prot · GD09131 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi anser attutformningen av stödet innebär att de berörda tidningarna kan komma attutsättas för en omfattande myndighetskontroll, vilket inte är förenligt med denfria pressens traditioner Vi anser således att pressens lånefond skall bibehållas,varigenom presstödsnämnden ges möjlighet att bevilja lån till önskvärdainvesteringar, som inte kan finansieras genom den vanliga kreditmarknaden.Lånefonden bör liksom innevarande budgetår tillföras ett belopp om 25 milj.kr Utskottsmajoritetenhar ställt sig bakom regeringens förslag om en en-gångsinsats av medel för atttrygga att utbildning av personal i ledande ställning i tidningsföretag skallkomma till stånd. Efter denna engångsinsats är avsikten att tidningsbranschensjälv skall stå för denna utbildning. Givetvis är det värdefullt medutbildningsmöjligheter av ifrågavarande slag, men enligt vår uppfattning ärdetta en fråga som branschen bör och kan lösa själv. Vi yrkar således avslag påförslaget. Slutligenvill jag med tillfredsställelse konstatera att ett enhälligt utskott avstyrktpropositionens förslag om förändring av reglerna för att invandrartidningarskall få presstöd. Utskottet vidhåller att tidningar på annat språk än svenskasom vänder sig till en språklig minoritetsgrupp i skall kunna fåpresstöd enligt nu gällande regler, vilket innebär att de till övervägandedelen skall innehålla nyheter, annan information och debatt som rörförhållandena i eller är av allmänt intresse. Det är naturligtvis oerhörtviktigt att de berörda människorna så långt möjligt ges dessa kunskaper Moderata samlingsparfiets utskottsledamöter står bakom tre av dereservationer som har fogats till betänkandet. Av dessa yrkar jag här bifalltill reservation nr 3. 1989/90:131 30 maj1990 1989/90:131 30 maj1990 67 (): Presstödet har haft till uppgift att förhindra lokala informationsmonopoloch en koncentration inom massmedia. I någon mån har presstödet varitframgångsrikt när det gäller att nä det syftet. Men har det gått sedanpresstödet infördes, och har gått sedan det började utredas, ochmassmediebilden har förändrats helt och hållet. Där det för 30 är sedan fannstvå lokalfidningar, ett radioprogram och en TV-kanal finns det nu en uppsjö avmassmedia att välja mellan för medborgarna. Förutomflera lokala tidningar finns det i hela möjlighet att få dagstidningartill morgonkaffet. Den fackliga pressen är starkare . Det finns treriksradiokanaler Det finns lokalradio och en alltmer utbyggd närradio.Sveriges Television har två program, och tack vare satellitutvecklingen har påde flesta orter ungefär hälften av befolkningen tillgång till ett ytterligtprofessionellt nyhetsprogram. Detväxande medieutbudet innebär alltså att talet om informationsmonopol inte tyngd eller betydelse som det hade förut. Likaså har vi under de senasteåren kunnat se hur det går bättre och bättre för de tidningar vi har Dagstidningskommitténöverlämnade sitt betänkande till regeringen . Ibetydande delar ansluter propositionen kommitténs förslag. Bl.a. skall mannu beräkna stödet på upplagan i stället för på förbrukade ton papper. Viansluter oss till den förändringen, det är ett bättre mått. Däremot kan vi inteacceptera den uppseendeväckande höjning av presstödet som propositionen nuföreslär för alla kategorier av stödmottagande tidningar Undantaget är detidningar som antingen mister sitt stöd helt eller får det avtrappat till nollunder Vimotsätter oss inte borttagandet av det bidrag som några tidningar under enföljd av år mottagit som viss kompensation för att den på orten konkurrerandeandratidningen fått ett betydande presstöd, som dessutom vid upprepadetillfällen har höjts, medan förstatidningarnas kompensationsbidrag legatstilla. De förstatidningar som det gäller är , ochEskilstuna-Kuriren. har andratidningarna trots mycket begränsade upplageskillnader fåttbetydande presstöd. Detär mot den bakgrunden helt oacceptabelt att som kompensationsbidragettas bort höjs