prot · GD09122 · 1989-12-31 00:00:00 — AnL 22 Justitieminister ; Jag vill understryka att det av minframställning borde klart framgå att den lagstiftning vi har ulgår justfrån atl en del parler har behov av all kunna lägga fram sin sak vid en muntligförhandling. Det finns olika förutsällningar för olika parler. Det är jusl delsom understryks mycket noggrant i den lagstiflning vi har . Vi måsleundvika alt dra generella slutsatser vad gäller lagstiftningen med utgångspunkti enstaka fall. AnL 23 (); Del är säkert sant att man skall varaförsiktig med att dra generella slutsatser med utgångspurikt i enstaka fall.Men är det de enstaka fallen som ger oss erfareriheter av hurlagsliftriingen fungerar Här har vi elt ganska stort ärende, där en stor gruppmänniskor upplever att de inte har fåll den möjlighel all presentera sin sakinför de rättsliga förhandlingarna som de skulle behöva. Jag lycker all det ären erfarenhet av lagstiftningens tillämpning som man bör ta på allvar och somskulle kunna föranleda åtminstone ell övervägande från justitieministerns ochregeringens sida om det kan behövas ytterligare ålgärder för atl säkerställadenna rättighet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1989/90:595 om permissions- ochfrigångsreglerna inom kriminalvården har med anledning av ettspeciellt fall frågat om regeringen ämnar vidta några åtgärder beträffandetillämpningen av permissions- och frigångsreglerna inom krimirialvården, samtom reglerna för utfärdande av pass till intagna i kriminalvårdsanstall. Jag har besvarat två frågor avGöthe Kriutsou om lillämpriirigen av permissionsreglerna. Jag nämnde då att jag avsåg att före slå regeringen atl uppdra åt att se över tillämpningen av dessa regler Regeringen har därefter beslutat alt ge sty relsen eft sådanl uppdrag. Jag hänvisar i övrigt till diskussionen i ämnet un der förra veckans frågestund. 10 I del aktuella fallet krävdes förell nytt pass ett s.k. passtillstånd. utfärdas av chefen förkriminalvårdsanstallen. Något sådanl tillstånd begärdes inte avpassmyndigheten. Efterlysninggenom av personer som har avvikit under verkställigheten av ettfängelsestraff sker bara om den återstående strafftiden är Idet aktuella fallet understeg den återstående strafftiden 1989/90:122 15 maj1990 AnL25 (): Jag villlacka för svaret. Jaghar tagit del av innehållet från förra veckans frågedebatt. Jag ställde minfråga innan debatten hölls. Förstvill jag allmänt säga atl del säll på vilket permissioner handläggs ochrymningar åtgärdas inte stämmer med allmänhetens rättsuppfattning i dessafrågor. Jag ställer mig bakom denna inställning. har man fått höra alt alltdelta är farsartat och löjeväckande. Jag kan i och för sig instämma i det omdet inte var så att della får allvarliga konsekvenser för den enskilde. Därförär del i själva verket inte särskilt farsartat. Nuär egentligen inte problemet permissioner och rymningar inom kriminalvården.Det gäller även för dem som är överlämnade till sluten psykiatrisk vård. Jaghar redan sett all det har gjorts en snabbutredning i Jansson-fallet. Man harredan kommit fram lill atl här har inget fel gjorts på regional, lokal ellercentral nivå. Delta skall från hauttalat. Dåkonstaterar man hastigt att def alltså var rätt av all upphäva KG reseförbud, trots att han hade tid kvar att avtjäna i fängelse ochtrots atl han hade ytterligare en rättegång väntande där åklagaren yrkar fängelse. Jag kan konstalera alt del tydligen var rätt av passmyndigheternaatl ge honom pass, trots atl del knappast kan finnas behov av atl ha ett passså länge det är ett fängelsestraff kvar att sitta av. Jag kan också konstateraalt polisen inte gjorde något fel när man underlät alt efterlysa K G Janssonvia , eflersom hans återstående strafftid var mindre än Räckerdet då med uppdraget för all se över permissionsbestämmelser?