prot · GD0968 · 1989-12-31 00:00:00 — Redan då förlikningsmannen inrättades 1906 byggdesystemet på atl parterna själva måsle la ansvaret för sina handlingar Medlarenhar inte möjlighet att tillgripa tvångsåtgärder mot parterna. Nuvarande förlikningsförfarande bygger dels på förtroendetför medlarna, dels på utgångspunkten att parterna har ett gemensamt intresseatt komma överens. Del normala för den svenska arbetsmarknaden är att enstridsåtgärd skall kunna tillgripas först som en sista åtgärd. Om man genomför förslaget om tvångsmedling och därpåföljande tvingande skiljedom, kommer en lovlig konflikt inte atl kunnatillgripas som stridsålgärd. Däremot öppnas fältet för olovliga strejker, ochmot dessa saknar samhället verksamma åtgärder. Och uppslår dennärgångna frågan: Hur kan elt socialdemokratiskt parti i princip frånta arbetsmarknadensparter deras legala konflikträtt och i stället öppna fältet för olovligakonflikter? Det är för mig närmasl ofattbart. Hur oppositionen ser på situationen har partiledardebattennyligen gett svar på. För del har vi varit angelägna om att drivafrågor som bl.a. ledde fram lill den stora skattereformen, som i sina delar hartagils men ännu inte är fullföljd. Med den är grunden lagd för en ordning dåarbete, sparande, initiativ och nyföretagande främjas och då stora avdragbegränsas och möjligheten till skatteflffel drastiskt minskar har också lagt fram en lång radförslag som skulle stärka såväl den svenska ekonomin som arbetslivets och denoffentliga sektorns förnyelse. Problemet med den svenska överhettningen är ju främstbristen på utbildad arbetskraft. Vi har föreslagit flera insatser för attstärka arbetsutbudet, alltifrån att människor ökar sin egen arbetsinsats - ochdär är skattereformen en god stimulans - till att man låter nya grupper kommai fråga för den svenska arbetsmarknaden. Del kan vara t.ex. yrkeskunnigainvandrare, som genom byråkratiska regler hindras all snabbi komma ut ijobb. Vi vill ockå göra det enklare för människor att öppna eget och underlättasmåföretagandet. En annan åtgärd är atl stärka de arbetshandikappadesställning på arbetsmarknaden. Det kan möjligen påslås av någon här att delinte är en stor sak, nationalekonomiskt sett, alt hjälpa några tusenhandikappade lill elt eget arbete. Men det är herr talman, en mänsklig ochsocial insats som är värd långt mer än vad som kan räknas i kronor ellerprocent. Det glömda finns också i arbetslivet! Den offentliga sektorns förnyelse är ett annat område därvi från sida driver på genom aktiva förslag. Regeringen har talatom detta . Man har både tillsall och avsatt ministrar med densärskilda uppgiften, men är man bara i initialskedet avförnyelsen. Socialdemokraterna sitter dessutom fast i ellmonopollänkande och en diskriminering av dem som vill starta eget. Det gällerinte minst kvinnorna i de yrkesgrupper där regeringen förhindrar nyföretagande.Annorlunda är det, statsrådet , i mansdominerade yrken. Dekritstrecksrandiga pojkarna i karriären ges många chanser all öppna eget. 5 protokoll 1989/90:68 osspolitiker alt ta mycket mer allvarligt pä denna ojämlikhet som råder i svensktarbetsliv . Sammanfattningsvis, herr talman, vill jag säga attregeringen har misslyckats med alt bemästra den ekonomiska politiken. Attgenom regleringspolitik införa lönestopp gör bara ont värre. En tydligare gränsmåste dras mellan vad som är statsmakternas uppdrag och vad som är parternasuppgift på arbetsmarknaden. Den fria förhandlingsrätten får inte äventyras medvare sig fredsplikt eller lönestopp. Lönestoppet kommer dessutom alt inbjudatill byråkrati och mygel. Det är mot den bakgrunden som vi bestämt tillbakavisarregeringens proposition nr 95. och jag gör det genom all yrka bifall tillarbelsmarknadsul-skottets hemställan i betänkande nr 24. 