konkurrenttidningens presstöd mycket kraftigt. Ja, det innebär enskillnad i den relativa konkurrensen med 2,5 milj.kr rapport från presstödsnämnden. Dagspressrapport 89:1, har man granskatpressens ekonomiska redovisning. Av den tabell som visar det ekonomiskaresultatet 1986-1988 för landsortstidningsföretag på orter där det finns enandratidning söm konkurrerar kan vi se att det gäller femton orter På tolv avdessa är det socialdemokratiska tidningar som är andratidningar. Tolv av förstatidningarnaförlorar i stöd, förutom att tre stycken mister sittstöd helt och hållet. höjs stödet till andratidningarna, desocialdemokrafiska, . Detta är fullständigt oacceptabelt. Vihörde tidigare hur Hans Nyhage hänvisade till det ekonomiska läget, och viinstämmer i det som han sade. Det finns anledning att vara återhåll- sam, mot den bakgrund somjag har beskrivit och att det faktiskt går bra för dagspressen. Jagvill också något kommentera det som kallas för driftsstöd i särskilda fall ochsom gäller driftsstödet till tidningar på annat språk som vänder sig fillinvandrare i . Detväckte en berättigad uppmärksamhet när man i proposifionen hade ändrat lydelsenav kriterier som skulle gälla för stöd fill sådana tidningar Det är med glädjesom jag konstaterar att ett enigt utskott understryker att det inte är någonskillnad i formuleringarna på de kriterier som skall gälla för stödmöjlighetertill sådana tidningar Det innebär alltså att det inte skall bli någonförändring i möjligheterna till stöd för t.ex. en tidning som . Ifolkpartiet vänder vi oss mot det utvecklingsstöd som skall prövas avpresstödsnämnden. Vi menar att det ger utrymme för godtycke och innebär ettingrepp i tidningarnas integritet som inte är acceptabelt. I stället föreslårvi en lånefond på 30 milj. kr som skall ha klara och entydiga regler för sittutnyttjande. Visäger vidare nej till det särskilda bidrag som föreslås för utbildning avtidningsledare. Vi anser att en sådan utbildning skall kunna ske genombranschorganisationerna och inte med hjälp av bidrag från skattebetalarna. Vitror att ett sådant stöd skulle göra fidningsledarna avtrubbade för egnabrister i ledningen. Självklart skall branschen själv stå för sådan utbildning. Deav framlagda förslagen innebär på flera punkter sfimulan-ser ökad samverkan mellan olika fidningsföretag, vilka bättre skulle kunnatillvarata den tekniska kapacitet som finns. Men som SPK påpekat i sittremissvar på dagstidningskommitténs betänkande skulle antagligen en målmedvetenreducering av presstödet ännu mer öka beredvilligheten till sådan samverkan påolika sätt. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte har fullföljt förslagetom en konsekvensanalys av ett successivt helt avtrappat presstöd. Detefterlystes faktiskt i direktiven till dagstidningskommittén och har ävenpåpekats i remissvaren, bl.a. från SPK. Presstödetär inte förenligt med en sund konkurrens. Målsättningen bör vara enfullständig avtrappning av detsamma. med ett presstöd, som till sinkonstruktion inte har förändrats nämnvärt, har uppenbarligen allvarligt hindraten både nödvändig och viktig modernisering av svensk press. Iförra veckan var på studieresa på och studeradedär samarbetet mellan de gotländska tidningarna. En av företrädarna sade någotmycket intressant, nämligen följande: "Tidningsbranschen i harvarit sämre än i andra länder när det gäller att utnyttja den nya teknikensrationaliseringsvinster Möjligen kan det bero på att det inte har varitnödvändigt på grund av det generösa presstödet att ständigt bevaka sinakostnader och att ta till vara teknisk utveckling." Mot bakgrund av försöket med förändrad yrkandeordning skall jagbegränsa mig till att yrka bifall till reservation 4.1 övrigt står naturligtvisfolkpartiet bakom de reservationer och yrkanden som vi har i betänkandet. 