prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — I denidéskissen finns många formuleringar som kunde vara direkt hämtade ur denmoderata partimoliorien. Jag konstaterar, , att närsocialdemokraterna försöker finna nya lösningar, är det de modeller som framförallt vi moderater har tillhandahållit i våra motioner som kan bilda modell ochge idéer Nutalar Hulterström plötsligt sig varm för ett minskat poliiikerstyre. Han sägeratt,det är viktigt att skilja på rollerna som konsumentförelrädare, finansiäroch vårdproducent. Sjukhusen skall bli mer självständiga och myckel väl kunnadrivas som aktiebolag. På en fråga vid den presskonferens som ägde rum i svarar Hulterström t.o.m. att detta i förlängningen kan innebära heltfristående sjukhus med andra ägare än landstingen. Detta är privatisering, , efler de riktlinjeroch modeller som vi moderater pläderar för De pragmatiska socialdemokraterna,som sitter ute i verkligheten, tar fasta på vad vi säger Men här får vi höra endogmatisk och rigid nejsägande socialistisk politiker, som fortsätier alt köraalll djupare i de hjulspår som har lett fram till dagens köproblematik. talade också om . Hela utskottet skallåka dit för att studera den allmänna sjukvårdsförsäkring som manhar där, ungefär som i . Det är vi som skall åka dit och lyssna. AnL 30 () replik; upphöll sig myckel vid problemställningenprivat och offentligt, och just i fråga om det privata och det offentligamåsle del gälla ett både-och, inte ell antingen-eller Det är viktigt attbyråkratiska hinder inte slår i vägen för olika metoder alt förverkliga desociala mål som man ställer upp och som man ofta är överens om. Här har sedan gammalt funnits en socialdemokratiskttröghet när del gäller viljan att släppa fram alternativ och att utnyttjaresurser som finns. Det är det man är kritisk mot. Del har börjat skönjas en förändringi den socialdemokratiska inställningen, men det har tagit onödigt lång lid.Socialdemokraternas position är inte längre sådan atl partiet kan ståhindrande i vägen för alternativ. Den parlamentariska svaghet somsocialdemokraterna upplever kanske ändå kan ha det goda med sigatt det sega motståndet mol olika alternativ i både vård och omsorg kanomprövas. betonade också att man måste söka nya vägar I betänkandet hänvisas lill del svar som om statsbidrag till personalkooperaliva daghem, och del varett steg i rätt riktning - det är ett krav som vi i har drivit imånga år Men del var inte så länge sedan som också det var tabu, liksom atlföräldrakooperativ skulle fä statsbidrag. Atl gå så här sleg för steg är bättreän atl förbjuda eller alt säga nej. men den enda rätta vägen vore egentligenatt låta de alternativ som uppfyller grundläggande kvalitetskrav fåstatsbidrag. Då frigörs också stora resurser. sade vidare atl vi har lyckats med att ta handom våra äldre. Jag nämnde i mitt anförande ett exempel på resursslöseri på delområdet, nämligen det sedan alltför länge och inte minsl aktivaarbetet med all lägga ned alll vad institutioner heter och i synnerhetålderdomshem. På del sättet gick vi miste om många mycket väl fungerande hem,hem som dessutom hade kunnat göras mycket bättre och då hade kunnat varaalternativ till en nedläggning. I så fall hade situationen varit en annan änden nuvarande. Valfriheten minskades också genom det sättet all arbelafrån socialdemokratiskt håll. Socialpohtik - inriktning och anslag 31DANIEL TARSCHYS (fp) replik; har tydligeri vunnitEuropamästerskapen i hälsa och välbefinnande. På prispallen står Bo Holmbergoch myser Jag unnar honom Socialpohtik - inriktning och anslag gärnastolthet över denna guldmedalj, men jag skulle tillönska honom litet mer avotålighet över de svåra brister som dröjer kvar i vårt samhälle. Vi har ändå i landet tiotusentals senildementa som intehar adekvat bostad och omvårdnad. Vi har kanske 90 000 barn i kön tillbarnomsorg. Vi har köer till livsviktiga eller välbefinnandeviktigaoperationer, och de köerna förkortas inte. Vi har en ungdomsvård och enmissbrukarvård med slora