prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — AnL 79 (vpk); Nej, , vi är inte ute efler altförsöka förändra lagens målsättning, ulan vi vill göra en översyn utifrån dessintentioner Motionerna i della ärende har behandlats vid litet olikalider I vår motion om utökad rätt lill målsägandebiträde för misshandladekvinnor hänvisar vi :i\\ att vi avsätter pengar till ändamålet. Vad gäller reservation 4 kan sägas aft del är konkretafall här i som jör alt frågan om stödåtgärder lill kvinnor som utsattsför våldtäkt utomlands kommit upp lill debatt. Del har hänt all kvinnor sområkat illa ut själva har fåll slå för rällshjälpskostnaderna. Det faktum aftman har en annan rättsordning utomlands gör all del är desto viktigare all detges möjligheter för dessa kvinnor all kunna tillvarata sina rättigheter 80 (); Även om rätt när hon säger att det inte går att göra den jämförelse som vireservanter gör - jag är inte övertygad om atl hon har räll - så har delegenlligen litet med saken att göra. Vi reservanter anser atl kvinnor som harvåldtagils eller utsatts för svåra övergrepp i utlandet skall ha rätt tillordentligt slöd när de måsle hävda sin räll där. All sedan litet folkligt görajämförelsen atl den rätten till hjälp skall vara lika stor för den som harbegått ell allvarligl brott må vara ell försök all vara pedagogisk. Men del äralltså ganska ointressant att göra den jämförelsen. Saken är lika angelägen fördel. AnL 81BRITTA BJELLE (fp); Jag har redan sagl att det finns anledningalt fundera över att parallellkoppla lagstiftningen i med lagstiflningutomlands vad gäller våldtagna eller sexuellt utnyttjade kvirinor Men sommotionen och reservatiorien år utformade kan man inte säga all del finns engenomtänkt grund att stå på för att åstadkomma detta. Ni hävdar att det behövsvarken en utredning eller en översyn utan all det bara går all klippa lill ochi lagen införa olika rättigheter för målsäganden. Del går inte atl göra enparallellkoppling mellan de två fallen. Inte heller är det möjligt att röstaför er reser- Prot.1989/90:104 ,. r .u u u- . ., ,nr vallon som den ar Utformad, hur behiartansvard denan ar Utskoltsmaiori- 18april1990 .. , . ..., ;. .= , , , , ' teten skriver att valdskommissionen far se överfrågan. Den kanske hittar en Anslagtill rätts- rimlig lösning, eflersom fråganändå är ganska angelägen. Vad gäller frågan ommålsägandebiträde, som var inne på, kanjag påminna henne om all vi i justitieutskottet faktiskt har gell regeringenlill känna att vi anser det rimligt alt den som har utsatts för misshandel,våldtäkt eller annat allvarligl brott utomlands skall ha möjlighet all fåbättre slöd. Översynen har vi redan diskuterat. För den som ärintresserad finns del massor att läsa, gå igenom och jämföra med för att se hursituationen är. Vad saker och ting kostar och vad det anses finnas behov av.Det behövs ingen ulredning. Däremot kan man driva frågan i om manvill ha en förändrad syn. Men då skall man verka för en förändring, inte någonny översyn. 82 (): Trots att säger atl del äromöjligt atl rösta pä reservation 4 tänker jag göra del. Jag anser nämligen altden sak som las upp där är avsevärt viktigare än byråkratiskaförsök till undanflykt, varför man skall rösta pä reservationen. AnL 83 (): Jag måste säga till atl jag intekan låta bli alt ifrågasätta förhållandena. sitter ju ijustitieutskottet, det utskott i riksdag som har atl se lill allrättssäkerheten fungerar och all lagstiftningen är räll utformad och atl vislår vakt om den. Inför andra utskott borde vi egentligen hävda attlagstiftningens utformning och konsekvenser är viktiga för elt rätlssäkertsamhälle. Det borde vara A och O, åtminstone om man sitter ijustitieutskottel. AnL 84 (): Om man är övertygad om en sak och vet exaktalt man har kommit lill rätt ståndpunkt, behöver man inte utreda. Atl utreda ären svensk sjukdom som vi skall försöka bota oss själva ifrån i någon mån. Detskulle både rättssäkerhet och människor tjäna på. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under17§.) 