prot · GD09102 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag vill också påminna om atl bidragsgivningen tillfiskevårdsområdena inte är tillräcklig för all klara handläggningen av denanslrömning av bidragsansökningar som vi faktiskt kan förvänta oss nu närbidraget lill fiskevårdsområdena skall upphöra. Vi föreslår alltså en utökningav anslagen, vilkel vi också har markerat i en reservation. När vi i har redovisat våra åsikter i skogsfrågorna När vi i har redovisat våraåsikter i skogsfrågorna i en omfattande kommittémolion, så har det skett motbakgrund av ett önskemål om en samlad översyn av skogspolitiken. Den översynenbör enligt vår mening .syfta lill en förenklad lagstiftning - del finns ellbehov av det -en minskad byråkrati - det finns ett behov av det - och ell ökathänsynstagande lill miljövårdens och naturvårdens intresse - det finns, detvill jag understryka, elt mycket starkt behov också av della. Vi i har framfört åsikten alt 5§ 3-bidragel bör avskaffas, bl.a. av det mycket siarka naturvårdsskälel. Delhar ju varit svårt all uppnå majoritet för del ställningstagandet, och år efterår har vi folkpartister fått reservera oss på denna punkt. har vi äntligen fått gehör för våra synpunkter, och nuföreslås atl 5 § 3-bidraget skall avskaffas. förhåller det sig på det sättetall förändrade regler kräver en övergångstid. Ansökari om bidrag till mångaprojekt har ju redan kommit in, och många skogsägare har gjort sin planeringmot bakgrund av all det faktiskt finns ell statsbidrag. Med hänsyn till designaler som tidigare lämnats från via socialdemokraterna har säkerten och annan skogsägare trott atl 5 § 3-bidragel skulle fortsätta atl utgå årefter år Därför är det myckel förståndigt atl utskollet föreslår enövergårigslid som skall vara . så att de projekt som redari planerasockså skall genomföras. Vi i , detta vill jag gärna understryka, serdel som en politisk framgång inte bara för vårt parti ulan också för alla andrasom stridit för denna sak och för de nalurvårdsintressen som finns, atl vi nuhar kunnat komma fram lill elt enigt tillkännagivande till regeringen i denfråga som förorsakat så många debatter . Jag vill, fru lalman, avslutningsvis också la upp en annanfråga som år väckt debatl. nämligen bidragsgivandel lillskogsbilvägar, huvudsakligen i de inre delarna av . Också föregåendetalare var inne på den frågan. har inte föreslagit någraförändringar i de bidragsbelopp som föreslås av regeringen. Det slår dockklarl att den här bidragsgivningen skapat många konfliktsituationer mellanolika intressen, som skogsbruk, naturvård och rennäring. Dessutom har delfunnits klara inslag av regionalpolitik i bidragsgivningen. Vi har begärt en översyn av skogspolitiken. Vi ser det somsjälvklart att den översynen också bör innebära atl en utvärdering görs av dehär bidragen. Pä den punkten har vi inte vunnit gehör, och det beklagar jag.Att göra en översyn och pröva de konflikigrunder som faktiskt föreligger iförhållande till naturvårdens intresse kan väl inte vara så farligt. Varförskall vi vara så saktfärdiga på del här områdel? är en viktig fråga förnaturvården, för skogsbruket och för rennäringen samt för många människor,oftast ute i glesbygden, vilka har intresse av att fä veta hur vi skall regleradessa frågor . Belänkandet innebär motgångar för regeringen också i endel andra avseenden. Bl.a. görs en viktig uppmaning till regeringen all förarejäla överläggningar med näringens företrädare om nivån på prisstödet.Utskottet vill atl regeringen skall lala om för vilka effekter stödetlill fruktodlingen fått och hur mycket pengar som behövs för näringen. Vissa anslag m.m. inom Vissa anslag m.m. inom lare iVillands, i Vånga, i och vid och väntar på besked. Det är enangelägen rapport, som vi vill ha för alt kunna göra fortsalla bedömningar förarbetet. Jag yrkar med detta bifall till dereservationer som ställt sig bakom i utskottet och i övrigt bifalllill utskottels hemställan. AnL 44 (vpk); Jordbrukspolitiken är jusl nu föremål förintensiva