prot · GD09105 · 1989-12-31 00:00:00 — Gåoch köp bok miljövänligt, ta den, läs den, kräv,fordra och begär av Dina handlare att de skall ha miljö- och hälso-schysstavaror! Köp dem, tvinga industrin och marknaden till ändringar, kräv märkning,kräv ärliga besked! Handlaär att rösta med plånboken . Då tar Du ansvar, då sliter Du mindre påmiljön och människorna, då slösar Du mindre, då minskar Du den farligakonsumtionen, då förbättrar Du bytesbalansen, då lever Du lättare på jorden, dåräddar Du miljön och framtiden för Dina barn och barnbarn, för här inne skerdet ännu inte. Därmedvill jag yrka bifall till alla de reservationer som står bakom idetta betänkande. 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. . 14 (): Som det har sagts tidigare, är det finansutskottsbetänkande vi nubehandlar det som , om det hade varit ett normalt år, skulle ha dragitupp riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetregleringen. Det är denfinansplan som presenterades och de partimotioner och förslag tillriktlinjer som lades fram i anslutning därtill och också den proposition, nr114, som som ny finansmininster har signerat som def härbetänkandet behandlar Jag har i första hand tänkt hålla mig till detta. Det somhar hänt därefter och innehållet i den uppgörelse med som träffatssedan vi justerade betänkandet kommer närmast att fa upp i sittanförande. Jagvill först säga några saker med tanke på det som anförts tidigare i debatten.Lars har talat om att vi går in med en finansplan som andasett misslyckande för den tredje vägens politik. Åven har varit innepå det och talat om sönderfallet för den tredje vägens politik. Utifrån litetandra utgångspunkter har å sin sida talat om 80-talet som"gräddfilen" för kapitalet. Eftersomtidsperspektiven tydligen lätt faller i glömska, tror jag att det finnsanledning att börja med att säga något om den ekonomiska politik som förtssedan 1982 och betona att den faktiskt har varit mycket framgångsrik för detsvenska samhället. Arbetslösheten, som är denviktigaste fördelningspolitiska faktom, har i 3 protokoU 1989/90:105 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. def närmaste raderats ut.Det gigantiska budgefunderskoftet, oära 90 miljarder krorior, har under desenasle åren vänts i ett överskott. Antalet människor i arbete har ökat medöver 250 000. Reallönernahar stigit med . Transfereringar, barnbidrag och olikasocialförsäkringsåfgärder, har gjort atf de disponibla inkomsterna har stigitännu mer, . Eftersomman ofta hör atf hyrorna ökat så kraftigt, finns def skäl att nämna afthyreshöjningarna faktiskt har legat under löneöknirigarria , vilketicke var fallet . Svenskindustri har kraftigt utvecklat sin styrka, och vi har påbörjat en omfattandeförnyelse av vår gemensamma sektor Listanskulle kunna göras längre, men jag vill påminna om dessa fakta, eftersom man avbåde debatten här i kammaren och den i massmedia ibland bibringas känslan att80-talet för vårt land var ett förlorat årtionde. Så är verkligen infe fallet.Tvärtom kan vi på nära nog samtliga samhällets områden glädja oss åt enpositiv utveckling. Detkan också vara en viktig påminnelse för oss , när det gäller att lösaproblem av elt annat slag, atf det kan gå att lösa de problemen också om baraviljan finns, även om de kan se svårlösta ut. Detöverordnade målet för den ekonomiska politiken är för oss socialdemokrater altslå vakt om arbete ål alla. På det området har den förda polifiken varitsärskilt framgångsrik, så framgångsrik att vi har en så låg arbetslöshetatt den i jämförelse med förhållandena i andra industrinationer kan betraktassom unik. Detsammagäller vår höga sysselsättningsgrad för både män och, inte minst, kvinnor Samtidigtsom vi kan glädja oss åt detta vi uppnått får vi naturligtvis infe- och det är vad debatten gäller i dag- blunda för de problem som sedan ett parår alltmer blivit en realitet för oss. Inflationenbekämpades framgångsrikt fram till senare hälften av 