Är det inte lagar och förordningar som måste ses över? Jag är något förvånad över frågan.Gunnar , som är kriminalvårdsdireklör, har givetvis inte ullalal sig ommyndigheler utanför kriminalvårdsområdet. AnL 27 (); Jag känner till atl man skall ta med en nypa salt del man får vetagenom tidningar och TT-utlalanden. Men jag läser alt Guuriar sägeralt del var som upphävde reseförbudet för som gav honom pass utan all lala med kriminalvårdsstyrelsen.Kriminalvården skall alltså inte ha gjort något fel enligt en snabbutredning avfallet. uppger vidare att K G Jans- 1* * protokoU 1989/90:122 son inteblev efterlyst. Sammanfatlningsvis kan alltså konstateras atl Jans-sonärendeipå lokal, regional och central nivå har behandlats i enlighet med gällandelagstiftning, enligt . Jag vet alt uttalandel kan vara felciterat och atl man fårta det med en nypa salt. Men rätt citerat är del allvarligt.Egentligen är min viktigaste fråga om det räcker med atl kriminalvårdsstyrelsenser över permissionsbestämmelserna, när del kan vara så felaktiga lagar somligger lill grund. Överläggningeri var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1989/90:602 om friköp av historiskaarrenden Bengl Silfverstrand har frågat mig närregeringen avser all lägga fram en proposition om friköp av s.k. historisaarrenden. Jag har för avsikt alt vid regeringssammanträdet nu påtorsdag föreslå regeringen atl det skall tillkallas en kommitté med uppgiftatl se över arrendelagstiftningen. En av kommitténs huvuduppgifter blir atlutforma förslag till regler som ger arrendalorn vid s.k. historiskt arrenderäll alt friköpa arrendestället. En proposition i frågan kan utarbetas förstsedan kommitténs kommande förslag har remissbehandlats. Den närmare tidpunktenför en proposition i frågan kan jag av naturliga skäl inte ange . AnL 29 BE-NGT SILFVERSTRAND (s); Jag ber att få lacka juslitieministern för svaret på min fråga. beslut med 176 röstermol 95 alt brukare av s.k. historiska arrenden skall få rätt alt friköpa sinagårdar kan ses som en slutlig uppgörelse med del gamla feodalsamhället. När frågan om sådan friköpsrätt första gången väcktes1869, , av lanlmannarepresentanlen i Kungshult,uttalade greve oro för inbördeskrig i landet. När riksdag beslöt att ge bönderlagfart på den mark som de i generationer röjt, brukat, bebott och till storadelar redan äger, då hotar grevar friherrar baroner och moderater medEuropadomstolen. Man måsle reagera myckel starkt när företrädare förSveriges offentligt säger att man kommer alt göra alll somstår i ens makt för alt förhindra att demokratiska beslul, fattade av , genomförs. Därför blir regeringens fortsatta handläggning av fråganett mycket viktigt test av styrkan i vår demokrati. Jag har fullt förtroendeför regeringen sätt alt handlägga frågan. Jag har förståelse för att man intekan komma med elt preciserat beked om när propositionen kan läggas fram. Men jag hoppas ändå och vädjar lill justitieministern atlnågot precisera hur denna ulredning skall bedrivas. År del möjligl - vilket jaghoppas - all bryta loss friköpsfrågan, eflersom del uppenbarligen också ärandra arrendefrågor med i bilden, och behandla den med förtur? Går det ändåall säga Kommer det en proposition 1990, eller i varje Prot.1989/90:122 fall i god lid års val? 30 Justitieminister ; Svarpåfrågor Skälet till alt detinte läggs fram någon proposition nu är naturligtvis att del handlar omkomplicerade lagstiftningsfrågor. Då finns det inget godtagbart underlag för enproposition. Som vet avstyrkte den tidigarefriköpsutredningen att del skulle införas lagstiflning om friköp. Därför ladedenna ulredning inte fram något lagförslag. Det är besvärligt all skapa reglerutifrån lagar som en gäng var enkla och tillfredsställande frånrättssäkerhetssynpunkt. Det är därför som uppgiften har lagts på en kommittémed parlamentariskt inslag. Jag bedömer del som fullt möjligt atl låta frågan omfriköp vara en fråga som behandlas med förtur av denna kommitté. förslagtorde därför föreligga . 