platsbrister, med oförmåga atl ta hand om ungdomar somfar verkligt illa och om missbrukare som i vissa fall riskerar atl dö. Vi har i detta välfärdssamhälle enorma brister, som vi medkraft måste bearbeta. Och jag lycker då, , att del vore bra omstoltheten kunde blandas med litet mer av otålighet inför samhällets brister ställde en fråga om hur tänker sigförnyelsen av de sociala tjänsterna. Vi har sagt alt vi bl.a. tror på enförnyelse inom den offentliga sektorn, på en ny anda inom den offentliga sektorn.Bo Holmberg trodde sig vara i kyrkan när han hörde ordet "anda", menjag tror att det också i mera världsliga sammanhang faktiskt går all blåsa inen ny vitalitet och en ny livskraft i strukturer som förefallerförstelnade. Jag tror all vi måsle släppa fram mer av initiativkraft från deanställda och tillåta fler varianter äri vad vi gör . Vi vill också se eri förnyelse utifrån, ett fritt spelrumför olika typer av privata initiativ. Det är inte bara de fyraverksamhetsformer som räknar upp som slår lill buds. Del finnsockså - och det tycker jag inte atl socialdemokraterna har besinnat - enmöjlighet all kombinera offentlig finansiering med privat produktion. På delsättet kan man försvara både solidariteten och förnyelsekraften och utvecklade sociala tjänsterna på ett sätt som leder till atl det blir bättre både förkonsumenterna - medborgarna -och för personalen, som får mer stimulerande ochintressanta arbetsuppgifter. talade i sitt anförande mycket om yta och djup.Om jag förslod det rätt, låg ytan i och djupet i . Jag ärmedveten om alt vi har olika sociala villkor i olika delar av landet. Men i denytliga del av som ligger i och övriga storstadsregioner bortrots allt någon tredjedel av landets befolkning. Och här finns mycket svårabrister i del sociala trygghetssystemet. AnL 32GUDRUN (vpk) replik: Jag skulle vilja la upp några saker i BoHolmbergs anförande. Del första gäller EG-frågan. Del är enligt min mening braatt vi fick denna belysning av hur stark den svenska socialpolitiken slår iförhållande lill t.ex. . Det som är unikt med den svenska ochnordiska socialpolitiken är jusl alt den är skattefinansierad och att den haren klar fördelningspolitisk inriktning. En fråga som oroar mig mycket är vilka effekterharmoniseringen till EG och framför allt ett eventuellt medlemskap i kommeratl få för den svenska socialpolitiken. Vilka kommer effekterna att bli av attvi harmoniserar vår skattepolitik med EG:s, av atl vi går ifrån eninkomstbeskattning och en progressivitet i beskattningen och i stället i högregrad går över till sådana punktbeskaltningar som förekommer inom EG? I har man räknat ut alt statsirikomslerna pådetta område minskar med I har man räknat ut alldel blir fråga om Jag skulle vilja veta vad man har räknatut atl del kommer alt innebära för del alt vi harmoniserar vår momsmed . Vad kommer del atl innebära i form av minskade skatteinkomster,och var skall detta tas? I är del just på socialpolitikens område somman har gjort nedskärningar och begränsningar Och della har i sin lur öppnatför jusl den privatisering som och jag är överens om inte för medsig en kvalitetsutveckling. Jag skulle mycket gärna vilja ha en kommentar tilldetta. Om inte kan ge mig en kommentar, vill jag gärna att IngelaThalén kommenterar frågan om EG och effekterna för socialpolitiken. Sedan lill frågan om yta och djup, om huruvida det är engenerell kris eller inte. Jag har arbetat inom den kommunala i20 år Jag har arbetat i och i , jag har arbetat ilandsbygdskommun och i storstadskommun. Jag har under dessa sett engradvis försämring av den sociala välfärdspolitiken. Jag har sett hur mangradvis har gått ifrån elt entusiastiskt 70-tal, då man verkligen satsade påförebyggande verksamhet, på ett samhällsarbete, på att människor skulle varamed i grannskapsarbete, osv. Det fanns då inom den sociala sektorn enentusiasm, en entusiasm som har förbytls i ett mycket krasst ekonomiskttänkande. Nedskärningspolitiken inom del sociala området drabbar