30LARS ULANDER (s) replik; säger att utskottets dom överpropositionen är mycket hård. Jag vill påstå atl det är det mest tarvliga iargumenlalionsväg som har förekommit i ett ulskoltsbelänkande.Ulskottsmajoriteten argumenterar inte utan dundrar fram till en slutsats, ochden är helt enkelt atl man vill avslå propositionen och se till att regeringenfaller Men, ä la bonne heure, vi kan väl säga alt det får passera. går sedan in i en diskussion om obligatoriskmedling. Jag konstaterar med viss förskräckelse alt inte heller förstått ett dugg av vad det här är fråga om. Obligatorisk medling finnsomtalad i ett ILO-beslut - 1978 tror jag att det fattades. Det har vi ställtoss bakom, för vi har ratificerat denna - det är alltsåingenting speciellt med just detta. Vad det handlar om är att man har denna delsom en hjälp för parterna i detta speciella fall , alltsåunder nedfrysningstiden. Sedan konstaterar jag med en viss tillfredsställelse atlElver ändå fattat någol av denna arbetsrältsliga lagstiftning.Uppseendeväckande vore det annars, eftersom hållit på med dettalänge. Några ord om lönestoppet. Enligt fanns behovav en åtstramning 1988. Regeringen gjorde då en annan bedömning, och enligtden uppstod behovet först . Då framlade socialdemokraterna ett förslag ommomshöjning. Var fanns då? Man säger atl lönestopp inte löser några problem, baraangriper symtomen. Men en av orsakerna till problemen är trots allt alllönebildningen skenat i väg. Med den andningspaus vi nu skulle få kan manväxla ned. Det betyder att efter den liden kan parterna ta de fulla ansvaret. Får jag på min korta lid ställa också en fråga lill ElverJonsson. Det låter bastant när man talar om alt här finns tre borgerligapartier som skall kunna bilda en regering.Bengt talade förut om attskatteförslaget minsann skulle genomföras. Men jag fick i går i min brevlådaett flygblad som jag skall läsa upp; "står inte bakom skatteomläggningen.Sänkningen av marginalskatterna är bra, men resultatet av skattekarusellenblir att världens högsta skattetryck består (s) och (fp) ger med den ena handenoch tar med den andra.Det du vinner på gungorna förlorar du på karusellen. Slutresulta- Prot.1989/90:68 tet blir atl 1,5 miljoner låg- och medelinkomstagare får höjd skatt. är ensamma om alt kräva att det rekordhögaskattetrycket skall sänkas." 31 () replik; hade förläst sig pä en moderatpamflett, sä han hann inte ens svara på den enkla fråga jag ställde, och jagger honom en chans till; Vad är det som motiverar atl socialdemokraterna iutskottet har gått ifrån regeringens förslag på en mycket väsentlig punkt? Inteens socialdemokraterna yrkar bifall lill regeringens proposition. Man yrkarinte avslag, men inte heller bifall. Vad hände , dåLars Ulander lämnade sin något orginella motion? Detta med samverkan är inte så underligt. i sitt första inlägg en lång litania om att t.ex. vpk och moderaternaförenat sig i en lång rad frågor, vilket han tyckte var förskräckligt. Vi kanväl säga att vi förenar oss med alla partier i olika frågor Det är intesärskilt orginellt. Centernoch socialdemokraterna gjorde upp om tvångssparandet. Folkpartietoch socialdemokraterna gjorde upp om skattereformen. Socialdemokraterna och har ofta gjort upp omminskad u-hjälp och alt hålla tillbaka insatser på miljöområdet. Vi haralla konstellationer, det är ingel orginellt i det. Är domen hård eller inte? Det är sällan avslåren proposition. När denna proposition faller, vilket mycket talar för att denkommer atl göra, är det en hård dom. Vi har motiverat varför vi inte ställerupp på propositionen. Dessutom har man från den fackliga delen sagt, frånförbundsordförande och en del andra håll, att det är förskräckligt altregeringen framlägger en så löntagarfientlig proposition. Den domen är ommöjligt ännu hårdare. När del gäller all komma till rätta med lönebildning ochannat kan jag säga att vi är överens om analysen, men vi skiljer oss pååtgärdssidan. Det är inte heller så märkligt, eftersom vi har olikauppfattning. Jag hävdar fortfarande att den av förordade modellenär all föredra. hoppas atl även om man nu sätterlöntagarorganisationerna under tvångslag i olika former kommer de senare all tasitt ansvar. Men där tror jag att problemet ligger Har man väl skjutit