13 § Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1989/90:UU17 Godkännande av Förentanationernas fakultativa protokoll om avskaffande av dödsstraff. Tredje vice talmannen konstaterade atl ingen talare varanmäld. (Beslut fattades under 17§.) Föredrogs näringsutskoltets betänkande Kreditupplysnings- 1989/90:NU34Kreditupplysningslagen. '" 85 PER (); betänkande 34 gäller eftärende om kre-dilupplysningslagen som har varit uppe till debatt under en långföljd av år Skälet härtill är kanske inte så konstigt. Det är en naturligkonflikt mellan kravet på integritet för enskilda människor och behovet ochmöjligheten att få säker och god kreditupplysning. Vi tycker från reservanternas sida i defta betänkande nog har gått för långt i den här lagen. Vi har fått vad man närmasl kankalla ell onödigt missbruk, där kreditupplysning tas på alltför många personerVi har i elt fall som vi har diskuterat exempelvis funnit att när enchefstjänsteman på ett kommunalt bolag ville ha kreditkort hos OK, tog mankreditupplysning på samtliga styrelseledamöter måste sägas vara direktobefogat. Vi tycker därför att det bör finnas någon form av inskränkningar ilagande av dessa kreditupplysningar Man skall försöka begränsa dekreditupplysningar som las på näringsidkare och få kraven all mera likna demsom ställs på personupplysningar. Detsamma gäller reservation 2. Vi lycker atlbeslällaruppgiflen, som skickas till personer som det har tagitskreditupplysning på, också skall skickas till näringsidkare. ärdel så, all har del lagils kreditupplysning på en näringsidkare eller någonsom har intresse i bolaget får vederbörande ingen beställaruppgift. Man anseratl beställaren skulle vara rädd atl ta en kreditupplysning på näringsidkare.Vi tycker all det är ett onödigt krav. Vi lycker i stället aft man skalllikabehandla näringsidkare med övriga personer och atl näringsidkare skallkunna åtnjuta samma skydd när del gäller integritet och därmed få tillgång tillvem som har begärt kreditupplysning. De krav pä kreditupplysning som kanställas på företag eller näringsidkare kan myckel enkelt tillgodoses ändå. Jaglycker inte heller man har anledning atl vara rädd därför alt man har tagit enkreditupplysning. Man bör slå för att ha gjort det. I likhet ber jag därmed attfå yrka bifall till reservationerna 1 och 2. AnL 86 (): Såsom kreditupplysningslagen fungerarhar jag som privatperson eller företagare rätt alt vända mig till ettkreditupplysnirigsföre-tag och där begära upplysning om den person som jag villtesta kreditvärdigheten hos. Denna person får då frånkreditupplysningsförelaget ett meddelande om, vilket han också har rätt till,atl det har begärts kreditupplysning om honom. Han har också rätt att få vetavem som har begärt denna kreditupplysning och får även meddelande om detta. När det gäller näringsidkare är situalionen någolannorlunda. Näringsid kare har rätt alt få veta alt någon har begärt kreditupplysning om honom, 71 Prot,1989/90:104 men hanhar inte rätt enligt lagen atl veta vem som har begärt kreditupplysning. Till problematiken hör också, herr lalman, att somnäringsidkare räknas inte bara den som driver företag eller är ägare till eltförelag eller på annat sätt har ekonomiska intressen i del, utan ocksåstyrelseledamöter i bolaget. Om jag således är arbelsiagarrepresentanl istyrelsen, vald av en facklig organisation, räknas jag likväl somnäringsidkare. På samma sätt förhåller det sig om jag är politisk vald i eltkommunalt bolag. Då har jag inte rätt atl få vela vem som har begärt upplysningom mig. Jag får veta att det har begärts upplysning om mig, men jag får alltsåinte vela vem som har gjort det. Dessutom sker detta medautomatik, dvs. om någon begär en kreditupplysning pä elt aktiebolag eller ettföretag följer automatiskt kreditupplysning om bolagets styrelseledamöter är fackligt förtroendevald i ett bolags styrelse kan det alltså hända atlvarje gång kreditvärdighelen skall testas hos det företag hos vilket jag äranställd, kommer man också att begära kreditupplysning