prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — Underutredningsskedet inför reformen betraktade de nuvarande majoritetspartiernaockså avdragen för resa till och från arbetet som ett slags skattefri förmån,och de ville också avskaffa dessa avdrag. Under starkt opinionstryck tog desenare sitt förnuft till fånga och bibehöll reseavdragen. Genomökade kostnader för bilresor, främst till följd av införande av moms pä energi,har emellertid värdet av dessa reseavdrag minskat väsentligt. Det ärbakgrunden till att vi ansett det nödvändigt att kräva att såväl reseavdragensom avdragen för bil i tjänsten skall höjas. Det är dessutom en absolutförutsättning för en regional utveckling i den riktning som vi förespråkar,att reseavdraget medges på en realistisk nivå för dem som inte har tillgångtill kollektiva färdmedel. Denu berörda företeelserna, och några till, kommer att innebära att åtskilligalöntagare får högre nettolön vid hemmavaro än vid närvaro på sitt arbete. Vilkalockelser detta kommer att innebära att t.ex. utnyttja sjukförsäkringssystemetär lätt att inse. Jag anser mig på goda grunder kunna anta 1989/90:140 13 juni1990 6Riksdagens protokoll 1989/90:140-142 1989/90:140 13 juni1990 att också detta problem iframtiden kan behöva "den särskilda uppmärksamhet och de framtidaåtgärder" som betänkandet i övrigt innehåller så mycket av. Kapitalbeskattningen undergår genom den här reformen fundamentalaförändringar Också på detta avsnitt har huvudsakligen ställt upppå förändringarna. Det finns dock betydelsefulla undantag. Ett sådant undantagär förslaget att slopa det nuvarande sparavdraget. Vi föreslår att sparavdragetbibehålls, men att det, med hänsyn tiU den lägre skattesatsen förkapitalbeskattning, ligger på en lägre nivå än tidigare, dvs. Ettbibehållet sparavdrag är vikfigt för att bl.a. stimulera ungdomar tillnysparande och för att försvara värdet av pensionärers och andra småspa-raresbesparingar Isin argumentation för avslag på vårt krav erinrar majoriteten i betänkandet omatt räntebelopp . från en och samma låntagare är undantagna frånskatteplikt. Majoriteten säger vidare att "man kan ha . iränta från olika banker utan att skatteplikt uppstår". Ja, det är sant.Det är t.o.m. sant att man kan ha nästan Uka många hundralappar som man kanhitta lånemottagare. Man kan alltså med denna metod skaffa sig ett sparavdragpå ett hyggligt belopp. Jagskulle vilja fråga både och - och för övrigt också erandra som på denna punkt ingår i majoriteten - om det verkligen är den metodsom ni rekommenderar Vore det inte mera rationellt att ge ett sparavdrag påsamma belopp för sparande i en enda bank i stället för i ett stort antal? Detkan väl inte vara så - för att något ironisera över detta förhållande - attdetta, och , är förklaringen fill våra olikabedömningar när det gäller de dynamiska effekterna? Ettannat undantag är reavinstbeskattningen av bostadsfastigheter Vi anser att detäven i fortsättningen bör finnas möjlighet till uppskov med reavinstbeskattningenför dem som av medicinska skäl, av åldersskäl eller beroende på olika formerav handikapp tvingas byta bostad. Vi anser också att man vid beräkning avreavinstens storlek skall beakta s.k. värdehöjande re-parafioner i stället för , sommajoriteten anser. Boendekostnadernaökar dramatiskt som en följd av skattereformen. Det sker framför allt genomhöjningen av momsen inom fastighetsområdet men också bl.a. genom höjningen avfastighetsskatten. Höjningen av momsen berörs i nästa betänkande. Vianser att fastighetsskatteuttaget bör justeras nedåt i förhållande tillpropositionens förslag. Vi anser det dessutom nödvändigt att sfimulera nyproduktionav bostäder, som får en knäck genom den här skattereformens finansiering, genomatt befria nyproducerade bostäder från fastighetsskatt föratt därefter halvera den de därpå följande fem åren. Vihar också i en motion pekat på det otillfredsställande förhållande som gällerfastigheter för permanentboende i för fritidsboende attraktiva områden. Depermanentboende i dessa