslut icke vinner laga kraft förrän man ärsäker på att överprövning inte skall ske. I det här fallet har länsstyrelsenmeddelat verkställighetsbeslut. Jag har haft anledning att säga det förut, och jag sägerdet om detta ärende också, att det är olämpligt att göra sä i frågor som manvet kominer alt överprövas därför alt de är kontroversiella. Det är faktisktså att det ärende som del nu handlar om gäller en verksamhet som är mycketmiljöstörande, som del har ställts otillräckliga krav på och som lidvis, t.ex.hela 1988, har bedrivits utan villkor och i strid med miljöskyddslagensregler. Det finns alltså väldigt många omständigheter i det här fallet som ärgraverande. Förelaget har utsatt de närboende för mycket allvarligamiljöstörningar i form av utsläpp till lufl av olika föroreningar Företagetligger från närmaste bostad. Det är alldeles uppenbart atlverksamheten är olämpligt lokaliserad och därför bör avvecklas. Regeringen ocholika myndigheter är ense om delta. En förutsättning för att verksamheten över huvud tagetskulle få fortsätta var alt åtgärder skulle vidtas. Regeringenansåg atl den avvecklingstid som hade fastställt var för långmed hänsyn lill miljöstörningens svåra effekter Därför har vi förkorlat tiden.Jag upprepar; Företaget har gjort sina invesleringar pä egen risk, därför atlbeslutet inte hade vunnit laga krafl. 56 (): och kornmun tillätföretagel atl fördubbla sina ytor på den plats som företagetligger på. Det är bra att statsrådet här säger att det är fel avlänsstyrelsen att villkora den här typen av beslut. Det vore i så fallangelägel att direktiv går ut lill , sä att man inte hamnar i ensådan här situation. Statsrådet måste väl ändå medge alt ett företag som blirålagt atl göra, och gör, invesleringar på ungefär 1,5 milj. kr. -förelagetomsätter 25 milj. kr. -hamnar i ett ekonomiskt trångmål då regeringen ändrar pålänsstyrelsens beslut så dramatiskt. Apropå den miljöfarligaverksamheten så ligger man under de gränsvärden som vi har här i vårt land. Den här verksamheten har pågått sedan börjanav 70-talet, och de närboende har klagat hela liden. Företaget har inte varitvilligt att frivilligt vidta de åtgärder som behövs. Man har förhalatutredningar och möjligheterna att vidta åtgärder. När företaget t.ex. fick sitttillstånd 1984, efter att ha bedrivit verksamheten utanvillkor, tidsbegränsades det lill utgången av 1987. Bolaget skulle göra utredningar om möjligheterna atl åstadkomma förbättringar. Delgjorde man inte. före utgången av 1987 begärde man fortsalt tillståndutan tidsbegränsning. Del fick man alltså inte förrän . Så hela1988, bedrevs verksamheten i strid med miljöskyddslagen. Alla iir överens om att verksamheten måste flyttas, ävenlänsstyrelsen har den uppfattningen. Den enda punkt där vi har skiljaktiguppfattning gäller den tid under vilken företaget skulle tillåtas drivaverksamhet på den befintliga platsen. AnL 58 (): När företaget fick tillståndet att göra en utbyggnad1983 hade grannarna ingenting alt invända. Invändningarna har kommit . Statsrådet säger atl förelaget 1988 inte hade hafttillstånd för sin verksamhet. Faktum är att förelaget lämnade in ansökan 1987till . Jag tycker att man måste ha förståelse för atl det för ettföretag som skall flytta blir fråga om ganska stora investeringar. Om företagethade sluppil att få ett villkorat beslut från och i ställetantingen hade fått regeringsbeslutet tidigare eller hade fått ett ickevillkorat beslut från , skulle man naturligtvis ha kunnat göra ensådan ekonomisk bedömning alt verksamheten hade kunnat flyttas tidigare. Nufår man göra en investering med en mycket kortare payoff-lid, och då kännsinvesteringen meningslös. Jag skulle lill slut vilja ställa frågan till omhon avser atl lämna direktiv till länsstyrelserna beträffande dessa villkor isamband med överklagande, så alt vi får en förbättring på det området. Detta är inte okänt för myndigheterna, ochjag har framfört del här både direkt till dem och även vid åtskilligatillfällen från denna talarstol i anslutning till andra ärenden, bl.a. i sammalän som del som vi nu talar orn. 60 (rn); Jag lovar att jag under sådanaförhållanden skall skicka protokollet från denna debatt till iJönköpings län. Överläggningen vad härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1989/90:391 om förbud mot PVC-förpackningar har frågat mig när regeringentänker återkomma med ett förbud mot alla PVC-förpackningar i konsekvens medlagen om kemiska produkter Regeringen har, som anknyter lill, i miljö ochenergidepartementets bilaga till budgetpropositionen informerat omatt en frivillig avveckling av förpackningar innehållande PVC skall ske. Dennafrivilliga överenskommelse är ell resultat av de överläggningar som jag harhaft med företrädare för branschen under föregående år. Överenskommelsen innebäratl, i ett första steg, den svenska tillverkningen av PVC-förpackningar skallvara avvecklad lill halvårsskiftet 1990.1 ett andra steg skall importerade PVC-haltigaprodukter försvinna, liksom PVC-användningen i andra engångsartiklar änförpackningar Företrädare för berörda branscher kommer att inbjudas lillöverläggningar om hur denna fortsatta avveckling skall ske. Jag vill ocksåerinra om att del i propositionen föreslås en ändring i lagen(1985:426) om kemiska produkter som innebär att subslitu-tionsprincipenmarkeras ännu tydligare. 62 (): Jag tackar miljöministern för svaret. Jagtycker dock alt del var litet konstigt och inte helt logiskt. 1 höstas fick vi igenom att substilutionsprincipen skallskrivas in i lagen om kemiska produkter, vilket betyder alt om del finns ett urmiljöns synvinkel bättre alternativ, skall delta användas. Regeringen har ocksåi sin proposition lagt fram förslag härom. Det innebär alltså att så snart detfinns ett alternativ lill den farligare produkten är denna förbjuden. Del finns få fall där det är tydligare atl del finns ettsådant alternativ än när det gäller PVC-förpackningar Just därför måstekonsekvensen av lagändringen bli att PVC-förpackningar faktiskt är förbjudna.Dessutom finns det inget stöd i lagstiftningen för att skilja mellan importeradeprodukter och sådana som tillverkas inom landet. Lagen om kemiska produktergäller såväl för importerade produkter som för alla produkter som tillverkasoch hanteras i övrigt inom landet. Del finns ett mycket enkelt och praktisktskäl till atl jag först vill pröva vägen med överläggningar och frivilligaöverenskommelser, och det är atl man då undviker att frågan försenas medkomplicerade förhandlingar med andra länder och handelsorganisationer En frivilligöverenskommelse gäller ulan den typen av komplikationer Skulle det visa sig atl vi inte kan komma fram, eller närdet visar sig att vi är färdiga, skall vi gå fram lagstiftningsvägen pä detsätt som behövs. 64 (); Jag vill bara säga att regeringen inte harnågot bemyndigande från att själv fatta beslut om huruvida lagen omkemiska produkter skall gälla eller inte gälla. Regeringen måste förhandla inomlagens ramar. Enligt lagen skall alla produkter som importeras eller hanterasinom landet vara förbjudna om det finns ett annat alternativ. Det finns alltså inget utrymme för alt förhandla bort denföreskriften med andra länder och dra in olika handelshinder i dettasammanhang. Det är helt enkelt så att lagen skall gälla. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:66 14 § Svar på fråga 1989/90:392 om avvecklingen av freoner " J Herr talman! har frågatmig om den kom- mer atthålla fast vid sitt löfte att avveckla användningen av fullständigthalo-generade freoner lill 1995. Mitt svar år ja. beslut att anta regeringens proposition om altavveckla användningen av fullständigt halogenerade klorfluorkarboner,förkorlat eller s.k. freoner, ligger till grund för del fortsatta arbetet.Det finns ingen anledning att ompröva delta beslut. 66 (); Jag lackar miljöministern för svaret. Jagtycker att det var elt rakt och tydligt svar Jag skulle bara vilja ha ett litetförtydligande. Gäller del här oavsett officiella inställning?EG-kommissio-nens representant i har ju sagt att detta är något som EGinte kan acceptera. riksdag bestämmer i . 68 (): Det låter bra. Jag hoppas att del ocksågäller beträffande PVC-förpackningar. Del första svaret som jag fick varnämligen inte så tydliggörande på den punkten. Överläguninsjen var härmed avslutad. 