nufamiljepoliliken, barnomsor-geri, urigdomspoliliken, missbruksvården, osv.Motivationsarbele är det inte tal om. Vi har tidigare här i kammarendiskuterat effekterna för missbruksvård och behandlingsvård över huvud taget. Detta är en politik som har pågått , ochresultatet har blivit de brister vi har . Dessa brister finns över helalandet, och dem måste vi göra någonting åt. Vi kan inte jämföra med någonfing sämrebara för atl få detta att framstå som bättre. Vi måste i slället göranågonting ål defta. Om socialdemokraterna vill slå vakt om en generellvälfärdspolilik och dessutom utveckla den, driv då inte en ekonomisk politiksom går åt precis motsatt håll. Begränsa inte genom skatlestopp kommunernasmöjligheter För inte en skattepolitik som innebär atl man lar ifrån kommunernamöjligheterna alt bedriva denna välfärdspolitik. Socialpolhik - inriktning och anslag AriL 33 () replik: Jag hade i går eridebatt med kommuriikatiorismiriisler , och jag frågade då omhan kunde ta ansvar för den försämring av malmöbornas hälsa som en bro överÖresund med åtföljande miljöförstöring skulle förorsaka. Jag vill därför nufråga ; Om nu socialdemokraterna värnar om invånares hälsa,vill då vara snäll och hjälpa mig alt se till atl denbilkoncentration i som skulle bli följden av en bro över intekommer lill stånd? 34 BOHOLMBERG (s) replik; Jag konstaterar att jag inte fick något svarfrån på de frågor jag ställde om på vilka fakta moderalernabygger sin kritik och sitt avancerade privatiseringsallerrialiv. 1989/90:100 4 april1990 Socialpolitik- inriktning och anslag Jaghörde att hade deltagit i en diskussion. Hanbrukar ju tycka om alternativa lösningar Han kommenterade moderaternasalternativ med sjukvårdsförsäkring och vårdcheck med alt det skulle bli enekonomisk katastrof för . har nämligen inte lagt in någonbudgetkontroll i sitt alternativ,och denna modell kan därmed få dra i väg hursom helst, utan att staten har en chans all kontrollera den. Visstkan vi tvista om vem som är mer rigid, eller jag. Jagkoncentrerade mitt inledningsanförande till att belysa principer i alternativen,men jag hade också kunnat hålla ett lika långt tal om hur jag har försökt attutveckla socialdemokratin, om hur jag har försökt förnya och stå för alternativ.Arbetel med detta kommer också att fortsätta. Jagkan också stilla oro med atl säga alt del även hos mig finns enväldig otålighet vad gäller atl göra förbättringar Det finns också inomsocialdemokratin en otålighet. Åven jag skulle för egen del önska att del hadegått snabbare framåt när det gäller initiativ, alternativ, valfrihet ochmångfald. Verkligheten är jobbig. Men det finns en otålighet. Denviktiga förändringen i socialdemokraternas välfärdspolitik i kommuner ochlandsting är atl man i mycket större utsträckning nu sätter medborgarperspeklivetfrämst i stället för myndighetsperspektivet. Fyrkantigheten i byråkratinersätts, och man utgår från medborgarperspeklivet. Det är en mycket viktigförändring inom socialdemokratin. Jagvill slutligen fill säga att köerna till operationer inte ökarKön lill gråstarrsoperation minskade från 10 000 personer till 7 200 och tillhöftledsoperation från 5 000 personer och till 4 100 Antalethjärtoperationer har 1981-1991 ökat från 500 till 6 000. 35 ()replik: Jag vill återigen lill säga alt jag har pekat på deköproblem som vi har . Del har t.o.m. gått så lårigl att människor avliderinnan de får sin operation eller att någon mister sin syn innan han kommer ändafram i kön. Så är situalionen . Depolitiker som arbetar i kommuner och landsting har den här verkligheten klarför sig. Det är därför naturligt atl de söker andra lösningar. Jag har pekat pådel initiativ som har tagits i , där moderater och socialdemokraternu uppenbarligen drar åt samma håll. Jagkan nämna att de moderata landstingsråden i , mot bakgrund av SvenHulterströms uttalande för massmedia, nu har bjudit in de socialdemokratiskalandstingsråden. Dessa har tackat ja, . De har anledning alt göradetta, eftersom de har sett att det finns förutsättningar att diskutera sigfram till