områden drabbas nämligen av orättvist högfastighetsskatt som en följd av de upptrissade priserna på fritidshus i attraktivalägen. har isitt yttrande ansett att regeringen bör framlägga förslag som mildrar dennaorättvisa, men skatteutskottets majoritet går inte lika långt. Majoriteten iskatteutskottet anser - hör och häpna - att det "med hänsyn till denuppmärksamhet som regeringen ägnar åt de ifrågavarande regionalaproblemen" inte finns någon anledning till åtgärd från sida.Har måhända förmärkt något av denna regeringens uppmärksamhetkring de ifrågavarande regionala problemen i sitt hemlän? Förmögenhetsbeskattningen omfattas inte av denna reform. I betänkandetbehandlas ändå en rad motioner i detta ämne. I dagens läge skulle det varafördelningspolifiskt stötande att slopa eller väsentligt lindraförmögenhetsbeskattningen. Det beror främst på att en stor del av dagensförmögenheter har uppkommit genom spekulation och genom utnyttjande av ettskattesystem som tillåtit uppbyggnad av förmögenheter med obeskattade ellerlågbeskattade inkomster Omdet nya skattesystemet håller vad det lovar beträffande effektiv kapitalbeskattningskulle förmögenheter i princip uppkomma enbart som resultat av samhällsnytfigtsparande. Då kan också förmögenhetsskatten sänkas för att heltslopas. Vi är inte där ännu, men jag hoppas och förutser att vi kommer dithän. Redannu bör emellertid förmögenhetsbeskattningen av i företag arbetande kapitalslopas. har tillsammans med moderater och folkpartister rest dettakrav. Jag utgår från att vi får återkomma fill detta spörsmål ianledning av en proposifion från regeringen. Påföretagsbeskattningens område har det genom hela förberedelseskedet funnits enbetydande samstämmighet om huvudlinjerna i förslaget. I anser viemellertid att egenföretagarnas specifika problem både i förberedelsearbetetoch i propositionen har ägnats för liten uppmärksamhet. Det gäller t.ex. denslopade kvittningsrätten, det gäller det alltför höga taket ireavinstbeskattningen av näringsfasfigheter, det gäller egenföretagarnaspensionsförsäkringar, det gäller användningen av medel på investeringskonto,det gäller avkastningsskatt på ränta på skogskonto, det gäller behovetav,renkonto för näringen och förutsättningarna för sådant konto och det gällerbehovet av ett grundavdrag för beräkningsunderlaget för uttag av socialavgifter.Det gäller också behovet av personliga investeringskonton i syfte attunderlätta nystart av företag. 1centerpartiet beklagar vi ockå att det inte visade sig vara möjligt att införaden s.k. särskilda redovisningsmetoden i samband med genomförandet av reformeni övrigt. Men vi tar fasta på löftet i såväl proposifion som betänkande om attden skall införas. Vi kommer i varje fall att driva på i den riktningen. Detär av stort värde att vi i det svenska näringslivet ger möjligheter för olikaföretagsformer att verka utan konkurrensbegränsningar. Vi välkomnar denförbättring som inträffat på vägen mellan lagrådsremiss och proposition när detgäller avdragsrätt för ränta på insatser i ekonomiska föreningar Det innebärett tillmötesgående av ett centerkrav som restes redan på utredningsstadiet. Tyvärrinnehåller propostionen alltjämt några i dessa hänseenden besvärandeskönhetsfläckar. Det gäller t.ex. förutsättningarna för de ömsesidiga 1989/90:140 13 juni1990 1989/90:140 13juni 1990 skadeförsäkringsföretagenoch borttagandet av dispensrätten inom mervärdeskatteområdet för bl.a.federativt uppbyggda företag. Eftersomdet har visat sig omöjligt att uppnå majoritet i utskottsbehandlingen anser videt helt nödvändigt att regeringen återkommer till med förslag tillåtgärder när - observera att jag säger "när" och inte "om"-konkurrenssnedvridande effekter uppstår Slutligen,herr talman, vill jag erinra om att det, hur vi än tvistar om vilka som vinnereller förlorar på resp. partiers förslag, fil syvende og sidst är verklighetensom gör den slutliga bedömningen. Tyvärr är det ju så att endast ett alternativkommer att prövas mot denna verklighet, nämligen