15 S Svar på fråga 1989/90:404 om det s. k. Per har frågat mig om ettförverkligande av står i överensstämmelse med gällande miljö- ochenergipolitik, bl. a. riksdagsbeslutet atl inte öka koldioxidutsläppen. Jag vill informera om atl regeringen prövaren ansökan från om tillståndenligt 4 kap. naturresurslagen. Vid en sådan prövning enligt naturresurslagen,som avser tillåtlighetsprövning av industrianläggningar, gör regeringen enallsidig och bred bedömning där de samlade miljöeffekerna väger tungt. Eftersomärendet bereds inom är jag - som Per väl vet -inteberedd atl nu diskutera frågan. 70 PER (): Jag lackar för svaret, och del ligger väl någonting formellt riktigt idet som miljöministern säger. Låt mig skicka rned på vågen ylterli- 24 gare en gång att ,som miljöministern naturligtvis vet, har avstyrkt,att också har avstyrkt, att Miljöcentrum påpekar att detantagligen är fråga om brott mot naturresurslagen och att Naturskyddsföreningenställer sig bakom . Det finns alltså en mycket stark ochenhetlig rniljöopinion emot detta projekt. Del höll faktiskt ett slag på attinte bli av. Sedan har del dess värre i alla fall varit så att socialdemokraternai tycks vara beredda att satsa på det. Jag hade en debatt med statsministern, där jag taladeom socialdemokratins båda "ansikten": "betongansiklet" och"miljöansiktet". Vi har ju efter hand börjat räkna miljöministerntill "miljöansiklet". Jag hoppas innerligt att del nu skall visa sigha varit en riklig bedömning. Jag vill också nämna en annan faktor i delta sammanhang.Man är på många håll i och inom miljörörelsen rädd för att det idetta sammanhang är på väg ett nytt . Inom ramen för tillgodoseendet avNEX behov av förbränning av diverse material som kol, spilloljor osv. skulleman alltså även på något sätt smuggla in ett nytt . Det vore intressantom miljöministern - eftersom det inte precis är detta som hon skall taställning till när hon bedömer ärendet - har en uppfattning om huruvida dettamöjligen finns med i bilden och vill redovisa hur hon i så fall reagerar infördel. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på frågorna 1989/90:418 och 422 om naturskyddad skog har frågat mig om regeringenanser sig ha godkänt inköp av naturskog för naturvårdsändamål lill ett beloppav 142 milj.kr. för kommande budgetår samt om regeringen anser alt ytterligaremedel skall tillskjutas i tilläggsbudgeten till köp av naturskog och i så fall,hur mycket. Vidare har frågat mig om regeringen har gettupp vallöftet att av den produktiva skogsarealen nedanför defjällnära områdena skall skyddas. Frågan är ställd med anledning av att företrädareför påstås ha uttalat i pressen att man nu har köpt in allurskog som behöver skyddas i . Jagbesvarar frågorna i elt sammanhang. De medel som avsatts för inköp av mark för naturvårddisponeras av . De skall läcka bl. a. kostnader förförvärv för statens räkning av värdefulla naturområden. Disposition av medlenprövas av regeringen i de fall beloppet överstiger 1 milj.kr Beslut i ettsådant ärende las på förslag av , som i övrigt disponerarmedlen för bl. a. kostnader för förvärv för statens räkning av värdefullanaturområden. begärde godkännande avett avtal mellan staten och sex skogsbolag om förvärv av 26 urskogsområden isju län. Köpeskillingen uppgick lill 172 milj.kr Av köpeskillingen skulle 60milj.kr. erläggas under innevarande budgetår och återstoden under budgetåret1990/91. Som svarpå första fråga vill jag framhålla att regeringen Prot.1989/90:66 beslutade altgodkänna avtalet under förutsättning att 13februari 1990 köpeskillingen kan betalas inomramen för de medel som anvisats under an- slaget för naturvård.Regeringen har således inte utlovat några extra v rp jragr medel för atl fullföljaköpeavtalet. Ansvarsfördelningen är sådan alt det fal- ler pånaturvårdsverket att själv avgöra hur de anslagna medlen skall användas. Som svar på frågan om ytterligare medel skall tillskjutasvill jag säga att regeringen i årets budgetproposition föreslår att sammabelopp anvisas under nästa budgetår som under det innevarande, nämligen 100milj. Enligt vad jag har inhämtat är det naturvårdsverketsuppfattning att det finns behov av atl skydda ytterligare urskogar i . Del uttalande som påstår att en företrädareför har fällt, har jag inte kunnat återfinna i pressen. Regeringens mål är alltjämt att av denproduktiva skogsarealen nedanför fjällkedjan skall skyddas. Jag vill ocksåerinra om alt jag har besvarat en