31 (): Jag lackar för den preciseringen. Det äroerhört angelägel att kunna lämna besked till de människor som har levt underdessa, från demokratiska synpunkter, icke acceptabla förhållanden under enmycket lång lid. Del är bra all de får veta att det inte kommer all la alltförlång tid att genomföra det som riksdag beslutade . Som ell exempel på vilka insatser som dessa arrendebönderhar gjort vill jag nämna en undersökning utförd av arrendeföreningen vidTrolle-Ljungby. Den visar alt de invesleringar som arrendebönderna har gjortsvarar mol upp lill av gårdens taxeringsvärde. Det är alltså fråga om oerhörtslora insatser. Därför är det väsentligt att det nu fattas elt beslut. Förutom att friköpsfrågan skall kunna brytas loss hoppasjag verkligen all del skall komma ett klart besked års val. Del härär också en tro-värdighetsfräga. Man måste kunna lita på all densocialdemokratiska regeringen kan gå i land med denna uppgift. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1989/90:605 om placeringen inomkriminalvården av interner med besöksförbud AnL 32 Justitieminister : har frågat mig om jag är bereddatt medverka lill all öka säkerheten för kvinnor och barn, som har utsatts förvåldsbrott eller hot om våld, i de fall då gärningsmannen är intagen ikriminalvårdsanstalt. Frågan om information till den som utsatts för våldsbrotteller hot om våld behandlas i Allmänna Råd från (ARK1988:5). Där sägs bl.a. att behovet av information skall undersökas sä snartden dömde påbörjar straffverkställigheten. Prot.1989/90:122 ring. förflyttning till öppen anstalt, vistelser utanföranstalten, tidpunkt för frigivning samt rymning ochuteblivande efter permission. Från hardessutom inhämtats följande. val pajiagoi kvinnan bedöms vara allvarligt kanen dömd, som annars skulle ha pla- cerats ien lokalanstall, få verkställa straffet i en sluten riksanslalt på avstånd frånbrottsoffrets hemort. En sådan placering kan även tillgripas för atl förhindraalt den intagne utövar telefonterror Jag anser atl de rutiner som kriminalvårdsstyrelsentillämpar tillgodoser syftet med de åtgärder inom kriminalvården som KentLundgren önskar vidtagna. 33 (); Jag lackar statsrådet för svaret. Jag hadenaturligtvis inte ställt min fråga om det inte hade funnits aktuella fall pådelta område. Men jag skulle vilja slälla ytterligare en fråga. Innebär delta -om jag tolkar statsrådet rätt - an offret kan överklaga placeringen om denenligt offrets uppfattning är alltför näraliggande? Eller om det saknasmöjligheter att placera internen tillräckligt långt bort - statsrådet har jutidigare ställl sig positiv till diverse larmutrustning och sådant - kananstaltsplaceringen i så fall överkla- Del är inte fråga om något formelltöverklagande. Jag är övertygad om att har möjlighet atttillgodose de önskemål som personer som känner sig hotade framför tillkriminalvårdsverket. AnL ,35 (); Alla offer som har relationer till en personmed besöksförbud känner sig hotade, och det är av den anledningen som fråganär aktuell. Jag måste ytterligare en gång fråga om jag uppfattadejustitieministern rätt. Har som rutin ellerviljeinriktning att placera en person med besöksförbud tillräckligt långtifrån offrets hemkommun? skall givelvis följade utfärdade anvisningarna. Dessa anvisningar har den innebörd som jagtidigare redogjorde för. fäster stor vikt vid attoffren skall känna trygghet och alt deras intressen skall bli tillgodosedda. AnL 37 (); Det var ell glädjande budskap för offren.Tack för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 10 S Svarpå fråga 1989/90:614 om målsäganderätten i brottmål Prot. 38Justitieminister ; [[--------- med anledning av delpågående lag- var pa jragor stiftningsärendet om vissa begränsningar imålsäganderällen, frågat mig när och varför tanken pä en sådan lagstiftningväcktes. En viktig uppgift för är atl bevakaeventuella reformbehov i fråga om den lagstiftning som hör till departementetsansvarsområde. När det gäller det lagförslag som frågan syftar på framstod delför en lid sedan som klart alt gällande regler inte medger någon tillfredsställandelösning på den konflikt mellan olika intressen som kan uppkomma i vissa fall.Del var då naturligt alt man inom departementet undersökte om det finns någraalternativa lösningar på problemen. Med hånsyn till frågans angelägenhetsgradvar del nödvändigt alt arbetet gavs högsta prioritet. Det har resulterat i eltlagförslag. Lagrådet har avgivit ett yttrande, som nustuderas i . 