diskussioner Kanske läggs just nu grunden för det framlida svenskajordbrukei, en process som berör drygt 100 000 jordbruksförelag i landet ochalla dem som är sysselsatta med de senare leden i livsmedelsproduktionen. Menockså vi alla andra berörs direkt, eflersom vi faktiskt alla måste äta. Åven omman ibland i den här delen av landet tycks tro all mat bara är någonting somman köper i affärerna, är det faktiskt inte så. Den måste också produceras. Diskussionenom jordbrukspolitiken handlar i hög grad om huruvida produktionen av livsmedelskall äga rum här i värt land eller om huruvida vi i framliden i alll högregrad skall importera våra livsmedel. Del här är en debatt som inte berörs i detbetänkande som vi har alt ta ställning till , men som vi snart får anledningatt återkomma till i samband med en senare proposition. Det är väl därför somjusl jordbruksområdet inte berörs i så många avseenden i delta betänkande. Jag vill la upp en fråga som vi i vpk tycker är myckelviktig och som också berör inriktningen på del framtida svenska jordbrukei. Delgäller del som vi kallar alternativ odling eller elt ekologiskt anpassatlantbruk. Vi har från vpk föreslagit ett ökat stöd lill befrämjande av dennaalternativa odling, eftersom vi menar all del för atl vi skall kunna kommalill rätta med överskotts-produktionen och en slor del av miljöproblemen hellenkelt är nödvändigt att del svenska jordbrukei bedrivs mer extensivt, alt mant.ex. inte använder så mycket av importerade insatsmedel som är ödeläggande förmiljön, utan odlar kvävet själv genom t.ex. vallodling. Vi har också framlagtförslag i denna riktning, vilka tyvärr i varje fall inte i detta betänkande harvunnit utskottets majoritet. Regeringen har tidigare infört ett tillfälligtomslällningsbidrag inom ramen för statens delansvar för spannmålsöverskottet.Delta var naturligtvis bra. Del innebar en ökad stimulans lill alternativodling. Problemet var bara att del gällde en punktinsats. Under ell år fick manmöjlighet att gå över lill alternativ odling. Detta orsakade problem genom attarealen för alternativ odling fyrdubblades När många går över tillallerriativ odling finns inte upparbetade distributionskanaler ochavsättningsmöjligheter Även om behovet av alternativt odlade produkter ärstort, finns i ett sådanl läge inte ett uppbyggt system för sådana. Detta har medfört ett behov av uppföljning avomläggningsstödet med markriadsföringsåtgärder och med en intensifieradrådgivning. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 1 och 2. Detta ärfrågor som vi naturligtvis får återkomma till i samband med diskussioner omjordbrukets framtid i dess helhel. Vi menar att den alternativa odlingen inteskall betraktas som en liten nisch i del svenska jordbrukei, utan helt enkeltsom den väg som vi har att gå in på inför framliden. Jagvill också la upp ett förslag som vi tyvärr inte heller fåll gehör för och somhar att göra med djurmiljöförbättrande åtgärder har beslutat omskärpta villkor för djurhållningen, och del är naturligtvis bra. Men det medförockså ett stort behov av ökade irivesteririgar för att förbättra ladugårdaroch djurmiljö. I ett läge när många bönder betvivlar att de har en framtid somjordbrukare är det nödvändigt för att få till stånd dessa kostsammainvesteringar atl samhället skapar bra finansieringsmöjligheter för dessa.Tyvärr har vi inte fått gehör heller för den tanken. Fastän det utlovats attregeringen skulle återkomma till dessa frågor i sambandforskningspro-positioricri gjorde man inte det. Detfinns en del bra saker i betänkandet, vilka redan har berörts. Utskottetpåpekar att det är viktigt att regeringen när del gäller överläggningar medrennäringen för reella förhandlingar innan man fastställer nivån på priserna.Del är nödvändigt all göra del påpekandet, ty fastän utskottet framförde dettill regeringen har det inte fått genomslag. Detär också bra atl .utskottet påpekar att regeringen skall återkomma med enrapport om vad som händer med den svenska fruktodlingen. I den period