1989/90:131 30 maj1990 68 (); instämmer i allt väsentligt i det som står i betänkandet.Det framgår att socialdemokraterna på två punkter har gjort ett hårdnackatmotstånd, och vi noterar givetvis med intresse deras inställning. Vihar reserverat oss i fråga om driftsstöd till , som sedan någraår tillbaka har ett fryst presstöd beroende på de särskilda förhållanden somgäller på utgivningsorten. Dessa förhållanden har på intet sätt förändrats.Den procentandel av hushållstäckningen som ger driftsstödet visar ingenrättvisande bild av tidningens faktiska konkurrenssituation. Därför bordeenligt vår uppfattning ett särskilt men begränsat driftsstöd ha kunnat utgå.Gotlands Tidningar, , , ochHaparandabladet får ju sådant driftsstöd. Närmare motiveringar för vårtställningstagande återfinns i den motion bakom vilken jag står som första namnoch i övrigt i reservationen. Tidningarmed fortsatt driftsbidrag får vidkännas en avtrappning från nuvarande stöd nedtill det stöd som skall gälla enligt det förslag som nu skall fattabeslut om. Dessa avtrappningsregler gäller för alla tidningar med ett undantag,och det är . kan inte finna något rimligt motiv till atten enda tidning skall tappa hela skillnaden mellan utgående driftsstödoch det kommande driftsstödet. Dessutom kommer förändringen mitt i tidningensbudgetår Tidningarna har ju kalenderår som budgetår medan statens stöd utgårper budgetår, dvs. från till året därpå. Vårtställningstagande motiveras i en motion av och följs upp ireservation 11. Hans Leghammar från hör också till reservanterna. Meddetta, herr talman, har jag redovisat inställning. Vi kommerinte att begära votering på dessa två punkter, utan reservafionerna och deväckta motionerna får tala sitt tydliga språk. Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter . 70 BO (): Jag skall i detta betänkande inskränka mig till att yrka bifall tillreservation 5. I övrigt står vi naturligtvis bakom dé reservationer som vi harfogat fill detta betänkande. Förslagetom reformerat presstöd bygger i allt väsentligt på det förslag som framlagts avdagstidningskommitténs majoritet bestående av socialdemokraterna,och . Vi har endast några smärre ändringsförslag. Det samhälleliga presstödet har spelat en betydande roll för attbibehålla den mångfald inom pressen som trots den allmänna tendensen tillmonopolisering ändå finns kvar Utan presstödet hade t.ex. endasthaft kvar en monopoltidning i stället för som tre dagliga tidningar ArbetetVäst i hade inte funnits, och i en rad andra städer i vårt land skulledet ha funnits ett fidningsmonopol. Mankan bara beklaga att presstödet kom för sent för att rädda gamla Stockholms-Tidningenoch de utkommande Ny Dag och Arbetaren. Det har lett till att det ilandets huvudstad bara finns två stora borgerliga morgontidningar, varav denena skulle ha avlidit för länge sedan om inte presstödet funnits. Moderaternaspresspolitik skulle effektivt ha tagit kål på . kan skatta sig lyckligt över att det finns andra politiskakrafter som har bidragit till tidningens fortsatta existens. Moderaternaoch har i betänkandet reserverat sig för en drastisk minskning avpresstödet, vilket skulle medföra en omfattande tidningsdöd i värt land, ochsärskilt hårt skulle naturligtvis arbetarpressen drabbas. Det är den gamlavanliga visan som vi känner igen från de årliga debatterna här i kammaren ompresstödet. Detnya är emellertid, herr talman, att nu för första gångenbjuder över i attackerna mot den fria pressen. Normalt brukarmoderaterna kräva dubbelt så stora nedskärningar som , men den härgången är som sagt värst. Skall det tolkas som en seger förnyliberalismen, eller vad är det fråga om, ? har juen kolossal maktställning inom svensk press, och man kunde faktiskt förväntasig att liberalerna visade litet generositet mot andra meningsriktningar Förutom det selektiva samhälleliga presstödet utgår ett annat indirektstöd till dagspressen, som handlar om betydligt större summor upplageintäkterna kan beräknas vara värd närmare miljarden kronor Och denreducerade reklamskatten innebär att tidningarna betalar någonstans mellan 300och 400 milj. kr mindre än vad de skulle ha gjort med full reklamskatt. Dessaindirekta