prot · GD0981 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:81 I högtidligheten, som leddes avförste vice talman , medverkade chefen för statens delegationför rymdverksamhet professor samt klasserna 6b och 6c från AdolfFredriks musikklasser under ledning av . Först sjöng barnen två folkvisor"Tidigt " från och "Toinella" frånItalien. FÖRSTE VICE TALMANNEN; proklamerade FN somden . Dagen hade firats tidigare, redan i slutet av1910-talet, främst av olika vänstergrupper. I och med FN;s proklamationupphöjdes dagen lill alt firas oberoende av politisk uppfattning. Denna internationella kvinnodag firar således sitttioårsjubileum. Det är en av anledningarna till alt vi också, för förstagången, firar dagen här i Sverigs riksdag. Även om mycket har gjorts kvarstår alltjämt svåra problemför stora grupper kvinnor, frarnför allt i utvecklingsländerna. Men också ivårt land är det längl kvar innan de traditionellt kvinnliga arbetsområdena,särskilt de som gäller vård och omsorger, värderas lika högt som detraditionellt manliga. kan vi t.o.m. läsa att löneklyftorna ökar Dettaförsvårar naturligtvis möjligheterna för både kvinnor och män att fritt väljayrke och verksamhet oberoende av kön. Arbetet för en verklig jämställdhet måstefortsätta. Efter ännu några sånger av musikklasser ochefter anförandet av professor , chef för statens delegation förrymdverksamhet, kommer kammaren också atl behandla arbetsmarknadsutskottetsbetänkande orn jämställdhet. Härefter följde två svenska folkvisor, "Kråkan"och "Till Österland". Professor : Frutalman, ärade kammarledamöter! I filmen uppmanar läraren sina elever under en lektion i en mycket traditionsbundeninternatskola alt ställa sig ovanpå sina pulpeter. Han vill därmed visa dem 1 protokoll 1989/90:81 hurbetydelsefull en ny utsiktspunkt eller elt nytt synsätt kan vara. Han vill geeleverna ett nytt perspektiv. Nya perspektiv av detta slag möter vi ständigt. Sverigeser Htet annorlunda ut om vi betraktar det som en del av , och fåren speciell roll när vi ser det som en del av världen. För att få det verkligtglobala perspektivet måste vi dock ta rymdtekniken till hjälp och bege oss uti rymden. Alt blicka ner på vår jord uppifrån ger verkligen ett nyttperspektiv. Det ger en överblick och sammanhang- sammanhang som vi inte insetttidigare. Men jorden själv då som en planet bland flera andra i vårtsolsystem? Hur ser våra grannar bland planeterna ut? På ena sidan, närmaresolen, har vi , ständigt molnbetäckt med ett enormt tryck vid ytan, ca 100gånger almosfärstrycket här på jorden. Del tjocka molntäcket ger upphov lill enväxthuseffekt, som ger en temperatur vid ytan av nära . Här finns ingetvatten, inget liv. På andra sidan har vi Mars, som är en karg och torrplanet med ett rödbrunt ökenliknande landskap. Atmosfären är tunn, men kraftigavindar drar fram över ytan och kan lätt piska upp globala sandstormar Vattenfinns bara i frusen form vid polerna eller som ständig tjäle långt under ytan.Inget liv har kunnat konstateras. Våra grannar i rymden är verkligen ogästvänliga ställen,men milt emellan och Mars ligger jorden med kontinenter och hav, växteroch djurliv. Vi kan bara dra en slutsats, jorden är unik. Det finns ingetliknande på ljusårs avstånd, och delta är vår planet. Det är här vi bor ochkommer att bo under överskådlig framtid. Att flytta ut i rymden är ingenlösning på jordens problem. Det är allas vårt ansvar att sörja för jorden ochdärmed för vår egen överlevnad. Det spelar ingen roll om vi är svarta ellervila, kvinnor eller män. Jorden är vårt gemensamma hem, och vi har eltgemensamt ansvar Vad kan vi då göra för all på bästa sätt bevara vårplanet? Alla insatser behövs från lokal till global nivå. Från rymdsidan kan vibidra med den globala överblicken. har vi kunnatobservera jorden från satelliter, följa väder, vindar och havsströmmar, avbildaland, is och vatten. 