nya system och andra former som bygger på systemförändringar ochprivatiseringar Detär positivt att det finns sådana socialdemokrater ute i verkligheten som vågarhöja sig över den vanliga demagogiska nivån för att försöka lösa konkretaproblem. De vill, liksom vi moderater att människor skall kunna välja mellanolika sjukhus och regioner. De vill öka konkurrensen och göra allt vad de kanför att åstadkomma en ökad effektivitet. Canadaoch , men även andra länder, har försäkringssystem som del ligger ivårt intresse alt studera. har ett väsentligt lägre skal- leutlag men redovisar enväsentligt bättre kvalitetsnivå och mindre köer. Delta om något bekräftar delvi moderater har sagt om att elt skyhögt skatteuttag icke är någon som helstgaranti när det gäller att slå vakt om välfärden. Del är tvärtom dess motsats. BoHolmberg fick alldeles beröm av kommunisten för atl hanattackerade privatiseringarna och försvarade monopolet. Jag noterar atl BoHolmberg fortfarande står på fundamentalisternas försvarsbarrikad och vägraratt se atl det finns andra lösningar som kan leda fram till en bättre hälso-och sjukvård. 1989/90:100 4 april1990 Socialpolhik- inriktning och anslag 36 () replik; Vi har köer till praktiskt tagel allfing i från förlossningartill obduktioner Vad gäller obduktioner kommer vi här i kammaren om en stundatl fatta beslut, som jag hoppas får ett positivt resultat och minskar köernatill obduktioner BoHolmberg var inne på köerna till operationer Jag har här i handensocialstyrelsens senaste redovisning av köerna inom sjukvården. Beträffandekranskärlskirurgiska ingrepp, som är synnerligen viktiga, eftersom de kan varalivsavgörande, konstaleras alt anlalel patienter i kö var 2 000.Den senaste uppgiften är atl det finns 2 600 på väntelista.Beträffande köer till andra operationer finns del såväl mindre minskningar sommindre ökningar Totalt sett tror jag att man kan säga att vi haft ett relativtstabilt köläge Dettaär fullkomligt oacceptabelt. Vi skall inte behöva ha några köer alls inomsjukvården annat än rent rutinmässiga. Vi skall ha en sjukvård som kan la handom oss när vi är sjuka. Vi skall ha en barnomsorg som har platser när delbehövs och en äldreomsorg där det finns adekvat vård för alla. Vi skall ha denambitionen alt täcka den efterfrågan som medborgarna har Vi skall förvandla,och på den punkten vill jag instämma i ambitioner men gå någollängre, människor i detta land från undersåtar till medborgare ochkorisumeriter De skall inte bara vara konsumenter som kan delta ibrukarmedverkan, utan de skall kunna utöva makt och inflytande i kraft av atlde har den reella bestämmanderätten över de sociala tjänsterna. Vimåsle alltmer se till att människor blir fullmyndiga och själva kan bestämmainriktriingeri på de sociala prestationerna. För att nå det målet är detviktigt alt bryta med det offentliga monopoltänkandet och tillåta mer av alternativoch fri förnyelse inom den sociala sektorn. Anf.37 () replik: tog som exempel på att alla kommuner inteskulle vara i kris. Men det är kris för väldigt mmiga människor i många av vårtlands kommuner Jagkan som ett exempel nämna kommun. Där är det förhållandevis mångamänniskor som får socialbidrag, det finns en hög andel äldre för vilkaäldreomsorgen inte fungerar, och det finns ett otillräckligt antal barnomsorgsplatserMycket av detta beror på att socialdemokraterna år , årtionde efterårtionde, har betackat sig för utmärkta alternafiv. Socialpolitik - inriktning och anslag årprimärvården myckel dåligt utbyggd. Ändå har det i varit en socialdemokratiskmajoritet i belydligl mer än 60 år gjorde sociala kommitté eltstudiebesök på daghemmet i . Det är ett daghem som drivs med enspeciell pedagogisk inriktning. har man äntligen gått med på enförsöksverksamhet, vilket vi har motionerat om år här i riksdagen.Men socialdemokraterna strävade länge emot, och de riktade stark kritik mot dentyp av daghem som jusl Arken representerar . Varför inte arbela positivt för ett sådanl alternativ?Detta är ett mycket intressant initiativ, och både personal och föräldrartycker atl det är utomordentligt bra. Vad är det som driver ert motstånd molsådana initiativ? 