prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta ärinte särskilt mycket bättre formulerat, även om reservationen har biträttsockså av vpk. Förvaret för del lågakliva avfallet i Forsmark harutformats för all tillgodose mycket höga säkerhetskrav. De radioaktiva ämnenai avfallet skall kvarhållas så atl stråldoserna lill människan blir försumbarajämförl med stråldosen från de i naturen fritt förekommande ämnena.Anläggningen har i övrigt föregåtts av allt vederbörligt samråd och detillstånd som erfordras för anläggningar av denna typ. Slutligen vill jag något kommentera reservation nr 12 somhandlar om finansieringen av framtida utgifter för använt kärnbränsle. Det ärregeringen som skall fastställa denna avgift. Utskollet förutsätter altregeringen följer Använt kärnbränsle, tn.m. Använt kärnbränsle, m.m. kostnadsutvecklingen,och alt resultatet av denna uppföljning läggs till grund för avgiftsuttagen.Därmed behövs inte heller på den här punkten något särskilt uttalande frånriksdagen. Jag vill med del anförda yrka bifall lillutskottets hemställan och avslag på reservationerna. 5IVAR (); lät påskina atlreaktorinnehavarnas ansvar var väldigt omfattande och näst intill totalt. Delär riktigt, och det är bra att de har ett stort ansvar i vad gäller drift,säkerhet osv. I den män del finns en frislående kontrollmyndighet är dennaansvarsfördelning god. Våra kontrollmyndigheter gör ett gott arbete. I delta sammanhang är det ändå på sin plats alt påpeka altnär del gäller det ekonomiska ansvaret för den skada som kan uppslå vid enreaklorolycka är innehavarens ansvar en minimal procentandel av den totalaskadari. Det är alltså en ganska unik verksamhet så till vida altägaren/innehavaren inte behöver stå det fulla ekonomiska ansvaret. Från har vi ett flertal gånger hävdat atl detborde krävas ett försäkringsskydd som kan läcka den totala skadan. Om manutgår ifrån det som kärnkraftsföreträdarna hävdar om säkerhet borde det intevara omöjligt att samlat teckna en sådan försäkring för de ca 530 reaktorer somfinns i världen. Då finge vi också någol av ett mått på hur manförsäkringsmässigt värderar de enorma risker som denna verksamhet ändå medför,om det som alla vill inte skall hända trots allt skulle hända. Kärnkraften är ju säker och relativt miljövänlig så längesom allting går som det är tänkt. Men om del inte gör del, kan del bli eltTjernobyl eller elt . Man kan nog också med stor säkerhet säga atl omvi fortsätter all driva kärnkraften med nuvarande teknik, kommer det förr ellersenare all hända någonting som gör atl vi önskar all vi aldrig börjat användakärnkraft. Beträffande slutförvaret deklarerar ganskaoförbehållsamt alt det inte finns några slutliga lösningar Han deklarerar hären öppenhet som jag uppskattar är del anmärkningsvärt alt man kandriva en sådan här verksamhet och förespråka atl den skall drivas i denomfattning som sker och som man har fattat beslut om, utan all ha en någolså när klar bild av hur man skall la hand om avfallet. Från sida har vi konsekverit hävdat atl detta ären brist som egentligen gör kärnkraften oacceptabel. måste vi dockacceptera det som redan har sketl och den verksamhet som pågår Vi menar därföratt vi också tar vår del av ansvaret, fastän vi har varit emot kärnkraften, närdel gäller att medverka till att få bästa möjliga lösning. Detta ger emellertidkärnkraften en ganska unik situation. Det är förvånansvärt med den misstänksamhet somkärnkraftsförelrädare ibland åskådliggör i vad gäller alternativa energikälloroch hur totalt utredda de skall vara innan man kan börja använda dem. Här harman då en pågående verksamhet, där man öppet erkänner atl man inte vet huravfallet skall slutförvaras. Jag harläst det tillslårid som har fått. Del kanske finns fler som jag intehar haft tillgång till. I det tillstånd jag har läst talas det inte om någotannal än svenskl material. Min direkta fråga till är om delfinns något ytterligare tillstånd. Finns det någol komplement som ger Ranstadtillstånd all återvinna importerat