s-fp-förslaget. Jagär helt övertygad om att de farhågor som vi framfört om de fördelningspolitiskaeffekterna av detta s-fp-förslag kommer att besannas. Jag vill redan nuuttrycka den förhoppningen att det skall bli möjligt att bildamajoriteter som gör att framtida utvärderingar kan resultera i ändringsförslagi linje med våra förslag. Det kommer att behövas. För övrigtanser vi att skogsvårdsavgiften bör förgöras. AnL 45 (): Till alla män som sysslar med ekonomi och skatter, och som harhastat vidare till viktigare arbetsuppgifter, och till alla kvinnor för vilkasräkning jag gör detta inlägg i skattedebatten: Jag skall ägna min taletid åtnågot som ingen har berört . Jag skall tala om skatteomläggningenskonsekvenser för kvinnorna. Kvinnornaär skatteomläggningens förlorare. Kvinnorna utgör en majoritet av delågavlönade. Dessutom har kvinnorna de tyngsta jobben och de sämstaarbetstiderna. De fördelningsstudier som har genomförts -och då harjag inte läst den senaste som talade om och som skall göra allatill vinnare - visar att låginkomsttagare i bästa fall får plus minus noll iutfall av skatteomläggningen. Många, däribland , menar attlåginkomsttagarna, dvs. kvinnorna, kommer att få betala en stor del av dekraftiga skattesänkningarna för hög- och medeUnkomsttagarna somskatteomläggningen ändå innebär. Viär mycket krifiska till att regeringen inte har tagit upp skatteomläggningenskonsekvenser för kvinnorna. Det faktum att detta inte uppmärksammas ipropositionen är anmärkningsvärt mot bakgrund av de jämställdhetsmål somregering och riksdag har slagit fast. Ipropositionen om jämställdhetspolitiken inför 90-talet fastslår man att denekonomiska politikens roll för jämställdheten mellan kvinnor och män, liksomför fördelningen av ekonomiska resurser, måste uppmärksammas. Blandde åtgärder som då fastslogs var att fördelningen av ekonomiska resurser mellankönen skulle följas löpande och redovisas i budgetprocessen samt att statligautredningar i ökad utsträckning skulle analysera sina förslag urjämställdhetsperspektiv. Det har inte skett i skatteproposifionerna. Intenågon av de fördelningsstudier som redovisats i propositionerna har tagit uppfördelningseffekter för kvinnor som grupp. Det visar på en bristande kunskapom att det finns strukturella skillnader i mäns och kvinnors livsvillkor. Jagundrar om det är män som har gjort dessa studier. Vilever i en värld där det är manliga värderingar som är norm och också styrvillkoren för kvinnor Om kvinnors värderingar hade varit lika mycket värda,hade de föregående talarna i debatten tagit upp kvinnoperspektivet. Om kvinnorsvärderingar hade varit lika mycket värda som männens hade det inte varitmöjligt att lägga ner på att sänka marginalskatter. Istället hade t.ex. sex timmars arbetsdag kunnat genomföras. Satsningenpå individuella löner är också ett bra exempel på att kvinnor systematisktmissgynnas. Det finns flera studier som visar att löneskillnaderna ökar mellankvinnor och män och att kvinnorna förlorar på individuell lönesättning. Det fårockså till följd att löneskillnaderna och klasskillnaderna i samhället ökartotalt sett. Detär mycket illa att inte regeringens proposition redovisat några konsekvenserför kvinnorna av den här skatteomläggningen. Ännu värre är att utskottsmajoriteteninte med ett enda ord har kommenterat det förslag som har lagtfram om en utvärdering av skatteomläggningens konsekvenser för kvinnorna. Enav skatteomläggningens konsekvenser blir ökade kostnader för kommuner ochlandsting. har kritiserat att man i skatteomläggningen inte hartagit upp kommunernas ekonomi, eftersom det är den proportionella kommunal-och landstingsskatten som är mest betungande för låg- och medeUnkomsttagare.Detta kommer också att drabba kvinnorna hårdare än män, men det har inteberörts i propositionen. Meddet föreslagna skattestoppet för kommuner och landsting, tillsammans medkravet att staten skall dra in de ökade intäkter som skatteomläggningen gerkommunerna, riskeras stora nedskärningar inom den offenfliga