1992 planeras ell inlernationelll rymdår under temat"Mission lo Planet " som vi översatt till "UppdragJorden". Bakom rubriken döljer sig den hittills största samordnadeinlernationella insatsen för atl övervaka tillstån-del på vår jord och dessnärmaste omgivning. Det gäller all med hjälp av s.k. jordobservationssalelliterfortlöpande registrera förändringar i jordens tillstånd, atl samla in data somkan hjälpa forskarna att klarlägga beroendet mellan vatten, vegetation ochatmosfär och försöka förutse konsekvenserna för livsbetingelserna på vår jordav obalanser i detta system - obalanser oftast förorsakade av oss människor. Med satellitteknik kan översiktlig information snabbierhållas om exempelvis oljeutsläpp, ökenutbredning, skogsdöd och kalhuggning,vattenkvalitet m.m. Kunde man nu inte nå samma resultat med konventionellteknik? frågar sig kanske någon. Svaret är nej. Man kan inte samla in så storamängder data över sä stora områden och med lätt återkommande intervall om maninte har satelliter lill hjälp. Sverigehar fört en mycket framsynt politik när det gäller att skaffa sig lek- niskkompetens alt ta emot och analysera data från fjärranalyssatelliter Delta hartillsammans med värt fördelaktiga läge långt norrut nära polen, som är en avknutpunkterna i dessa satelliters omloppsbanor, gjort oss till en intressantsamarbetspartner. har en tätplats när det gäller kunskap,erfarenhet och kapacitet att nyttiggöra satellitdata, dvs. att la emot,analysera, bearbeta, presentera och distribuera information från satelliter har en forskningspolilisk proposition överlämnatstill riksdag där utbildning och forskning står i centrum. Särskildtonvikt läggs också vid miljö och internationellt samarbete. Härigenom skapasytterligare möjligheter för oss att bidra lill bevarandet av vår planet. Vikommer att behöva all vår kunskap, teknik och uppfinningsförmåga. Endast enhögtek-nologisk ansats har chansen atl lösa problemen. Det finns, somjag ser del, ingen annan utväg. Till de unga kvinnorna, så här på internationellakvinnodagen, skulle jag vilja rikta uppmaningen: Tag chansen, utbilda er äveninom tekniska yrken, gå in i debatten med insikt och kunskap även när detgäller högteknologiska spörsmål. Just era perspektiv behövs. Fältet är öppet,del finns ingen ursäkt, det duger inte att lämna ansvaret till andra. Skyllinte på männen för att världen ser ut som den gör. Vårt ansvar är gemensamt.Till industriledare och beslutsfattare ute på fältet skulle jag vilja säga;Släpp in de kvinnliga forskarna och ingenjörerna för uppgifter som de ärutbildade för Just deras perspektiv behövs. Genom alt nämna "Uppdrag Jorden" har jag velatge ett exempel på hur visioner och drömmar om rymden som följt mänsklighetenunder hela hennes existens kan ta sig högst konkreta och jordnära uttryck. Men låt oss vidga perspektivet ylleriigare ut motuniversum. Låt oss aldrig glömma atl vi lever på en liten planet sorn cirklarrunt en stjärna i utkanten av en högst ordinär galax, undangömd iett hörn av universum som innehåller miljarder och åter miljarder galaxer. Det som gör livet på vår planet meningsfullt är modet hososs människor att ställa de stora frågorna och vår ständiga strävan att nå djupi våra svar det är våra drömmar och visioner om det vi kan se och ana men intevet och förstår. Detta är den jordmån i vilken vi utvecklar vårt länkande, vårtmedvetande, vår kultur Efter professor anförandesjöng barnen den svenska folkvisan "Uti vår hage" och en folkvisafrån , "Koivistupolska". Förste vice talmannen föreslog envarm applåd som lack till de medverkande och förklarade härefter ceremoninavslutad. 1 § Förlängd ledighet Förste vice talmannen meddelade attansökan om ytterligare ledighet på grund av sjukdom inkommit från () för tiden . Kammaren biföll denna framställning. Förste vice talmannen anmälde atlJohn Rignell (m) även i fortsättningen skulle tjänstgöra som ersättare förSonja Rembo. 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisadesProposition 1989/90:114 till finansutskottet 1989/90:9 till bostadsutskottet 1989/90:U7 till utrikesutskottet 3 § Meddelande om samlad votering Förste vice talmannen meddelade atlarbetsmarknadsutskottets betänkande AU9 och kulturutskottets betänkande KrU 13skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i elt sammanhang efteravslutad debatt. 