material när det gäller uran? Inför detta sättervi elt frågetecken. Från sida har vi tidigare ställt denna fråga här ikammaren, men vi har inte fått något svar. Har ett svar? När det gäller slutförvaring av reaktoravfallet, förvaringi Forsmark, menar vi nog också i centerri att det är eri tvivelaktig metod. Vilöser dock inga problem genom att stoppa den verksamheten. Del gäller iså fall all ha bättre lösningar Vi har därför inte reserverat oss på denpunkten. I ett särskilt yttrande påpekar vi emellertid vikten av att manarbetar vidare på detta och av att förvaret icke får tillslutas innan man harabsolut säkerhet om alt det inte kan få konsekvenser för havsmiljön. När det sedan gäller strålning från kärnkraflsverksamhettror jag all det är en alltför vanlig felbedömning atl den är betydelselös,eftersom den är så lilen i förhållande lill bakgrundsstrålningen. Del äregentligen inte dessa förhållanden som avgör. Del ytterligare tillskottet kannämligen betyda enormt mycket mer än vad den lilla procentuella ökningen handen. Efter hand har det också gjorts nya vetenskapliga bedömningar somtillmäter den här lågdosstrålningen en hell arinan belydelse . Använt kärnbränsle, m.m. AnL 6EVAGOES(mp): Jag kan bara instämma i framställning. Jag skall i stället ta upp frågan om Forsmarkslagret, SFR.Milt påstående är hämtat direkt från en plutouiumforskare, och jag tänkerfortsätta alt hänvisa till honom. Han ser den pågående deponeringen av kärnkraflsavfall iSFR som ett skandalöst exempel på hur man försöker göra sig kvitt oönskatradioaktivt avfall utan någon som helst tanke på de konsekvenser det kan få förframlida generationer Den "lösning" på avfallsproblemel som vi serförverkligad i lagret utanför Forsmark är i realiteten ingen lösning alls. Medall rätt har vi kritiserat den. Den har kritiserats av oberoende experter ochav miljöorganisationer och vpk har i riksdagsmotioner försökt fästariksdagens och regeringens uppmärksamhet på della och bl.a. krävt ett stopp förverksamheten i avvaktan på ett offenthgt förhör och en opartisk utredning. Meningenting har hänt. Denframförda kritiken grundar sig i korthet på följaude: Berggrunden iområdet är heterogen och genomkorsad av otaliga sprickor Deri är enligt SKLsegen expert olämplig för förvar av denna lyp. Områdelgenomkorsas enligt främste expert på poslglaciala rörelser iurberget, N-A , dessutom av en s.k. skjuvzou, som i hög grad ökarsarinolikhelen för framlida bergrörelser med följande upp-sprickning av berget. Ett utläckageoch en spridning av avfallets innehåll i grundvattnet och Prot,1989/90:104 Använt kärnbränsle, m.m. Östersjönär äveni bästa länkbara fall ofrånkomligt när det gäller Forsmarkslagret. SFR-lösningenmedger inga möjligheter lill kontroll eller åtgärder av framlida läckage. Myndighetskontrollenav innehåll i del avfall som förts ned i lagret har i stort settvarit obefintlig, och eri meningsfull kontroll nu i efterhand är i praktikenogenomförbar Någonmiljökonsekvensulredning i ordets egentliga bemärkelse har inte föregåttidriftlagningen. Dendoskonsekvensutredning som företagits saknar varje vetenskapligt värde. Utredningarnaom lagrets långtidsstabilitet och framlida funktion saknar tillfredsställandeexperimentellt underlag och kan knappast betraktas som annat än frommaförhoppningar Lagret haralltså karaktären av prototyp eller experimentanläggning, vilket ävenVallenfalls chef officiellt bekräftat vid ett symposium den 31januari 1989. Vad ger oss rätten alt på detta cyniska sätt experimentera medframtida generationers liv och hälsa? De beslut som driftstillståndetför Forsmarkslagret vilar på är i hög grad en följd av rena önsketänkanderiulan reell verkUghetsförankring. Ett exempel på elt sådanl är SKB;shävdande att avfallet är "ofarligt om ". Hur kan manhävda all elt avfall som fortfarande om flera lusen år innehåller tillräckligtmed plutonium för alt döda hundratals miljoner människor är "ofarligt omnågra "? Ingen kan garantera att det inte skulle kunna komma nerplutonium. Ett