prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — DethancUar för det första om luftföroreningar, klimatfrågor, ozonskiktet -därarbetet på en klimatkonvention och en väsenthg skärpning avMontreal-protokollet till skydd för ozonskiktet är en mycket viktig sak. Detär för det ancfra frågan om rent vatten. Vattnet är ett stort problem i deflesta av världens länder, och det börjar på att bli det tiU och med i . Det är för det tredjefrågan om föroreningar av hav och kustområden. Det är för det fjärdefrågan om ökenutbredning och jorderosion. Detär för det femte frågan om den biologiska mångfalden, regnskogama men också påsvenskt initiativ biotekniken och gentekniken som behöver regleras i enintemationeU konvention för att man skaU kunna förebygga missbrak. Detär för det sjätte frågan om mUjöfarUga kemikaher och mUjöfarUgt avfaU. Detär slutUgen för det sjunde, cxksä det liksom många av dessa frågor på svensktinitiativ, frågan om den vardagsmUjö som många människor lever i-bostadsslummen, dåUga arbetsmUjöer och befolkningsfrågan, viUcen är ettjätteproblem i i-ländema men ett ändå större problem i u-ländema. Vikommer att med det här angreppssättet försöka få fram mer effektivt verkandekonventioner och ett intemationeUt samarbete som inte lämnar utrymme för någonatt slippa imdan och som också gör att vi kan undvUca onö-cUg byråkrati ochdubbelarbete, något som faktiskt också förekommer på det här området. SjälvfaUetskaU vi efter bästa förmåga mformera riskdagen. partier kommer attfå ett utmärkt tillfäUe att följa det arbetet genom sitt deltagande i dennationalkommitté som skaU biträda regeringen i förberedelsema årskonferens. Jag fror att man med en aktiv medverkan i denna nationalkommittébättte än på något annat sätt från sida skaU kunna följa det härarbetet. 1 kommittén kommer också ancfra grapper i samhäUet att varaföreträdda. Vi behöver förvisso även deras medverkan. Jag vUl än en gång tacka Bfrgitta för den här utförligaredogörelsen. Jag ser fram emot att aUt det som Bfrgitta här berättat om skidl hända. Vi är heltöverens om att detta är nödvänchgt. Av bitter erfarenhet inäringshvet vet jag att det inte hjälper med att skriva en massa avtal. Manmåste i avtalen också stäUa välcUgt bestämda krav på att det även bUrhandUngar. Man måste aUtså i avtalen föreskriva absolut bestämda tidsgränserför när saker och tmg skaU vara genomförda. Detta är naturUgtvis Utet svårt iett internationellt samarbete, eftersom man inte kan ta fram bössan och kanonenoch skjuta på dem som inte gör som man säger. Men man måste försöka finna någonform av påtryckningsmetoder, så att aUa parter faktiskt följer avtalet. Det ärUtet enklare i affärsverksamhet, där man genom domstol kan få böter utdömda. Iett mtemationeUt samarbete kan det bU litet bekymmersammare. Men vi måste aUtsåpå något sätt se tiU att det verkUgen händer någonting. Det känns mycket dåhgtatt varenda dag öppna tidningen eUer knäppa på radion cx:h få reda på att detegentUgen bara blfr sämre. Ävenmedvetenheten hos befoUcningen kan öka. Det är därför min förhoppning att denhär redovisningen skaU kunna spridas tiU väldigt många människor, så att ännufler bUr ännu mer medvetna om vad vi står för och på vilket sätt de kanmedverka tUl resultat i sitt vardagsUv. Bfrgitta talade ju om människorsvardagssituation som en av de viktiga frågoma. Det är vUctigt att man tar uppdessa, så att det inte bara blfr storslaget och grant. Med kunskap kanviU" och en av oss aktivt medverka tiU att situationen bUr bättre. Menhärför krävs aUtså kunskaper. Detta är inte enkelt, och vi är inte aUakemister, sä att vi kan förstå svårighetema. Vi borde därför få ett enkelt ochbra underlag, så att vi i vardagslivet kan hjälpa tUl. På det sättet kanske manså småningom kan få en väldig kraft i de här intemationeUa handUngs-programmen. Jagönskar Bfrgitta lycka tiU och hoppas på dessa Uvgivande redovisningar. överläggningenviu: härmed avslutad. 