prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Efter inlägg har jag fortfarandeförhoppningen atl han är beredd alt göra del. 95 (vpk) replik; Det faktum atl andra ekonomier harmisslyckats är inte någon anledning alt underlåta atl dra fram kritik mol detsystem som vi lever i. Marknadsekonomin driver otvivelaktigt över hela världenfram en koncentration av slora befolkningscentra. Vi måsle försöka kommaöverens om atl hitta motmedel mol detta. Beträffande bankverksamhet i glesbygdsbutiker har jaguppfattat situatio nen så, all det pågår en försöksverksamhet. Säkerheten för de människor 77 som skalljobba i dessa butiker när det gäller risken alt utsättas för t.ex. rån måslenaturligtvis vara lika betydande som den är i banker i övrigt. I och för sig har jag naturligtvis ingenting emot altdenna service byggs ut. Den kommer atl etableras närförsöksverksamheten har visat hur det skall gå till. AnL 96GUDRUN () replik; Den här försöksverksamheten kommer inte attpågå särskilt mycket längre. Den håller på att bli lika med noll, eftersombankinspektionen har utfärdat sådana regler och bestämmelser för dennaförsöksverksamhet alt den inte kan fortsätta. Den blir i så fall meningslös. Det går att ordna betryggande omständigheter också i enbutik. I regel har man redan kamerabevakning och de kassaskåp och kassavalv sombehövs. Om man verkligen vill behålla landsorlsbuliken och stärka den, röstarman för denna reservation , . Eflersom svävadelitet grand på målet hyser jag fortfarande en förhoppning om att han skall göradel. AnL 97 (): Del pågår en mycket stark och intensivkoncentration i det svenska samhället. Detta drabbar också dagligvaruhandeln.Det finns tre stora organisationer som behärskar den här delen tillfulländning, nämligen , och , som lill slor del bestämmer vad viskall äta och handla i del här landet. Dessutom lär del vara elt fåtal personeri dessa organisationer som bestämmer detta. Någon har också sagt att del ipraktiken rör sig om tre män som bestämmer det mesta av vårt dagliga ätande ochvarande. Det är ganska fantastiskt. Någon har också sagt att det nog intefinns något annat land i världen där man tillåter en sådan otroligcentralisering av vardagslivet som man gör i . Denna koncentration har till följd att det inte bara bliren utarmning i våra glesbygder ulan det blir också mycket stark utarmning ivåra tätorter Det beror på all affärer av olika slag koncentreras och flyttasutanför lälorlernas centra. Detta bygger i sin tur på alt vi måste transporteravaror och människor till de ställen där varorna finns, vilket ökaranvändningen av bilar, bensin och andra drivmedel, och det bidrar till attutsläppen ökar Del är alltså många faktorer som är starkt negativa i denrådande samhällsutvecklingen som vi på alla sätt borde motverka. Därför vore det naturligt alt man försöker stödja mindrebutiker ute i glesbygden och inne i tätorterna genom atl man lägger på någonform av miljöavgifter och lägesavgifier för de verksamheter som ligger utanförstäderna - verksamheter som drar mycket slora kostnader för samhället. Men delvill man inte gärna se, eflersom man anser alt denna lyp av koncentration är enså viktig del av den ökade tillväxten i det svenska samhället. Att stanna kvarvid det gamla, att ha en glesbygdsbulik, alt ha en fungerande service inne itätorterna känns på något sätt som att slå stilla i utvecklingen. Den verkligautvecklingen sker på de ställen dit man far med bil. Det är ungefär så som delser ul , vilkel är myckel beklagligt pä lång sikt, eftersom vår miljöförstörs i slor utsträckning och del slösas otroligt myckel pengar på dellatransporterande. Del är då beklagligt atl man från ulskotlets sida intevill vara med om att utveckla ett stödsystem som faktiskt kan bidra till altskapa en mycket bättre service i såväl tätorter som glesbygdsområden. Det är inte bara gamla som drabbas av detta, utan även ihög grad barnfamiljer och kvinnor Med del här systemet tvingas man ofta aft hatvå bilar för alt kunna klara denna hantering. Det ser vi i miljöparliet somutomordentligt onödigt. Därför vill jag yrka bifall lill de reservationer somär fogade lill delta betänkande och som slår bakom. 