sektorn. Där finns80 % av de förvärvsarbetande kvinnorna. Dettasker som vi vet att behoven av äldreomsorg kommer att öka och attbarnomsorgsmålet om full behovstäckning inte kommer att uppnås. Inte hellerdetta har regeringen tagit upp i propositionerna. Enav skatteomläggningens målsättningar har varit att det skall löna sig attarbeta mer. I propositionen har man också räknat med dynamiska effekter, delsgenom att godta RINKs bedömning av en produktionsökning, dels genom attberäkna att de dynamiska effekterna skall ge en budgetförstärkning på 5miljarder kronor. tvivlar på att skatteomläggningen kommeratt få dessa konsekvenser Engrupp som teoretiskt sett skulle kunna öka sina inkomster genom att arbeta merär kvinnorna, eftersom det är de som arbetar deltid . Det visar sig också,om man ser till statisfiken, att det är kvinnornas ökade förvärvsarbete somhar räddat hushållens köpkraft . Menkommer kvinnorna att kunna arbeta mer? Med en offentlig sektor i ekonomiskkris, kommunalt skattestopp, uppskjuten utbyggnad av föräldraförsäkringen ochbrist på barnomsorg, vem tror på allvar att kvinnorna då får en möjlighet attarbeta mer? Detkanske i stället blir männen, som vanligen har de högre lönerna, som ökar sinarbetstid, och kvinnorna får återgå fill hemarbete. Det är något som ocksålångtidsutredningen befarar Det skulle leda fill att arbetsdelningen mellankönen förstärks och jämställdheten mellan kvinnor och män minskar, tvärtemotjämställdhetsmålen. 1989/90:140 13juni 1990 1989/90:140 13 juni1990 Vihar i en reservation till betänkandet krävt, att i den utvärdering som skallgöras av skatteomläggningen, skall ingå en särskild redovisning av konsekvensernaför kvinnor Yrkandet har bakats in i vår huvudreservation, vilket ärolyckligt, eftersom det då inte går att yrka bifall bara till den delen. Menjag hoppas att jag ändå får en kommentar fill den i mitt tycke nonchalantabehandlingen i utskottstexten av vårt yrkande. Jag hoppas att jag i ställetfår ett positivt svar när det gäller hur dessa fördelningsstudier skall bedrivasfrån utskottsmajoritetens företrädare här i kammaren. Anf.46 (): Vi fick höra att den skatteomläggning som vi skallbesluta om kommer att märkas av varenda svensk, bl.a. genom att i stort settalla får ökad köpkraft. Vi fick av höra lugnande försäkringar omatt de som han kallar de svagaste grupperna inte skulle få det så dåUgt. Hanlugnade med att kapitalbeskattningen skulle skärpas så att orättvisorna inteskulle bli så stora. Kapitalbeskattningen skulle öka kraftigt ochavdragsmöjligheterna beskäras. Menjag är fortfarande rädd att de svagaste grupperna kommer att få svårt att ökasin köpkraft utan att lönearbeta mer Det kommer att visa sig att Sfig haderätt när han sade att det nog är kvinnor och delfidsarbetande som kommer attutgöra den dynamiska effekten. Vi i förstår inte hur man fortfarande kan varastolt över att varenda svensk får ökad köpkraft och alltså kan konsumera merSamtidigt anser regeringsparfiet och dess blå broderparti att vi inte har rådatt satsa rejält på att lösa miljöproblemen. Man talar om bytesbalansen medutlandet och är rädd för att det skall bli för stort underskott och att dettainnebär en risk för ett minskat ekonomiskt självbestämmande. Mantalar om budgetunderskottet som ett tecken på obalans. Visst skall vi i Sverigeundvika att skuldsätta oss utomlands, och visst kan ett ökande budgetunderskottvara ett allvarligt tecken på ekonomisk misshushållning. Mennär hörde vi talas om det ekologiska bytesunderskottet och det grönabudgetunderskottet som bara växer? I dagens roffar och tar man avnaturens resurser och lämnar tillbaka utsläpp och avfall. Det betyder att viförbrukar naturens kapital och lämnar mindre efter oss åt kommande generationerDet betyder också att naturens produktions- och reningssystem blir överbelastatoch förgiftat och att bärkraften minskar ännu snabbare. Förrförsökte människor hushålla, spara och lägga undan arv till sina barn. levermånga så att de lämnar skulder efter sig och så att hela samhället