av ökadimport och med anpassning till internationella handelsregler som vi nu stårinför har den svenska fruktodlingen utan tvivel drabbats myckel hårt. Det ärinte bara så att svenska fruktodlare står och väutar på vad regeririgeri skallgöra, som Ariders Castberger sade. Tyvärr har måriga fruktodlare redan gett uppdärför att de inte fått en reell chans att klara denna svåra omställning. Jagär övertygad om att den svenska fruktodlingen kan konkurrera medden importerade fruklen, men det gäller att se till atl en sådan omställninggenomförs under rimliga villkor Vadgäller skogspolitikeri berörs i detta betänkande behovet av ökad kalk-ning ochav s.k. vitaliseringsgödsling. Vi vill från vpk verkligen understryka att videlar uppfattningen att det finns ett stort behov härav. Vi tycker inte att denförsöksverksamhet som regeringen föreslår och som sätts in mycket sent, bedrivsi tillräckligt stor skala. Vi delar alltså inlé utskottets menirig att deinledda försöken är av tillräcklig omfattnirig. eftersom arislagen fördetta ändamål kommer att tas upp i ett annat sammanharig, återkommer vi tillderi diskussionen då. Delär också bra att regeringen uttalat att dikningsbidraget skall tas bort. Vi ärtyvärr i full färd med atl göra samma misstag inom skogsbruket som vi redan hargjort inom jordbruket, dvs. genomföra en omfattande utdikning, som innebär allvi frånhänder naturen möjligheten att ta hand om en hel del av läckaget avnäringsämneri och omarbeta det så all det irite kommer ul i våra hav och sjöaroch blir ett stort miljöproblem. Jagskulle vilja säga atl det är skaudalöst att vi , riär vi vet vilka effekterläckaget av näringsämnen till hav och sjöar har, inte har förmågan att hejdaoss och se till att inte göra om samma misstag inom skogsbruket. Den nuaviserade åtgärden är dock ett litet steg på vägen, vilket vi noterar medtacksamhet. Iregeringsförklaringen, när den nya regeringen efterträdde den gamlaregeringen , aviserade statsministern en översyri av skogspolitikensmål och medel, och vi tycker att detta är mycket bra. Det är hög tid att mangör en sådan översyn och att man som grund för det framtida 1989/90:102 6 april1990 3Riksdagens protokoll 1989/90:102 Vissa anslag m.m. inom skogsbruketgör en anpassning lill vad som är bra för naturen. Vi väntar nu med spänning påen precisering av det åtagande som gjordes i regeringsförklaringen. Vi tyckermöjligen atl del skulle kunna gå litet snabbare och att man nu skulle kunnavara i full gång med detta arbete, så all vi kunde få mera klarl för oss vadregeringen egentligen avsåg. I den del av betänkandet som berör skogspolitikenbehandlas en gammal stridsfråga, som vi hoppas nu äntligen har fått sinlösning. Det gäller det s.k. 5 § 3-bidragel, där utskottet nu i sitt betänkandetydligt ullalar att man anser att denna ersättning skall utmönstras. Det ärnaturligtvis myckel bra. 5 § 3-bidraget har blivit en symbolfråga för denmycket intensiva diskussionen om skogsbrukets förmåga all anpassa sig lillnalurenliga metoder som inte orsakar slora problem och som inte utarmar floraoch fauna. Men del är också myckel viktigt atl framhålla alt dennaanpassning inte får ske i motsättning lill exempelvis sysselsättningen. Detfinns ibland en tendens i miljödebatten alt hävda arters och växters räll allexistera på bekostnad av människans rätt atl existera. Vi menar all del måstegå att finna lösningar som tillgodoser båda dessa behov. Det är fulll möjligtalt skapa ett skogsbruk som är förenligt med god naturvård och som också germänniskor i de berörda delarna av landet möjligheter till eri god utkomst. Delär vår skyldighet i derina församling alt hitta sådana vägar och att göra detulan att blåsa under motsättningarna mellan dem som värnar om naturvården ochdem som värnar om sysselsättningen. Jag tror att vi gör miljön en mycket storotjänst, om vi bidrar till all blåsa upp dessa motsättningar. Vi har också föreslagit all man skall se över bidragenlill skogsbilvägar. Det är myckel märkligt att utskottet inte biträder