38 () replik: Jag fick inget svar på min fråga till BoHolmberg om kontra malmöbornas hälsa. Jag ställer den därför omigen. När vi nu kan förebygga sjukdom hos den del av befolkningen som enligtSpri har den högsta sjukfrekvensen i , varför utför vi inte då denförebyg-garide handling som krävs? Detta är förebyggande vård i praktiken. AnL 39 (vpk) replik; Jag vill ta tillfället i akt atl utveckla denfråga jag sist ställde lill . Det vore mycket bra om jag fick eltsvar på den. Socialdemokraterna säger all de vill slå vakt om en generellvälfärdspolitik som bygger på jämlikhet, rättvisa och solidaritet - och där ärvi överens, om det förverkligas i praktiken -, och har också saglsig vilja slå vakt om en sådan politik. Varför driver socialdemokraterna enekonomisk politik som får precis motsatta effekter?. Varför driver man enpolitik som innebär indragningar för kommuner och landsting och omöjliggör bedriver en social välfärdspolitik? Varför kommer man med förslag om skaltestopp förkommuner och landsting, när man samlidigl lägger på nya uppgifter och vi servilka eftersatta behov som måste tillfredsställas? Varför gårsocialdemokraterna ihop med om en skattereform som innebär eninkomstomfördelning från de inkomstsvaga i samhället lill de inkomslslarka?Varför bedriver man en ekonomisk politik i förhållande lill utlandet som göralt företagen investerar utomlands i stället för i ? En mängd beslut som fattades under1980-talet innebär att vi har svårt atl finansiera den socialavälfärdspolitik som säger sig vilja ha. Del är någonting som intestämmer, anser jag. AnL 40 BOHOLMBERG (s) repHk; Jag vill säga till att jag intekänner mig ensam när jag blir utpekad för att vara fundamentalist. Jag är dåtillsammans med , vpk, och i denna kammare. Detär bara och moderalerna som vill gå så långt i privafiseringen avsjukvården. Ni är ensamma. Det förslag som diskuteras om alt primärvården iDalarna och skall köpa tjänster från sjukhusen är något annat änmoderaternas priva- tiseringsallernaliv.Detta är inom ramen för del "förskräckliga" monopolet. Idén kom för15-20 år sedan från en konsult vid namn Svalländer Förslaget har inteutvecklats på dessa år, men visst går det all pröva. Men del är inte detsammasom del moderata privaliseringsalternalivel. Jag vet att det har varit en trög process inomsocialdemokratin all arbela med t.ex. kooperativa alternativ, jag hävdar att i vår ideologi ligger också alt använda kooperationen. Detär många inom vårt parti som har varit pådrivande när del gäller att få framalternativ och alt ta till vara det engagemarig som finns i befolkningen. Det är viktigt med en sådan förändring i vår inställning tillvälfärdssamhället i ett läge där alla har fått utbildning och kan ta ellansvar på elt hell annal sätt än när byggde upp detta samhälle.Jag tillhör dem som anser på att människorna på ett annal säll än tidigaremåste få växa på bekostnad av byråkrati och fyrkanlighel och själva kunna laell hell annal ansvar . Jag hoppas att del arbete som görs isocialutskottet, som jag tycker är bra på många sätt, skall kunna peka ut dessabrister och vara pådrivande för en positiv utveckling. Ja, , del papper jag har här är ell årfärskare än ditt. Jag vet inte vad det är som skiljer i siffrorna. Men det fårvi anledning alt återkomma till. Jag står fast vid alt alla köer och problemmåste bekämpas. Min lanke med dagens debatt var att göra en nyansering avverkligheten och inte att gå på om all det råder en generell kris och annatelände. Jag vill säga lill all den kommunalakonsumtionen har ökat i volym i storleksordningen . Hurmånga i allmänheten tror atl den offentliga sektorn har ökat sin konsumtionmed ? Vi vill också slå vakt om de prioriterade områdena. Socialpolitik - inriktning och anslag vice talmannen anmälde alt , , och anhållit alt lill protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt lill ytterligare repliker