prot · GD0967 · 1989-12-31 00:00:00 — Genom forskning har det kunnat klarläggas attalkoholförtäring försämrar körskickligheten och ökar risken för trafikolyckorÄven små mängder av alkohol kan inverka negativt på förarens prestationsförmågaoch omdöme. Det engelska transport- och vägforskningslaboratoriet, somsannolikt är världens främsta , har visathur olycksrisken för ungdomar och förare som bara tillfälligtvis drickeralkohol börjar redan vid en alkoholkoncentration omkring 0,1 %o. Även tunga remissinstanser som trafiksäkerhetsverkel,statens väg- och trafikinstitut och m.fl.samt en bred opinion bland allmänheten förordaren kraftig sänkning av den s.k.promillegränsen. Än en gång är det viktigt atl markera att alkohol ochtrafik inte hör ihop. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 1. Medmotsvarande motivation yrkar jag också bifall till reservation nr 4. När det sedan gäller gränsen för grovt rattfylleri villjag instämma i vad sade. Redan vid gränsen 1,0 utgör förare en såstor risk i trafiken att ansvar för grovt rattfylleri bör vara huvudregeln. Dettabör ske också för alt markera hur allvarlig synen på rattfylleriet är Jusvårare brottet är, desto hårdare skall straffet vara. Jag yrkar därför ocksåbifall till reservation nr 7. Med samma motivation yrkar jag även bifall tillreservation nr 10. Reservation 15 handlar om automatisk förarkonlroll. Ensådan kontroll kan vara ell hjälpmedel för alkoholproblematiker att avhålla sigfrån att köra bil. Vi i anser därför att regeringen skall ta initiativtill en försöksverksamhet med automatisk förarkontroll. Jag yrkar därförbifall till reservation nr 15. Reservation 16 handlar om att vi i vill genomföraen bred informationskampanj. Just det här ärendet som vi nu behandlar har juväckt stor uppmärksamhet och även stor opinionsbildning har förekommit. Vi harfått många brev och telefonsamtal om nollpromillegränsen. Det här bör vi tafasta på och genomföra en ordentlig informationsdrive där olika aspekter pånykterhet i trafiken behandlas. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 16. När det gäller andra berusningsmedel än alkohol så måstedet till bättre metoder för att påvisa och mäta förekomsten av påverkan. angelägelall forskning på delta område kommer till stånd ienlighet med vad också har uttalat. Denna forskning bör kunnaleda till lagstiftning som gör det möjligt att upptäcka och ingripa i sådanafall där det föreligger svårigheter att göra så. Jag yrkar därför bifalllill reservation nr 17. Slutligen vill jag i korthet beröra förbudet mot s.k.eftersupning. Inte så sällan förekommer det alt förare för att undgå lagföringdricker efter körning. Detta har gjort att det i många fall inte hargått att påvisa hur hög vederbörandes promillehalt har varit under självakörningen. Delta har i de flesta fall lett till att åklagaren lagt ned förundersökningeneller lill alt rätten ogillar åtalet i det fall åklagaren har väckt åtal. 1 finns en lag som förbjuder eftersupning i sådanafall där föraren förstår eller borde förstå att polisen vill komma i kontaktmed honom, t.ex. vid trafikolycka eller vårdslöshet i trafik. Denna lag harenligt dem jag varit i kontakt med fungerat bra och har också stävjat den s.k.eftersupningen. Det borde vara möjligt att införa samma bestämmelser i yrkar jag bifall även till reservationen nr 18. Slutligen, herr talman, vill jag uttala förhoppningen attdenna kammare en gång för alla gör klart att alkohol och trafik inte hör ihop.Därför bör vi fastställa en principiell nollgräns med straffbarhel vid 0,1 %calkoholkoncentration. AnL4 (vpk): Diskussionen om straffbarhetsgränsen vid trafiknykterhetsbrottär inte intensiv längre. Den är inte lika intensiv som den var . Deltaär ett resultat av den tid som har förflutit sedan den första propositionenframlades. Delta är en taktik som irriterar. När allmänheten och olikaorganisationer som är intresserade av ärendet framför sina åsikter och dessaåsikter inte överensstämmer med regeringens eller med majoritetens i