1989/90:43 11december 1989 14 § Svar påinterpellation 1989/90:79 om Ammerån MUjö- och energfrninisterBIRGITTA : har frågat mig vUken betydelse jag anser att mUjöhänsynenskall ha för beslutet om Ammeråns framtid. har vidare frågat om jag är beredd att skydda Ammerån genom attinförUva den med de älvar som skaU förbU orörda enUgt 3 kap. 6 § lagen omhushållning med naturresurser. Denförsta frågan syftar dfrekt på ett ärende som bereds iregeringskansUet. Scim jag angav i ett frågesvar kanjag inte föregripa regeringens prövning av ärendet genom att i förhand göranågot stäUningstagande. känner säkerUgen tUl att det förhållersig på detta sätt. Närdet gäUcr den ancfra frågan vUl jag erinra om att vid flera tUlfäUen,senast detta år, haft att ta ställning tiU omfattningen av det skydd somAmmerån skaU ha. beslut har genomgående iimebu- 1989/90:43 11december 1989 rit att Ammerån uppströmsöverammer skall undantas från vattenkraftsutbyggnad medan Ammeråns nedre del,motsvarande av vattencfra-get, mte skall ha samma skydd. STINAELIASSON (c): Tack försvaret på min interpellation. NaturUgtvishade jag hoppats att få något mer innehåU i svaret än upplysningar om attärendet bereds i regeringen och att riksdagsmajoritetens beslutinnebär att Ammeråns necfre del inte skaU skyddas från vattenkraftsutbyggnadutan får prövas. VadgäUer den första delen av interpellationssvaret så vet jag att ärendet bereds iregeringen. Jag har Utet svårt att svälja att statsrådet i frågesvar ochinterpeUationssvar stäncUgt i denna fråga upplyser om att det ""pågår beredning. Hur innebär "" i dettaärende? Regeringenfick ärendet för . kom yttrandet frånÖstersunds tingsrätt tiU regeringen över en ansökan om tiUstånd att från enbortledningspunkt vid överammer överleda vatten från Ammerån tiU . Minförsta fråga i interpellationen gäUde vilken betydelse statsrådet anser attmUjöhänsynen skaU ha för regeringens beslut. Det viU inte svarapå. Eftersom valet var ett mUjöval förutsätter jag att miljöhänsynen iAmmeråfrågan kommer att väga tungt i regeringens ställningstagande. KommunfuUmäktigei kommun har enhäUigt sagt nej tiU överledningen. Det har även en eniglänsstyrelse i gjort. Detsamma gäUer ochnaturvårdsverket m.fl. tunga och vUctiga remissinstanser. Denlokala befolkningen har framför allt arbetat för att rädda Ammerån genom ettenastående envetet, uppfmningsrikt och uppoffrande ideeUt arbete i den s.k.Ammerågrappen. Sedani fjol höst har vi väntat på regeringens ställningstagande. Kan statsrådetupplysa om när regeringen bestämmer sig. BUr det 1989? Dethar förekommit en hel del uppvaktningar hos regeringen iAmmeråfrågan. För inte så länge sedan hade statsrådet besök av företrädare förRagunda kommun. Föratom aUa de argument som tichgare förts fram för ettbevarande av Ammerån fick statsrådet ta del av kommunens önskan att få inrättaen forskningsstation kring Ammerån. Ammerån är unik pä många sätt. Naturvärdenaär mycket