om mig, men jag fårinte vela vem som gjort del. Motivet till alt man inte vill skilja på de olikapersonerna, dvs. den som är vald av sin egen fackliga organisation ellerkommunalt eller pä annat sätt och den som har ekonomiska intressen i företag,är atl della skulle vara svårt administrativt. Del får inte vara så altmänniskans integritet får hänga pä huruvida administrationen klarar av atlskilja ut den ena personen från den andra. Vi tycker atl det är orimligt ochibland får helt orimliga konsekvenser. Ofta begärs dessutom kreditupplysning om en persori mångagånger Öm någon, olika företag eller personer, begär kreditupplysning om miggång på gång, kan det leda till alt man gör en annan bedömning än man eljestskulle ha gjort vid bedömning av min kreditvärdighet. Även om jag inte harnågra anmärkningar kan blott det förhållandet att man ofta begärt kreditupplysningpå mig vara hämmande i mina affärskontakter. Vi tycker all detta är fel. Vi har därför i den gemensammareservationen tagit avstånd från detta och menar atl kreditupplysningslagen pådenna punkt bör ändras. Över huvud tagel anser vi atl det är fel atlnäringsidkare, även äkta sådana, dvs. de som verkligen är delägare eller harekonomiska intressen i företagel, inte skall få upplysning om vem som harbegärt kreditupplysning om dem. Vi menar all del inte är något motiv altrelationerna mellan den som har begärt kreditupplysningen och den som har fållden kanske skulle försämras och att det kanske skulle vara hämmande för braaffärskontakter. Driver jag en företagsverksamhet är jag medveten om att detemellanåt måste begäras kreditupplysning om mig och milt företag. Det kan jagrimligen inte anse vara något besvärande i förhållandel lill den som begårkreditupplysningen. Vi anser atl lagen bör ändras på den här punkten, och jagyrkar därför bifall lill reservationerna 1 och 2, fogade lill betänkandet. AnL 87INGA-BRITT (); I detta betänkande behandlar vi två motionerfrån allmänna motionstiden. Vi känner väl igen motionerna och reservationernafrån tidigare diskussioner i detta ärende frän och . Den förstareservationen handlar om avgränsningen av kategorin närings- idkare, någotsom vi diskuterade ingående vid förra tillfället. Vårt ställningstagandeföregicks då av ett omfattande remissarbete. Med det remissarbetet som underlagkom vi fram till alt det var en orimlig begäran som motionärerna framförde,och det har inte framkommit någonting som har givit utskottet anledning altändra på den uppfattningen. Den andra reservationen behandlar rätten för näringsidkarealt få besläl-laruppgiflerna. Inte heller i den frågan har det tillkommit någolnytt som i sak skulle ge oss anledning att ändra uppfattning i frågan. Vad vikan konstatera och som också står i utskottets betänkande är attdatainspektionen nu försöker få fram en lösning på hur man skall kunna andra ikreditupplysningarna så atl del framgår i vad mån beställningen har gälltvederbörande i hans egenskap av näringsidkare i lagens mening. I denna fråga rör del sig helt klart om två i och för siglegitima intressen som slår emot varandra, två intressen som kanske kan varalika siarka. Från utskottsmajoriletens sida menar vi atl det nuvarande systemetär det bäsla. Jag kan inte inse all det skulle vara någontingmärkvärdigt om jag som ordförande för i , ett aktiebolag,ibland utsätts för förfrågningar om min kreditvärdighet. Del kan ju vara så alljag pä andra sätt har möjligheter och intressen som kan påverka ellställningstagande. Delta gäller ju också för de fackliga representanterna. Jagfinner inte delta så märkvärdigt som gör, och jag kan inteheller påstå alt jag har upplevt något obehag av del. Jag yrkar avslag på reservationerna ochbifall till hemställan i näringsutskoltets betänkande nr 34. AnL 88 (); Det är naturligtvis ingel problem alt någonbegär kreditupplysning pä mig. Det kan man göra oavsett om jag sitter iStadsteaterns styrelse eller inte. Det kan man göra på mig som privalpersori.Del problem jag har velal peka att jag som styrelsemedlem