98 () replik; och jag har mycket olikauppfattningar om hur detaljhandeln skall se ul. Vi har tidigare fört debatterom delta. Det är alldeles omöjligt för mig atl förstå hur man kanföreslå alt det skall läggas avgifter på vissa affärer och ges samhällsstödtill andra. Då uppstår ju den mest illojala konkurrenssituation som man kanlänka sig. Del är fjärran från elt liberalt parti atl kunna stödja ett sådantförslag. Jag lycker att det är helt otänkbart. Vad beror del på alt vi har fåll varuhus som ligger utepålandet, långtifrån stadskärnan? Jo, del beror naturligtvis påtrafiksituationen inne i städerna. I stad efter stad är city och områdetnärmast omkring, där de största affärscentrerna finns, avstängda för bilar Vivet alt av dagligvarorna fraktas hem per bil. Hur skall man kunna gå och handla ulan att ha bilen medsig för att transportera hem sina varor? Man åker självfallet till elt varuhusdär man kan parkera bilen och göra sina stora inköp av varor som kan läggasdirekt i bilen. sade atl gamla människor drabbas genom altvaruhus anläggs utanför stadskärnan. Gamla människor drabbas verkligen av atltrafikkärnan slängs av från bilar Man borde kunna ha en annan trafiksituationi städer Jag menar inte all del skall vara fritt fram, men det syslem som råder, där man är tvungen atl göra långa omvägar för atl komma i närhetenav affärer - i synnerhet om man är gammal och har rörelsehinder - alstrarverkligen avgaser och försämrar miljön. Jag tycker atl det finns anledningtill nytänkande här Men det är inte de externt liggande varuhusens fel att deligger där de ligger Den mångfald som dessa varuhus erbjuder skall vi vararädda om, eftersom vi vet alt många kunder vill åka dit och handla. AnL 99CARL () replik; Del är visst och sant all ochjag har olika uppfattningar om kostnadsneutralitet och konkurrens. När man beräknar kostnader tar man inte med alla kostnader- vissa kostnader anses i praktiken vara obefintliga. Det måsle vi också kommalill rätta med i det svenska samhället. Alt smutsa ned lufl, vatten och markäri princip gratis. Om man log med alla dessa kostnader och lät bilismen ochandra trafikmedel betala sina totala samhällskostnader, skulle dennakonkurrenssi- lualion sehell annorlunda ut. Men det är inte bara de allvarligaste felen i vårt sätt altlänka som måsle rättas till. All denna nedsmutsning måste faktiskt hanleras pånågot sätt. I arbetar vi i olika utskott. Jusl nu behandlaselt betänkande frän näringsutskottet. Men vi i miljöparliet har även väcktmotioner som behandlas av trafikutskottet och som har med dessa problem atlgöra. De handlar om olika sätt atl ordna kollektivtrafik i städernas kärnordär människor bor. Vi föreslår t.ex. olika typer av servicelinjer. I t.ex.Hökarången har man med myckel slor framgång byggt ut ett syslem medservicelinjer, där gamla och unga mycket lätt från sina bostadsområden kankomma lill affärer och annat. Del är en metod som man också kan utveckla tillfromma för de gamla och de yngre som bor inne i stadskärnan. Då skulle dessabutiker kunna behållas. Del gäller alt tänka litet grand utanför gränserna fördel utskott som behandlar frågan. AnL 100 () replik: Det gör del visst. Atl man får betala när mansmutsar ner miljön är riktigt. Vi i har i mänga, - långtinnan hade kommit in i , och knappt var påtänkt ens -drivit frågan om miljöavgifter De miljöavgifterna kommer atl införas. Detär dock inte varuhus, småbutiker o.d. som skall betala dessa avgifter Vi skall inte lägga avgifter på varuhus som råkar ligga påell ställe som någon politiker tycker är olämpligt och sedan ge stöd till andraaffärer som råkar ligga på något annat ställe som andra politiker lycker ärlämpligt. Poli-tikerslyrning vänder vi oss emot i alla avseenden. Jag har nulånat ut bladet från SPK, men jag vill åberopa det igen. Vi har fått rätt ifrånden myndigheten där man nu säger