utskottet,ja, då drar regeringen tillbaka propositionen och skriver om den. Den omskrivnaversionen innebar inte någon egentlig förändring i frågan om promillegränsen.Därefter har del varit en långmangling i utskottet. Då har intressenternatröttnat - det kan ju också vara en strategi. Betänkandet är motsägelsefullt. Omtanken omtrafiksäkerhetskraven skall vara utgångspunkten, sägs del. Men i stället föralt ägna sig åt det problemet diskuteras en mängd frågor rörande utredning avtrafiknykterhetsbrott, lagföring, straffrättsliga principer ochstraffrättsliga konsekvenser Utskottet avfärdar även förespråkarna för enprincipiell nollgräns med uttalandet att dessa förespråkare som huvudargumenthar att en nollgräns skulle vara motiverad endast utifrån pedagogiska effektersamtidigt som utskottet självt på ett flertal ställen poängterar just denpositiva pedagogiska effekt som en sänkning av nuvarande promillegräns skulleha. 1 betänkandet framhålls att det är viktigt atl motverkatendenser till promilletänkande. Men likafullt uppmuntras sådana tendenser,eftersom man, enligt förslaget, även skall ge utrymme förpromilletänkande. Påståendet att de lindriga fallen inte är fler än de grovagrundar utskottet på tillgänglig statistik, dock ulan alt precisera vilkenstatistik det gäller Här vill jag hänvisa en dansk sfickprovsundersökningav 60077 bilister. dersökningenvisar atl förare med höga promillehalter är få, medan förare med mindrealkoholkoncentration i kroppen är många fler hade en alkoholhalt iblodet mellan 0,1 och 0,4%c, medan endast 1,låg i inter-vallet 0.5-1,1 %c. Man kan naturligtvis fråga sig varför bilister med högaalkoholhaller och alkoholproblem dominerar statistikbilden när del gällertrafiknykterhetsbrott. Förklaringen torde ligga dels i att vid en högberusningsgrad följderna av en olycka blir mycket svårare med påföljd attolyckan blir föremål för polisutredning, dels i att övervakningen avnykterheten i trafiken är dålig, dels i atl olyckor som förare med lindrigalkoholpåverkan blir inblandade i inte kommer till polisens kännedom. Detligger ju i sakens natur att man i det senare fallet är angelägen om att göraupp i godo. Mörkertalet vet man mycket litet om, men den här undersökningen handen att antalet bilförare med alkoholhalter mellan 0,1 och 0,4 %o ärtre gånger så stort som antalet förare med promillehalter mellan 0,5 och 1,1. Utskottet för även elt resonemang om alkohol ochtrafikfara. Bara vetskapen om alt olycksrisken ökar så snart del finns enmätbar mängd alkohol i kroppen borde vara tillräcklig för att sätta dentillåtna gränsen så lågt som det över huvud laget är möjligt. Därför förordarvi en promillegräns vid 0,1. Återkallelse av körkort vid 0,(i är ett av vpk:s krav,delta som en följd av att vpk vill sätta gränsen för rattonykterhet vid 0,1 %o.Nu vet vi ju redan att majoriteten kommer att rösta igenom 0,3 %o som lägstagräns samt 0,5 %c för återkallelse av körkort. Vi yrkar bifall tillreservationen. Körkortet är viktigt för de flesta bilförare, så pass viktigtatt hotet om att förlora det kan ha en verkligt avhållande effekt just förmåttlighetsdrickarna. I en annan vpk-reservation förordas en förenkladpersonundersökning i rattfyllerimål, bl.a. för att göra del lättare förpersoner med alkoholproblem alt få vård och hjälp. har intelyckats åstadkomma en likartad bedömning när det gäller trafikbrottsmål. Detfinns fortfarande alltför stora variationer i tingsrätternas bedömning, vilkettill en viss del väl hänger samman med att tingsrätterna gör olika bedömningarbeträffande föranstaltande av just personundersökning. Personundersökninganses vara omfattande både organisatoriskt och administrativt. Inte minstinnebär det en ökning av kostnaderna för . En förenkladpersonundersökning skulle endast syfta till att ta reda pä den enskildegärningsmannens alkoholsituation. Tingsrätterna skulle snabbt kunna få ett brabeslutsunderlag. Enligt utskottet kan förslaget vara förtjänt av ytterligareöverväganden, men något uttalande lill regeringen