inte får velavem som har begärt upplysningen. Och jag kan garantera atl del känns ytterstfrustrerande atl det skall behöva vara på det viset när man har blivit utsattför delta . Om man begär upplysning pä mig, har det inte heller förmig någon större betydelse om jag sitter i ett kommunalt bolags styrelse ellerinte. Problemet är atl del måste ske i smyg, såsom del gör. Jag är ganska övertygad om,, att vi nog i grund och botlen är rätt överens om delta.Jag hoppas alt vi när den här frågan kommer tillbaka - fördel gör den väl - skall kunna föra en aririan diskussion om det faktum atl delligger någol orimligt i att jag som arbelsiagarrepresentanl eller kommunaltvald representant i en styrelse inte skall ha samma integriletsskydd som andraprivatpersoner i samhället. Det är ju del det handlar om. Del är inte bara ettpraktiskt problem, utan del är en principfråga i allra högsta grad. AnL 89 PERWESTERBERG (m); Samma remissarbete som åberopa för avslag vill jag åberopa för tillstyrkan av reservationerna.Jag tycker inte alt det är märkvärdigt om man begär en kreditupplysning på migeller någon annan, mendet är faktiskt obehagligt med kreditupplysningar när man inte vet vem sombegär dem. Jag tycker aldrig all det är behagligt när någon snokar i mittprivatliv, men jag kan acceptera del om de gör det utifrån strikt affärsmässigagrunder Och om man får beslällaruppgiflen kan man se om delta är fallet. Vad vi reservanter vänder oss emot är att näringsidkaresom personer pekas ut, särbehandlas och får elt sämre integriletsskydd änandra personer i samhället. Del är del som vi inte kan acceplera, och vi kaninte finna rimliga motiv för alt vi skall behöva acceplera det i framliden. AnL 90 (): att ha hela högen med remisshandlingarmed mig här i kammaren, vill jag påminna om all del påpekades från flera hållatt det i vissa fall kunde vara så all en affär gick i stöpet därför atl detkom fram all man hade begärt kreditupplysningar Eflersom de fackliga organisationerna vill jag nämna atl TCO påpekade all entjänsteman som söker jobb på ett mindre företag och vill ta kreditupplysningpå det företagel innan han flyttar till jobbet utsätter sig för en påtagligrisk att över huvud laget inte komma i fråga för anställningen. Det är som jag sade tidigare, två olika legitima intressensom här slår emot varandra. Och vi i utskoltsmajorileten.står fortfarande kvarvid den uppfattning vi har haft sedan vi 1980 fattade beslut i frågan. AnL 91 PER (); Argumentet all en affär gick i stöpet har jaghört de senaste 1015 åreri just i samma fråga. Jag vet alt denna fråga äromstridd även i småförelagarkrelsar Jag har dock mycket svårt atl förstå atldetta verkligen skulle kunna vara ett reellt argument. Den affär som går istöpet därför atl man vill se atl den man gör affären med är kreditvärdig, denaffären tror jag inte är särskilt seriös. Att man åberopar någon typ avsvepskäl är nog en ursäkt för att man inte vill göra affären. Annarshade man ju med ganska enkla medel kunnat få denna kreditupplysning utan atlbehöva avslöja sig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under17 S.) 15 § Parti- och detaljhandel Föredrogs näringsutskotlels betänkande 1989/90;NU36 Parti-och detaljhandel. 92GUDRUN (); Vi har att behandla ett belänkande omparti- och detaljhandel. Det skulle väl vara överflödigt atl försöka tala omför kammaren hur viktig detaljhandeln är. Jag hoppas atl alla är medvetna omhur viktig länken är mellanproduktion och konsumtion och atl del just är detaljhandeln som är den del somförst får signalerna mellan konsument och producent. Detaljhandeln skall präglas av mångfald. Det är mycketviktigt all vi skapar sådana förutsättningar all vi får en detaljhandel somhar en mångfald och en diversifierad struktur Detaljhandeln skall också styras av köpvalel. Politikeroch myndigheler skall inte vara med och bestämma och styra hur handeln skalletablera sig, utan det är mycket viktigt atl del är köpvalel, konsumenten, sombestämmer hur handeln skall se ut. Vad det är för sorts