4 § Anslag till jämställdhet Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /90;AU9 Anslag fill jämställdhet (prop. 1989/90:100 delvis). AnL 1 (): Inledningsvis vill jag säga att jag tycker attdet var ett fint initiativ att på detta sätt lyfta fram internationellakvinnodagen också i . Vi har fått lyssna till ett myckel intressantanförande och lill njutbar sång. Som vi hörde av förste vice talmannen var det FN somproklamerade som den inlernationella . Därmed förloradedagen sin tidigare främst socialistiska och kommunistiska prägel. haralltså, , alla kvinnoorganisationer och många andra möjligheter allgemensamt uppmärksamma eller fira denna speciella dag. I det kvinnoförbund som jag själv tillhör,centerkvinnorna, talar vi ofta om alt kvinnors gemenskap är gränslös. Vi har ivår organisation och vårt parti mångåriga traditioner i internationelltsolidaritetsarbele. Vi har arbetat för och tillsammans med kvinnor i t.ex. Bakoi i en gemensam hushållsskola, i , i , i . Det harvarit naturligt för oss alt ställa upp för kvinnor i andra länder som har behövtstöd och hjälp. Det har också lärt oss väldigt mycket. Sä har invandringen till gjort alt många kvinnorhar flyttal hit. Våra medsystrar flnns plötsligt i vår vardag. Verksamhet somknyter kontakt mellan svenska kvinnor och invandrarkvinnor - har vi funnit - ärell sätt att utveckla kvinnogemenskap. Vi har som exempel här vår s.k.semesterverksamhet, där centerkvinnor pä sommaren och vid i sina hemlar emot invandrarfamiljer - eller mer Det är enverksamhet som ger myckel i utbyte både för värdfamiljen och för dem som fåroch tar emot dessa inbjudningar Jag kan ge ett annat exempel. tog vi emot elvaSwapo-kvinnor, som var här för att informera sig om hur manarbetar i ett flerpar-lisyslem, hur ett val går till och hur man genomför envalrörelse. Enligt rapporter som vi har fått hade man konkret nytta av detta isamband med frigörelseprocessen och valet i . Kvinnogemenskap - behöver vi den? Ja, jag tror att vibehöver den, både mellan kvinnor världen över och i vårt eget land. Här trorjag också att kvinnoorganisationerna spelar en viktig roll för både gemenskapenoch engagemanget för förändring. I det belänkande som vi här skall behandla. Anslag lilljämställdhet, betonas kvinnoorganisationernas verksamhet. Ett anslag på anvisas också till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Vi i anser all kvinnoorganisationernasbetydelsefulla roll i samhället motiverar all stödet ökas, utöver vadregeringen har föreslagit. Därför har vi förordat en ökning med ytterligare 1milj.kr Vi vill också föra över dit . från anslaget gällandeprojektverksamhet i syfte att öka kvinnorepresentationen i statliga organ. Delinnebär att bidraget till kvinnoorganisationerna i förslag totalt blir7 Då finns ändå kvar mer än 9,5 milj.kr. att använda för särskildajämställdhetsålgär-der - för projektverksamhet som syftar till att främjajämställdhet mellan kvinnor och män, till att förbättra villkoren på arbetsmarknadenosv. Också den verksamheten är viktig. Arbetsmarknaden ärkönsuppdelad, och löneskillnaderna mellan kvinnor och män är stora och t.o.m.växande. Yrkesområden där kvinnor utgör huvuddelen av de anställda har haft enmycket svagare löneutveckling än områden där män utgör del dominerande antaletanställda. Del har vi kunnat höra om i radioprogram . Av tradition värderas arbeten inom vård- ochservicesektorn lägre än arbeten inom t.ex. yrken med teknisk inriktning.Samtidigt har omsorg, vård och service en central betydelse för möjligheternaatl främja en positiv samhällsekonomisk utveckling. Jämställdhet handlar mycket om att förändra attityder,inom utbildningen inte minst och i hemmet. De traditionella könsrollernagrundläggs . Inom utbildningen, forskningen, på arbetsmarknaden, iregionalpolitiken, i samhällsplaneringen - ja, inom alla samhällsområdenbehöver