detkravet. Del faller myckel väl in inom ramen för en sådan allmän översyn avskogspolitiken som regeringen har aviserat. Jag tror uppriktigt sagl alt detsnarast måste vara ett misslag från utskottsmajoritelen alt man inte tyckte attockså bidraget till skogsbilvägar skulle ingå i den här översynen. När det gäller fisket vill jag bara säga, eflersom AndersCastberger log upp frågan om bidrag lill fiskevårdsområden, all jag tycker attliberalerna i denna fråga liksom i en del andra försöker sitta på två stolarsamlidigl. Det lär tillhöra de liberala attributen alt vara kluven, och det harvi i andra sammanhang fått utmärkta bevis för Det bästa sättetall få till stånd fiskevårdsområden är alt sätta upp en lidsgräns och säga fram till den lidsgränsen får bidrag till bildandet av sådana. Vill mansedan bilda nya fiskevårdsområden, får man göra det utan bidraget. En sådan ordning måste snabba upp processen. Då ser deberörda som är angelägna om atl få bidraget lill att få in en ansökan snabbt.Men om man låter del hela försvinria i fjärrari, får det motsatt effekt. Dåblir det inte lika brådskande alt se lill alt få det här gjort. Jag lyckerdärför att folkpartiels ställningslagande i denna fråga är litet inkonsekvent. Till slut bara några ord om livsmedelsverket, som berörs idetta betänkande. Man har begärt och delvis fått pengar lill enfolkhälsokampanj, och vi tycker att det är bra. Vi menar att det behövs ensådan kampanj. Men vi tycker atl man borde ha fått alla de medel som man harbegärt, inte bara delar av dem. Vi hoppas och tror atl det skall bli enfolkhälsokampanj som skall bedrivas litet mera seriöst än den som diverse f.d.ministrar har ägnat sig åt.Det är vår bestämda uppfattning atl mjölkfellet så länge del befinner sig imjölken inte är det slora folkhälsoproblemet i vårt land. Det är sriarare delfett som finns i produkter som t.ex. chips som är ett problem. Man borde i enfolkhälsokampanj lägga större tonvikt vid det snarare än att rikta in sig påmjölken. också bara några ord om imporlkontrollen, som vilycker är oerhört viktig. Vi går förhoppningsvis in i med ökatsamarbete länder emellan och även med ökad handel. Men del måste betyda all dehelt rimliga krav som konsumenter ställer på kvalitet och på miljövänlighetliksom också den oro som människor känrier inför att matvaror är behandlade medtillsatser eller med oacceptabla metoder las på allvar För alt man skall kunnala den oron på allvar krävs att man har goda resurser för genomförande av kontrollerav de importerade livsmedlen. Jag vill yrka bifall lill reservation nr 37. Med del, fru lalman, vill jag också i övrigt yrka bifalltill alla reservationer i detta belänkande som vpk står bakom och i övrigt lillutskottets hemställan. Vissa anslag m.m. inom 45 () replik; , kommunisterna, säger att vii är inkonsekvenla när det gäller frågan omfiskevårdsområdes-bidraget. Jag vill då bara påminna om alt liberal politikinte är kluvenhet utan en öppenhet för verklighet, den verklighet som ocksåfinns ulanför della hus. Vi hade faktiskt i utskottet utfrågningar om den härsaken. Resultatet från de utfrågningarna gav klara belägg för att en sådanövergångslid som vi har framhållit som önskvärd faktiskt är behövlig. Det är riktigt all vi skall sätta en bortre gräns för dethär bidraget, men vad vi har framhållit är atl vi skulle vilja se en störresmidighet för all på så sätt kuriria få eri mjuk övergåug till den tid dåbidragen inte lärigre får utgå. Det är detta som del handlar om, och jag lyckerinte all det är en inkonsekvens, utan en anpassning till en verklighet. AnL 46 (vpk) replik; Jag förslår alt kanskekänner ett stort behov av att försvara sig. I dessa lider måste manförmodligen vara väldigt för-svarsinriktad om man tillhör . Men del är ju så att det inte kommer att vara förbjudetalt bilda fiskevårdsområden. Det är inte del som del handlar om, utan dethandlar om all det ekonomiska bidraget kommer alt försvinna. Det måste väl ändåvara hell rimligt all så länge del finns ett ekonomiskt