stora. Variationsrikedomen är stor, vad gäUer både fiora och fauna.Ammeråns vatten är naturUgt nä-ringsrikt. Den biologiska produktionen hör tUlde högsta någon vattenmiljö kan uppvisa. Ammerånär landets fömämsta kalkströmsvatten med en enastående förmåga att stå emotförsurning. Ammerånär nästan helt opåverkad av människor när det gäUer utsläpp från avlopp och avancfra föroreningar. Ioch vid Ammerån finns djur och växtarter som är utrotade eUer utrotningshotadepå ancfra håll. Ammerånbör vara ett eldorado för forskare, eftersom dess djur- och växt-Uv ännu är tUlstor del outforskat. Ammerånskulle alltså kunna tjäna som genbank för sämre lottade vattendrag. Detär bl.a. sådana fakta som Ugger till grund för kommunens önskemål att fåinrätta en forskningsstation vid Ammerån. ViU statsrådet ge kommun denmöjUgheten genom att påverka sina regeringskoUeger så, att svaret, närregeringens beslut om Ammerån kommer, blir ja tUl ett bevarande av helaAmmerån och nej till en överledning? Enorörd Ammerån är grandförutsättningen för en utveckUng av sommar-turismen iRagunda kommun. Att utveckla sommarturismen i min hemkommun i östraJämtiand är helt enkelt en oraöjUghet utan en fritt strömmande Ammerån mednaturUgt strömmande vatten. VUl statsrådet påverka sina regeringskoUeger så,att kommun får möjUghet att utveckla sommarturismen genom attregeringen säger nej tUl överledning? SåtiU min ancfra fråga om lagstiftningen och mångas önskan om att hela Ammerånskyddas genom att man införlivar hela Ammerån i lagen om hushåUning mednaturresurser enligt 3 kap 6 §. Enriksdagsmajoritet har vid flera tUlfäUen sagt nej tiU detta och beslutat attAmmeråns necfre del inte skaU ha fullstäncUgt skydd. Men, statsrådet , det är väl inget som hincfrar att det kommer ett regeringsförslag sominnebär att hela Ammerån skyddas enUgt lag? Var mochg, ! Lägg framett sådant lagförslag! Då skulle förhoppnmgsvis statsrådets egna partikamrateri också få mod att rösta för det förslaget och en majoritet för helaAmmeråns bevarande skuUe vara tryggad. CenterpartistemastäUer, som statsrådet vet, upp på ett sådant efterlängtat förslag. Var modig,! Tyckerregeringen att det är viktigt att folkets röst betyder något, och tyckerregeringen att utvecklingen också i kommun i östra är viktig,att miljöhänsyn är viktiga och att den sista oreglerade älven i helaMellannnorrland skaU bevaras, då säger regeringen nej tUl en överledning frånAmmerån tiU . Annarsär vi många som är beredda att instämma i det som en av Amme-rångrappensförefrädare, , sade efter senaste uppvaktningen hosmUjöministem, nämUgen: BUr det nej tUl Ammerån känns det som om demokratin vorestendöd. 1989/90:43 11december 1989 (Ip): slår vakt om Ammerån i - Ammerån, vars öde snartskaU ;ivgöras, hoppas vi. Skälen mot utbyggnad är, som har sagts ,utomordentUgt starka. Tabara detta med fisket. Enligt skulle det halveras. Tliris-men,som betyder s. oerhört mycket för Jämtiand, skuUe i hög grad bU lidande. Debiologer som verkligen vet hur det är där visar på att skadoma för flora ochfauna skulle bli mycket allvarUga. Som många också har påpekat är Ammerånlandets ka Ulrikaste älv. Kan inte det betyda någontuig? I och med att den ärså kalkrik står den särskUt bra emot försurning. De här argumenten bör havunnit ökad tyngd, när försurningen har visat 1989/90:43 11december 1989 sig ha svårare effekter iime än vad man har trott. Det kan, för att citera PeterHanneberg i MiljöaktueUt, bU