överansvaret på riksdag och regering är del inte så lätt alt lyfta ansvarettillbaka. Jag tror vi får vänta myckel länge innan vi kan komma tillden slutsatsen att vi bör ta ifrån parterna ansvaret för lönebildningen. Dethar varit en tillgång i den svenska arbetsmarknaden och denskall vi också slå vakt om här i riksdag. Prot.1989/90:68 Anf. 32 () replik: 15februari 1990 Herr talman! skall fåett mycket kort svar av mig när det Jag väckte motionen därför alt vi inom partiet blev alldeles klartöverens om alt ta bort den delen som gällde strejkvapnet. Detta är nu gjort,och del har inte lämnat vare sig eller någon annannågon ro. Men situationen är den atl socialdemokratiska partiet,både i regering och i riksdagsgrupp, står bakom den reservation vi avlämnattill detta betänkande. Därmed får nog låta sig nöja. Men jag vill ta upp en annan fråga som jag tycker ärganska märklig. De tre borgerliga partierna talar om att bilda regering. BengtWesterberg talade förut om skattereformen. Jag berättade om vad som stod iflygbladet från moderata samlingspartiet, där de tycker att skaltereformen ärskräp. Det enda de kan vara med på är sänkningen av marginalskatterna, resten ärinte mycket atl hänga i julgranen. Då säger att man får göra som regeringen göri dag, man får finna hoppande majoriteter skall vi göra elt tankeexperiment. Vad händer med denregering där ett av de ingående partierna börjar leka med något slags hoppandemajoriteter? Jag vet inte om del inom statskunskapen finns någontingsom kan förklara delta. bör tänka sig för! AnL 33 () replik; säger att man inom partiet varitöverens om denna motion. Det måste vara elt snabbi möte, det lär ha blivitminuterna innan motionstiden gick ut. Visst är det märkligt att en tung ledamoti det socialdemokratiska partiet väcker en motion som på en avgörande punktvill ha en förändring i ett regeringsförslag där trycksvärtan knappt hunnittorka. Man kan säga att det är klokt atl ändra sig, men jag fickingel besked på den käcka lilla fråga jag ställde allra först: Vad har gjortall alla fackförbund, deras medlemmar och deras företrädare, vill komma bortfrån propositionens förslag? säger att också regeringen står bakomreservationen, dvs. en reservation som vill rycka undan en stor bit i denproposition som är framlagd. Detta är naturligtvis en spännande sak förkommande historieforskare. undrar hur det skall bli med en annanregering. Hur skall tre partier kunna bilda regering? Från folkpartiels sida har vi sagt all del är rimligt attden nuvarande regeringen avträder om den har ställt en kabineltsfråga ochfälls. Vi för vår del förordar sedan nyval för att möjliggöra en ny majoritet. ber mig tänka mig för Det är kloka ord, ochdet bör vi alla göra. Men om hoppande majoriteter gäller att under de flesta åren under 1900-talel har haft minoritetsregeringar. I den meningen har vi levt med hoppande majoriteter Mycket talar för atl vi får göra det också fram över. Men då tycker jag vi skall lära oss en sak av detta ärende och denna debatt: Vi bör inte upprepa del som hänt . På den 68 punkten tror jag denna kammaremyckel snart kan bli överens. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokol- Prot. 1989/90:68 let få antecknat alt han inte ägde rätt till ylleriigare replik. , , Allmänt lönestopp Anf, 34BÖRJE HORNLUND (c): '' Jag kan i allt väsentligt ansluta mig tillden mycket starka kritik som och har redovisatför kammaren mot del aktuella regeringsförslaget och motion. Ideologiskrinstämmer jag i allt vad harsagt här . Inledningsvis vill jag säga några ord om den demokratiskahanteringen. Parterna på arbetsmarknaden fick på sig att svara på ettfåtal mycket lätta frågor Regeringen ville alt riksdagspartierna skulle fådrygt på sig att svara på ett förslag som var av en art som vi aldrigtidigare skådat i detta land. Här gällde det all ändra hävdvunnen rätt på densvenska arbetsmarknaden. Man måsle gå lill länder som och föratl finna en motsvarighet. Regeringen skriver också; Lagrådet kan man underlåta atthöra. För