affärer, vad det skallvara för sortiment, vad det skall vara för service, hur strukturen över huvudlaget skall se ut avgör konsumenterna och kunderna. Det är tillströmningen ochintresset från kundernas sida som präglar detta. Del är också viktigt all handeln utvecklas så all detskapas nya affärsidéer och atl del tas nya fräscha initiativ. Detta är ocksåviktigt för konkurrensen. En fri konkurrens är a och o för alt skapa mångfaldoch en bra detaljhandels-struktur I della belänkande behandlas förslag om all tillsätta enutredning som skall arbeta med handelns struktur Vi i folkparliel och moderatasamlingspartiet anser inte alt del skall lillsällas en ny ulredning. Vi lyckerall det är handelns uppgift all forma en struktur tillsammans medkonsumenterna. Det är en uppgift för politikerna atl på olika säll skapaförutsättningar för en fri elablering och näringsfrihet. Däremot skallpolitiker inte lägga sig i och styra varje elablering. Vi har många olikaexempel på där så har skett på ett myckel olyckligt säll. Jag kan inte låta bli alt i dagens debatt ta upp delsenasle nyhetsbrev som har utarbetats av statens pris- och konkurrensverk. Visom har hävdat all del är en för stark styrning från politikernassida har faktiskt fått rätt. I SPK;s nyhetsbrev står följande: "SPKfastslår i en rapport till konkurrenskommittén all den styrning och kontrollav handelns etableringar som kommunerna kan utöva inom ramen för del kommunalaplan- och byggmonopo-let är konkurrensbegränsande eflersom den inte medger fulletableringsfrihet. I rapporten exemplifieras en elableringspoliliksom kan förhindra eller försena nödvändiga omstruktureringar i handelnsamlidigl som den befintliga strukturen konserveras." Jag kunde inte låta bli att citera della ur nyhetsbrevet,eftersom jag anser atl del så tydligt visar atl vi som hävdat dessa åsikter nuhar fåll räll. Delta hävdar vi reservanter också i reservation nr 1 lill deltabetänkande. Sedan lill en hell annan fråga som behandlas litet längrefram i betänkandet, nämligen landsbygdsbutiker Det är naturligtvis inte bara istorstäder städer och centralorter som det är viktigt alt man har en fungerandedetaljhandel. Del är också viktigt atl vi har landsorlsbuliker som kan levaoch är livskraftiga och lönsamma. Det är viktigt atl man på delta sätt kan samla människorkring butiken och det centrum i vilket butiken ligger Det är viktigt atl mankan ordna serviceinrättningar i anslutning till butiken eller rent av i självabutiken som gör att det blir en naturlig samlingsplats där man uträttar sinaaffärer Del skall inte vara så att man måsle åka in lill en centralort för attuträtta diverse affä- t.ex.bankärenden och annat. Då kommer man också atl handla sina varor inne istaden. Det är viktigt atl man kan göra olika försök med all samlaservice i närheten av butiken och i butiken. Det finns försök med bank i butikdär banken har ett slags filial i butiken. Dessa försök har slagit mycket välul, och de är myckel omtyckta på landsbygden. Men tyvärr har bankinspektionennu utfärdat sådana regler alt dessa försök har försvårats eller tillintetgjorts.De håller på alt dö ul, eftersom det inte finns förutsättningar för ettfortsatt arbete. Del har sagts atl del skulle göras en utvärderingav dessa försök. Vi anser atl det minsta man kan begära är att en utvärderinggörs av ett försök innan man sätter stopp för del. Men det har man alltså intevelal göra. Såväl som kommer atl i motioner fortsättaall framhärda i den här frågan. Del gäller atl inte bara tala om all man skallha en god service, en levande landsbygd och att hela skall leva. Detgäller alt handla så atl det finns förutsättningar för detta. Jag yrkar bifalltill reservationerna 1, 3 och 6. AnL 93BENGT (vpk); Av det här betänkandet och av flera motionerframgår med all tydlighet att det finns ett behov av alt den marknadsstyrdaekonomin regleras av politiska beslut. De marknadsekonomiska krafternastimulerar över hela världen geografisk koncentration av en mänsklig aktivitetöver huvud tagel. Del är givet