något av en Noaks ark för känsliga bottendjur ochandra organismer som dukar under när landets sötvatten bUr surare. Somockså har nämnts av många har den övervägande delen av remissopinionen sagtnej tiU en utbyggnad. Det måste också betyda mycket. Det är i princip baraexploateringsintressena som viU bygga ut. Denhär saken hade redan kunnat vara avgjord av , om vi i folkpartiethade fått som vi hade velat. har föreslagit att Ammerån skall kommamed i naturresurslagen för att skyddas. Men tyvärr gick moderatema ochsocialdemokratema emot det och avvisade vårt förslag. Folkpartietsäger än en gång: Låt det nu vara slut med betongpoUtUcen! Rädda Ammerån ochlåt de få älvar vi har kvar med fritt rinnande vatten få leva vidare! MUjö- och energimmisterBIRGITTA : Ett par kommentarer och svar med anledning av de gjorda inläggen. Förstnågra ord tUl när det gäUer tiden. Vi tar den tid på oss sombehövs för att pröva den här frågan med det aUvar som den kräver. , somär den mynchghet som ansvarar för naturresurslagen, har ännu inte inkommit medsina remissynpunkter på förslaget, och jag tror inte att viU attvi avgör ärendet utan dem. SåtiU mitt sviu. Det är utformat med utgångspunkt i fråga, somordagrant lyder: VUken betydelse anser mUjö- och energiminister mUjöhänsynen skall ha för beslutet om Ammeråns framtid? Med detta inbjuderStma mig att göra en värdering som innebär att jag förutsägerregeringens beslut. OmStina däremot hade frågat mig, om jag anser att miljöhänsynen skaUväga tungt, hade det varit lätt att svara ja. Vid tillståndsprövningen av aUavattenföretag görs en allsichg och mycket noggrann avvägning mellan olikaintressen. Vattenlagens regler har utformats så, att lämpUgheten av etttUIämnat vattenföretag måste bedömas med utgångspunkt i behovet att långsiktigthushålla med landets samlade mark- och vattentiUgångar. Detta gäller SärskUtvattenföretag av större omfattning eller annars ingripande natur. Regeringengör en utomordentUgt noggrann prövning av de företag som aktuaUseras. Jag hördei morse ett inlägg av i racUon om just det här ärendet. Precissom här försökte han där framställa socialdemokratin som ettbetongparti, som aldrig är berett att ta mUjöhänsyn. Och så refererade han tiUvårt beslut om Klippen. Det är riktigt att vi, efter en mycket noggrannprövning, har sagt ja tUl Khppen, och det står vi för. Dethade varit hederUgt och klädsamt om och ocksåpåmint om att vi vid prövningen av Edänge och sade nej därför attvi tyckte att miljöhänsynen där tog över. Det visar att vi vid prövningen av deföretag som ingår i det av antagna programmet noggrant går igenomvarje enskUt ärende. Jag hoppas att nu viU göra ett sådant generösterkännande som inte orkade med . STINAELIASSON (c): Det hade väl gått att svara på den fråga som jag har formulerat,nämhgen vilken betydelse mUjö- och energiministem anser att mUjöhänsynen skaUha för beslutet om Ammeråns framtid. Jag förstår inte skillnaden meUan den ochden fråga som statsrådet hade velat ha. Men jag toUcar svaret så, attmUjöhänsynen väger tungt, att mUjöhänsynen kommer att ta över. Jag skuUe gämavUja komma hem och tala om i min hemtrakt att så är faUet. Detär bra att man tar ordentUg tid på sig, så att aUa argument kommer fram och såatt öven ägandet blfr så noggrant som möjUgt. Jag tycker det är hårresande attdet himger på att inte har kommit med sitt yttrande i de hitrfrågorna. Kanske regeringen skaU knacka på hos och be att de skyndarpå. Många människor i min hemtrakt har nämUgen uncfrat vUka argument somfattas, eftersom man mte kan komma med ett beslut. Detvore faktiskt ganska bra om statsrådet detta år kimde komma med en ordentUgjulklapp tUl alla Ammeråns entusiaster - tUl kommunen, ,, osv. - som mnebär att Ammerån skaU bevaras,också c len necfre delen. 