bidrag, innebär det enstimulans till att göra detta snabbare. Det är av den anledningen som det är såviktigt att det finns en lidsgräns satt för när detta bidrag skall upphöra. Jag vidhåller alltså minuppfattning alt folkpartisterna i denna fråga, som i många andra frågor, ärkluvna och inkonsekvenla. Anf.47 () replik: Vi i är varken kluvna eller inkonsekvenla.Annika låtsas inte om all utskottet har haft en utfrågning i dettaämne. låtsas inte om att hon var närvarande då. Vissa anslag m.m. inom låtsasirite om att hoo hörde vad de olika företrädarna faktiskt gav uttryck för viddenna utfrågning. Faktum är ändå alt de ytterligare kunskaper som viinhämtade vid den ut-skotlsutfrågningen gav vid handen att en sådan härövergångstid behövs. Jag förnekar inte atl del är tillåtet att bildafiskevårdsområden också i framliden. AnL48 (); Som många talare redan har sagt i den härdebatten är detta betänkande myckel tunt. Den slora debatten om jordbruketkommer ju att hållas , då vi skall falla beslut om den framlidajordbrukspolitiken. Inte heller forskningsfrågorna är med i detta betänkande,utan de kommer upp i elt senare sammanhang. Del finns ändå en hel del intressarit i det härbetänkandet. Några reservationer lar t.ex. upp förslag om atl på olika sällstimulera alternalivodlingen. Vi ställer oss bakom reservation 2 ochreservation 8, som handlar om att hjälpa till med marknadsföringen avalternativodlade produkter Genom omställningsslödet har ju alternalivodlingenglädjande nog ökat kraftigt . Det har lett till litet problem,eftersom man ännu inte har hunnit fä i gång en marknadsföringsorganisaiion.Tidigare har man ju inte behövt markriadsföra sig över huvud taget. Reservationerna handlar vidare om hur vi skall kunnastärka rådgivningen. Det är just , när lantbrukarnaställer om produktionen, som de har det allra största behovet av rådgivning.Vi menar därför att det är mycket viktigt alt just nu erbjuda lantbrukarnahjälp med della. Jag lycker, precis som , alt det är mycketviktigt med långsikliga åtgärder i syfte att främja alternalivodlingen, t.ex. iform av ell omslällningsstöd. Del viktigaste är emellertid enligt miri mening all detfaktiskt är nödvändigt att slälla om hela jordbrukei i en annan riktning. Delär nämligen det enda sättet all klara av miljöproblemen på korl sikt, och vikan inte vänta med att lösa miljöproblemen. Del kommer att dröja innanvi har kommit så långt all jordbrukei kan klara sig hell ulan handelsgödsel ochke miska bekämpningsmedel. Därför måste vi göra någonting . Det vi redan nu kan göra är alt radikalt skära nedanvändningen av kemiska bekämpnirigsmedel och handelsgödsel. Detta är ocksådet absolut bästa sättet atl stödja det ekologiska lantbruket elleralterriativodlirigen. På detta sätt gör vi nämligen alternativodlingen till delnaturligt mer lönsamma. Den dag det blir rejält lönsamt alt odla sitt egetkväve kommer fler och fler lantbrukare all börja göra delta. Del är hellsjälvklart. När resurshushållning över huvud taget är lönsam även för deenskilda företagen, riär vi gör det som är rätt för hela samhället lörisamtockså för deri eriskilde, då kommer det att börja hända saker Jag tycker t.ex. all det kunde vara okej alt ha en regelsom säger att man inte får ha mer äri ett visst antal djur per hektar Det äremellertid oerhört svårt att kontrollera var gödseln sprids. Deri kari spridasalldeles i närheten av gården, och då får vi samma problem i alla fall. Om däremotkvävet är rejält dyrt kommer det för lantbrukaren att löna sig sä mycket atlordentligt hushålla med kväve att kvävet då används på ett hell annat sätt, påett mer resurshushållande sätt. Somjag ser del är en inrikining pä ell extensivt jordbruk del bäsla sättetatt också gynna alternalivodlingen. är alternativodlingeri derimetod- och lekriikulvecklare som är nödvändig för alt det skall bli möjligtför oss all inom jordbrukei använda en alll lägre andel av handelsgödsel ochkemiska bekämpningsmedel. Dellafår också posiliva effekter på den situaliori vi har när