39 (); Jag tackar statsrådet för svaret som varganska kortfattat. Men det här är tydligen någol som skall gå snabbt. i lalar faktiskt om elt"narrspel". Jag är benägen alt hålla med honom. Förkortad remisslidoch t.o.m. muntliga remissvar har förekommit. Det är ganska allvarligt,eftersom denna lag är så pass viktig och eftersom den inskrärikermålsäganderällen. Man får inte ta upp enskilda fall här i , men jaghar intryck av att detta är en lag som stiftas för ett enskilt fall. Lagenkommer dock atl stå kvar och detta sätter vissarällssäkerhetsaspekler ur spel. Vilka kommer att drabbas nästa gång? ärdel kurder och palestinier Detta är en händelse som ser ut som en lanke. I sill remissvar skrev :"Uppgivna eller påstådda nödsituationer för staten eller samhället fåralltför ofta rättfärdiga undantag från vedertagna rättsprinciper Ettgenombrytande av sådana principer får snabbt en uppluckring till följd, som göratt grundsatserna alll lältare åsidosätts. Detta förslag synes varaytterligare elt steg i den riktningen." Det retroaktiva inslaget i förslaget kan absolut inteaccepteras, eftersom man normalt inte använder retroaktiv lagstiftning iSverige. har sagt att man har tänkt på detta länge.Varför skyndar man på en sådan här lag just nu? Man försöker göra det rättsligtrelevant inom det rättsliga systemet atl arbela på detta sätt. Det blir engummiparagraf. Man talar om rikets säkerhet eller om särskilt viktigt allmäntintresse. För de flesta som har studerat detta - det gäller både advokater ochlekmän -verkar det som om det är i regeringens eller snarare i de högapolischefernas intresse att man stiftar denna lag. Sådan här handlingskraft ochsnabbhet är vi inte vana vid att möta i lagstiftningsärenden. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:122 11 § Svar på fråga 1989/90:571 om ett frikommunförsök förlands- tinget i Svar på frågor 4 Civilminister : harfrågat mig om jag anser att ett frikommunförsök för atl möjliggöra en nyorganisation för sjukvården i är angelägel. Staten bör pä olika sätt stimulera och underlättainitiativ för att pröva nya vägar i den kommunala verksamheten.Försöksverksamheten med frikommuner är en viktig del i dessa strävanden.Försöket bygger på grundtarikeri att initiativ lill förändringar i det statligaregelsystemet skall tas på lokal nivå. Del förslag till organisatoriska förändringar som nudiskuteras i är enligt min mening myckel intressantoch angeläget. Om gällande lagstiftning skulle lägga hinder i vägen förelt genomförande av den föreslagna organisationen är regeringen beredd attöverväga förändringar. kan i så fall ske antingen inom rameri för ettfrikommunförsök eller på annal sätt och får prövas i samband med enframställning från i . AnL 41 (); Jag ber all fä tacka civilministern försvaret. Jag tycker att det är ett myckel positivt besked som jag får som svarpå denna fråga. i försöker nu angripa sjukvårdensekonomiska problem och effektivitetsproblem med en för vårt land unikomorganisation, den s.k. Dalamodellen. Del är tänkt att primärvården skall fåbudgetmedel och ett helt odelat befolkningsansvar Sjukhusen och klinikerna påsjukhusen får i stort sett finansiera sin verksamhet genom de avtal medprimärvården som kan slutas. Avsikten med det här systemet är att försöka fåin ett köp-sälj-förhållande och ell visst moment av konkurrens mellan de olikaklinikerna - inte bara kliniker i ulan också utom landstingsområdet, om dekommer i fråga. Den politiska ledningen för organisationen måsteförändras, och det helst . bör upplösasför alt man inte Skall lappa tempo, vilket vi bedömer vore olyckligt. Del ärtänkt att det här försöket och nyorganisationen skall träda in den 1 