sedan sade man; Delta är ett helt och odelbart paket. På delsvarar vi i med en heltäckande motion som ger alternativen annan ekonomisk politik. Men del här hela och heltäckande paketet blev detinte myckel av. och några lill väckte sedan en motion som så atlsäga skulle la över regeringens förslag. Motionen är så oklart skriven alt denverkar vara gjord motionstiden gick ut. När vi somsatt med i utskottet frågade vad som menades med motionen var det omöjligt allfå förståeliga svar. Hanteringen av denna fråga är, om man bortserfrån sakfrågan och ser det hela som en demokratisk fråga om hur man hanterarriksdagen och hur man hanterar oppositionen, något av en katastrof. har krävt en total översyn avarbetsmarknadslagarna. Vad har då socialdemokraterna i den här salen svarat?Nej, säger socialdemokraterna, de behöver absolut inte ses över. Vi i centernanser att bra arbetsmarknadslagar är utomordentligt viktiga för vårt land. fördem som jobbar ute i företagen och för dem som jobbar inom den statliga ellerkommunala sektorn. Vi anser alt sådant här skall göras i lugn och ro-det fårinte ske över . Det får alltså inte vara så, att det kommerett nytt förslag. I stället skall man sitta med i en bred parlamentarisk grupp-parterna på arbetsmarknaden skall också vara med - och noga analysera dessasaker. Det måsle man när man ger sig in på elt sådant här viktigt område. Jagär förvånad över atl regeringen kan hantera en sådan här viktig fråga på deltasätt. Vad har då socialdemokraterna fört för en debatt sedan1976? Jo, del enda man har velat tala om i utskottet, här i kammaren eller ute på valmöten är den s.k. 200-kronorsregeln. Vilda strejker - det har man velat tala om. Jo, 1976 beslutade en majoritet här i att arbets domstolen skulle få litet större frihet. Det framställdes då som en riklig kata strof för löntagarna. beslutade sedan att upphäva den här fasta 200-kronorsregeln. var del mera fritt för arbetsdom stolen. Vad hände dä ? Jo, del fälldes 42 domar, herr 69 Prot.1989/90:68 Ulander! 33 av dessa domar var på . och lägre belopp -ned till 15februari 1990 Bara nio domar , alltså en dom , var påöver En dom var på 600kr., två domar var på och sex domar var på Detta gjordesocialdemokraterna och de fackliga ledarna till den stora polidska fråganunder alla dessa år. Jag har läst en mängd citat av , av flertaletsocialdemokratiska statsråd och av nu verksamma fackliga ledare. Men jag skallinte ta upp kammarens lid med del. Eller; Min finkänslighet är sådan att jagfaktiskt inte kan läsa upp uttalandena - många av de närvarande i denna kammareskulle rodnande falla genom golvet. Så kom då regeringen med ett förslag; . skulle manfå bota. Herr "Blomman" , och fackföreningsledarenherr Ulander tyckte atl det var elt mycket bra förslag. Det gäller alltså sammamänniskor som har sagt ute på gator och torg: De här nio domarna under åtta årsom var . var en katastrof. var det inte någon katastrof. Vadskall folk ute på arbetsplatserna tro? Jag upprepar min fråga, regeringenssakkunnige från i arbetsmarknadsfrågor; Vad skall folk ute påarbetsplatserna tro? Sedan kom eftertankens kränka blekhet. Det är den som vidiskuterar . När allt detta skall summeras och när forskarna skall titta påtiden och fram lill och analysera det hela och närni som har agerat i den här frågan på den socialdemokratiska och ledandefackliga sidan skall dra er till minnes vad som hänt, tror jag alt ni kommeratt få leva med talesättet: Korpen blir aldrig vit, hur ofta han än tvättar sig- det gäller er Nej, vad ni och vi alla i denna kammare skall börja med äratt ordentligt se över alla lagar på arbetsmarknadsområdet. Vi måste beaktaolikheterna i små och stora företag. Vi måste ha en bred, lugn och sakligutredning av detta för alt stå bättre rustade i den här frågan under 90-talet.Det här måste alltså ske om vi skall förnya den svenska modellen. Vi måsle göradetta för att kunna gå ett bra 90-tal lill mötes. Men del behövs mera. Delbehövs naturligtvis, som många talare här har varit