subventioner skall vi definitivt inte röra vid, det är inte mittpartis uppfattning. De skall vara kvar Men det är symtomatiskt att moderaternaoch i sin allmänna nedskärningsiver inte har någon som helst kritikmot detta stora indirekta presstöd. Orsaken är naturligtvis att lejonparten avden subventionen tillfaller de redan rika och välmående borgerligatidningarna. Den förträffliga samdistributionen av dagstidningar har inneburit attsjälva utbärningen av tidningar eliminerats som konkurrensmedel. man än väljer, kommer den i brevlådan som de andra, ochkostnaderna kan också hållas nere med gemensam distribution. hotar av ochtill en del starka tidningar att lämna samdistributionen, vilket allvarligtskulle rubba konkurrenssituationen. Regeringenliksom utskottet vill motverka detta genom att öka det ekonomiska stödet tillsamdistributionen. vill pytsa pä ytterligare. Här är man plötsligtgenerös, naturligtvis därför att det här stödet framför allt tillkommer deredan stora och rika tidningarna. Vii menar att det inte finns anledning att gödsla redan välmåendetidningar med ytterligare pengar i samdistributionsrabatt. I stället börsamhället kunna kräva att dagstidningarna i utbyte mot de speciella skatteförmånersom dagspressen har skall utfästa sig att ingå i samdistributionen. , har ju för övrigt sagt att 1989/90:131 30 maj1990 detta nogkunde bli en rimlig följd om man försökte bryta sönder samdistributionssystemet.Tidningar som lämnar samdistributionen bör inte få åtnjuta reduceradreklamskatt. I reservation 10 till betänkandet, som vi naturligtvis ansluteross till, utvecklas denna vår åsikt. I övrigt, herr talman, vill jag yrkabifall till utskottets hemställan. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 71 () replik: Det är faktiskt inte fråga om några attackermot den fria pressen, vilket vill göra gällande att ägnarsig åt. Det är så att våra förslag är en naturlig och nyttig anpassningtill den verklighet vi lever i. Den risk för en monopolsituation inommassmedieutbudet som fanns när presstödet inrättades finns intelängre. Det finns en uppsjö av information för medborgarna att välja mellan.Det går dessutom bra för pressen. Då finns också en anledning att i störreutsträckning anpassa stödet till verkligheten. I förra årets proposition föreslogs en höjning av stödetmed , och då blev förslaget i utskottet hastigt och lustigt en 10-procentigökning. har dagspresskommittén föreslagit en höjning . Ipropositionen blev detta för vissa tidningar, tidningar med en mycketspeciell färg. Det är alltså fråga om en naturlig anpassning till verkligheten. 72 BO () replik; talar om det naturliga,darwinistiska urvalet som skall ske. Det innebär att en rad vänstertidningar,arbetartidningar, naturligtvis kommer att försvinna. Det är bara att räkna påfingrarna hur många sådana tidningar som kommer att försvinna. I , kanskei och pä många andra håll i landet kommer vi bara att ha kvar en endatidning, och den kommer ofta att vara folkpartimärkt. Jag skulle ha haft litet större respekt för omman lade fram ett förslag som på någon punkt missgynnade de välmående folkpartitidningarna.Men när det gäller det indirekta presstödet, vilket som jag sade tidigareuppgår till ett belopp som är större än det selektiva presstödet,har ingenting att säga. Man vill dessutom som sagt lägga på ytterligarepå samdistributionsrabatten, som också gynnar de rika tidningarna. Jag har trott ganska mycket på folkpartietspåstådda vilja att företräda mångfald, pluralism och en fri och öppen debatt,men lägger partiet fram förslag som går i motsatt riktning. Jag villfråga varför går ännu längre än moderaternaför att komma åt mångfalden inom pressen. har ni ju legat någonstansmitt emellan utskottsmajoriteten och , men överträffar ni moderaterna.Vad är det som har hänt i ? 