1980-fa-let. Deri har påsenare år börjat stiga kraftigt. Priser och kostnader jagar varandra i elttempo som är fullstäridigt oacceptabelt. Det finns alltså eft behov av attstrama åt ekonomiri. Förraåret avvisade regeringens förslag om en tillfälligmomshöjning. beslutade senare genom uppgörelse mellansocialdemokraterna och om eft tillfälligt obligatoriskt sparandetom avsättning till arbetsmiljöförbättrande åtgärder, om investeringsavgift fördet oprioriterade byggandet i och regioner Defta har haften viss effekt, meri effekten har varit klart otillräcklig. Inte minst de avtalsom parterna på arbetsmarknaden har slutit , som har legatpå en alltför hög nominell nivå, har bidragit till aft reducera effekterna avde åtstramningsåtgärder som vidtogs . Vikan nu konstatera att har löneökningarna på denstatliga, kommunala och privata sektorn kommit att ligga på nästan samma nivå,. Samfidigt har tillväxten i samhället begränsat sig till . Dessasiffror talar för sig själva. Det går naturligtvis inte aft fortsätta på dettasätt utan problem, och det blir heller inga löneökningar utan starka pris- ochkostnadsöknirigar som ligger på en riivå som överstiger förhållandena i våraviktigaste konkurrentiänder Dettabetyder atl här krävs bestämda insatser från samhällets sida genom denekonomiska politiken. krävs en stark vilja från parterna påarbetsmarknaderi att nå överenskommelser, så att man kan växla nedpris- och kostnadsökningarna. De måste ned lill en nivå som gör det möjligt förden konkurrensutsatfa delen av näringslivet att vinna andelar på världsmarknaden.Detta är faktiskt ett villkor för vårt samhälles framtida välfärd. Vikan konstatera att löneutvecklingen är ett misslyckande i svensk ekonomi.Ingeri tjäriar på den, framför allt inte löntagarna. Om det finns några vinnareså är det de som äger fast egendom. Löntagarna skänker via inflationenmiljarder till de allra rikaste, och det var inte meningen med löneökningarna. Iregeringens finansplan pekas också på andra problem i vår ekonomi. Tillväxtenär för svag för aft räcka till för alla de krav och önskemål som finns: krav påökade reallöner, ökade investeringar i miljön, energi, utbyggd barnomsorg,sjukvård och mycket annat. Vårt sparande är för lågt. För litet av våraresurser avsätts för iuvesteringar, tillväxt och framtida behov. Till detkommer att underskottet i våra utrikesaffärer har börjat växa. Dessaproblem uuderstryker behovet av att den ekonomiska politiken även i daginriktas på atf dämpa överhettningen och förbättra förufsäffning-arna för engynnsam utveckling på . Sedanregeringen lyfte fram dessa problem i finansplarien har läget- som också sagtshär i debatten - förvärrats ytterligare. bedömer nuatt tillväxten i bruttonationalprodukten kommer att bli mindre än hälften avförra årets ökning, och detta trots att utvecklingen i vår omvärld bedöms sompositiv. Industriinvesteringarnas ökningstakt uppgick till , menberäknas stanna vid . Det är ändå en hög nivå, men det är en lägreökningstakt. Konjukturiristitutetbedömer aft uriderskottet i bytesbalansen blir nära 53 miljarder. Lyckasvi inte kraftigt pressa ner pris- och löneökningarna, finns en risk atfunderskottet 1991 växer till Etthögre ränteläge och lägre vinster för industrin leder till minskade industriinvesteringarRisk föreligger för den svagaste investeringsufvecklingen sedan början av1980-falet. menar dock aft om man lyckas hålla denominella löneökriirigarna fillbaka kan situationen för den svenska ekonominpåtagligt förbättras . Utskottetmeriar att arbete åt alla måste vara deri främsta uppgiften för den ekonomiskapolitiken. Det allt överskuggande hotet mot en rimlig fördelning av vårvälfärd är en stor och okontrollerad arbetslöshet. Den ekonomiska politikenmåste därför stabilisera ekonomin, minska överhettningen och inflationen. Denutlandskonkurrerande sektom måste stärkas och de produktiva investeringarnastimuleras. Destabiliseringspoliliska åtgärderna måste kombineras med mer