lämnarskulder efter sig, skulder till naturen och till kommande generationer och tillnutidens människor i andra länder Vår välfärd bygger på en alltmer urholkad grund. Det har i alla fall byggtsupp en välfärd, och det har skett genom hårt målmedvetet arbete av dem somförsörjer oss med livsmedel och av dem som arbetar i små och stora företag. Mendet har även skett av dem som utför oavlönat arbete för sig själva och sinanärmaste framför allt i hemmen. Mångaav de stora företagsägarna ägnar sig alltmer åt s.k. kapitalförvaltning, dvs.att få pengarna att föröka sig och växa på vilket sätt som helst. Det gamlaskattesystemet fungerade dåligt när det gäller att beskatta denna icke- Detgamla skattesystemet beskattade i verkligheten de små företagen hårdare än destora och uppmuntrade inte produktion jämfört med kapitalvinster Detskattesystem som skall röstas igenom av de nya bundsförvanterna, det nyapolitiska blocket, av en del kallat för betongpartierna, missgynnar ocksåkonsekvent de små företagen jämfört med de stora företagen. Systemet ger de småföretagen sämre förutsättningar än de stora. Detta har vi beskrivit ireservation 102 i betänkandet. Vi tycker att regeringen skall lägga fram ettförslag som är på olika sätt rättvisare ur de små företagens synvinkel och därfolk lättare förstår hur skattesystemet fungerar och hur reglerna verkar. Detär mycket i skattesystemet som är bra, men det finns en hel del brister Framförallt görs det en för liten satsning på att vända utvecklingen, så att vi ifortsättningen får ett samhälle som utvecklas inom naturens ramar Miljöpartietkräver att skattesystemet skall utformas så, att det gynnar en småskalig ochdecentraliserad samhällsstruktur Det skall finnas goda möjligheter förenskilda människor att starta nya verksamheter och utveckla dem själva ellertillsammans med andra. Vi har lagt fram en rad förslag för att göra dettalättare. Låtoss börja med något som kan kallas för viktiga bisysslor Vid lunchen i dagberättade för mig-han är bl.a. biodlare - att en del avdem som harhaft biodling som hobby, eller bisyssla, kommer att sluta nu när de inte längrekan slippa betala skatt på vad de tjänar på högst 15 bisamhällen. Detta är syndbl.a. De flitiga bina flyger, som vi har lärt oss i skolan, frånblomma till blomma och medverkar till befruktningen och den naturligatillväxten. Det kan öka skörden med så mycket som . Detta är ett jordnäraexempel på att den regel som vi har föreslagit, dvs. att de första somman tjänar på annat än i sin normala yrkesverksamhet skall vara skattefria, ärsamhällsnyttig. blev det inte så , men vi får återkomma. Enannan regel som har föreslagit för att göra det lättare att startaoch driva småföretag är att det skall vara möjligt att spara pengar för attkunna investera i eget företagande eller gemensamt med andra. Man skall kunnaspara högst av sin arbetsinkomst och debiteras en lägre skatt än vanligtpå det. I det fallet gick det inte heller bra . Vi får återkomma. Detär viktigt att små företag har möjligheter att finansiera sin utveckling medegna överskott och med ökade insatser av ägarna. De små företagen borde därförha rätt att göra avsättningar med, som vi har föreslagit, upp till 25basbelopp. Det skulle vara särskilt värdefullt under de år som företagen byggsupp innan lönesumman eller det egna kapitalet har blivit särskilt stort ochinnan "survarna" har fått tillräcklig effekt. Vi får återkomma tilldet också. Jaganser att systemet med nuvärdesavskrivning skall förverkligas så snart sommöjligt. Det skulle göra det lättare för företag att göra långsiktiga satsningarpå bl.a. en ny miljövänlig och resurssnål teknik och miljövänliga produkter.Det skulle också dämpa kraven på hög avkastning för att motverka den förväntadeinflationen. 