vi beakta jämställdhelsaspekterna. Här måste jag få säga all jag tycker att del känns fel attbryta sönder frågorna på det sätt som vi har börjat atl göra del ,att ta anslagen för sig och övriga frågor i propositioner och motioner för sig,i en annan debatt vid ett annat tillfälle. Det blir ingel helt med detta. Vifår dubbla debatter Det går väl kanske an - många frågor behöver debatterasofta. Men som det nu är ger det ingen helhetsbild. När det gäller jämslälldhelsfrågorna behövde vi ocksådiskutera barnomsorg, utbildning, forskning, arbetsmarknad, regionalpolitikensoch näringspolitikens betydelse i arbetet för jämställdheten och för kvinnorsoch mäns möjligheter och villkor, men dessa frågor behandlas i ett betänkandesom vi skall diskutera vid elt senare tillfälle. För att återknyta till kvinnoorganisationerna vill jag slåfast alt de är viktiga. Frivilligt och utan alt ha särskilt mycketpengar att röra sig med lägger de ner ett enormt arbete för att engageramänniskor och mobilisera den kraft till förändring som finns hos mångamänniskor och som också är nödvändig för att få en förändring till stånd - inteminst på jämställdhetsområdet. Med ett, som vi föreslagit, kraftigt förhöjt anslag kankvinnoorganisationerna göra ytterligare insatser för jämställdhetsarbetet isamhället. Kvinnoorganisationerna är pådrivande på många olika samhällsområdenoch i en mängd frågor, bl.a. ökad kvinnorepresentation. De gör betydande insatser när det gäller utbildning avkvinnorna bl.a. för att stimulera dem alt engagera sig i samhällsutvecklingenoch i beslutande organ. Delta gäller alla nivåer - i organisationer i kommuneroch landsting samt på länsnivå och inom statlig verksamhet. Erfarenheternavisar ju också att kvinnor som är aktiva i kvinnoorganisationer oftareaktiverar sig även i annan föreningsverksamhet och i de politiska partierna. Pådet sättet blir kvinnoorganisationerna en viktig rekryteringsbas till olika samhällsinsatser. Ett bra och fungerande samhälle förutsätter att bådekvinnors och mäns erfarenheter och värderingar kommer till uttryck på skildaområden i samhällsarbetet. Del ger ett breddat och bättre underlag förbeslutsfattandet. Det är bra om detta får växa fram ur folkdjupet och påfrivillig väg. I anser vi att kvinnoorganisationerna gör ett braarbete som är av stor betydelse både för att stärka kvinnornas ställning,alltså för alt stödja denna, och i arbetet för ökad jämställdhet. Därför är detviktigt att del statliga stödet förstärks så alt arbetet kan fortsätta.Insatser för jämställdhetsarbetet i samhället kommer alt behövas länge . Med det anförda, fru talman, yrkar jag bifall tillcenterns båda reservationer i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 9. AnL 2 (): betänkande om anslag till jämställdhetbehandlar endast två motioner. På den inlernationella finns delanledning alt först något bredare behandla frågorna om jämställdhet. behandlade regeringens förslag omjämställdhet inför 1990-lalet. ställde sig i allt väsentligt bakomförslagen. Jag tror att det är viktigt att erinra om delta även i dagens debatt. Regeringens handlingsplan koncentrerades till fem olikaområden, nämligen; - kvinnornas roll i ekonomin, - jämställdhetmellan kvinnor och män på arbetsmarknaden, - jämställdheti utbildningen, - jämställdheti familjen, samt - kvinnorsinflytande i samhället. Tyngdpunkten ligger på insatserinom arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. 