atl det förekommer alldeles för mycketklåfingrighet från politikernas sida. 101 () replik; Del kan också vara en sorls negativklåfingrighet att inte ta hänsyn lill de verkliga samhällskostnaderna. Så längeman inte gör det får man aldrig en rättvis bild. Jag kan inte se alt det ärmindre klåfingrigt alt ge tusan i vikliga samhällskostnader. Man måste se tillatl man fördelar kostnaderna i samhället på elt säll som gör att man inteotillbörligt gynnar stora koncentrationer ulanför städerna som långsiktigt ärnedsmutsande i slället för atl se till alt hjälpa den närservice som vi är ibehov av i vårt dagliga liv. Tredje vice talmannen anmälde atl anhållitall lill protokollet få antecknat atl hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 102KJELL (): Det är inte så länge sedan vi behandladesamma ärende som detta betänkande handlar om. som har förflutitsedan dess har del inte hänt så myckel, förutom atl kanske ytterligare eltantal butiker har hunnit läggas ner En del utredningar har också gjorts, mendet har inte kommit några förslag till konkreta åtgärder De krav som jagframförde i den förra debatten kvarstår därför. Delhar skelt en kraftig minskning av antalet butiker i värt land. Sedan år 1960har del försvunnit ungefär 20 000 butiker, och utvecklirigen fortsätter Enbartinom ICA räknar man med att nettominskningen har varit ca 120-150 butiker perår Del är framför allt butiker på glesbygden som slås ut, där det inte hellersker några riyetableririgar eller väldigt få sådaria. fanns del flerabutiker i bygden, och då var inte förlusten lika slor när någon lades ner I dagär situalionen oftast sådan alt del är den sista butiken som försviririer Då ärdet belydligl allvarligare. finns många äldre butiksinnehavare, som kommer alt sluta inom den närmastetiden. Butikerna är också i behov av stora investeringar Därtill kommer nyapålagor Den senaste i raden är avgiften för livsmedelskontroll. Avgifternaskall betalas av den enskilde förelagaren. En lanthandlare som har mindre änfyra anställda får t.ex. betala Del kanske kari lyckas vara eriliteri summa. Om mau har en hård ekonomi kan det här dock varadroppen som får bägaren atl rinna över Sammanlagetgör detta att det är svårt att få företagare atl satsa på just lanthandel. Destora kedjorna är inte intresserade av alt investera i den här typen avbutiker, eftersom lönsamheten är så pass liten. Del kommer således att behövasett samhälleligt stöd till lanthandlarna även . Det kommer attkrävas elt större stöd än . Medlen tas ifrån de s.k. länsanslagen, som imånga fall är alltför små. De måste därför också ökas. Lanthandeln behövs påtandsbygden i hela vårt land. Vi måsle ge dem förutsättningar, så att de fåren möjlighet att klara sig. Vi får återkomma till denna fråga i denregionalpolitiska debatten. Underden avslutande landsbygdskampanjen och under olika landsbygds-riksdagar har delgång på gång slagils fast atl det är väsentligt att ha tillgång till enkommersiell service på landsbygden. Här utgör butiken den viktigaste delen, somförutom alt tillhandahålla varor också är en socialt sammanhållande länk ibygden. För att få en väl fungerande service på landsbygden tror jag atl det ärviktigt alt vi har butiker som drar till sig olika verksamheter, som t.ex.bank, post, apotek, turistinformation m.m. På ett sådant sätt kan lanthandelnfå ett bredare underlag för siri verksamhet, som befolkningen fårnära till viktig service. Viföreslår därför från , liksom , att det tillsätts én ulredningsom tar ett samlat grepp i denna fråga. Det finns utredningar som har sett pådessa frågor var för sig, men det finns ingen som har tagit det totala greppetöver utvecklingen. Det här brådskar, eftersom utslagning av butiker förekommerbåde på landsbygden och i storstädernas ytterområden. Del är därför väsentligtall man riu tar tag i dessa viktiga frågor och kommer med korikreta förslagtill åtgärder Jag yrkar bifall till reservation nr 2. Närdet gäller åtgärder för ökad närservice kan varje kommun genom deri fysiskaplaneringen motverka en för stark bulikskoncentration. Kommunerna kan genomnuvarande lagstiftning också upprätta planer på var handeln får bedrivas ikommunen, liksom man upprättar planer för var bostäderna skall finnas, varindustrierna skall placeras osv. Vi kan också upprätta varuförsörjningsplanerför kommunerna. Jag tycker dock inte att det skall utgå statligt stöd tillbutiker i tätorter Jag yrkar därför bifall lill reservatiou nr 4. 