annat sådant exempel är SSLs föreställning om atldoserna från ett utläckage blir försumbara därför alt det "huvudsakligadoslillskottet enligt all erfarenhet tillförs människan viadricksvattenintag". Visar inte erfarenheten fråri Tjernobylnedfallelnågol helt annat, nämligen alt det var upptag och anrikriirig i växter och djursom gav del avgörande doslillskottet? Dricksvat-lenhalterna av t.ex. cesium lågenligt SSI på högst några få bequerel per liter medan t.ex. kött, fisk ochsvamp kunde innehålla många tiotusentals bequerel per liter Exempleri på dylika önsketänkanden kan mångfaldigas närdet gäller beslutsunderlaget för Forsmarkslagret, varför del förutom ansvaretför kommande generationer också är en vetenskaplig renhållningsfråga att få debeslut som tagils i SFR-ärendet återkallade och all få en ny total opartisk omprövningtill stånd. 7 (); Jag kan kvittera yttrande - beträffande minförståelse för avfallsfrågorna och den svårighet vi slår inför när det gälleratt hitta ett slutförvar av de högaktiva avfallen som kommer att kunna accepterasav människorna - med att säga atl jag upplever alt också serganska nyanserat på dessa frågor Däremot har jag litet svårt att förstå varför frågan omförsäkring inför kärnkraflsolyckor plötsligt kommer upp i denria debatt,eftersom deri frågan inte allslas upp i utskottels belänkande. Jag vill bara konstatera alt den slutligatryggheten när det gäller ersättning för kärnkraftsskador av den storleksordningsom, enligt vad vi har lärt oss ifrån Tjernobyl, kan inträffa utgörs avsamhället och staten. Skall man ställa krav på enskilda förutsätter det i såfall all man lägger upp ett återförsäkringssyslem som sannolikt skulle bli betydande.Risken är annars att skador av den slorleksordningen inte kan läckas av någolförsäkringssystem. Det är bara all konstatera atl så är fallet. Jag skall intepå riågot sätt försöka atl borlresoriera derina risk som är förenad medkärnkraften. Vi kan naturligtvis säga atl det hade varit bra omde 434 kärnkrafts-reaktorer som finns i världen, inkl. de 12 som finns iSverige, inte hade kommit till slårid, men den faktiska situationen är ju denatt vi har a» hanlera det existerande tekniska problem som kärnkraftsteknikeninnebär, dessutom en teknik som vi använder i växande utsträckning. I världeni övrigt fortsätter man ju att bygga ut kärnkraflen, och då måste man hittatekniska lösningar på de problem som finns. Oavsett om vi tycker att vi aldrigskulle ha infört kärnkraft eller inte har vi den faktiska situationen att viskall ta hand om de reaktorer som finns i drift och avfallet från dem. När del sedan gäller innehållet i kan jag bara konstalera atl jag inte har uppgifterna häromtillgängliga. Del är ett exempel pä atl della egenlligen inte är en fråga förriksdagen all handlägga och fatta beslut om. Del är en fråga av verkställighetskaraklär,som hör till de tillståndsgivande myndigheternas och i slutskedet tillregeringens fögderi. Jag skall, , vidare inte på någol sätt försökaundervärdera riskerna med atl man ökar de låga strålningsdoser somförekommer i den miljö som vi lever i, men man måsle trots allt komma fram tillnågol slags referensramar för att bedöma dessa frågor Om man tillämpar den referensramenall slrålningsdosen skall understiga den naturliga strålningen, lycker jagändock atl man är på en ganska betryggande nivå. Till vill jag säga atl jag har svårt atlacceptera den debattstil som miljöpartiels representanter använder i dennafråga. Man sammanställer skräckscenarion, som man sedan för över till denvardag som vi lever i här i . som man talar om förvaret iForsmark hänvisar man till de omfattande skadorna i Tjernobyl, men alla vi somsysslar med dessa frågor vet alt förvaret i Forsmark över huvud laget inteinnehåller sådana högakliva avfallsrester som förekom i Tjernobyl. Jag förstårinte vad det skall tjäna till att driva en sådan typ av debatt, som har fögasamband med den verklighet som vi lever i. Till dess alt vi får en debattnivåsom närmar sig verkligheten avslår jag