1 den allmänna debatten om de långsikliga målen förjämställdhet råder oftast en bred politisk enighet, vilket är bra. 1 detavseendet har vi kommit längre i vårt land än vad många andra länder ivästvärlden har gjort. Men om diskussionen förs litet djupare märker man ganskasnart att det förekommer olika uttolkningar av jämställdhetsmålel. Skillnaderna framträder helt naturligt tydligare när viframlägger förslag till konkreta åtgärder Praktisk politik är ju prioritering. Vi prioriterar olikaberoende på vilka politiska uppfattningar och värderingar vi har Jag tror attdet är viktigt atl redovisa delta. Vi är överens om myckel, men del är heltnaturligt att det finns olika uppfattningar om hur jämslälldhetspolitikenpraktiskt skall utformas. Det måste gälla i detta fall lika väl som på mångaandra områden. Enligt socialdemokratins uppfattning måsle jämslälldhetspolitikenligga i linje med den allmänna politiken för jämlikhet. Jämställdhetsmålelskall alltså nås genom en aktiv fördelningspolitik som har till syfte atlminska inte enbart skillnaden mellan kvinnor och män utan också den som rådermellan olika kvinnogrupper. Skillnaden mellan en socialdemokratisk och en borgerligjämställdhetspolitik är att de åtgärder och reformer som vi föreslår skallsyfta till att också minska klasskillnaderna i samhället. Det är naturligt att konstatera att utan krav på socialutjämning blir jämställdskravet bara ett krav på jämställdhet mellan kvinnoroch män på olika nivåer, dvs. inom olika sociala grupper - inte mellan dem. En sådan jämsiälldhetspolitik kommer snarare att vidga änatt utjämna klasskillnaderna. Vi får på det sättet en jämställdhetspolitik förvälbärgade, en för mellanskiktet och längst ner en för de lågavlönade. Socialdemokratins jämställdhetsmål sträcker sig därförbetydligt längre än den borgerliga synen på jämställdhet och är naturligtvisdärför svårare att uppnå. Vi socialdemokrater har prioriterat den fullasysselsättningen i den ekonomiska politiken. Detta är något som statsministernpå nytt slog fast i gårdagens regeringsförklaring. har den lägsta arbetslösheten i västvärlden.Den aktiva arbetsmarknadspolitiken, som har krifiserats hårt av deborgerliga partierna, har bildat en av grundpelarna i vårtjämställdhetsarbete. Elt viktigt jämställdhelsmål har vi i stort sett uppnått;finns nästan lika mänga kvinnor som män på arbetsmarknaden. Målet arbeteåt alla gäller i vårtland både kvinnor och män. Men del är ingen självklarhet i andra länder. Arbete och egen inkomst är en grundläggande förutsättningför jämställdheten. Ökad arbetslöshet medför genast risk för attjämslälldhetsarbetet bromsas upp eller begränsas. Men även om vi kan varastolta över den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen vet vi alla atl detfortfarande råder stora skillnader mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad. Nästan hälften avalla kvinnor arbetar deltid. Många gör det ofrivilligt. Cirka 50 000 kvinnor ärdeltidsarbetslösa. Många av dem arbetar inom vård och barnomsorg. Deltidsarbetet är huvudorsaken lill kvinnors lägreinkomster än mäns och därmed också lägre pension. Även kvinnor som arbetar har lägre lön än männen.Marknadskrafternas utveckling har sedanandra världskriget ökat lönespridningen mellan kvinnor och män, vilket kanskeär något att tänka på för dem som alltid - och i alla sammanhang - hyllarmarknadskrafterna. Kvinnorna finns ofta också i underordnade arbetsuppgifterCheferna är män - förhållandel är detsamma i den privata och den offentligasektorn. Många kvinnor arbetar i dåliga arbetsmiljöer Del krävstunga lyft inom vård och omsorg. De har ensidiga och monotona jobb inomindustrin och handeln och har små möjligheter att byta till annat arbete. Resultatet av dåliga arbetsmiljöer ser vi i antaletarbetsskador, förslitningsskador som är större bland kvinnor än bland män.I detta läge föreslår man från borgerligt håll atl arbetsskadeförsäkringen skallavskaffas! Det är elt exempel pä borgerlig prioritering, och det tycker jag attkvinnorna bör observera. Vi har en arbetsorganisation som är uppbyggd pä männensvillkor Kompetenskraven har ofta skapats av män, likasåarbetsvärderingssyslemen - de få som finns på arbetsmarknaden.Avtalsfrägorna domineras fortfarande av männen. Vad vi kan konstatera med denna korta och ofullständigauppräkning är atl vi har många stora uppgifter framför oss ijämslälldhetsarbetet - inte minst pä arbetsmarknaden. Ett annat viktigt mål har vi uppnått. Flickor och pojkarskaffar sig lika lång utbildning. Flickor i gymnasieskolan uppnår också bättreresultat mätt i betyg än pojkar I högskolans grundutbildning