långsiktigtverkande åtgärder för att öka utbudet av arbetskraft och befrämja denekonomiska tillväxten. Denskatteomläggning varom förslag nu har lagts på bord kommer attstimulera arbete och sparande. Det råder ingel tvivel om att den om- 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. fattande skattereformenredan nästa år bidrar till en bättre tillväxt genom ökat utbud av arbetskraft,högre sparande och effektivare resursanvändning. ger reformen ettkraftigt tillskott till hushållens köpkraft . Det kommer i och för sig aftmedföra betydande stabiliseringspolitiska problem om lönerna fortsätter attöka. Men genom skattereformen blir det möjligt att utan någon större löneökninguppnå en viss ökning av realinkomsterna. Detär vidare väsentligt att fullfölja planerna på ett kommunalt skattestopp föraft värna om skattereformens positiva effekter Insatserna för en förbättradproduktivitet i både den privata och den offentliga sektom måste förstärkas.Arbetsmarknadspolitiken måste utvecklas i riktning mot utbudsstimulerande ochtillväxtbefrämjande åtgärder. Regeringenuttalar i sina propositioner att budgetpolitiken alltjämt måste vara mycketrestriktiv. Utskottet delar den uppfattningen och menar att regeringensprinciper väl svarar mot kravet på stramhet och fördelningspolitiska hänsyn. Regeringenaviserar också ett förslag om lagfäst sjuklön från , ochutskottet delar uppfattningen aft en lagfäst sjuklön bör införas. Utskottetställer sig också bakom regeringens förslag att utreda möjligheterna attinföra rätt för anställda att skjuta på semestern eller arbeta med fullbetalning utöver semsterlönen under en femte och sjätte semestervecka. Utskottettillstyrker också regeringens förslag att erbjuda unga balter att arbeta exempelvis i ett svenskt industriföretag. Detta bör ses somen form av utvecklingshjälp. Regeringensförslag om en höjning av skatten på alkohol och tobak har utskottets stöd.Dryckesskatten och tobaksskatten föreslås alltså höjas fro.m. den 7 maj 1990med sammanlagt 900 milj. kr Somjag inledningsvis sade behandlas i betänkandet även ett stort antal motioner omden ekonomiska politiken. Defta har berörts tidigare i debatten. Jag vill idetta sammanhang särskilt ta upp ett par frågor sade att denmoderata ekonomiska politiken inte innebär några tvära kast, utan den ärdensamma nu som Tyvärrfullföljer det tråkiga mönster som deras förslag om den ekonomiskapolitiken har följt och som vi är vana vid. Här ställs devälsituerade gruppernas intresse i förgrunden. Den som haver, honom skall vardagivet. Så kan man enkelt sammanfatta det hela. krav gäller sänktskattetryck, lindrad kapitalbeskattning, sänkt arbetsgivaravgift, sänktersättningsnivå i sjukförsäkringen, ett avskaffande av lönfagarforiderna,privatisering av statliga företag, att skattesänkningar finansieras genom attmedel dras in från kommunerna, en sänkning av ersättningsnivån iföräldraförsäkringen, osv. förslag till skattesänkningar gynnarockså de välbeställda, de som har inkomster och de som kantillgodoräkna sig en förmånligare kapitalbeskattning. Desom inte omfattas av de moderata skattesänkningarna är de svaga och utsattagrupperna i samhället, de gmpper som med full kraft drabbas av försämringarnai fråga om sjukförsäkring, föräldraförsäkring, delpensioner och andratrygghetssystem. De moderata kraven på neddragningar av medel till kommunernaskulle avsevärt försämra den service och omvårdnad Glädjande nog kan mankonstatera att moderatema med sina krav står isolerade i den politiskadiskussionen. Jagmärker atf jag får lov att fa upp annat av det som har sagts i mina replikerMen jag måste ändå , fru talman, ta upp en sak som både ochAnne berörde, nämligen hur jag skall rekommendera socialdemokraterna attrösta när det gäller pris- och hyresstoppet. AnneWibble tog upp frågan om arbetsgivarnas kompensation för sjuklöner Ufskotlethar i denna fråga endast refererat regeringens förslag. I sammanfattningen avutskottets synpunkter på