anses inte behöva göras nuutan först när andra föreslagna ändringar har varit i kraft . Man kanverkligen undra vad som är orsaken till denna inställning. Jag förslår utskottets oro på en del punkter med tanke påverkningarna av de beslut som vi kommer att fatta , eftersompolisresurserna för övervakning av nykterheten i trafiken kan konstateras varaotillräckliga. Någon satsning på vårdresurser har inte heller gjorts. För attkontraktsvård skall kunna användas i så stor utsträckning som möjligt behöverman satsa både pä kvalificerade utredare och på vårdsidan. Vpk har därför i årväckt en motion, som går ut på en kraftig ökning av anslagen just tillfrivården och kontraktsvården. Det finns även andra berusningsmedel som kan påverkakörningen, bl.a. narkotika. Del måste bli en forskning på detta område, så kan upptäcka och även åtgärda förares berusning av annat än alkohol. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 4,12, 13 och 17. AnL 5 (): Fördelen med att vara sist i en debatt, ochdet är man ju alltid när man tillhör det minsta partiet, är alt man alltid kanluta sig mot alla kloka ord som tidigare talare har yttrat. Därför har jagslutat atl skriva färdiga tal. Det finns ingen anledning att som en papegojaförsöka upprepa vad alla andra har sagt. Frågan om trafiknykterhet har skurit igenom alla partierbåde på längden och på tvären. Jag tycker att det är ganska uppfriskande ochskulle önska att det fanns fler frågor som gjorde detta, så att man fick litetmera liv i debatten än vad som är vanligt. Att man behöver ändra promillegränsen råder det ingettvivel om. Var den bör sättas är en bedömningsfråga. de gröna har tillsammans med och vpkbedömt atl gränsen bör sättas vid 0,1 och detta av flera skäl. Ett skäl är atten alkoholgräns har en psykologisk påverkan. Som gammal ungdomsgårdsledare minns jag från mellanöletstid att det var mycket vanligt att en ung människa kunde spela över ganskarejält på en mellanöl, om vederbörande var ovan att hanlera alkohol över huvudlaget. Byter man, utan vederbörandes vetskap, ut del där mellanölet mot enlättöl blir effekten lika upprymd. Jag tycker all det är mycket viktigt allmarkera, inte minst för unga människor att 0,1 tillåter inte någon som helstöldrick-ning, om man inte räknar in lättöl som öl, och det gör inte jag. Folksvanor att använda måltidsdrycker bör få plats inom en alkoholgräns så längeinte denna måltidsdryck kan påverka körskickligheten. En lättöl eller ett glascider anser jag inte påverkar körskickligheten. Det finnsäven en annan aspekt på detta. Man har kunnat läsa om älgar som har tagitsin in i fruktträdgårdar, ätit äpplen och blivit ganska berusade. Jag har migveterligt, aldrig blivit berusad av alt äta äpplen. Det skulle vara otur förfruktodlare, och om äpplen skulle säljasden vägen. Men vi vet alltså inte i vilka sammanhang människan själv kan bildaalkohol i kroppen, t.ex. på det sätt som älgen i detta fall kunde göra. Men medhänsyn lagen till delta och med hänsyn lagen till den normala måltidsdryckenhar vi bedömt att dessa ryms inom en promillegräns på 0,1. 1 övrigt vet vi att små mängder alkohol påverkarkörskickligheten. Av de tester och den forskning som föreligger internationelltoch nationellt framgår det att människor, framför allt människor som är ovanavid alkohol, påverkas av alkoholen i raskt ökande takt när promillehaltenpasserar 0,1. Av detta kan vi konstatera att promillegränsen måste sällas på enlåg nivå. Den måste sättas på en så låg nivå alt det klargörs för allamänniskor att alkohol och trafik absolut inte hör ihop. Men gränsen får intesällas lägre än atl rättssäkerheten och praktiska och medicinska hänsyn tas.Därför har vi i liksom en hel del tunga remissinstanser, somtidigare nämnts, fastnat för att enpromillegräns på 0,1 kan vara lämplig. Därför yrkar jag bifall till reservation1 från , och vpk. Självfallet måste samma gränser gälla i fråga omjärnvägstrafik och spårtrafik över huvud taget. Därför yrkar jag bifall äventill reservation 4. Men vad skall