från alt kommentera anförande ide delarna. På en punkt vill jag ändå göra en kommentar, nämligen närdel gäller tillståndet lill avfallslagret i Forsmark. Det har behandlatsenligt miljöskyddslagen, enligt kärnlekniklagen och enligt slrålskyddslagen,och verksamheten där har i alla dessa prövningar blivit godkänd. Därför kan jagsom en av dem som bor intill det hav där Forsmarkslagret finns känna en visssäkerhet för atl de rester som tas om hand där kommer all förvaras på ellbetryggande säll. Till sistbara ytterligare några ord till . Jag är beredd alt disku- Använt kärnbränsle, m.m. Använt kärnbränsle, m.m. lera inte slutligt slänger förvaret i Forsmark, eftersom jag tror alt framlidagenerationer kommer all ha ett intresse av atl kunna kontrollera verksamhetendär Men det är en fråga som vi får diskutera i fortsättningen. 8 (): för in innehavarnas ansvar idebatten, men blir i nästa andetag förvånad över atl jag vidgar den till atlgälla deras totala ansvar Denna lilla försäkringsdebalt har trots alll på etttydligt sätt visat dimensionerna på de risker som är förenade med kärnkraften. ifrågasätter med rätta om denna verksamhetöver huvud tagel är försäkringsbar Ingen vet egentligen vadTjernobylkatastrofen har kostal och kommer att kosta, men vi vet atl del ärfråga om även i kärnk-raflssammanhang gigantiska belopp, sannolikt många hundramiljarder dollar för all använda den valulan som mått. När det sedan gäller nödvändigheten av att accepteraverkhgheten vill jag säga att vi i är helt inne på det. Vi är medvetnaom att det finns 434 kärnkraftsreaktorer i världen och om att det är enpågående verksamhet. Men vi vill poänglera den myckel markanta och viktigaskillnaden mellan oss och t.ex. socialdemokraterna alt vi är beredda att mycketmedvetet jobba för den förnyelse av vårt energisystem som leder lill att vi kanförkorta den parentes som kärnkraften skall vara, så alt vi kan minimera derisker som den innebär och framför alll se lill att vi får elt säkrare,miljövänligare och pä sikt också billigare energisystem, som vi kan lämna övertill kommande generationer Del är rätt intressant hur ringa ansvar somutskotlsföreträdaren synes ta för vad han säger diskuterarhur ser ul, och hävdar i debattenförst att man har de tillstånd som behövs. I nästa replik säger han; Jag harinte sett tillståndet, och jag vet inte vad del innehåller Visar del uttalandetden dignitet av ansvar som ett ulskoltsutlalande bör ha? Först hävdar man attdet är på ett visst sätt, men nästa gång säger man; Jag vet inte. Kanske är detta en fråga för , kanske inte, menfrågan har också ställts till ansvarigt statsråd, och inte heller hon kundesvara. Nog är det generande för arbete atl man från denna talarstolförst hävdar en sak och sedan säger: Jag vet inte, jag har inte tillgång tilluppgifterna och delta är inte en riksdagsfråga. När del sedan gäller tillskotten av radioaktiv strålninghar vi så invaggals i trygghet med hänvisning till all del ärfråga om - till synes - små tillkommande kvantiteter Men det är ju så, ÅkeWictorsson, att om hinken är nästan full, behövs det bara några droppar för attden skall rinna över. Tröskeleffekterna i form av föräridririgar i detekologiska systemet kan vara förödande. Det finns verkligen fog för atl tatillskotteri från kontinuerlig drift av kärnkraftverken på största allvar. AnL 9 EVAGOÉS (mp); tror inte att jag ärverklighetsanpassad. Jag skulle önska atl flera var verklighelsanpassade. Ävenom jag befann mig un- gefär 200mil från , blev jag drabbad av dess effekter och kominer atlvara del i minsl ett trettiotal år framöver. När man river reaktorerna skall de ner i slutförvaret,SFR. där det skall rymmas 90 000 m\ Hur kan garantera atl detinte kommer med något annat än låg- och medelaktivt besmiltat avfall frånreaktorerna när de skall rivas? En undersökning som gjorts av denpluloniumforskare som jag haft kontakt med pekar på att en hel mängdtransuraner, bl.a. plutonium, kan komma med i della sammanhang. Förekomstenplutonium kan irite mätas