73 () replik: säger att en minskning avpresstödet med naturlighet innebär att icke borgerliga tidningar skulleförsvinna eller mer eller Har aldrig funderat över vad det beror på att den ickeborgerliga pressen inte är starkare när socialdemokraterna och vpk åtminstonetidigare har haft uppåt av sympatisörerna i alla opinionsundersökningar?Varför är då inte den pressen starkare? Varför köper inte medborgarna dessatidningar i större utsträckning? Det måste bero på någonting. Möjligen kan detvara så att presstödet har varit utformat på ett sådant sätt att tidningarnainte har fått tillräckliga incitament för att bli bättre och på så vis få fleraläsare och prenumeranter Det är alltså inte fråga om att på något sätt strypa enfri och öppen debatt. Det går bra för tidningar i . Utskottet harockså fått brev från som säger att det finnsanledning att något trappa ned stödet till pressen. 74 BO () replik; Det är riktigt att det går bra för ganskamånga tidningar, men en hel del andra tidningar har det mycket svårt. Får niigenom era nedskärningar kommer dessa tidningar att dö, och då kommer mångaröster i vårt land att tystna. Jag vet inte om det är ideal. Sedan kan man naturligtvis diskutera varförarbetarrörelsen har haft svårigheter med sin press. Jag anser att en orsaktill detta är att arbetarpressen har varit alltför organisationsansluten ochhaft alltför litet fritt svängrum. Åtminstone var detta förhållandet tidigare,och det finns många anledningar till självkritik. Men, herr talman, vi skallinte heller bortse från att det finns mycket starka kommersiella krafter sommedvetet har gått in för att stödja folkparti- och högerpressen på bekostnad avfolkrörelsepressen - arbetarrörelsens tidningar, tidningar ochvänsterns tidningar Det förslag som ni nu lägger fram innebär att ytterligareen rad av dessa tidningar kommer att försvinna. För mig är det heltförbluffande att detta kan vara liberal presspolitik. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 75HANS LEGHAMMAR (mp); de gröna har inte suttit med ipresstödsutredningen, och vi sitter heller inte med som representanter ipressnämnden. Detta har gjort att våra möjligheter att påverka utformningen avpresstödet har varit begränsade. Vi ser dock med tillfredsställelse att presstödetinte längre är knutet till hur mycket papper man slösar med eller använder Vi i har velat gå längre än propositionen ochutredningen. Vi har velat komma till rätta med det resursslöseri som vi anseratt det myckna reklamtryck som finns i våra tidningar är upphov till. För attkomma till rätta med detta måste också presstödet ha en helt annan utformning.Annars skulle marknaden slås undan för tidningarna. Vi menar därför att man måste reformera presstödet så attdet motverkar den reklamvolym som vi har i dagens tidningar Stödet skallnaturligtvis stödja informationsfriheten och yttrandefriheten och intereklammöjligheterna. 1989/90:131 30 maj1990 Detfinns ytterligare två reservationer som står bakom, förutomreservation 6, som jag härmed yrkar bifall till. Det gäller utbildningen avtidningsledningarna. Vi anser att det är en mycket märklig form av stöd tillutbildning som man här föreslår, och det har ingen likhet med statliga bidrag iövrigt. Vi menar att tidningarna själva skall kunna hantera denna utbildning.Jag yrkar därför bifall till reservation 6. Vianser också att det är viktigt att det skall finnas en likhet mellan tidningarnai fråga om övergångsbestämmelserna för presstödet. Jag ställer mig därförockså bakom reservation nr 11. Jag tänker inte yrka bifall till den, men jagvidhåller givetvis min åsikt. 