är kvinnorna imajoritet. Del är ett resultat som vi kan vara glada över Men vet vi att ulbildningsvalen är myckettraditionella, även om flickorna har gjort en del inbrytningar på områden därpojkar dominerat. Del gäller de naturvetenskapliga och tekniskagymnasieutbildningarna. Alltför många flickor som valt olraditionella utbildningaravbryter sina studier, och många av dem som fullföljer sin utbildning har svårtatl få jobb på de områden som de är utbildade för. Trots de framgångar vi uppnått både på arbetsmarknaden ochinom utbildningspolitiken i fråga om jämställdhet mellan kvinnor och mänåterstår alltså mycket när det gäller jämställdhet. Ihandlingsplanen för jämslälldhetspolitiken inför 90-lalet anslogs resurser förprojektverksamhet för att pröva nya former i jämställdhetsarbetet, något som nuockså behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande. En del medel har anslagits tidigare i samband medpropositionen om kvinnors villkor på arbetsmarknaden. Denna projektverksamhetskall utvärderas efter en treårsperiod. Men redan nu finns vissa fakta om verksamheten. De flestaprojekten har rört skola och arbetsliv. projektverksamhet har vidgatstill fler områden, vilket ligger i linje med handlingsplanen. Del gällermansrollen, kulturområdet, våld mot kvinnor, pappaledighet samt kvinnligrepresentation i olika avseenden. Utan att gå in på enstaka projekt kan man tafram vissa intressanta fakta och synpunkter på den här projektverksamheten närdet gäller arbetsmarknaden. I början var argumentet för flickornas breda yrkesvalhotbilden om arbetslöshet. gäller det arbetskraftsbristen och attkvinnorna bör komma in på expansiva delar av arbetsmarknaden, inte minst inomteknik och naturvetenskap. Kvinnor inom de tekniska och naturvetenskapliga områdenakommer naturligtvis att prioritera andra delar av teknikutvecklingen än detraditionella, vilket jag tror kommer att öka mångfalden och också ge vårt landnya konkurrensfördelar Del är naturligtvis viktigt atl utgå från områden itekniken som anknyter till flickornas intresseområden och föreställningsvärld.Hittills har ju tekniken utgått helt från den manliga intressesfären. Detbetyder alt skolans undervisning måste anpassas och ändras. Särskildaflickgrupper är en metod för atl förändra den tekniska och naturvetenskapligaundervisningen. Ändra projekt har gått ut på att stödja flickor iolraditionella yrkesval. Det gäller t.ex. att skapa kontakter med företag ochmed förebilder i form av kvinnliga tekniker. Del gäller alt göra en genomgångav kritiska punkter i själva utbildningen såsom kursavsnitt och olikamiljöfaktorer att motverka tendensen lill avhopp, att skapa ett"nätverk" för flickorna som finns i skolan, i kommunen eller iregionen. Här kan man tala om en radikalt förändradundervisningsprocess när det gäller både formerna - arbetssättet ochorganisationen - och innehållet. Det gäller även läromedlen. Man kan konstateraatl det finns både dåliga och bra läroböcker ur flicksynpunkt. Även här slårförmodligen den manliga dominansen igenom - det är männen som skaparläroböckerna - liksom marknaden, dvs. förlagens möjligheter att sälja dessaläromedel. Enstaka projekt har också påverkat föräldrarna videxempelvis föräldramöten. Andra projekt gäller fortbildning av lärarna,studiecirklar för lärare. Vi fann atl man hade lättare att engagera dekommunala skolpolitikerna för dessa frågor än skoltjänslemännen. Det finns alltså en mängd erfarenheter iprojektverksamheten som är av allmänt intresse och användbara på många områden. Någon motsvarande sammanfattning när det gällerarbetslivsprojekten finns inte ännu, men de kommer Många av slutsatserna frånskolprojekten är emellertid giltiga även på arbetslivets område. Det gällerexempelvis slutsatsen atl ensamma kvinnor har svårigheter i en heltmansdominerad värld. Del finns behov av återkommande personalutbildning frånjämställdhels- Prot.1989/90:81 . synpunkt,vidareutbildning av kvinnor på samma villkor som gäller för männen.Arbetsledarna har en nyckelroll.