prot · GD0963 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi skrev brev till regeringen och begärde utvidgadeutredningsdirektiv och förlängd tid när vi såg hur snabbt utvecklingen gickfram i . Vi fick inget svar Jag fick ett muntligt svar här ikammaren från herr försvarministern. Däremot har jag inte fått svar av honomalla andra gånger, som ni har hört. Jag upplevde atl det inte fanns någon reellmöjlighet alt få det här hanteras så all man först säger all detskall hänskjulas till kommittén, och sedan går man ut och säger att det skalllöpa vidare som . Del finns ingen reell möjlighet för kommittén atlpåverka det beslutet. Det rullar ut två miljarder lill delta projekt.Skall det fattas något annat beslut, skall del göras . del är nog såatl denna kommitté hade en annan uppgift. Del var inte att utreda, ulan det varatl skapa något slags rikslikande tyckande. Vi uppfattar uppenbarligen en bredare hotbild. Del är intebara för atl vi vill framhålla miljöhoten mycket starkare, utan det är ocksådärför att vi tror atl det kan vara rationellt atl införa allmän värntjänst. Dåskulle man kunna få en flexibilitet. De värntjänslpliktiga skulle kunna arbetamed alla dessa hotbilder. De militära försvaret skulle kunna fä del folk delbehöver, och de andra grenarna det folk de behöver Det skulle finnas enflexibilitet där emellan, beroende på om nya militära hot seglar upp. AnL 128 i () replik; Det ligger nog. , litetmi.ssförstånd på båda dessa punkter. Jag har ingen anledning att i stället fören socialdemokrat som inte finns här svara för regeringens ståndpunkt, men delvar väl ändå så att regeringen inte gav kommittén i uppdrag att titta på dettaoch sade att det skall fortsätta. Regeringen har sagt att projektetinte skall avbrytas. Det var nog en förutsättning för att kommittén skullekunna lilla på det, sorn jag ser det. Dessutom kommer vi, vilket har tangerats här. att ha ettoffentligt utskottsförhör, då jag tror att många för den fortsatta debattenviktiga frågor skall klarläggas, så atl vi inte behöver oroas över det. sade alt det inte varnågon idé att fortsätta när han inte fick som han ville. är ettungt parti, men den stretighet som man lägger borde nog inte la siguttryck i att man slutar Skulle vi moderater ha lagt av varje gång vi inte harfått som vi har velat, hade vi i varje fall inte haft något konservativt partieller någon konservativ röst som hade hörts här i kammaren. Jag tror inte kan göra så. Man får nog ha litet segare tåga, säker på att manvet vad man vill. Det kan inte vara så att det brister på den punkten? L';4 AnL 129PAUL CISZUK (mp) replik; Får jag anknyta till det sistnämnda. Vi fickinte som vi ville, och det fanns heller ingen utsikt att skriva reservation. Dåhade vi fått skriva ett helt alternativt betänkande. Del fanns ingen möjlighetatl göra del inom lidsramen. Hade manmenat allvar med att hänskjuta till kommittén. skulle manha fryst utbetalningarna och bett kornmillén att komma med ettutlåtande. L3() (): Del svenska jordbruket har ganska storabekymmer . De svenska jordbrukarna känner sig utlämnade ochansatta ifrån alla möjliga håll. De har, och befaras få ännu större, ekonomiskaproblem. Därför tycker jag all del är anmärkningsvärt att inte företrädare förflera partier går upp i en debatt om del svenska jordbruket och inte har någotall säga 0111 den frågan . Del borde vara högst angelägel att hålla endebatt levande på detta område för all påverka den utvecklingen. Att jordbruket har bekymmer beror naturligtvis på mångafaktorer, men det faktum all den socialdemokratiska regeringen har avstått frånatt föra en jordbrukspolitik har spelat sin roll. Del år kanske egentligen denvärsta och svåraste orsaken i del här sammanhanget. Vi fick ell beslut år 1985om en livsmedelspolitik. har