1989/90:104 18 april1990 6Riksdagens protokoll 1989/90:104 Del är väsemligt att mari på glesbygden kan tillhandahållabankservice i butik för befolkningen. är det också ett viktigtkomplement för butiksägaren. Del får inte bli för byråkratiskt för butiksägarnaall la hand om denna service. Bankinspektionen får inte ålägga dem så hårdakrav alt del blir näst intill omöjligt att ha bankservice i en butik. De krav sombankinspektionen nu har ställt upp är alltför långlgåeride, och de går längreän vad som är motiverat frän säkerhetssynpunkt. Man har mera pekat på abstraktarisker än på konkreta. Jag yrkar härmed bifall också lill reservation nr 6. 103INGA-BRITT (): Innehållet i detta betänkaride och dereservaliorier som finns fogade till del känner vi igen från en debatt ganskanyligen här i kammaren. Det finns dock en ny fråga med den här gången. Två av reservationerria berör motion, i vilkenman begär en utredning om åtgärder för dagligvaruhandelns ulveckling.Utskottet har yrkat avslag på motioneri. Avslagsyrkandet stöds också avreservaliori rir 1, som är undertecknad av och folkpartiet.Motioneri stöds däremot i reservation nr 2 av centerri och , ochman tillstyrker en utred-nirig. Detta visar väl lilel grarid hur olikauppfattningarna är i dessa frågor Vi är alla överens om alt det är viktigt altdagligvaruhandeln utvecklas. Det behövs en förnyelse. Vi är också överens omatt det finris flera organ som följer verksamheten och som gör nytta isammanhanget, men vi har väl litet nyansskillnader när det gäller hur stor dennyttan är. och vill ha mindre inblandnirig avmyridigheler, och ceritern och vill ha mer talar vackert om konsumenten som skallbestämma för att del skall komma fram nya affärsidéer och för alt del skall blifri korikur-reris. Detta är en bild som inte stämmer med verkligheten, GudrunNorberg. De svaga konsumenterna - pensionärerna, ensamslående föräldrar ochalla de som inte har tillgång lill tid och bil - ställs ulanför medfolkpartiets politik när det gäller buliksetableringar De små butikerna istadsdelarna och på glesbygden skulle inte klara sig om vi hade en hell frielableririg, där kommunerna inte ell dugg behövde bry sig om hurdagligvaruplaneringen skall se ul. Då skulle dessa grupper inte få någonting. Jag vet inte om har brytt sig om alt sättasig in i hur kostnaderna på de ställen där kommunerna struntat i varuplanering- del gör man i vissa kommuner - ser ul för , som får åka och handlaåt dem som har rätt till hemtjärist. Det är mycket viktigt att man har enplane-ririg och all samhället går iri och i någori mån styr utvecklingeri. Gudruri hade vidare ell nyhetsbrev från SPK, somstyrker att konkurrenseri iblarid sätts ur spe[ geuom politikersklåfirigrighel. Jag är mycket väl medveteri om att vissa politiker på vissaorter ibland kao vara för klåfingriga när det gäller etableringar Men del finnsockså, som jag sade, exempel på motsatsen. Det finns kommuner som har släpptverksamheleri helt fri. Där poppar det upp s.k, lådbutiker som irite följerriågra som helst regler och som mari riär det börjar ställas krav kanske slårigen utan att bry sig om att kunderna står utan service. I betänkandet redovisas dels det arbete som pågår i dessafrågor dels del arbete som avslutats. Utskottet finner inte alt en nyulredning skulle tillföra någon ny kunskap. Inte heller vi tycker att det finnsanledning till någon ytterligare åtgärd från sida i detta skede. Jag yrkaravslag på reservationerna 1 och 2. Reservationerna 3,4 och 5 handlar om åtgärder förökadnärservice. Äveri i denna fråga finns i betänkandet