utauför t.ex. en tunna, eftersom del ämnet utsänderalfaslrålar, och därför kan ingen garantera att inget plutonium kommer med. Vivet att halveringstiden för plutonium är 24 Vem kan garantera någonting1 000 generationer framåt? Del har gäll 80 generationer sedan . Jag lycker alltså att jag är mycket verklighetsanpassad.Och jag är myckel medveten. , om vad som har hänt i Tjernobyl.Jag skall själv resa dit , så jag kan rapportera lill er efteråt. När del gäller har vi också väckt en motion. Nuhar vi hört all den inte hör hemma här i , men dä frågarjag mig; Var horden hemma? Vi vill veta vad som döljer sig bakom de härfasaderna. Vad är det som gör att vi inte får svar på konkreta frågor som viställer? Beträffande det här triangeldramat med Cogéma, MOX osv.har jag inte fått reda på vad som kommer att hända med MOX-bränslet som viförvarar tills vidare. Och vad kommer alt hända med del som vi har i Windscale?Vad är orsaken till del som händer där? Har den svenska staten något ansvar? Elleranser atl det bara är OKG som har ansvar där, eftersom del ärOKG som en gång har exporterat till Windscale - som har bytt namn tillSellafield? Jag vill ha svar på de här frågorna. Använt kärnbränsle, m.m. AnL 10 AKEWICTORSSON (s); Jag trodde alt uppskattade eltrakt och ärligt besked om att jag inte har läst tillstånden för . Det ärprecis med sanningen överensstämmande. Däremot upplever jag att han harmöjlighet atl la del av dem pä annat sätt än via mig. När det gäller lågdoserna sägs det att de är ett problemnär hinken är full. Ja, visst är del så. Men vi har ju redan de här avfallen,som vi måste la hand om. Del är alltså fråga om vilken hink som är full och hurvi på bästa sätt skall hantera dessa avfall. Då ser jag trots allt attForsmarkslagret med den teknik som har använts innebär en betryggande åtgärd-och del är betydligt bättre än att inte ha någon lösning alls. Sedan vill jag helt korl säga till ; Ställ de härfrågorna i konstitutionsutskotlet! Del är där de hör hemma och inte i någonform av motion. Då kan miljöpartiels representanter få svar på alla de frågorsom man har i dessa avseenden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under7 §,) Prot.1989/90:104 6§ Anslag under huvudtitel 1989/90;JoU15 Statsbudgeten för /91 (prop, 1989/90; 100delvis). AnL 11INGVAR (); I detta betänkande behandlas förslagen undermiljödepartementets huvudtitel i årets budgetproposition, bil. 16, medundantag av anslagen under avsnittet C Energi; della avsnitt behandlas avnäringsutskottet. Elt stort antal motionsyrkanden behandlas också ibetänkandet. I många fall är det dock fråga om förslag till relativt småanslagsökningar i förhållande till propositionens förslag. Ofta gäller delområden som innevararide budgetår erhållit, och kommande budgetår erhåller,ökade anslag. Nämnas kan t.ex. anslagen till förstärkning av naturvården ochför motverkande av försurningens effekter på miljön. står inför omfattande förändringar av sinverksamhet och organisation. fastställdes särskilda direktiv förverkets arbete och för utformning av den s.k. fördjupade anslagsframställningenför perioden /92-1993/94. skall iår lämna en slutlig anslagsframställning för nämnda period. Man skall då ocksåredovisa en analys och en utvärdering av miljövårdsarbetets innehåll, inriktningoch resultat. Vi moderater följer mycket noga ulvecklingen på ipropositionen och betänkandet berörda områden och kommer och framöver atlmedverka till ansvarsfulla satsningar från statens sida, som också bidrar tillatt enskilda människors och organisationers engagemang tillvaratas imiljöarbetet. Då det gäller behovet av kraftfulla åtgärderför skydd av utrotningshotade växt- och djurarter har utskollet vid upprepadetillfällen understrukit vikten av sådana åtgärder. Vid behandlingen av förraårets budgetproposition höjdes det dåvarande anslaget på moderat initiativtill 4 milj, kr Dessutom pågår inom ett arbete med ettlångsiktigt handlingsprogram för hotade arter. Detta väntas ligga klart undersommaren. Arlvis inriktade