s. 86 i betänkandet finns defta inte med, utan vihänvisar endast till de principer som redovisas i finansplanen. Frågan omarbetsgivarnas kompensafion för sjuklöner togs ju upp i proposition 114. På s.78 skriver vi att utskottet i samband med behandhngen avkompletleringspropositionen kommer att redovisa en förnyad beräkning avstatsbudgetens inkomster och utgifter Detta gäller således arbetsgivaravgifterna,motsvarande en åtstramning av Detta är en fråga somflera har tagit upp, men vi har alltså här att avvakta kompletteringspropositionen. Närdet gäller hyresstoppet vill jag anföra följande. Utskottet godkänner ibetänkandet att prisregleringslagen får tillämpas från den 8 februari 1990.Utskottets förslag innebär att lagens bestämmelser om prisstopp m.m. kantillämpas räknat från detta datum, dvs. t.o.m. den 7 februari1991. Somframgår av utskottets motivering är det önskvärt att ett pris- och hyresstoppkan bli kortvarigt, och detta är naturligt när det nu inte är kombinerat medett lönestopp. Regeringen har också sedan utskottet skrev detta betänkandebeslutat att pris- och hyresstoppet skall upphöra att gälla fro.m. den 12 april1990. Det vore därför naturligtvis olämpligt om nu beslutar attprisregleringslagen skall få tillämpas t.o.m. . Detär därför min uppfattning att ett sådant beslut inte bör fattas av ,och jag föreslår att kammaren avslår propositionens förslag i denna del, dvs.bil. 2 i proposition 114. Mitt förslag till hemställan under mom. 3 framgår avdet förslag som jag räknar med har delats ut till kammarens ledamöter underöverläggningen. Ibetänkandet föreslår utskottet också aft till regeringen gör etttillkännagivande som innebär möjligheter att i vissa fall överskrida stopphyran.Def är ett förslag som bostadsutskottet i ett yttrande har framfört tillfinarisufskoftef och som finansutskottet har ställt sig bakom. Jag anser attdenna möjlighet bör finnas för perioden - ochatt , som utskottet har föreslagit, bör göra ett tillkännagivande avdenna innebörd. Jag yrkar alltså att mom. 3 i hemställan får följande lydelse: Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. 3, beträffande pn5- ochhyresstopp att medanledning av prop. 1989/90:114 bil. 2 och med avslag på motionerna 1989/90:Fi44yrkande 2, 1989/90:Fi45 yrkande 2, 1989/90:Fi46 yrkande 2, 1989/90:Fi47 yrkande1, 1989/90:Fi48 yrkandena 3 och 4, 1989/90:Fi206, 1989/90:Fi209, 1989/90:Fi704yrkande 1 avslår förslaget om 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. tillämpning avprisregleringslagen (1989:978) samt som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om överskridande av stopphyra. I övrigt, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemsfällari på alla purikter och avslag på samtliga reservationer Under delta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar Anf.15 () replik: Ett inslag i anförande var en schablonar-tadnidleckriing av moderat ekonomisk politik. Jag hänvisar i detta äreride tillvad jag fidigare har sagt till företrädare som talesman för densocialdemokrafiska riksdagsgruppen. Detvar verkligen anmärkningsvärt att i denna situation gav siglill alt förklara att deri tredje vägens ekonomiska politik harvarit mycket framgångsrik. Som bevis för detta sades att arbetslösheten harraderats ut. Men har inte upptäckt att detta nu framställs somdet stora problemet och att inte minst regeringens långtidsutredning pläderarför en höjning av arbetslösheten som den erida vägeri att komma till rätta medde ekoriomiska problemeo? Vidaresades att budgetunderskottet hade blivit ett överskott. Ja, men det är dennaöverbeskattning av medborgarna som leder till den kostnadsstegring som vi hari dag. Rolarid säger att löneökningarna har varit stora och att dettaskulle vara en fördel. Men det är just detta som är problemet och som ledertill atf vi genom våra priser slås ut från deri internationella marknaden. Sanningenom vårt ekonomiska läge , av den tredje vägens ekonomiskapolitik, är att