1989/90:140 13 juni1990 1989/90:140 13 juni1990 Den särskilda redovisningsmetoden är ett annat ledi detta att göra småföretagande lättare och mera livskraftigt. Detta hardiskuterats under utredningsarbetet och skulle öppna nya möjligheter att byggaupp ett eget riskkapital. Vi förutsätter att regeringen kommer att lägga framförslag till det. Vi hoppas att vi inte behöver återkomma på den punkten. Detkan ju också vara så att vi inte heller behöver göra det när det gällernuvärdesavskrivningen. Regeringen har fakfiskt lovat att ta itu med det. Enviktig detalj är det brutna räkenskapsåret. anser att de nuvarandereglerna skall behållas som medger brutet räkenskapsår. Det verkar småakfigtatt tvinga alla till att tillämpa kalenderår Dessutom är det ett resursslöserimed alla dem som hjälper till med bokföring och redovisning. Vivill till slut också uppmuntra småföretagande genom att reavinster vidförsäljning av fåmansbolag skall kunna spridas i de faU där företagetbyggts upp under flera års idogt arbete. Det är hårt att behöva skatta bortvinsten på en enda gång av ett arbete som man har ägnat så mycket tid. Slutligennågra ord om skogsvårdsavgifterna. är det mindre än en tredjedelav skogsvärdsavgifterna som går tillbaka till skogsbruket i någon form ochavgiftsuttaget är relativt högt. Om skogsvårdsavgifterna skall vara kvar börde tas ut vid avverkning i stället för på taxeringsvärdet. Pengarna skaUanvändas på ett annat sätt än nu och knytas närmare till skogsbruket. Jag yrkar bifall till reservation 70 och reservation 102.1 övrigtställer jag mig naturligtvis bakom de reservationer som och jag haravlämnat när det gäller företagsbeskattningen. 47 () repUk: I slutet av anförande kom det fram en intressantnyhet beträffande synen på skogsvårdsavgifterna - de som för övrigt börförgöras. Är detta egna privata uppfattning eller delas denav någon ytterligare i ? Den uppfattningen har aldrig framförts ide överläggningar som har förts i skatteutskottet. Anf.48 () repUk: Om sanningen skall fram citerade jag ett särskilt yttrande. Det ärmycket papper att läsa så här på slutet. Jag förstår att det kan ha varit svårtatt följa med i allt som skrivs. Men det är faktiskt ett särskilt yttrande ibetänkandet. Det går att läsa innantill där AnL49 (): Den reformering av skattesystemet som vi skall besluta om innebäratt vi får ett enklare, mer likformigt, neutralt och framför aUt rättvisareskattesystem. Underberedningen av denna reform har utskottet haft omfattande kontakter medmyndigheter och organisationer. Utskottets ledamöter har också genom brev,telefonsamtal m.m. i stor omfattning haft kontakter med allmänheten, och inteminst genom den omfattande mötesverksamhet som åtminstone vi inomsocialdemokratin har haft som gått. Att en så här omfattandereform leder till debatt och kritik ligger i sakens Reformen kommer attpåverka alla medborgare och aU verksamhet i vårt samhälle. Olika intressen ochintressegrupper vill naturiigtvis att just deras synpunkter och förslagsärskilt skall beaktas. majoritet av svenska folket önskar en skattereform. Men visst finns detfortfarande enskilda och grupper som känner osäkerhet inför det nya. utfrågning av löntagarorganisationerna gavs klara besked från LO,TCO och att de var mycket positiva till skattereformen. Det är inte möjligt att nu gå igenom allt i den föreslagna reformen.Jag skall här endast uppehålla mig vid vissa inslag och hänvisar i övrigt tillutskottets betänkande. Genomen särskild utformning av grundavdraget kommer de med låga inkomster att få enskatterabatt. Den blir som störst ca i inkomstlägena 90 . Härigenom kommer marginalskatten för inkomsttagare med inkomstermellan . och att bli . Denna föreslagna ordning, somtillkommit bl.a. efter påpekanden från , innebär enväsentlig fördelningspolitisk insats för dem med låga inkomster. Mångadelfidsarbetande kvinnor, , har särskilt stor nytta just avdenna utformning av grundavdraget. Det kommer att gynna bl.a. de kvinnor somarbetar delfid på . Schablonavdragetför tjänst föreslås bli höjt fill Här har föreslagitatt schablonavdraget skall sänkas fill ! utfrågning sade generaldirektör bl.a. att en höjning av schablonavdraget var "absolut nödvändigom inte möjligheten att använda den förenklade deklarationen skall urholkashelt".