redovisning av pågåendearbete i utred-nirigar och regeringskansli. Något som skulle ändra utskottetsuppfattning har inte framkommit, varför jag yrkar avslag på dereservationerna. Också frågan om bankservice i butik fanns med idiskussionen . Jag vill påminna om att del som vi lalar om ärbankinspektioneris åsikter om insättning av pengar i butiker. säger att verksamheten håller på all dö ul. Del är inte så, ulan det pågårdiskussioner mellan banker, detaljhandel och de handelsanställda om hur mauskall utveckla projekt avseende bankverksamhet i butik. Jag tror atl del finnsall anledning för oss all följa den verksamheten och se hur deri kommer attutvecklas. Del firiris också annan teknisk ulveckling pä bankområdel som ärintressant, inte minst ur glesbygdssynpunkt. I reservation 7 behandlas en fråga som kommit upp ,nämligen förslaget i vpk;s motion om ett förbud mol franchising. Den har bl.a.följts upp av miljöparliet, som har instämt i reservationeri. Som framhålls ibetänkandet har den utredning som gjordes 1987 remissbehandlats, och den beredsnu i . Remissbehandlingen av den har verkligen tagit tid. , alltså , kommerregeringen all redovisa sina överväganden. Man kan redan nu säga alt det intekommer ätt föreslås någol förbud. Inte heller utskottet lycker all franchisingskall förbjudas, men understryker alt del är viktigt atl reglerna är sådanaalt verksamheten bedrivs på elt för samtliga intressenter tillfredsställandesätt. Eftersom frågan bereds i regeringen finns del ingelskäl till atl skulle göra någol uttalande i ämnet. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer och bifall tillnäringsutskoltets förslag i betänkandet nr 36. AnL 104GUDRUN (); menade väl inte riktigtvad hon sade när hon framhöll att varuhusetableringar drabbar ensamstående ochpensionärer, som inte har lid. Del är förslås fel. De har kanske mer lid änmånga andra. Det finns många kategorier som har större svårigheter alt görasina inköp under de ordinarie butiksliderna. Det var dock inte affärstiderna som vi nu skulle prata om.Jag tror faktiskt inte atl SPK i sitt nyhetsbrev tar upp några enstakaklåfingrigheler som uttryckte det, från politiker somunderlag för ett uttalande till konkurrenskommitlén. Jag har kanske litetstörre förtroende för SPK än , men det är säkerligen så har undersökt delta mycket noga och har sett atl möjligheterna tillkontroll och styrning utnyttjas i alldeles för hög grad. Om Inga-BrittJohansson framhärdar, kom- 1989/90:104 18 april1990 mer jag atl anföra exempelsom är mycket flagranta, men jag skall i varje fall inte göra del i dellainlägg. Vadgäller bank i butik säger att det bara ärinsätt-riirigarna som drabbas, men det är inte så. Om man irite har fullbankservice med insättning, uttag osv., är sådan verksamhet meningslös, och detär detta som bankinspektionen nu sätter stopp för Alten bank bara lämnar rådgivning i en butik är ju inte detsamma som att ha bank ibutik, och då är det ju även självklart att verksamheten upphör. Också jag vetatl del pågår diskussioner, men de har mycket små utsikter att komma någonvart. Del hjälper inte att man följer dem från vare sig regeringens ellerriksdagens sida, för det blir inte någon bankverksamhet och inte heller någotservicestöd för landsortsbutikerna bara geuom diskussioner De måste ocksåfaktiskt få leda till någonting. Den försöksverksamhet som pågick har tyvärravstauriat sedari bankinspektioriens förhållnirigsorder kom. Jagställde tidigare eri fråga till dåvarande finansministern om detta, och hanvisade sig då fullständigt oförstående till vad det iririebär för butiken ochför banken. Han var bara inställd på att ställa krav på fullt bankvärdig lokalmed all tillhörande utrustning. Då har man inget sinne för vad detta betyderför upprätthållande av servicen ute på landsbygden. Vad man syftar till är attfå lill stånd fullvärdiga banklokaler på landsbygden, men de kommer inte tillstånd. I ställel blir det stor risk för alt också landsortsbutikerna kommer attförsvinna. Anf.105 (); Vi är överens