inne på, en löne- ochprisutveckling som kan länkas in i lugnare banor Men vad är då roten till det onda som har hänt sedansocialdemokraterna tog över 1982? Ni har ju regerat under en lid då det har variten enda lång högkonjunktur Jo, roten lill del onda är den överhettadebyggarbelsmark-naden i . Del råkar dessutom vara så, atlutskottets värderade ordförande som tar upp detta med löneglidningens fasorsamtidigt är ordförande för just Bygg-Ettan i . Härifrån kommerinflationsutvecklingen, härifrån kommer löneglidningen, och den har spritt sigtill byggarbetsmarknaden över hela landet och även till alla andra näringar. Därför känns det litet konstigt att just stigerupp och mästrar talare före mig. är på väg atl så atl säga prissällasig ur världsmarknaden på precis samma sätt som skedde ,och del är synnerligen beklagligt för var och en som bor i detta rike. Detta är ingen kritik mot dem som jobbar på byggena. Dejobbar hårt, och de jobbar bra. Bovarna är i stället som inte harklarat för-70 handlingarna,byggherrarna bakom m.fl. Roten till inflationsutvecklingen är överhettningeni dessa områden, och den är politisk betingad. lade 1987 fram ett förslag som skulle haräddat regeringen från att komma i denna situation. Vi föreslog nämligen vid byggande av kontor o.d. skulle lägga en bygginvesteringsavgift på 25 %för alt lugna ner marknaden. Socialdemokraterna visade då ingel intresse. Detalade t.o.m. illa om förslaget och småhånade för det. återkommer delitet sent, och vill de ha . Skulle förslaget ha gått igenom, skulle det hasett annorlunda ut på det ekonomiska området. Tiotusentals ungdomarskulle t.ex. ha haft egen bostad i det här området. Det hade varit bra.Inflationsmotorn skulle inte ha fåll så mycket bränsle som den nu har fått. Nuhåller del hela på att storkna. Överkoncenlrationen till det här området skulleockså ha lugnat ner sig. Det hade t.ex. varit till fördel för alla som behövervård och omsorg i området. Del hade varit en mycket stor fördel för miljön ochgrönområdena och för dem som redan bodde i staden. Jag ser bara en endanackdel som skulle uppstå om man 1987 hade genomfört vårt förslag. antalspekulanter skulle ha förlorat, men det unnar vi dem från sida. Socialdemokraterna valde fel. , 1990, harsocialdemokraterna vaknat när konjunkturen är på väg neråt. Ni skulle ha vaknatlångt tidigare. Del är nämligen för sent att lägga locket på brunnen när manredan har ramlat ner Grundfelet ligger egentligen i hela politiken sedan 1982.Det är synd att har lämnat kammaren. Den oerhördaförmögenhetsomfördelning som regeringen medvetet har genomfört under 1980-taletär ingen bra grund all slå på när rnan sedan behöver strama åt. Vi uppträder här litet till mans - jag och andra, menfrämst regeringen och storföretagsledare - som återhållsamhetens apostlar. då så goda föregångsmän? Vi vet alt slorförelagsledarna som jublar överlönesslop-pel själva har mångdubblat, tiodubblat, sina löner under 1980-talet.Regeringen och även vi riksdagsmän har haft en mycket god utveckling. Kortfattatkan rnan säga att de välavlönande har blivit mycket mer välavlönande, medan dethar varit litet knaggligt för de andra. Ovanpå detta kommer skattereformens finansiering. Hur manän ser på delta och hur man än försöker försvara det hela har skattereformensfinansiering en tydlig udd riktad mot låg- och medelinkomsstlagare. De som behöverbilen till jobbet, där är udden. Det inger ytterligare oro. Som ytterligare enpunkt kommer den här grimman från regeringen. Det blev den som fick bägaren altrinna över Jag vill här påminna om sätt att 1979-1982 föregåmed gott exempel. Han såg till att den regering som satt under dessa tre årinte log ut sedvanliga, ganska låga löneökningar. Han ville föregå med gottexempel för att lugna ner arbetsmarknaden i övrigt. På grund av detta blev hannästan förhånad, tror jag att vi skulle behöva att storföretagsledare,regeringen och andra skulle sammanträda för att diskutera i termer av alt dekanske skall ta det litet lugnare för egen del