1 vår kommun tycker vi att vi har bjucUt jjä nogmycket. I den kommunen har vi ett vattenkraftverk per mil. Vadgäller lagstiftningen är det så att jag tror att också många socialdemokraterskuUe få mod att rösta för bevarande. Det modet hade faktisktsocialdemokratema på Jämtlandsbänken som var med på min motion ochröstade för den. Kom med ett regeringsförslag där hela Ammerån föreslås ingå ide vattencfrag som inte skaU byggas ut utan bevaras för framtiden! Detvore också intressant att få veta någonting om det jag sade om forskningsstationen.Finns det med i bedömningen? SIWPERSSON (fp): I foUcjwrtiet är vi verkUgen tacksamma de få gånger scxåalde-mokratemavisar miljöhänsyn. Jag förstår att Bfrgitta kan behöva få beröm för de fåmUjöinsatser som ministem är ansvarig för. Jagsäger: Bra, , att det händer; dåUgt att det händer så sällan. Jagtolkar intentionen på det sättet att Ammeråns öde inte bUr ytterUgare enutbyggd älvsträcka bland många andra, utan att Ammerån blfr en sträcka somkommer att bevaras i NRL. Jag ser verkUgen fram emot och skaU gäma ge Bfrgitta en eloge förbevarande av Ammerån detta kommer att bU verklighet. 1989/90:43 11december 1989 överläggningen var härmedavslutad. 1989/90:43 11december 1989 15 § Svar påinterpellation 1989/90:14 om ingrepp i skyddade älvsträckor har under hänvisning till naturresurslagens regler stäUttvå frågor tiU bostadsministem rörande ingrepp i skyddade älvsträckor InterpeUationen haröverlämnats tiU mig för besvarande. har först frågat huravida tillstånd tiU korttidsreglering och cfrka fremUs dämning i en av i lag skyddad älvsträcka kan lämnas på dengranden att vattenföretaget anses förorsaka endast obetydhg miljöpåverkan. har vidare frågat om tillstånd tiU dämning och korttidsreglering kanlämnas om fiera huncfra sakägare, berörda kommuner, länsstyrelser samtnaturvärdsverket och avstyrker sådana projekt. AvinterpeUationens innehåU kan utiäsas att syftar på ett aktueUtärende om tiUstånd enUgt vattenlagen tUl dämningshöjning vid Eds-forsenskraftverk i . Vattendomstolenhar den 2 febraari 1988 enhgt tUlämpUga bestämmelser hänskjutit frågan omföretagets tiUåtUghet tiU regeringens prövning. Det är aUtså regeringensuppgift att i detta sammanhang behantUa bl.a. frågor av det slag som AgneHansson tar upp i sin mterpeUation. Beredningen av ärendet pågår fortfarande iregeringskansUet. Som väl känner tiU kan jag inte föregriparegermgens prövning av ärendet genom att nu redovisa några ställningstaganden. Låtmig ändå från en mer allmän utgångspunkt säga att regeringen i varjetiUåtUghetsärende gör en aUsidig bedömning och en mycket noggrann avvägningmellan oUka intressen. SjälvfaUet beaktas därvid också det särskilda skydd somgäUcr för vissa vattencfrag. Jag ber att fä tacka nuljö- och energiministem för svaret på mininterpeUation. Tyvärr tvingas jag konstatera att svaret är fuUständigt intetsägande. MUjö-och energiministem undviker mina frågor genom att hänvisa tUl ett specieUt faU,som just nu Ugger för prövning på regeringens bord. Jag vet mycket väl atthancUäggande statsråd är förhindrad att uttala