fråga om enprocentsmålet . AnL 72 (); Jag ber att få tacka för svaret. Låt mig börja där miljöministern slutade, nämligen medfrågan om enprocentsmålet. Jag måste där be om ett förtydligande. Vad avsesmed "nedanför fjällkedjan"? Avses då nedanför den f.d.skogsodlingsgräns som domänverket avskaffade , eller är detnågon annan gräns som avses? Det spelar nämligen en stor roll om man räknar inde fjällnära skogarna eller inte. När det gäller dessa pengar är det naturligtvisanmärkningsvärt att regeringen godkänner ett avtal som kostar mer än vad somfinns i kassan. Detta har gjort att man ute på länsstyrelserna har lovat attköpa in mark, som man nu saknar pengar för alt kunna köpa in. Det ledergivetvis till problem, inte bara för tjänstemännen ulan också när det gällerförtroendet mellan skogs-förelagen, som i de flesta fall säljer denna mark. ochlänsstyrelsen, som har lovat att köpa den. Det hade varit bra om vi hade kunnat få ett besked om altpengarna kommer atl skjutas till, men del verkar inte vara aktuellt avmiljöministerns svar alt döma. Uttalandet från fälldes i samband med attdessa köp blev kända. Tyvärr har jag inte sparat urklippet, men jag skullekunna ta fram det och skicka över det till ministern vid tillfälle. Om jagminns rätt var artikeln från ett nummer av . Det är naturligtvis bra atl ministern klargör att man intealls kommer alt sluta alt utöka skyddet av skog i , utan atl manverkligen försöker uppnå enprocentsmålet även där. Jag vill i detta sammanhangpåpeka alt just länen vid Norrlands kustland har den lägsta graden av skydd.Jag vill minnas att det är som ligger sämst lill, och del ärändå ett län med väldigt mycket skog. Låt mig först påminna om atl regeringen förraåret åstadkom ett mycket stort lyft av anslaget för skydd av sådana härområden, från 40 milj. kr till 100 milj. kr Det var en flerårssalsning, varssyfte är alt åstadkomma detta skydd. I de diskussioner vi har fört mednaturvårdsverket har vi framhållit alt det inte är självklart att hela behovetskall av under ett budgetår, utan att det var fråga om enflerårssalsning och att det ankommer på att göra denödvändiga prioriteringarna. har enligt min mening gjort en mycketförtjänstfull insats på detta område och fått ett myckel förmånligt avtal. Detär bra gjort av . är av den produktivaskogsmarken nedanför de fjällnära skogarna skyddad. Del återstår således endel. Delta åstadkommes naturligtvis i första hand genom attstaten köper in mark på del sätt vi har diskuterat. Men även kommunerna kangöra detta. Skogsområden kan dessutom skyddas indirekt på andra sätt. nu tillstånd för våtmarksdikning. Regeringen har, särskilt under detsenaste halvåret, vid prövning av överklagade ärenden avslagit åtskilligaöverklaganden till förmån för skyddsintressena. Betydande arealer utgörs också av sumpskogar. Jag räknarmed att en stor del av dessa kommer att säkras för framtiden. Också där har detförekommit utslag i överklagade ärenden till förmån för skyddsintressena. Jag vill påpeka atl den pågående översynen avnaturvårdslagen kommer att redovisa.s . De som står för översynenhar även haft i uppgift att gå igenom de frågor vi nu diskuterar Jag räknaralltså med alt det skall finnas ett förstärkt lagskydd för dessaändamål i dessa områden. Allra sist vill jag påminna om att vi nu kommer attavskaffa bidraget till skogsdikning, förutsatt att godkännerregeringens förslag. 74ROY (); Även jag hoppas att godkännerregeringens förslag när det gäller skogsdikningen. Detta är någonting som vi imiljöpartiet har krävt ända sedan partiet bildades. Jag har lagt märke till att regeringen har höjt sinambitionsnivå när det gäller skydd av natur och framför allt skog. Det ärnaturligtvis mycket bra. Problemet är atl del rör sig om en investering som måstegöras ganska snabbt. Vi kände till detta redan i början av 80-lalet.Naturvårdsverket gjorde sin stora inventering av urskog nedanför de fjällnäraskogarna 1980. Det är ju också i stort sett dessa områden som kommer allskyddas. Del tog alltså att uppnå detta. Det som är vårt bekymmer är att det inte finns myckelurskog kvar i , det rör sig faktiskt om mindre än 1 %nedanför den gamla skogsodlingsgränsen. Det är således bråttom, och detta börses som en investering för framliden. Vi