atl den ekonomiska tillväxten, åtminstone inomvissa gränser, blir större där del finns befolkningskoncentrationer. Men de somdrabbas är de som av olika skäl tvingas eller väljer alt bo kvar i icke tillväxanderegioner, och dit räknas glesbygden. Antalet dagligvarubutiker är i stort sett bara enfjärdedel av antalet , och det fortsätter atl minska.Konsumentverkets bedömning är att buliksnätet i glesbygden nu är så glest attytterligare nedläggningar kommer att medföra myckel negativa effekter för såvälhushållsekonomi som samhällsekonomi. Utgifter för länga resvägar till tätortereller köpcentra kommer med ökade energipriser att bli så stora attutflyttningen från glesbygden accelereras. kan man i tätorter haproblem med över-etablering. har dragit slutsatsen all maximibeloppetför del s.k. driftstödet lill glesbygdsbuliker och bensinstationer bör höjastill I den regionalpolitiska propositionen har regeringen nöjt sigmed atl föreslå en höjning till . från nuvarande nivå på Vifår anledning atl återkomma till detta i den regionalpolitiska debatten. I glesbygden finns också en stor oro för all den servicesom poslen och ger skall försvagas genom atl dessa verk tvingassläppa ifrån sig de lönsamma delarna lill det privata näringslivet. De lönsammabitarna kan underlätta för verken alt hålla en viss dyr service iglesbygden. I utredningen om statens ansvar när del gäller post- ochteleverksamhelen kommer kanske de värsta farhågorna att skingras, men vi vetinte vad EG-anpassningen kommer atl innebära. Om EG-anpassningen leder lill atlvissa lönsamma bitar i denna vikliga service privatiseras, kommer kravet påall verkens underskott skall finansieras med regionalpolitiska me- Prot.1989/90:104 del och med skattemedel. Franchising är en annan fråga som vi i vpk har tagit upp ien motion. Vi anser alt detta är ett område där det behöver fattas politiskabeslut för alt '"'"' °' detalj-reglera marknadsekonomin. Sedan börjanav 70-lalel har denna modell för handel förelagande vuxit kraftigt i Sverige.Enligt franchiseutredningen, SoU 1987:17, förekommer del allvarligamissförhållanden inom delta system. Allvariig kritik har också riktats motsystemet från fackligt håll. Del har främst gällt möjligheterna atl i Sverigefå den arbetsrättsliga lagstiftningen atl fungera för denna modell. Franchiseavtalen är ofta präglade av en mycket starkställning för franchi-segivaren, och franchiselagarens verksamhet regleras såhårt att ordet slavkontrakt nämns i sammanhanget. Även frän konsumenträttsligsynpunkt är systemet tvivelaktigt, eftersom det är oklart för konsumenten vemdet är han har ingått köpeavtal med. För myndigheler kan del också vara svårtatl identifiera den företagare som är franchiselagare, eflersom denna intenormall har rätt att använda sitt eget namn i sin registrerade firma. Det är möjligt atl en skiirpl lagstiftning skulle regleradenna företagsform pä elt sådanl sätt att den kan leva vidare. Någon sådanlagstiflning finns emellertid inte . Regeringen har enligt min mening haftgod tid på sig atl komma med ett sådant förslag. Vi i vpk stöder därförförslaget om elt förbud mot franchising. Jag yrkar härmed bifall till reservation nr 7. 94 () replik; Det är kanske litet djärvt av säga att det är marknadsekonomin som är det ekonomiska system som skaparstora koncentrationer. Del gör han efter vad vi har fåll bevittna i helaÖsteuropa, där de verkligt stora planstyrda ekonomierna har visat sinoduglighet i full dager Bengl talar dessutom om EG-anpassningen. Det vorebättre om intresserade sig litet mer för affärerna ute pålandsbygden. kämpar landsbygdsbutikerna för livet och för atl behålla enlönsamhet som det går alt försörja sig på. Förslaget om att fortsätta medförsök med olika serviceinrättningar i anslutning till och i butik, som t.ex.bank i butik, borde vara något som passar mycket bra för dem som lalar omdecentralisering och som vill slå vakt om landsbygden och de enskildamänniskorna. Jag kan inte förslå varför vpk inte har stött reservationnr 6 till detta betänkande.