AnL 41 PERSTENMARCK (m): Runt om i världen växer insikten om defördelar som finns i elt marknadsekonomiski system. I Öst- och Centraleuropahar människorna revolterat mol den socialistiska planhushållningsfilosofin. Degör det därför att de själva har decennier av erfarenhet av vad det ekonomiskasystem fört med sig som de själva alltför länge har upplevt. För dessamänniskor är del alldeles uppenbart att ett system mer präglat avmarkriadsekonomiska principer är helt överlägset. Delta vet vi naturligtvis också i . Vi har ocksålång erfarenhet av de negativa konsekvenserna av alltför myckelcentralreglering och alltför många monopol. Därför har vi också ell system medmarknadsekonomiska lösningar på många områden i . Inom dessa områdenfungerar normalt sett bra. På andra områden har vi en omfattandepolilikerslyr-ning och cenlralregleririg och utomordentligt många monopol. Detta system har vi här när det gäller barnomsorg,äldreomsorg och sjukvård. På dessa områden fungerar dåligt - elleruppvisar åtminstone åtskilliga brister Vi har köer till den kommunalabarnomsorgen. Socialpohtik - inriktrting och anslag när våragamla behöver omsorg. Vi har köer till livsnödvändiga operationer inom vården.Del gäller inte enbart vissa typer av operationer, utan i många fall finnsproblemen över hela fältet. Del är inte enbarl i storstadsregioner som della ärelt problem, utan köerna finns över hela vårt land, Enligt en gammal statistik tar det åttamånader för atl få en starroperalion utförd i och över nio månaderför att få en gallstensoperation utförd. I måste en patient väntai 15 månader för samma typ av operation. I tvingas man vänta i 15månader för all få en höflledsoperation utförd. I är väntetiden församma lyp av operation närmare 8 månader Den som lider av kärlkramp och behöverfå en operation utförd måste, om han bor i , vänta I Bohuslänlar del 8 månader Siffrorna är , men situationen harknappast förbättrats på något mera anmärkningsvärt sätt . Dåsocialdemokraterna efter extratilldelning av pengar lyckats minska en kö pånågot ställe förlängs kön med viss automatik någon annanstans. Detta är del av själva del system som socialdemokraterna har byggt upp. Oavsett var man bor så är vårdköerna en realitet. De kan ioch för sig variera från landsting lill landsting, men de finns överallt, de ärför långa överallt och de skapar överallt en otrygghet och en oro. Dessa köermedför i många fall ell stort mänskligt lidande och är inte värdiga eltvälfärdssamhälle. Man kan fråga sig varför vi då inte inför del andrasystemet - det som vi vet fungerar - även inom de områden som är av så oerhörtstor och vital belydelse för så många människor? Varför inför vi inte det system som inom barnomsorgenskulle innebära atl småbarnsfamiljerna fick möjlighet all själva påverka sinegen situation och som skulle innebära alt barnomsorgen blev tillgänglig föralla? Varför inför vi inte ett sådant system inom den sveriska sjukvården? Detskulle ge patienterna en valfrihet och valmöjlighet som kanske är allraviktigast just när man är sjuk. Del skulle ge kortare köer därför att just köerär det mest kännetecknande draget i del cenlralreglerade system som viuppenbariigen har valt i . Egenlligen skall jag inte svara på den frågan. Del är intevi moderater som har föreslagit omfattande monopol och en politikerstyrdsjukvård. I stähet bollar jag över frågan lill socialminister ,Varför motarbetar ni att inför ett system som skulle innebära atlSverige fungerade bra även för sjuka människor? De behöver del bättre än viandra. Uppenbarligen förefaller det vara så attsocialdemokraterna har ett ständigt behov av att visa hur bra alll är iSverige och att försvara allt, Självfallet är det så alt mycket är bra och fintjust här och som gör oss stolla över att vara just svenskar gäller självfallet också inom delar av den svenskasjukvården. Men allt fler har kommit i kapp oss, och i många fall hamnar vi'påefterkälken. Därför kan den svenska - eller rättare sagt den socialdemokratiska- modellen ifrågasättas.