vi har den lägsta tillväxten bland , vilket viförenar med en snabbare inflation än i något sådant land. Årstakten är förnärvarande . Vihar som en följd av dessa företeelser eft växande underskott i bytesbalansen,vilket i och för sig var medveten om. Men försfår han då intesambandet och aft def är den förda pohtiken som lett fram till den situafionen?I dessa avseenden är vi mer illa ute än , särskilt om man beaktaratt läget är betydligt mycket bättre i våra konkurrentländer Jagkan sedan konstalera att med anledning av min fråga omprisstoppet i all hast har producerat ett papper som har delats ut påledamöternas bänkar Det är inte lätt atl utiäsa betydelsen av den skrivelsen.Men jag skall ge en översältriing: Med anlednirig av propositionen om prisstoppoch med hemsfällan om avslag på bl.a. den moderata motionen om avslag hemställsatt avslår förslaget om prisstopp. Krokigt var ordet! Isjälva verket ansluter sig nu fill den reservation från bl.a.moderaterna i vilken det yrkas avslag på förlängning av tillämpningstiden avprisregleringslagen. Men ändå skall det göras ett tillkännagivande omtillämpningen! Jag är infe riktigt på det klara med om detta skall gälla retroaktivtför det prisstopp som har varit, dvs. att det skall bli möjligt att retroak- tivt höja hyror förperioden fram till . Eller är detta något slags vittnesbörd om atfhär kan komma ytteriigare ingrepp? I så fall är det någonting som kommer attlocka fram tidigarelagda prishöjningar framöver Harni över huvud taget inte lärt något av att som vi hade pris-och hyresstopp här i landet steg priser och hyror mer än vad de hade gjort ? Det borde sätta några spår Manmåsle också komma ihåg att utskottets motivtext kvarstår I utskottetsbetänkande står på s. 55 att def i def nu uppkomna läget är angeläget attförväntningar av ytterligare pris- och kostnadsökningar hålls tillbaka och attnu gällande prisstopp förlängs. Man talar om att detta skall gälla till dessmari vunnit bättre klarhet om den förväntade lönekostnadsutvecklingen. Har nivunnit en sådan klarhet? Del slår i belänkandet att detta skulle ta några månader,och del står fortfarande kvar i betänkandet. Hur tänker ändrapå detta? 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. AnL 16 ()replik: Jag reagerar också mot historiebeskrivning. Del hansade var, i en kort sammanfattning, följande: Den ekonomiska politiken harvarit mycket framgångsrik, och därför är vi nu i kris. Det tror jag är mycketsvårbegripligt för de flesta normalt funtade människor Jagvill fråga om han verkligeri håller fast vid att den ekonomiskapolitiken har varit mycket framgångsrik. Hur förklarar han i så fall de problemsom finns och som ulgör skälet till att det nu har träffats enkrisuppgörelse mellan och socialdemokraterna? Om han tycker altuppgörelsen är helt onödig vore det intressant att få vela det. Detär ett faktum att vi har ett myckel bekymmersamt läge. Detta är i storutsträckning ett exakt och konkret resultat av en felaktigt förd ekonomiskpolitik. Till råga på alll har delta skett under utomordentligt gynnsamma yttreomständigheter Det har internationellt sett varit högkonjunktur under hela densocialdemokratiska regeringstiden, och del har resulterat i dagens ytterstbekymmersamma läge. är en historieskrivning som jag hoppas manar lilleftertanke. Sedanmåsle jag också ställa samma fråga som ställde: Hur kan man medanledning av en proposition i vilken del föreslås prisslopp yrka avslag påmotioner i vilka man säger nej till prissloppet och sedan komma till slutsatsenall prisstoppet skall bort? Det synes mig eri ariing ologiskt. Jagkan mycket väl förslå att politisk prestige är involverad och att det skaparprobem alt yrka bifall till en borgerlig reservation om atl ta bort prissloppet.Men jag undrar om detta ändå inte skulle vara det enklaste, . Jagnoterade all även i sitt anförande här i kammaren glömde bortdet som vi i kallar del glömda . Han berörde inte med ettord våra förslag till fördelningspolitiskt motiverade förbättringar för gamlamänniskor inom långvården, människor som står i sjukvårdsköer och familjer somhar barn med handikapp, för alt nämna några grupper Eflersom det inte nämnsnågot om detta i betänkandet eller i anförande vill jag frågavad det är för fel på dessa våra förslag. 