sig om sådana faU. Därför var jagmycket noga med att göra mina frågor genereUa så att svaret skuUe kunna lämnasobehincfrat av aktueUa ärenden. AvsUctenmed min interpeUation var att få veta hur regeringen ser på begreppenkorttidsreglering, ersättningsutbyggnad och effektiviseringar, s.k. smärreåtgärder hänförUga tUl redan företagen reglering i redan skyddade områden. JagviU också veta hur regeringen ser på tiUämpningen av de övergångsbestämmelsersom kom tUl vid riksdagsbehandUngen när beslutet om NRL fattades. Lagstiftningeninnebär att tiUåtUgheten prövas av regeringen utan hinder av att oinrådet cUerälvsträckan kan vara undantagen från utbyggnad. får ske enligt endast förorsakar obetydUg mUjöpå-verkan. Vadsom avses som obetydUg mUjöpåverkan resp. inverkan på naturmiljön i nämnvärdmån, som det står, är aUtså en bedömning soni slutligen måste göras avregeringen och i den ordning som bl.a. anges i NRL. Noghar väl miljöininistem en uppfattning om vad som genereUt i dessa faU kan sägasvara obetydUg mUjöpåverkan resp. inte kan vara det? Detnaturliga är väl att man i sådana här fall stäUer upp genereUa mått-st Detfiims ju åtminstone tre frågor som alltid är för handen vid en bedömning idessa faU. Det är dämning, sakägares uppfattning och styrkan i opinionen motprojektet samt de övergångsbestämmelser som är tiUämpUga. JagskaU förtydUga mina frågeställningar ytterUgare, så att- det inte skaU varanågon svårighet att svara genereUt och fritt från anknytning tiU något specieUtfall. Vad sätter regeringen som absolut övre gränsför dämning vid bedöm ning av tiUåtUghet för s.k. smärre åtgärder? Är det vid en meters höjd av dämningen, fem kUometers påverkan i längd i ticUgare ej dämd älvfåra eUer är det två mils eUer tre mils påverkan som kan godtas? Ärdet möjUgt med dämning utöver det som är hänförUgt tUl redan företagenreglering i dessa faU, mUjö- och energiministem? Ärkorttidsregleriiig över huvud taget möjUg att tiUåta inom begreppet smärreåtgärd? Hur stor vUct fästerregeringen egentUgen vid sakägamas uppfattning? Är det möjUgt att ge tiUåtUghet vid en huncfraprocentig opinion mot att ett projekt skall kommatiU stånd, eUcr går den gränsen redan vid en 75-procentig opinion emotprojektet? Ansersig regeiingen kunna använda för att ge tiUåtUghet åt en smärre åtgärd även i ett faU som var undan taget från utbyggnad enhgt FRP-riktlinjema? Densenare frågan måste mUjö- och energiministem kunna ge ett svar på. Är honberedd att ge tUlåtUghet i ett sådant fall så begår hon ett lagbrott, som jagser saken. Riksdagsbeslutet avsåg tiUåtUghet i projekt som tidigare ejomfattats av FRP-riktiinjema. Ärregeringen beredd att också väga in en restriktivare syn om projek ten i fråga skuUe innebära aUvarUgare störningar för sysselsättning och re gional utveckhng i berörda områden? Om tiUåtUghet i sådana fall ändå ges, är i sådanafaU regeringen beredd att gå in och ta de kostnader som följer för insatser somdå krävs för att få tiU stånd en regional utveckUng i berörda områden? Somsagt var det inte oväsentiigt för , för bostadsutskottet eUer ens förmig som utskottets ordförande att få regeringens syn på de här frågorna - inteminst när det gäUer övergå ngsbestämmelsema som har kommit 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 tiU underriksdagsbehandlingen, övergångsbestämmelsema kom ju tiU för att undvika attretroaktiv lagstiftning blev följden. Detär möjligt att mina frågor är hänförUga