man dock inte försökt göra särskiltmycket för att uppnå de mål som då bestämdes. Jag skall la ett litet exempel. Den import av rågvete somnu pågår är ett sådant bekymmer. Del iir resultatet av en underlåtenhetssyiidifrån den socialdemokratiska regeringens sida. eftersom den inte redan frånbörjan skrev in i lulllarifferna att det är ett spannmålsslag. Det borde ävenen socialdemokratisk jordbruksminister kunna förstå. Då hade vi inte haft debekymmer som vi har på den punkten. Del är endast ett litet delproblem,men det är tillriickligl besvärligt. Det tillsattes en arbetsgrupp inom ,som skulle försöka utarbeta en ny livsmedelspolitik. Man har lagt fram ettförslag, I början tillade man på vad som har hänt och konstaterade all de målman har haft inte har uppnåtts. Sedan har man kommit fram lill alt vi har ettbesvärande överskott. Del har lagts fram ett förslag till en nylivsmedelspolitik. Det enda jag vill säga om det förslaget iir, att omarbetsgruppens förslag skulle genomföras, skulle man skapa en total oreda inomdet svenska jordbruket. Väldigt många jordbrukare, för att inte säga alla,skulle få det myckel besvärligt. De skulle få en sämre situation än de har , och den är tillräcklig dålig. har klarl visat alt manhar halkal efter och att inkomsterna är alldeles för låga. annat resultatav den politik som arbetsgruppen föreslår skulle bli att en halv miljon hektaråkermark skulle försvinna. Trots dessa genomgripande stora förändringar har man integjort några sorn helst konsekvensbedörnningar över vad detta skulle innebäraför jordbruket, för och för konsumenterna. Det är litet märkligt för det resonemang som man gör. Om man tittar sig omkring i världen, finnerman ju alt bekymret egentligen inte är att överskotten är så stora. Miljonermänniskor svälter Ökenutbredningen är besvärande. Många jordar förstörs genomutsläpp av olika ämnen. Olyckan i Tjernobyl är ett sådant exempel. Vi harrapporter från och andra delar av , där jordar har förstörtsgenom olika typer av industriell eller annan verksamhet. Från har vifåll besked om att det finns bly i mjölken på grund av utsläpp. Vi kommerförmodligen att få ännu fler sådana besked. mycketstor anledning för oss atl behålla en möjlighet, en förmåga, all produceralivsmedel i även i framliden, och vi skall vara rädda om den åkermarkvi har. De förslag som arbetsgruppen har lagt fram tycker jag inte är särskiltförankrade i verkligheten. Man talar ibland om de spannmålslager som finns ute ivärlden. De har minskat ganska kraftigt . De iir lika smånu som de var . De skulle gå åt med dennuvarande världsförbrukningen. Någon sade i något sammanhang atl vi inte bör beskrivade överskott vi har i världen i miljarder ton, för del begriper inte folk. Viborde i stället beskriva del som en eller två veckors för läng torka i produktionsområdet.Detta utgör egentligen det överskott som vi nu talar om i världen. På litet sikt måste man således räkna med att det svenskajordbruket behövs, kanske också för att försörja världen. har viju möjlighet all använda den svenska åkerjorden på ett helt annat sätt. om såskulle behövas. Vi kan producera energi och olika förnödenheter.Energiproduktionen skulle dessutom kunna hjälpa oss att nå de mål sorn vi har imiljösammanhang. Utsläppen av kväve, svavel och inte minst koldioxid skulleminska lill en nivå sorn vore rimlig i sammanhanget och som naturen skullekunna klara. Vad vi från cenlerparliet kräver i detta sammanhang är atlvi får en långsiktig jordbrukspolitik, så att människor vågar satsa påjordbruk, så att unga vågar utbilda sig och göra de investeringar som krävs föratl skaffa sig ett jordbruk. Om det skall vara möjligt måste man ha garantierför att man kan fortsätta i framliden. Då måste vi ha kvar en del av deregleringar