för att det skall lugna ner sigi riket. Jag skall övergå till alt göra några korta kommentarer ochbörjar med det kommunala skatlestoppet. Jag har studerat hur det har sett ut iriket . Kommuner som har låg skatt och hög servicenivåhar fyra gånger såhög skatlekraftsutveckling i kronor räknat som kommuner med hög skatt och lågkommunal servicenivå. Det är ingen bra grund att bygga ett rått kommunaltskattestopp pä. Det är ett trubbigt vapen. Det vore bälire orn regeringen ochföreträdare för kommunerna satte sig ner och diskuterade hur man skall klaraall hålla oförändrade skatter och hur man t.ex. ändå skall klara barnomsorgenoch gruppbostäder för de dementa. Del vore en rikligare väg atl gå. Klokt folksätter sig ned och diskuterar och tar inte till så grova instrument. Statsministern berörde också alt situationen inom jordbruketskall lösas. Vi vet ju hur de förslag ser ut som har diskuterats inomregeringen. Vi vet hur Sohlmans förslag ser ut. Det är inte till för alt främjautvecklingen, ulan för att skapa en stor arbetslöshet på landsbygden. Det ärdetta det är fråga om. Det här blir elt ylleriigare slag utöver de ungefär 50slag som regeringen har utdelat mot landsbygdsutvecklingen under den lid somlandsbygdskampanjen har pågått. Jag vill också något kommentera att statsministern sägeratt höginkomsttagarna skall förlora på skaltereformen. Så är det självfalletinte. Han räknar då med dem som har lånat mycket pengar Varför har de lånatmyckel pengar? Jag skall la ett exempel. En bekant till mig lånade en miljonnär regeringen genomförde den stora devalveringen 1982. Han kunde litet omekonomi och köpte aktier för en miljon. har han 15 miljoner i aktier. Hansäljer av dem och betalar skulden. Då har han ca 13 miljoner kvar Han har integjort ett dugg, han är skuldfri och han blir den stora vinnaren på skattereformen.Det är så del fungerar. Ni vilseleder ert eget folk när ni går ut och påslåralt höginkomsttagarna skall förlora på skattereformen. Så är del inte. Om regeringen nu avgår på grund av att deninte får igenom en del av sin proposition, del här dåliga förslaget, är detviktigt alt vi om det tillträder en annan regering inte får samma debatt som vifick efter 1976 om del dukade bordet. Bordel är inte dukat . För att viskall få rätt debatt, vilket vi måsle ha för atl klara 1990-lalet. tycker jag:Om regeringen går, så lag också rned duken. 35LARS ULANDER (s) replik; var i detta inlägg merapopulistisk än vanligt. Han tog med del mesta som någon kanske skulle varaintresserad av att höra. Tal om riksdagsmäns löner och annat sådant går hem.Det gör det naturligtvis i en debatt som handlar om huruvida regeringen skallfalla på en ekonomisk politik som är stabiliserande eller inte. har naturligtvis myckel atl lära ut när delgäller dåliga statsfinanser. Vi vet att 1982. när regeringen tillträdde, varbudgetunderskottet ungefär 100 miljarder Arbetslösheten var stigande ochmycket besvärlig. Det var stora obalanser i samhället, är medandra ord myckel duktig på det här. Det var väldigt många saker som valsade runt här, men jagskall bara ta upp en liten detalj, sade att inflationen iSverige har uppkommit på grund av byggarbelsmarknaden i . ärnog ganska ensam om den uppfattningen i vårt land. Inflationens orsaker är na- turligtvismycket mera komplicerade. Bakgrunden till resonemanget måste naturligtvis varaBörje mycket välkända storstadsfienllighet. Resonemanget håller inte heller om man ser tilllöneutvecklingen i de olika regionerna. Men det bryr sig naturligtvis BörjeHörnlund inte så mycket om. För honom är det viktigare all komma ålstorstäderna. Jag tycker att en diskussion skall föras om dessa saker, menknappast med de utgångspunkter som har Låt mig också göra en liten anmärkning beträffande BörjeHörnlunds resonemang om arbetsrätten. Frågan om arbetsrätten har vi diskuterati alla år sedan vi satte MBL och de andra arbetsrättslagarna i sjön. De treborgerhga partierna har väckt motioner , som tack och lov har kunnatavslås av en riksdagsmajorilel.