räknas som grovt rattfylleri? Jag har intesett någon människa med alkohol i kroppen som motsvarar ungefär 1,0%o ochdärutöver som inte är rejält berusad, om han eller hon inte är höggradigalkoholist. Det krävs ganska mycket alkohol för att man skall komma upp i en promillehaltpå 1,0. Att sätta sig i en bil i det tillståndet är klart förkastligt, eftersomdet innebär en olycksfallsrisk som vida överstiger risken vid 0,1, som vitidigare talade om. Därför vill vi i miljöparfiet, tillsammans med folkpartietoch , sänka promillegränsen för grovt rattfylleri till 1,0. Jag yrkar därför bifall till reservation 7. Det saknas fortfarande mycket forskning. Vi vet att detvid en hel del trafikolyckor där alkohol varit inblandad varit fråga omsjälvmord. Men vi skulle behöva veta mycket mer om trafikolyckor där alkoholfunnits med i bilden. Därför vill vi tillsammans med att skall lillsällas för atl man på ett noggrannare och betydligtmer vetenskapligt sätt skall kunna kartlägga trafikolyckor där alkohol ärinblandad. Man måsle kunna dra slutsatser av dessa olyckor för atl man skallkunna se om ytterligare lagstiftning behövs. Jag yrkar därför bifall även tillreservation 14. När vi nu skall fatta beslut i kammaren, oavsett vilkenpromillegräns som vi fattar beslut om, är det oerhört viktigt att vi än en gånganvänder detta tillfälle som ett avstamp för att sätta i gång en bredinformationskampanj i samhället, där man påvisar de olika aspekterna när detgäller behovet av nykterhet i trafiken. Denna information skall naturligtvisriktas till alla körkortsinnehavare. Men information och utbildning när detgäller droger och trafik skall även ges till unga människor, inte minst iskolorna. Man måste observera att det inte heller i samband med mopedkörningoch cykling finns några ursäkter att använda alkohol. Vi vill ha i gång eninformationskampanj. Och jag yrkar därför bifall lill reservafion 16 frånmiljöpartiet, och . Alkoholism är en gammal och känd folksjukdom.Och vi kan finna spår av den århundraden, ja även årtusenden tillbaka. Övrigadroger som har tillkommit i samhället vet vi betydligt mindre om.Men de är inte mindre farliga i trafiksammanhang än alkohol, snarare tvärtom. Detfinns för litet forskning på detta område. Vi behöver kartlägga hur depåverkar, hur vi skall upptäcka dem och hur vi skall komma åt dem i trafiken påelt lika smidigt sätt som görs genom den nya blåsapparaturen som polisensuccessivt får tillgång lill när det gäller att mäta alkohol viautandningsluften. Vi behöver hitta lika enkla metoder för att komma åt andradroger - för att upptäcka dem, för att stoppa de individer som använder dem itrafiken och för att få dessa individer under vård innan det är . Jagyrkar därför bifall även till reservation 17. AnL 6LARS-ERIK LÖVDEN (s): Trafiknykterhetslagstiftningen, och dåsärskilt den nedre straffbarhetsgränsen, har varit föremål för en omfattandedebatt under en följd avår Krav har rests på en sänkning av gränsen, på införande av en principiellnollgräns och t.o.m. på införande av en absolut nollgräns. Oklarheten ominnebörden av de olika förslagen har varit stor, och debatten har stundtalsvarit förvirrad. har att ta ställning till ett förslag omändringar i trafiknykterhetslagstiftningen. Ulskoltsbetänkandet bygger på enproposition från regeringen i vilken en sänkning av den nedrestraffbarhetsgränsen och en indelning av trafiknykterhetsbrotten i två grader,rattfylleri och grovt rattfylleri, föreslås. I propositionen föreslås ocksåvissa ändringar i reglerna för återkallelse av körkort. Utskottet har berett denna fråga med stort allvar Enhearing, som väckte stor uppmärksamhet och som gav utskottet ett braberedningsunderlag för sitt arbete, anordnades . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag, utomsåvitt avser sänkningen av den nedre straffbarhetsgränsen, därutskottsmajoriteten förordar en något större sänkning än den som regeringen harföreslagit. Utskottet förordar att gränsen sätts till 0,2%o, och regeringensförslag är 0,3%o. Avgörande för utskottets ställningslagande har varit atttrafik och alkohol inte hör ihop. Den gräns som utskottet förordar ligger sånära noll som kan anses motiverat ur trafiksäkerhelssynpunkt. En så låg gräns iförening med det s.k. kliniska rattfylleriet, där varje alkoholpåverkan som kanantas innebära fara för trafiksäkerheten kriminaliseras, innebär att budskapetom att trafik och alkohol inte hör ihop kommer till myckel klart uttryck ilagstiftningen. När utskottet har tagit ställning till den nedrestraffbarhetsgränsen har det skett utifrån sedvanliga straffrättsliga principerEn sådan princip är att straff skall utmätas för skadliga handlingar och attdet skall finnas rimlig proportion mellan faran och straffet. Den av utskottetförordade gränsen innebär en kraftig utvidgning av det straffbara området. Enytterligare utvidgning, som förordas i några av motionerna och i reservationenfrån bl.a. , skulle medföra att det kriminaliserade området utvidgades ien omfattning som inte är motiverad ur trafiksäkerhetssynpunkt. Del har gjorts en rad undersökningar om sambandet mellanalkohol och försämrad körförmåga. Dessa undersökningar ger ingen entydig bild.Med någorlunda säkerhet går det emellertid att dra slutsatsen att det finns enriskhöjning, i varje fall för alkoholovana, vid en promillenivå på0,(-0,4%c. I vissa motioner har föreslagits att det inompromillegränsen skall ingå en marginal för analysfel. Utskottet avvisarentydigt sådana förslag. Enligt utskottets mening måste en principiell ochtydlig skillnad göras mellan den nedre promillegränsen och densäkerhetsmarginal som bevismetoden kräver. Att i lagstiftningen reglera dennasäkerhetsmarginal är oförenligt med principen om domstolarnas friabevisprövning. Utskottets förslag om den nedre straffbarhetsgränsen innebär attSverige i förhållande till de flesta andra länder får en mycket lågpromillegräns. Jag vill bara erinra att det inom EG finns elt förslag attsamordna lagstiftning kring 0,5%c, när man i de flesta västeuropeiskaländer ligger högre, 0,8 eller 1,0 %o. Så elt parandra frågor som berörs i några av reservationerna. Ireservation 3 föreslås en annan konstruktion av straffbestämmelsen än den somförordas av utskoltsmajoriteten och i propositionen. Utskottsmajoritetenavvisar det förslaget med motiveringen att det måsle anses vara en riktigutgångspunkt att lagstiftningen först tar sikte på de i praktiken vanligastefallen, nämligen bestämmelserna om promillegränserna, och att lagstiftningenkompletteras med en bestämmelse om ansvar vid kliniskt rattfylleri. Jag menar att man i det förslag som har lagtfram om en ny konstruktion av bestämmelsen om rattfylleri kan ifrågasätta om vii själva verket avskaffar kliniskt rattfylleri med en sådan lagtekniskkonstruktion och om det inte med förslag blir omöjligt att ifortsättningen döma folk vid lägre halter än den föreslagna 0,2%o. Jag tyckernog att borde fundera kring denna fråga litet mera innan manslutligen bestämmer sig för att yrka bifall till förslaget om dennalaglekniska konstruktion. av dem som misstänks för trafikonykterhet haralkoholkoncentrationer i blodet överstigande 1,0%o, överstigande 1,5 %o.Det är ofta personer med mycket grava alkoholproblem som gör sig skyldiga tilltrafikonyk-terhetsbrolt. Utskottsmajoriteten menar att det bör vara möjligt atti vissa fall när det gäller denna grupp döma till exempelvis kontraktsvård istället för fängelse. Fängelsestraffet som sådant är ju en ganskameningslös påföljd för just denna kategori av förare, alltså sådana som harmyckel grava alkoholproblem och gör sig skyldiga till Irafikonykterhets-brott.Många gånger skulle det kanske var mera framgångrikt att sälta in kvalificeradevård- och behandlingsresurser, exempelvis inom ramen för påföljdenkontraktsvård. Klart står att det alldeles övervägande antalet även ifortsättningen kommer att dömas till fängelse. Det kommer att vara den absolutavanligaste påföljden även fortsättningsvis. Trafiknykterhetslagstiftning harotvivelaktigt en stor betydelse