som det nu föreslås att vi skall ta bort. Det är nog riktigt atl tabort en hel del av de interna regleringar som finns, men vi måste ha kvar enmöjlighet för jordbruket all gemensamt finansiera de överskott som behöverexporteras. I annat fiill klarar man inte övriga frågor inomjordbrukspolitiken. Man måste alltså kunna bli av med det sorn inte behövs päden svenska marknaden. Vi måste också kunna ha en enklare mjölkreglering kvar, såatl man kan bedriva rnjölkprodirklion också ute i glesbygderna. Del ärnödvändigt atl ha kvar en del regleringar, om del skall vara möjligt förjordbruket att bedriva en riklig verksamhet. Vi måste räkna med att importen av livsmedel kommer attöka med den internationella harmoniseringen, del ökade samarbete som sker pådet inlernationella planet. Men då är det också viktigt att vi ställer sammakrav på de livsmedel som vi importerar som vi ställer på de livsmedel som viproducerar i . Jordbruket år intressant och viktigt inte bara i dettasammanhang, ulan också därför att möjligheten atl behålla en levande landsbygdhänger intimt samman med ett fungerande jordbruk. Vi kan inte ha kvar de öppnalandskapen, allt det som miinniskor så giirna vill ha kvar, om vi inte har enfungerande jordbruksproduktion. Det är litet märkligt om inte den socialdemokratiskaregeringen tar åt sig av den kritik som har förts fram rnot förslaget från denlivsmedelspolitiska arbetsgruppen, så atl del slutliga förslaget kommer all sebetydligt båttre ut och ge förutsättningar för en jordbruksdrift också iframtiden. Parallelltbedriver man också en utredning om de kooperativa företagens förutsättningarDel som har läckt ut från utredningen är oroande. Man försöker atl slå undanbenen på kooperativ verksamhet. Om jordbruket skall kunna klara de problem ochdet arbete som måste vara deras del i den omställning som måste ske, måstejordbruket ha starka kooperativa företag som kan ta hand om problemen och skapabra förutsättningar för jordbruket. Men del ser inte ut som om densocialdemokratiska regeringen var inne på de tankarna. Det är i sä fallmärkligt för en regering rned så starka rötter i den kooperativa traditionen. Del är synd att inte fler ställer upp ochtalar om hur de ser på det svenska jordbruket. kommer i detkommande arbetet att slå vakt om ett svenskt jordbruk. Denallmänpolitiska debatten var härmed avslutad. 4 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisadesProposition 1989/90:81 till socialutskottet Anmäldes och bordladesPropositionerna 1989/90:83 Ändringar i lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapper 1989/90:94 Tillfälligt förbud mot höjning avvinstutdelning i vissa aktiebolag 1989/90:95 Allmänt lönestopp 1989/90:96Skärpt investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten medanledning av prop. 1989/90:67 om lag om obeslällbara postförsändelser I989/90;T18av () 1989/90;T19av m.fl. (mp) 1989/90:T20av m.fl. (vpk) 1989/90;T21av m.fl. (fp) med anledning av skrivelse 1989/90:68 om invandrar- ochflyktingpolitiken 1989/90;Sf35av m.fl. (fp) 1989/9():Sf36av m.fl. (s) l989/90:Sf37av och (båda mp) l989/90;Sf38av () 1989/90;Sf39av m.fl, (c) 1989/90:63 8 febiuari 1990 medanledning av förslag 1989/90:7 förvaltningskontors förslag lill lag om ändring i lagen (1988:144) om säkerhetskontrollvid sammanträde med kammare och utskott 1989/90;K6av () I989/90;K7av m.fl. (vpk) 1989/90;K8av och Hans Leghammar (båda mp) 6 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1989/90:128 av () till industriministern omimporten och exporten av kärnkraftsavfall, m.m.; Trots importförbud kommerkärnkraflsavfall från utlandet, bl.a. från , via ABB Atom till utanför för läkning. ABB Atom har självt ingel tillstånd attbearbeta kärnavfallet vid sin anläggning i . Det skickas därför tillRanstad och efter bearbetning tillbaka lill ABB. Uranet skall därefterprocessas lill kärnbränsle, men ABB har inte tillstånd för detta heller Likväl har det under kommit atomsopor tillSverige. , , har tydligen inte haft någrainvändningar mot detta förfaringssätt. Transporterna med atomavfall mellan och Ranstadmedför naturligtvis risker Säkerhetsanordningarna måste vara rigorösa. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefrågor lill industriministern: Kan statsrådet redogöra för delshur stora mängder kärnkraflsavfall som importerats lill från andra län der dels hur stora mängder som exporterats? Vilka åtgärderavser regeringen atl vidta för atl registrering, redovisning samt kontroll ochbearbetning av kärnavfall sker på ett helt säkert sätt? Kan statsrådetredogöra för på vilket sätt transporterna av kärnavfall sker och vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att förbättra säkerhetsbevakningen vid dessatransporter? 1989/90:129av () till miljöministern om de östtyska kärnkraftverken: Ännu är 200 000 människorevakuerade från ett område från Tjernobyl i . Detutrymda området med anledning av kårnkraftsolyckan uppgår till totalt ca 50kvadratmil. Det östtyska kärnkraftsverkel Lubmin, nära stadenGreifswald, ligger inom ett avstånd mindre än från , dvs.inom en radie understigande den som gäller för den utrymning som föranletts avolyckan i . Vid en eventuell kärnkraftsolycka i Lubmin skulle det intedröja innan del radioaktiva utsläppet når den skånska kusten.Chefen för statens strålskyddsinslitul gör enligt tidningsuppgifter denbedömningen att, i del fiill vinden blåser mot och det därtill regnar vidett haveri, kan det bli aktuellt att utrymma hela det skånska landskapet. Enåterflyttning kan övervägas tidigast upp till efter tillbudet. Förvissa områden kan det dröja avsevärt många fler år, . Såsom resultat av de svenska erfarenheter som gjorts efterTjernobylolyckan har statens strålskyddsinslitul tagit initiativ till ettförbättrat alarrn-syslem. Detta nya alarmsyslem innebär att utrymning kanigångsättas efter atl indikationer finns på att stora mängderradioaktivt nedfall når in över . finns del ett ömsesidigt avtal mellan ochÖsttyskland gällande larm vid en eventuell kärnkraftsolycka. Enligt vad som vidare uppges i massmedia är chefen förstatens strålskyddsinstitut emellertid inte övertygad om att larm lämnas frånÖsttyskland inom acceptabel lid. Så sent som omkring kom del en rapportom ett olyckstillbud vid kärnkraftverket Lubmin. Det finns vidare uppgifterfrån anställda vid nämnda kärnkraftverk all del vid ett hundratal tillfällenhar inträffat olyckstillbud av varierande omfattning. Östtyska myndigheter har dementerat uppgifter i västtysk presssom gjort gällande atl en härdsmälla var mycket nära och hävdatalt utsläppen befann sig på en, sorn det heter "acceptabel nivå". finns det vid i intenågra detaljerade planer för en evakuering av invånarna i vid händelseav ett reaktorhaveri i . Jag villnu fråga statsrådet : Vilka initiativkommer regeringen att ta med anledning av den hotbild kring de östtyskakärnkraftverken som framkommit? Har den svenskaregeringen inlett några diskussioner med den nya östtyska regimen i dennafråga? Kommeröverläggningar att inledas för att få till stånd ett nytt avtal med denösttyska staten som utvidgar informationspliktens omfattning? 7 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1989/90:414av Per () till statsministern om majoritetsval: I den allmänpolitiska debatten den7 februari hotade statsministern med att ta initiativ till införande avmajoritetsval. Som bekant är majoritetsval djupt odemokratiskt, I EG-valet iStorbritannien 1989 fick The av rösterna, noll (0) platser iEG-parlamentet, på grund av majoritet- svalssystemel.I fick de partier som var motståndare till frihandelsavtalet medUSA av rösterna. Men USA-vännerna fick fler parlamentsplatser, på grundav majoritetsvalssystemet. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Avser statsministern på fulltallvar att ta initiativ till alt införa det djupt odemokratiskamajoritetsvalssystemet i ? 1989/90:415 av (rn) till bosladsministernom effekten av skatteomläggningen för de ideella organisationerna: Inom de svenska idrottsföreningarnaser man med stor oro på den skatteomläggning som genomförs och1991. Den innebär - inte bara för idrottsföreningarna utan för det ideellaföreningslivet i stort - kraftigt ökade pålagor för redan hårttyngda föreningar. Eftersom skatteomläggningen skall finansieras genombreddade skattebaser och bl.a. momsen avsevärt utvidgas, tvingas föreningslivetbära markant ökade kostnader. Således kommer den moms som lagts på resor,bensin, hotell- och restaurangräkningar, teleräkningar m.m. att ökaföreningarnas kostnader med mycket stora belopp. Det finns beräkningar som tyder på att effekterna av skatteomläggningenenbart inom idrottsrörelsen kommer medföra ökade kostnader med 300-500 milj.kr. Det har i skilda sammanhang diskuterats alttillsätta en utredning för alt utreda de ideella föreningarnas totala skatte-och avgifissilualion. Önskemål härom har bl.a, framförts från idrottsrörelsen. Är statsrådet, med anledning av deideella föreningarnas alltmer ansträngda ekonomiska situation, beredd alttillsätta en sådan utredning och att vidta åtgärder som motverkar effekterna avskatteomläggningen? 1989/90:416 av () lill justitieministern ompatent på liv; uttalade sig motpatent på liv i en frå-gedebatl;""... jagavvisar tanken på patent på genmanipulerade levande varelser Denna tanke menarjag bör komma till uttryck både i den svenska paientlagstiftningen och i deninternationella regleringen på området."" Hon lovar också attregeringen skall verka på det internationella planet för detta. I ett frågesvar låter del heltannorlunda. hänvisar hon till alt ett avgörande av ett överklagande till detinternationella patent-verkets besvärskammare skall inväntas. kaninte regeringen ha någon politisk ståndpunkt. 1, Anser regeringen att patent skall kunna tas på liveller ej? Om regeringen fortfarandevidhåller sin uppfattning, hur tänker ni då föra in detta tydligt i den svenska lagstiftningen och hur driver ni frågan internationellt? 8S Kammaren åtskildes . Prot.1989/90:63 Innehållsförteckning 1 §Justering av protokoll................................................. 1 3§Allmänpolitisk debatt (forts, från prot. 62).................. 1 GunnarBjörk (c) JanBergqvist (s) Tredkevice talmannen (om debaltreglerna) Förstevice talman () SiggeGodin (fp) GudrunSchyman (vpk) AnitaStenberg (mp) GöranEngström (c) GullanLindblad (m) MariaLeissner (fp) PärGranstedt (c) RagnhildPohanka (mp) MaudBjörnemalm (s) Tredjevice talmannen (om debattreglerna) JerryMartinger (m) IngbrittIrhammar (c) Hans GöranFranck (s) i (m) SörenLekberg (s) Rosa-LillWåhlstedt (s) Prot. BrittBohlin (s) ReynoldhFurustrand (s) JanJennehag (vpk) PaulCiszuk (mp) LennartBrunander (c) 4SHänvisning av ärende till utskott................................ 157 5 i?Bordläggning............................................................. 157 1989/90;128 av () om importen och exporten av kärnkraftsavfall,m.m....................................................... 158 1989/90:129 av ()om de östtyska kärn kraftverken ................................................................. 158 1989/90:414av Per () om majoritetsval....... 159 1989/90:415 av (rn)om effekten av skatteom läggningen för de ideella organisationerna................. 160 1989/90:416av () orn patent pä liv......... 160 gotab 96114, Slockholm 1990