tiU i , men de äraUmängiltiga och gäUer vid bedömningen av aUa sådana här faU där smärreåtgärder är aktueUa. Föratt bedöma om andan i lagstiftningen följs är det därför av värde att se hurregeringen genereUt ser på sin roU som överprövare och vilka mUjöhänsyn manfrån regeringen är beredd att lägga in. Vad vi som enskUda riks--dagsledamöterannars har att använda oss av är att kräva en ytterUgare skärpt lagstiftningeUer tiUämpa KU:s prövning i de specieUa faU som kan bU aktueUa när regeringenhar fattat sina beslut. MUjö- och energmunisterBIRGITTA : Med tanke på den roU i arbete med de här frågoma som AgneHansson har, tycker jag faktiskt att det är uppseendeväckande att han mer eUermincfre förtäckt, mer eUer mincfre tydUgt uppmanar mig att bryta mot bådegrancUag och lagstiftning. Jagkommer att håUa benhårt på min skylcUghet när det gäUer den här typen avbedömningar, där ju regeringen fimgerar som sista rättsinstans, att icke awUcafrån regeln att man inte får föregripa beslut innan de är fattade -t.ex. genomoUka vicUyftiga uttalanden. får ursäkta, men den beskrivning som här ges går inte att missförstå.Det är klart om viUcet projekt viU ha ett förtida uttalande frånmin sicJa. Det kommer inte att få. Detär också så att det inte går att göra den typen av genereUa eUer princi-pieUauttalanden om hur lagen skaU tUlämpas som begär, eftersom lagenju dfrekt går ut på att man skall bedöma varje enskilt ärende för sig. Det gårinte att utfärda några aUmänna föreskrifter om meter och kubikmeter hit ochtht, utan man måste bedöma varje enskUt ärende för sig. Jag kommer att se tiUatt så länge jag har ansvaret för de här frågoma så kommer vi också att agerapå det sättet. JagskuUe faktiskt vUja stäUa frågan tiUbaka tiU : Hur toUcar AgneHansson den lagstiftning han själv har medverkat tiU? Det står aUdeles tydUgt iövergångsbestämmelsema: "Beträffande mål och ärenden enligt vattenlagensom anhängiggjorts hos före Ucraftfrädande skaU äldrebestämmelser tiUämpas." Det här är ett sådant ärende. Åancfra sidan finns det utrymme för att vid prövningen enhgt 3 kap. vattenlagenbeakta de värderingar som kommer tUl uttryck i bl.a. 3 kap. 6 § naturresurslagen,den som rör skyddade älvsträckor. Regeringen anser att man skaU kunna utnyttjadenna möjUghet när det är befogat. SomAgne vet, är det här ett mycket besvärUgt ärende, där flera av deberörda uistansema, bl.a. kommuner och länsstyrelser och många en-skUdassakägare och närboende, under ärendets gång har äncfrat den uppfattning som dehar gett uttryck för mför regeringens prövning. Därför har vi också om dennafråga, liksom om den vi diskuterade, varit mycket angelägna om attbehancUa frågan med aU den noggrannhet, också formeUt, som ärendet kräver. Jag vägrar gå in och diskutera det specieUa faUet, , somjag förstår att mUjöministem här avser. Men även om jag för en kort sekundskuUe avvika och anlägga synen på just det faUet, har jag ändå svårt att förståatt mUjöministem kan bevUja tillåtUghet för det faUet, mot bakgrund av det honnu har sagt. Detta hälsar jag med tiUfredsstäUelse. Ja,inte heUer är det möjUgt att använda det lagrum som här åberopades avmUjöministem att ta ett beslut om tUlåtUghet för . Det jag viUesäga var nämligen att riksdagsbeslutet i det lagrummet endast avser projektsom ej ticUgare var omfattade av FRP-riktUnjema. och andra sådanaomfattades av FRP-riktlinjema redan när NRL-beslutet togs, och då är det aUtsåinte möjUgt.