om behovet av utveckling och förnyelse avdagligvaruharideln, säger . Det är vi kanske, men det sägsinte så mycket om de åtgärder som krävs för att klara detta. Förvisso har delgjorts utredningar, som jag sade i mitt tidigare anförande, om olika avsnitt.Vi har också pekat på en del av del som sker, bl.a. på den utslagning avbutiker som äger rum, men man föreslår inga åtgärder Vi vill ha en utredningsom lar ett samlat grepp över hur man skall komma till rätta med problemen förde olika kategorierna. Vi behöver en butiksservice i vårt land också iforlsätlriingeri, och jag vill därför att en sådan här utredning lägger framförslag lill regeringen om åtgärder för att klara detta. När det gäller bank i butik håller jag med GudrunNorberg om att vi måste ha hela "paketet", både insättning och uttag.Jag menar att bankinspektionen har gått alltför långt i sina krav. särskilda rum, särskild personal, dataanläggningar osv., och det klararinga lanthandlare av. Med mera rimliga krav på lanthandelri skulle den kunnaåstadkomma en bankservice i butik. De krav som ställs är inte motiverade avsäkerhetsskäl. Det har inte begåtts fler rån i de här aktuella butikerna än vadsom förekommer i vanliga fall. Del finns också mycket litet pengar i denbankverksamhet som affärerna bedriver Kraven går alltså mycket längre än vadsom är motiverat av säkerhetsskäl. AnL 106 INGA-BRITTJOHANSSON (s): Jag talade om äldre och ensamstående utan bil, . Jag ärledsen om jag uttryckte mig så suddigt att det lät som om jag sade "utan lid".Del var inte så jag menade, och då kommer saken i elt annat läge. Närdet gäller bank i butik säger ni från och att hela"paketet" måste tillhandahållas, för ulan insättningar blir del ingenverksamhet. fyller på med att det handlar om så litetinsättningspengar atl det inte har någori betydelse. Detta går inte ihop. Ariledriirigeritill att man har ställt upp krav är bl.a. deu råririsk som finris. Jag villpåpeka atl inte minst tidningen och även ICA-Nytt uuder seriare tidhar skrivit om att rånen mol butikerna nu ökar även utauför slorstadsområderia.Det tyder ju på alt baukinspektionen har gjort en riklig bedömriirig i denfrågan. Jagär övertygad om att om bankerna vill ge den här servicen ute i glesbygden, såkommer de också att kunria komma övereris med harideiri och deharidelsariställda om hur deriria verksamhet skall gå till, och då kommer denatt fortsätta. Men jag är inte så säker på atl bankernas intresse är så stortnär del gäller den frågan. AnL 107 (): När jag sade att del irite finns så mycket pengar när det gällerbankservice ute i butiker, så menade jag att om man jämför med bankerna iririei samhällena, är det givetvis mindre omsättning. Men det finris ju pengar iaffärernas dagskassor, som ibland kan vara betydande. Del är ingen större faramed att man har de pengarna i kassorna, när man också har en bankkassa. Försäkerheten spelar det ingen större roll. Det har ju heller inte förekommitnågra rån så att man kan påvisa att det har varit någon större risk. säger sedan att bankerna kan ge den här servicen om mari vill. Ochjag tror att bankerna vill ge denna service, men inte till vilkel pris somhelst. Skall man kosta på allt del här som bankinspektionen föreslår, då trorjag att man backar för då blir det för dyrt i förhållande till den omsättningsom det här rör sig om. Men för affären och för den enskilda människan pålandsbygden är den här servicen mycket viktig. Anf.108 (): lycker jag verkligen att får förklara siglitet. Hon säger att om bankerna vill, vilket hon tvivlar på, så skall mankunria komma övereus med butikerna om att fortsätta den här verksamheten. Menriär mari irite får fortsätta verksamheten därför atl bankirispektio-nensregler sätter stopp för vissa viktiga delar i den här verksamheten, menar dåInga-Britt att bankerna skall kringgå bankinspeklioneris regler ochkomma övereris? Eller menar någoriting hell an-riat,nämligeri att bankerna skall sätta upp separata filialer i närheten avlandsorlsbuliken? Säg det i så fall!