januarinästa år Ett frikommunförsök skulle åtminstone underlätta i treavseenden. Det gäller sjukhusgruppens styrelse, dvs. en gemensam styrelse föralla sjukhus inom landstingsområdet. Del kan vara en stiftelse, ett bolag elleren landstingskommunal nämnd. Det gäller också en diskussion om differentieringav vårdavgifterna. På den vägen skulle man kanske kuuria styra palieritström-marria.Del är eri möjlighet atl effektivisera via ekoriomiska medel. det gällerockså samarbete mellan primärkommuner, landsting öch företagshälsovård. Iframtiden kanske också olika driftsformer för vårdcentraler och kliniker kanberöras. Regelverk måste, som vi ser det, underlälla och stimuleratill nya modeller och ny organisation. Jag får dock tolka civilmiriisterrissvar så, att genom frikommunförsök eller på annat sätt skall della blimöjligl. Avslulningsvis undrar jag hur lång lid en eventuellberedning kan ta i ett Prot. 1989/90:122 dylikt ärende. AnL 42 Civilminister ; Svarpåfrågor Eftersom vi inte harnågon framställning och inte vet exakt vari problemen ligger än kan jag intesvara på den frågan. AnL 43 (); Jag vill då bara påpeka, som jag sade, attden nya organisationen är avsedd atl träda i kraft . Jagförmodar och förutsätter att elt halvår är myckel god tid för regeringen altbereda ett ärende med del innehåll jag har försökt atl skissera. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1989/90:589 om försöken med automatisk trafikövervakning AnL 44 Civilminister : Herr lalman!Birgit har frågat mig om jag är beredd all stoppa försöken medautomatisk trafikövervakning. Mitt svar är nej. AnL 45 (); Det var ett kort svar, men jag hoppas all detinte är del slutgiltiga förslaget. Jag är medveten om att den automatiska trafikövervakningenhar pågått under en kort lid. Det har dock redan hänt så pass myckel som hargjort övervakningen tvivelaktig att jag anser alt man bör försöka med andra lösningarDel var dessutom tal om alt övervakningen skulle spara lid för polisen. Delhar i stället visat sig all man får ganska långa utredningar I många fall kanman inte heller fastställa atl den som kameran visar verkligen är den som ägerbilen. Den slora orättvisan anser jag vara atl om någon kör enleasingbil eller en bolagsbil och bara nekar kan han inte bli dömd till bötermedan den vanliga bilisten som kör sin bil och som ärligt säger atl han kördepå den vägen blir bölfälld. Del är en olikhet inför lagen, och jag har mycketsvårt alt förstå atl den skall få fortleva. Det har ju visat sig vid någrauppmärksammade fall atl denna risk föreligger. Jag lycker också all detta uppmanar till alt man om manhar bråttom sätter på sig solglasögon, fäller ner solskivan osv, och då harman en chans alt komma undan. Det bör inte vara så lätt. Polisen fär också, somsagt, göra långa utredningar som ofta resulterar i intet. Polisens krafterborde kunna användas på ett bättre sätt. Överläggningen var härmed avslutad 17 2 Riksdagetis prolokoU 1989/90:122 Prot.1989/90:122 13 § Svar på fråga 1989/90:541 om djurhållningen päpälsdjursfar- Svarpåfrågor 4 Jordbruksminister : harfrågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att föreskrifterna omdjurhållning på pälsdjursfarmar skall motsvara djurskyddslagens behov. Med anledriirig av vissa konstaterade missförhällaridenvid pälsdjursuppfödningar i uppmanade lanlbruksslyrelsen ioktober 1988 samtliga länsstyrelser att intensifiera djurskyddstillsynen vidlandels pälsdjursfarmar Av de rapporter som kom in till lantbruksstyrelsernaefter det atl länsstyrelserna inspekterat pälsdjursfarmarna drog styrelsen ijanuari 1989 den slutsatsen atl djurskötseln och djurskyddet inompälsdjursuppfödningen är acceptabel. Styrelsen anför vidare i yttrandet atldel dock som för all djurhållning även finns exempel på skrämmande avvikelser I djurskyddslagen föreskrivs alt djur som föds upp ellerhålls för produktion av bl.a. skinn eller pälsar skall hållas och skötas i engod djurmiljö och på ett sådant sätt all del främjar deras hälsa och ger