76 KURTOVE (): Tryckfrihetslagstiftningen utgör en av hörnstenarna i den svenskademokratin. I regeringsformen garanteras friheten att meddela upplysningar,uttrycka åsikter och att ta del av andras uppfattningar Syftetmed den statliga politiken på medieområdet är att värna om våra grundläggandedemokratiska rättigheter- informations-, åsikts- och yttrandefriheten. Bakgrundentill det presstöd vi har är att mångfalden i dagspressen försvagadeskraftigt . Utvecklingen gick mot en ökning av antalettidningsnedläggningar, mot fler tidningsmonopol och en ökad ägarkoncentration. Statenhade förvisso länge stött dagspressen genom generella åtgärder Men dessa hadevisat sig gynna främst de stora marknadsstarka tidningarna. Detnya med det direkta presstödet var att det var selektivt och lämnades tilltidningar i konkurrensmässigt underläge. Mot denna bakgrund är det intressantatt nu konstatera, precis som var inne på, att tycksvilja vrida klockan tillbaka. Isin motion förordar en utveckling av presstödet som går i riktningmot vad som gällde . Det är lika överraskande som anmärkningsvärt attfolkpartiet står för en sådan stenåldersmässig presstödspolitik. /91 beräknas statens kostnader för presstödet till ca 550 milj.kr Det är således inga små summor det rör sig om. Men det är väl ändå välanvända slantar Som enskilda medborgare får vi mycket för pengarna. Sverigeär ett av de fyra länder i världen där man läser mest tidningar Upprepadeläsundersökningar visar att 9 av 10 svenskar regelbundet läser en dagstidningcirka . Det är en siffra som har stått sig . Dettaär mycket intressant. Trots ökad konkurrens tycks våra dagliga tidningar hållasina ställningar Utvecklingenav främst nya etermedier har inte nämnvärt rubbat dagspressenspositioner på läsarmarknaden. Förklaringen till att det förhåller sig så berornaturligtvis delvis på att vi i har haft ettganska väl fungerande statligt stöd till pressen. Tidningarnaär alltjämt det centrala mediet för den debatt som håller demokratin levande.Vi måste slå vakt om detta. De förslag som regeringen nu lagt fram, och som i hög gradbygger på dagstidningskommitténs förslag, utgör inte bara ett viktigt led ivaktslåendet om en fri dagspress, utan där finns också ett nytänkande somsyftar till att göra det möjligt för tidningarna att utvecklas i ett samhällemed hårdnande mediekonkurrens. Just , , genomför svensk press ett enormtinvesteringsprogram. Nya presshallar växer upp både i storstäderna och påmindre orter På många håll diskuteras ett regionalt tekniskt samarbete mellanolika tidningar på ett sätt som det inte har funnits förutsättningarför i det perspektivet ligger regeringens förslag om ett reformeratpresstöd rätt i tiden. Det nya utvecklingsstödet som föreslås i propositionen tarsikte på att underlätta investeringar i såväl förpressledet som itryckeriledet. Stödet skall utformas så att det skapar ekonomiska motivför rationaliseringar Åtgärder som ger positiva långsiktiga effekter och ärekonomiskt attraktiva för tidningsföretagen skall prioriteras. Det nuvarandestödsystemet har ansetts vara alltför trubbigt för att åstadkomma en sådanutveckling. Mot denna bakgrund är det svårt att förstå den kritik motpropositionens förslag som återfinns i reservationerna från ochfrån framför allt . kritik mot t.ex. det nya utvecklingsstödet ärmycket besynnerlig. Varje gång vi diskuterat presstödet här i harmoderaterna kritiserat det nuvarande stödet. Tidningarna växer fast i ettstödberoende som de aldrig kommer ur, har det hetat. Hans Nyhages partivänAnders brukar vara närmast flamingoröd i ansiktet av upphetsning när hankonstaterat detta i sina debatter här i med mig. I det läget får möjligheter och chansen attmedverka till något nytt som skulle kunna leda till att tidningar med dåligekonomi kan förbättra sin situation och för sin överlevnad i det längreperspektivet klara sig med ett lägre presstöd än eljest. Vad gör då? Jo, då säger sig ,något överraskande, vilja behålla det gamla systemet som man så starkt harkritiserat . Den enda slutsats, Hans Nyhage, som man kan dra av dettaär att saknar en genomtänkt presstödspolitik. Det är allvarligtinte minst utifrån demokratiska utgångspunkter gör ju anspråk på regeringsmakten och att varadet ledande partiet i en eventuell borgerlig regering. Skulle fåbestämma framtiden för dagspressen så skulle mångfalden, som är så viktig fören demokratisk utveckling, gå förlorad. Det finns, enligt min mening, antidemokrafiska strömningarinom det moderata samlingspartiet som är mycket allvarliga. Inställningen tillmångfalden i dagspressen är just sådan.