i trafiksäkerhetsarbetel, menirafiknykterhetsarbetet måste drivas på bred front. Folkrörelser och andraorganisationer har en avgörande roll i det arbetet. Utan elt brett folkligtengagemang är det inte möjligt att tränga tillbaka trafikonykterhet, oavsettvilka lagstiftningsåtgärder och kontrollinsatser som sätts in frånstatsmakternas sida. Förebyggande åtgärder, kontroll och sanktioner enligtlagstiftning har självfallet stor betydelse. har också en radåtgärder vidtagits för att flytta fram positionerna på detta område. Införandeav alkoholutandningsprov, snabbare körkortsingripanden och förverkande avfordon är några exempel. lägger vi fram ett förslag om en avsevärdskärpning av promillegränserna. Med detta bör vi ha flyttat fram positionernanär det gäller alt bekämpa den här typen av allvarlig brottslighet. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställanoch avslag på samtliga reservationer. 7BRITTA BJELLE (fp) replik: Socialdemokraterna gör enligt min uppfattningen halvhjärtad insats när del gäller atl skapa en moralisk handlingslinje, somsäger att alkohol och trafik inte hör ihop. Hela betänkandet har i sigmotiveringar som går ut på att tala om varför man inte skall ha en principiellnollgräns. get byggerpå regeringens proposition, som egentligen handlar om 0,3%o, vilket i sigskulle kunna innebära elt fortsatt promilletänkande. Vi har försökt skapa ivår motion och vår tekniska lösning en konstruktion, som gör attpromilletänkandet skall uteslutas och atl den moraliska handlingslinjen skallvara 0%o i trafiken. Det är detta vårt förslag handlar om. Jag måste säga lill att det förvånar migstorligen att tar upp frågan om kliniskt rattfylleri. Vad somär utmärkande för vårt förslag är just rättssäkerhetsfrågan. Ingen skall kunnadömas för kliniskt rattfylleri med mindre atl det är ställt utan varje tvivelalt den tilltalade faktiskt var så påverkad av alkohol att han utgjorde en faraför trafiksäkerheten. Atl någon kan tro att det kliniskt skulle gå atl bevisaatt en person som har druckit en folköl eller två lättöl är kliniskt rattfullkan jag inte fatta. Jag tillåter mig faktiskt att återge vad lagrådet harskrivit i denna fråga. Lagrådet talar om hur viktigt det är med en utredninginnan man dömer för kliniskt rattfylleri. Lagrådet skriver vidare alt enutredning av det angivna slaget som är tillräckligt för fällande dom knappastkan åstadkommas med mindre än att den tilltalade faktiskt har förtärt alkoholsom ger en betydligt högre alkoholhalt än 0,3%o. Alltså säger man: betydligthögre. Kan , som är jurist, sätta sig i en domstol och förnågon som har druckit två lättöl försöka åstadkomma bevis för att denna skullekunna dömas för kliniskt rattfylleri? Som vi ser det är det enrätlssäkerhetsfråga. Vid alkoholhalter under 0,2%o skall man egentligen intedömas. Det är där vi anser att rättssäkerhelsgränsen går AnL 8GÖRAN () replik: Jag tackar för ettvälbalanserat anförande. Men när han skulle svara pä min fråga slutligen blevdel litet tokigt. Det är klart att vård och behandling kontra straff är enkollision mellan allmän och individuell prevention som vi stundom möter Denomständigheten atl många kör rattfulla får inte innebära att vi sänkerstraffet eller omvandlar straffet till något från samhällets synpunktbilligare straff. Från allmän synpunkt måste det vara ett strängt straff - vihar försökt tala om att vi moderater har kommit fram till det. Sedan kan detinom ramen för straffsanktioner anordnas vård. Men, , detta ärinte bara att stå i talarstol och säga: Visst skall vi ha vård. Detär bara ord, men del har inte kommit några ordentliga förslag frånsocialdemokratin, i varje fall inte i den proposition som vi nu behandlar, somvisar vilka vägar man skall gå för att både utåt straffa och visa samhälletsavsky för brottet och individualpreventivt behandla den som har begått brottet.Sådana personer behöver vård, precis som säger Sedan säger alt det är så bra med snabbakörkortsindragningar. Det kan verka hotfullt för dem som har körkort.