det gällermatförsörjningen. Vi talar ju om en överskotlsareal. Del finns alltså möjligheteratt acceptera lägre skördenivåer eftersom vi ser del som ett problem atl vi harför myckel åkerareal. Även om vi satsar riktigt rejält på biobränslen så kommervi inte, med de omslållningstider som just nu diskuteras i fråga om denframtida jordbrukspolitiken, all hitta ersältningsområden för all deriåkerareal som finns om vi inte satsar på elt extensivare jordbruk.Det går inte alt introducera biobränslen riktigt så snabbi. Däremotkan vi och introducera en hel del biobränslen.Detta är naturligtvis myckel bra eflersom vi måsle använda betydligt mer av biobränslenför alt fä energipolitiken atl fungera i en mer re-surshushållaride ochmiljövärilig riklnirig. Belänkandetlar också upp en del frågor som rör naturvården. Glädjande är alldikningsbidragen äntligen är borta. var vi del enda parti som i vårtbudgetförslag plockade borl dikningsbidragen. Tydligen var det den här gångenlättare atl övertyga regeringen än de övriga partierna. Regeringen hadenämligen strukit dikningsbidragen i årets budgetproposition. Betänkandetbehandlar vidare de myckel omdebatterade 5 § 3-bidragen. I valrörelsen 1988lovade samtliga partier att ta bort bidragen till skogsodling eflerlågproducerande bestånd. Detta är en gammal stridsfråga för naturvården. Manhar hela liden drivit på för alt få bort dessa bidrag som leder till ettintensivare skogsbruk och som hotar marker som är mycketväsentliga för naturvårdeu genom att det där finris hotade växt- och djurartersom inte finns i områden där man har bedrivit ett mer intensivt jordbruk. Detär mycket svårt atl få igenom detta förslag i eftersom olika partierkrånglar olika år I valrörelsen kopplades däremot inte borttagandet av 5 §3-bidragen till några speciella villkor är del emellertid del ena åretpartier till höger och del andra året partier till vänster som krånglar Förraåret krånglade och när de skrev sina motioner genom all idessa lägga in olika villkor Den här gången var del i slället vpk som.krånglade. Trotsalll har resultatet nu blivit litet bättre än . Det sägs nämligenatl dessa bidrag inom ell par år skall las bort. Det sägs däremot ingenting omvad innebär Vilken tidsplan är det fråga om? Jag tycker all det ärprecis lika löst som de löften som gavs i valrörelsen. Dessutom tar utskottetinte ens initiativ lill att börja minska beloppen. Man kan då fråga sig om eltavskaffande över huvud taget kommer atl ske. Delsägs heller ingenting om all en del av de här bidragen skall förasöver lill naturvården i stället, utan man specificerar del mycket löst som"åtgärder inom det skogliga stödområdet". Utskottet skriver ocksåatl en del av dessa pengar är iritecknade för kom- 1989/90:102 6 april1990 Vissa anslag m.tn. Det är riktigt. En del av dessa pengar är intecknade för kommandebudgetår hade haft mer förståelse för om utskottet velal behållajusl de pengar som var intecknade för det budgetår som kommer, och irigentingmer Men så är del inte.Utskottsmajorileten minskar inte ens budgetanslagen fördel budgetår som kommer Det sägs atl det skall dröja åtminstone ell par årinnari dessa bidrag försviririer I reservaliori 18 lar erisamt upp 5 § 3skogsvårdslageu, som vi lycker skall utmöustras helt och hållet, eftersom deridriver fram en avverkning på markerna som vi inte vill stimulera. Vi anser förövrigt samma sak om 6 §, dvs. alt den hell och hållet bör utgå. Detta är smååtgärder tills vi får en ny och hell förändrad skogsvårdslag som är betydligtbättre för naturvården och inte lika produktionsinriktad. och moderata samlingspartiet har glädjarideriog kunnat skriva en reservation tillsammans om att avskaffa bidragen lillskogsbilvägarna. Vi hade litet olika motiveringar, och kanske villavskaffa bidraget mest för alt spara pengar Men vi är glada när väljeratl lägga sina nedskärningar på sådana områden atl del blir positivt för naturvården.Det tackar vi för När det gäller bidraget till fiskevård vill jag kommenteraett fel i betänkandet.