åtgärdsprogram kommer att utvecklas för ett antalarter Vidare kommer för vissa arlrika grupper biolopvis inriktade program attutarbetas. Dessa program bör kuuna leda till bättre underlag för långsiktigsamordning och prioritering av insatser från statens och naturvårdsverketssida. Del är av detta skäl som vi f.n. inte kunnat biträdayrkandena om stöd till Stiftelsen - . Genom denaviserade aktionsplanen för naturvården bör erhållaförbättrat underlag för ställningstaganden i frågor om stöd lill olika formerav vård för hotade arter Vi förutsätter då också att regeringen inför nästa årsbudgetbehandling har möjlighet att positivt pröva frågan om stöd tillStiftelsen - . Då det gäller vissa bidrag till miljöarbetehar vi moderater yrkat på en anslagsförstärkning om 20 milj. kr. i form av ettreservationsan- slag, så atl anslagetunder Bidrag till miljöarbete blir Vi vill alltså redan isamband med omläggningen av jordbrukspolitiken att 10 miljoner av dessa 20miljoner skall avsällas för alt återskapa naturbeles- och ängsmarker Isamband med den omläggning av jordbrukspolitiken som aviseras och som krävsför att få bort spannmålsöverskottet kommer flera hundra tusen hektar åkermarkalt få ny användning. Ettalternativ är att i någon utsträckning återskapa de naturbeles- och ängsmarkersom försvunnit . Vår inhemska flora och fauna bör fåvandra in på dessa nyskapade ängs- och hagmarker Denlivsmedelspolitiska arbetsgruppeu har föreslagit ett anslag till landskapsvårdsom successivt ökas till 250 milj. kr för arealer av ängs- ochhagmarkstyp eller för att skydda speciella natur- eller kulturmiljöer. Vianser att skötsellageri bör äridras så att laritbrukareu eridasl behöverarimäla föräridrad användning av marken viss lid före planerade åtgärder Delfinns då tid för myndigheterna att reagera och inleda förhandlingar medmarkägaren och landskapsvårdande instanser Denna förändring bör enligt vårmening träda i kraft . Redani dag vill emellertid många lantbrukare t.ex. skogsplantera viss åkermark.Lantbruksnämnderna kan då avslå ansökan, och detta utan alt kunna ge någotalternativ. Detta är otillfredsställande. Skötsellagen bör därför ändras såaft alternativ regelmässigt anges. Ikraftträdandet bör också härvidlag ske den1 Medeltill stöd för övergång från åker till ängs- och hagmark bör, som jag sade,redan nu anslås. Tills vidare torde del vara ändamålsenligt att dessa medeltillförs anslaget B 2 Bidrag till miljöarbete, som alltså bör förstärkas med20 milj. kr Av dessa 20 milj. kr bör 10 milj. kr avsättas till det ändamål somjag angav. Planteringav energiskog ser många som elt alternativ till traditionell användning avåkern. Vi moderater anser därför att skall få i uppdrag attutreda miljökonsekvenserna för vår natur av en storskalig introduktion avenergiskog. Vi anser också all det är positivt atl elt större inslag avlövträd tolereras i våra barrskogar Blandskogen med ett stortädel-lövslrädsinslag, som dock inte uppfyller ädellövsskogslagens krav, bör undantasfrån kravet på avverkning. Vimoderater anser att äldre typer av kulturlandskap hör lill de mest hotadenaturområdena i landet. De som fram till skött dessa landskap, och därmedbefrämjat eft rikt och varierat djur- och växtiiv, är framför allt Sverigeslantbrukare. Denomfattande inventeringen av traditionellt brukade hagar och ängar som pågårinom ramen för de s.k. NOLA-bidragen kommer att ge ett värdefulltbakgrundsmaterial för skyddet av dessa marker Genomatl markägarna ges ett förvaltaransvar blir förutsättningarna bälire för altden svenska kulturbygden skall räddas. Vi föreslår att direkt ersättning skallkunna ges till dem som vill vårda värdefulla naturmarker såsom ängar och hagarBidraget bör utgå med en arealrelaterad ersättning som beräknas eflervårdobjektens viklighel. Det är det enda fall av varaktiga arealbidrag som vimoderater anser motiverade. 1989/90:104 18 april1990 utommedverka till ell öppet landskap med ängar och kullurbelen fordrar delta någonform av stimulans lill den enskilde odlaren.