anser därför atl man kan accepteraganska höga anslag just för ett sådant här ändamål. Skötseln blir ju sedanmycket billig. Jag haruppfattat ministerns anförande så alt hon accepterar min tolkning Prot.1989/90:66 av vad som är enprocentsmålet,nämligen att det rör sig om skog nedanför domänverketsskogsodlingsgräns, och ingenting annat. P 1 ° Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1989/90:423 om AnL 75 Miljöminister ; har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för all effektivisera arbete. Regeringen arbetar med att analysera och utvecklaorganisation och arbetsfördelning inom hela miljövårdssektorn, alltså äveninom . Genom ändringar i miljöskyddslagen den 1 juli1989 har länsstyrelserna och kommunerna fält ett ökat ansvar för prövning ochtillsyn av miljöfarlig industri. arbete bör inriktas på altta fram riktlinjer för miljöarbetet och systematiskt angripa de stora miljöproblemen. Jag vill dessutom framhålla all det pågår ett omfattandearbete med förnyelse av den offentliga sektorn. Med anledning härav beslutaderegeringen om särskilda direktiv för naturvårdsverkelsfördjupade anslagsframställning för budgetåren 1991/92-1993/94. Enligtdirektiven skall verket genomföra en genomgripande analys av frågor om bl.a.verksamhetens inriktning och ett utvecklat sektorsansvar Den fördjupadeanslagsframställningen skall redovisas . Det pågår alltså ett omfattande arbete för atteffektivisera miljöarbetet i hela samhället, ett arbete där naturvårdsverketspelar en ledande roll. AnL 76 (); Jag vill tacka miljöministern för svaret. I årets budgetproposition står under rubriken ;En viktig del i ledande roll på miljöområdet är att sörja fören god kunskapsuppbyggnad och för miljövårdsåtgärder Man säger också inom att verket skallleda och främja miljöarbetet. Jag vill då fråga miljöministern: att lever upp till den ledande rollen? har som sin huvuduppgift att ligga före,driva opinionen, ja helt enkelt vara miljöns yttersta försvarsadvokat.Miljöministern säger i sill svar att det pågår en översyn och atlnaturvårdsverkets arbete bör inriktas på atl la fram riktlinjer för deövergripande, stora miljöproblemen. Men jag vill då gärna fråga; Ansermiljöministern att har denna ledande roll? Och hur skall dessariktlinjer utformas för att man skall kunna komma lill råtta med de storamiljöproblemen? Jag kan bara redovisa ytterligare litet grandav vad enligt direktiven skall lägga fram i den redovisningsom skall göras för alt utveckla arbetet och som skall lämnas till regeringenden Detbehövs ett sådant utvecklingsarbete inom hela miljövårdsfamiljen. Den första punkten gäller just den utvecklande rollen ochfrågor om sek-torisering, decentralisering och lämplig arbetsfördelning mellanolika nivåer Den andra punkten gäller verkets laboratorieverksamhet. Den tredjegäller det inlernationella arbetet, som blir allt viktigare. Den fjärde punktengäller miljöövervakning. Andra frågor är ADB-strategi, organisatoriska frågor,informationsverksamhet, statistik och tillsyn. En viktig fråga i dettaanalysarbete är vilka verksamheter som helt eller delvis kan överföras tillannan huvudman och var ett ökat sektorsansvar kan krävas, för alt i sin lurmöjliggöra atl får inrikta sig på centrala policyfrågor. Under det här året skall redovisaaktionsplaner som blir av betydelse för inriktningen av miljöarbetet. Dessaskall redovisas i nästa års miljöpolitiska proposition. Det är t.ex.aktionsplaner mot havsföroreningar och luftföroreningar samt en aktionsplanför naturvården. Det pågår ett omfattande arbete för all effektivisera denoffentliga sektorn med användning av sådant som målstyrning ochresultatanalys. Jag menar atl vi med de insatser som pågår skall underlättaför alla berörda att bedriva ett intensivt arbete. 78 (): Herr talmani Det är precis det vi hörde miljöministernräkna upp som jag tycker är problemet. får så enormt mångastora, nya uppgifter Min fråga kvarstår; Anser miljöministern att naturvårdsverkethar möjlighet att axla den ledande rollen i detta viktiga miljöarbete? har successivt expanderat under sina 23år är 600 personer anställda och verket har ganska inånga miljoner atl påett effektivt och riktigt sätt prioritera och använda. Det är just detta denkritik som har framförts gäller.