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. Vadär det för fel på att vilja förkorta köerna på sjukhusen? Vad är det för fel påatf vilja ge möjlighet till ett eget rum på långvården för dem som vill ha det?Vad är det för fel på förslaget om att höja vårdbidraget till familjer medhandikappade barn? Vad är det för fel på förslaget att förbättra handikappanpassningeninom kollektivtrafiken? Jag skulle önska att gjorde sig mödanatt inte glömma bort det glömda och att han åtminstone berörfrågeställningen något. Anf.17 (vpk) replik: Man kan undra om och vi andra levt i när manhör honom referera till att har varit så framgångsrikt. Har hanaldrig besökt något möte eller någon arbetsplats och mött de vanliga arbetandemänniskorna som bär upp samhället? De har sett att det har blivit löne- ochinkomstklyftor och att de väletablerade i samhället har haft stora framgångar Miljöförstörelsenfortsätter, och vi har enorma regionala obalanser som skapar problem i vårekonomi. De sociala insatserna tunnas ut. Det finns fler utslagna, och vi harproblem med arbetsmiljön. Det är situationen efter detta framgångsrika 80-taloch den tredje vägens ekonomiska politik! Jagundrar om över huvud taget var med när det rika och etableradefick "gräddfilen" legaliserad av det socialdemokratiska partiet. Vii vpk har sagt att vi stöder socialdemokratema när de hävdar den fullasysselsättningen och rätt till arbete åt alla. Men vad kommer aft hända i nästamoment, i konjunkturnedgången, ? Med vilka medel skall ensocialdemokratisk regering - som traskar patrull med politik fördröjning - tillsammans med hävda den fullasysselsättningen? Detlåter fint med en förnyelse av den offentliga sektorn. Men det är kommunernasom har fått betala statens budgetunderskott. Är det detta som är förnyelsen?Är det en förnyelse att man har problem med att personalen slits ut, aft detfinns köer och andra problem i kommunerna? Är det detta som är förnyelsen? Hurvill man ha det framöver med kommunerna? Sedansäger socialdemokraterna, i ordningen vet jag inte, attbekämpningen av inflationen är det allra viktigaste. Men man säger inte ett ordom hur detta skall ske. Hur skall ni socialdemokrater - , somhär representerar socialdemokratin - bärare av arbetarrörelsens traditioner,bekämpa inflationen? Kommer det i fortsättningen att vara så att det är devanliga lönearbetande som skall hålla igen? Kanvi inte rikta uppmärksamheten på de höga vinsterna ochspekulationen? Inte minst bör vi fundera på vilka förväntningar som denkommande skatteuppgörelsen skapar och hur detta påverkar löne- och prisspiralen.Om man skall bedriva inflationsbekämpning måste man i gmnden ha en rättvisfördelningspolitik. Anf.18 () replik: verkar ganska nöjd med utvecklingen. Han verkar fångeni den centrala byråkratins sifferstatistik. har suddats ut, trots atthan bor i ett län där arbetslösheten är högre än riksgenomsnittet. Vivet att 11 län riormalt brukar ligga över riksgeriomsnittet. vidmot-svararide tidpunkt som fanns det kommuner i som hade 8 %arbetslöshet. I många kommuner finns det fortfarande ungdomsarbetslösheti . Det är något av, en myt att del råder fullsysselsättning. Jag skall erkänna att vi har lyckats mycket bra, men arbetslöshetenär inte utsuddad. RolandSundgren tog upp frågan om kommunalt skaftestopp. Det är vikfigt att kommaihåg att kommunsektorn har påförts många nya arbetsuppgifter sommotsvarar , i skattehöjning. Under samma fid har kommunalskatternaökat med 1 ;Vi tycker från sida att skaltestopp inte är riågonbra idé. Det vore bättre med överläggningar mellan regeringen och kommunerna isyfte att få till stånd frivilliga överenskommelser.