demmöjlighel att bete sig naturligt. I regeringens proposition om djurskyddslagenanges bl.a. atl delta krav bör föranleda en översyn av nuvarande riktlinjer fördjurhållningen, bl.a. i vad gäller förvaringsutrymmenas storlek. konstaterade vid behandlingen av regeringensförslag till ny djurskyddslag alt den däri införda tillståndsplikten föryrkesmässig uppfödning av pälsdjur i kombination med de skärpta reglerna fördjurhållningen torde medföra godtagbara förutsättningar för etttillfredsställande djurskydd som näringens fortbestånd inteäventyras. Lantbruksstyrelsen beslutade därefter om nyaföreskrifter för bl.a. pälsdjurshållning, vilka exempelvis innebär alt rävburarskall vara försedda med en hylla som räven kan ligga på. JO riktar i sittbeslut som hänvisar lill allvarlig kritik mot lantbruksslyrelsensföreskrifter om hållande av räv. JOs skrivelse och synpunkter bör snabbi följasupp. Det är därför angeläget att aktuella föreskrifter ånyo gås igenom så altde uppfyller de i lagen uppställda kraven på hållande av djur Inom har tillsatts en utredningsom skall utreda möjligheterna atl anpassa pälsdjurshållningen så alt den kanbedrivas i överensstämmelse med intentionerna i djurskyddslagen.Lanlbruksslyrelsen har angivit alt den noga kommer att följaVelerinärförbundels utredning. När utredningen är avslutad kommerlantbruksstyrelsen att vidta de skärpningar av föreskrifterna som behövs. Omdessa åtgärder inte visar sig tillräckliga får regeringen återkomma tillriksdagen. Det är angeläget atl missförhållandena rättas till. AnL 47 (): Jag vill tacka jordbruksminisiern för detposiliva svaret på min fråga. När vi häri stiftar lagar utgår vi från att de myndigheter som har altutfärda närmare föreskrifter om hur lagen skall tolkas och tillämpas 18 fastställer dessa föreskrifter ifull överensstämmelse med lagtext och förarbe- ten.Därför blev jag som riksdagsledamot mycket överraskad när JO funnit Prot.1989/90:122 att det är svårt att hävda att lantbruksstyrelsens föreskrifter omburstorlek m.m. för rävar på pälsdjursfarmar står i överensstämmelse med djurskydds- ] [ lagenskrav på atl djuren skall kunna bete sig naturligt, som anges i lagens varp i jragor 4 8. Oberoende av vilken lag del gäller finns det anledning atli ta upp frågan när en så viktig och noggrann instans i vårt samhällesom JO fastslår att föreskrifter inte stämmer öxerens med lagstiftningen. Föralla oss som sett djurskyddslagen som elt viktigt framsteg i strävan att djurenskall få leva under mer acceptabla förhållanden är del även av djurskyddsskälviktigt att få till stånd en rättelse, så att både lagens klara ordval ochdess intentioner verkligen återspeglas i tillåmpningsföreskrifterna.Djurskyddslagen får inte enbarl bli vackra ord. utan den skall tillämpas, ochdet måste gälla även beträffande pälsdjursfamiarna. Det fanns alltså två starka skäl för mig att fä veta vilkaåtgärder det för djurskyddslagstiftningen ansvariga statsrådet avser att vidtamed anledning av JOs konstaterande om bristande överensstämmelse mellan lagenoch föreskrifterna. Jag kan konstatera av svaret att jag har anledning att varamyckel tillfredsställd. Statsrådet säger i sitt svar; "Det är därförangelägel att aktuella föreskrifter ånyo gås igenom så att de uppfyller de ilagen uppställda kraven pä hållande av djur." Jag är glad över attstatsrådet använder detta uttryckssätt, liksom också över statsrådetsavslulningsord alt det "är angeläget att missförhållandena rättastill". Jag vill än en gång säga ett tack för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1989/90:579 om unga flickors situationpå lands-och glesbygden AnL 48 Statsrådet ; harfrågat mig om jag,mot bakgrund av att många kvinnor och flickor flyttar ifrån landsbygden, ärberedd atl vidta åtgärder så alt de unga flickornas situation på lands- ochglesbygden uppmärksammas i samhällsplaneringen. Den fråga ställer har aktualiseratsvid ett flertal tillfällen . Det är inte bara i som"kvinnounderskoltet" har blivit ett problem.