prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — När samhället negativt särbehandlar en viss organisation -en särbehandling som de båda socialistiska partierna vill skall fortsätta -innebär det även en negaliv särbehandling av vissa medborgare i värt land.nämligen av dem som för att ordna sill boende på bästa sätt har sammanslulitsig i SBC inkl. de 14 000 bosparare som sparar i syfte alt efter hand fä enlägenhet genom SBC. Min fråga till majoritetens företrädare är: Varför vill niinte ge SBC och dess medlemmar och dess 14 000 bosparare samma rättigheter somde människor som engagerat sig i HSB och ? Med detta yrkar jag bifall tillreservationen, bakom vilken står alla partier i lagutskottet med undanlag avsocialdemokraterna och vpk. Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare Del är inget fel att påslå att just dennafråga är en följetong sedan denna lag kom till för . Mångahar framfört synpunkter, nu som . Vi har gjort vår bedömning, och den slårganska klar. Del har sagts förr i denna sal att behandladedenna fråga 1988 och då avslog motioner med samma syfte som de nu aktuella.Delta diskuterade vi också , och majoriteten i utskottet hade då sammainställning som . Vi slog i den debatten fast skillnaden mellan å ena sidanHSB och och å andra sidan SBC, Inför den aktuella utskottsbehandlingen har vi låtit SBCkomma in med ett yttrande. Vi ville att SBC skulle redovisa hur landsomfattandederas verksamhet är. Vi kan naturligtvis hålla med om att förmedling av bostadsrätterhar påbörjats. Vi är emellertid av den uppfattningen alt verksamheten inte omfattningen att en ändring är aktuell. Utskottsmajoriteten har alltså inte, efter att ha lästSBC;s yttrande, kommit fram till att SBC är någon folkrörelsekooperativrörelse i likhet med HSB och , Vi menar alltså all vi inte kan göranågon annan bedömning än den vi gjorde , alltså . Med dessa enkla ord yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen och därmed motionerna L715, L725 ochL73I, () replik; GunnarThollander säger att vi hargjort vårbedömning. Det är nog ganska uppenbart att socialdemokraterna har gjort sinbedömning, och man har tagit på sig ett väldigt stort ansvar för den andrahälften av befolkning. Men del framkommer inte vari skillnaden mellandessa bo-sladsrältsorganisationer består. Del är självklart att HSB ochRiksbyggen, särskilt HSB som har funnits på den svenska marknaden ,har ett stort försteg då del gäller spridning av bostadsrätter inom landet. MenSBC BO är den första nya konsumenlkooperativa riksorganisationen inom bostadssektornsedan HSB;s tillkomst. Varför vill man inte låta SBC arbeta på samma villkorsom HSB och ? Vi har fått en klar redovisning av SBC:s spridning, SBChar en samling av bosparare. Projekt pågår i , , ,, , , och , SBC har också ännu flerprojekt på gång. Om en privatbosladsrättsföreningsorganisation inte får arbeta på villkor som är likvärdigamed de villkor som gäller för HSB och , är det självfallet svårt förden organisationen att kunna jämföra sig i storlek med HSB och ,Släpp loss SBC! Låt SBC verka pä samma villkor som HSB och , GunnarThollander! Låt oss slippa komma tillbaka med denna motion igen. Vikommer inte att ge oss förrän SBC får arbeta efter samma villkor som de övriga,om inte kan komma med ett klart skäl till varför man intevill låta SBC göra det. Det har inte skett . () replik; Det behövde inte bli någon följetong om intesocialdemokraterna så envetet vägrade alt se verkligheten som den är. som här har talat om SBC:s utveckling . SBC har ocksåredovisat sin verksamhet själv i sitt yttrande. Räcker inte detta? År det intetillräckligt med uppgifter för att man skall inse att delta handlar omnågonting annat, nämligen diskriminering av en organisation, och alt det måsteske en förändring? Jag trodde att socialdemokraternas målsättning, i ettdemokratiskt syfte, var alt man i samhället skulle behandla alla organisationernågot så när likvärdigt. Jag tänker på den föregående debatten som har varithär . Vad är det man begär av SBC? Varför ställer man så storakrav på SBC, och varför vägrar man att se att SBC är likställigl med HSB ochRiksbyggen? Jag ställde också frågan vari skillnaden ligger mellan HSBoch å ena sidan och å andra sidan denna kooperation, där medlemmarfrivilligt sparar pengar till en egen bostad. Jag frågade dessutom om man absolutmåste göra detta endast i HSB eller , Man får ju den uppfattningen.Gunnar svarade inte på dessa frågor, så jag upprepar dem. Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare () replik: Del var synd att inte togupp del principiella resonemang som jag förde angående vikten av att olikaorganisationer skall likabehandlas i samhället och att deras medlemmar skallbli lika behandlade. Men del kanske inte var att vänta heller, att det skullebli någon diskussion på det planet. Jag fick heller inget svar påvarför SBC särbehandlas. Möjligen skall man tolka det så att svaret var att SBChar påbörjat verksamhet, men att den ej är av så stor omfattning alt SBC skalljämställas med HSB och . Min fråga är då: Hur stor omfattning skallSBC;s verksamhet ha för all bli jämställd med HSB:s? Gäller det, liksom för attkomma in i , att man skall nå utav någonting? Eller är del, som ivissa andra länder, enmansvalkretsar, där man skall nå majoritet för att fånågonting att säga till om? Vilka krav ställer socialdemokraterna på SBC föratt SBC skall jämställas med HSB och ? GUNNARTHOLLANDER (s) replik; uppfattade i alla fall vad jagvar inne på, dvs. alt utskottet har begärt in ett yttrande frän SBC. Delär ett steg i den riktningen man skall gå för att kunna komma fram tillnågonting och få en klar uppfattning. Utskottet har läst och tittat påyttrandet och sedan gjort sin bedömning. Utskottet har inte kommit fram till del som skrevs frånbörjan när det gäller denna lag. HSB och fick en särställning somfolkrörelsekooperativa organisationer. Det innebär att organisationerna hadestadgar som vilade pä en gemensam bostadssocial grundsyn. Det hade inte SBC.Utskottet har avvaktat och kommit fram till att det är så fortfarande. Jag vill även kommentera anförandena. nämnerden boendes situation. Den nuvarande frågan har inte med den boendes situationatt göra. Frågan är inte förändrad på något sätt. UllaOrring tog upp byggande av bostadsrätter. Del har inte heller med Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare den härfrågan att göra. Byggandet pågår i vanlig omfattning. Jag vet inte om man skalluppfatta del som ett hot att säger all man skall återkomma ifrågan. Majoriteten har uttalat hur denna fråga skall behandlas . Men omoppositionen vill återkomma i frågan, är det naturligtvis fritt fram att göradet. Jag anser i alla fall all detta är det svar jag kan ge just . () replik: Jag tolkar uttalande så,att socialdemokraterna i fortsättningen vill att och skall haen monopolställning och all andra bostadsrätlsorganisalioner icke göre sigbesvär på bostadsmarknaden. Konsekvensen blir då all det blir svårare attbygga bostadsrätter för vanliga människor som vill ha en bostadsrätt i enprivat boslads-rällsorganisalion. De kan inte räkna med alt fä lika behandlingsom dem som köper bostadsrätter via HSB och . Del här är ett intressant konstaterande. Men detta kommerinte alt hindra frän att fortsätta alt agera. Enligt våruppfattning, och enligt de andra borgerliga partiernas uppfattning, har SBC BOkaraktär av en folkrörelse - man är en folkrörelse. Människor får spara pengari bank eller på annat sätt för att avsälla medel för en bostadsrätt. SBC BO ärhelt frislående mot alla politiska partier och mot alla byggförelagarintressen,vilket man inte kan säga om exempelvis som är myckel nära lierat medett byggföretag. Jag tycker alt det är alt beklaga. Jag hoppas alt vi kan seett ljus i denna tunnel och en förändring frånsocialdemokraternas sida. MARTINOLSSON (c) replik; Det vi diskuterar nu är ett exempel pä ensärbehandling av en viss organisation, dvs, SBC, Det finns flera exempel påsärbehandling av den organisationen, fast delta är del enda som faller på vårtutskott. Jag fick inget svar av på hur storomfattning SBC skall ha för alt organisationen skall godkännas, GunnarThollander angav i sitt första inlägg att organisationen inte var avtillräckligt stor omfattning, I stället nämnde att detbostadssociala programmet för HSB och skrevs om 1983, Jag tror attSBC på ett bra sätt bidrar till alt klara bostadsförsörjningen för ett växandeantal människor. Sedan får jag höra att majoriteten har uttalat sig.Egentligen behöver vi ingen debatt eftersom majoriteten har "rätt".Men vi har debatterna för att höra om majoriteten i olika frågor ända harnågorlunda bra argument och motiv för sina ställningstaganden. Detta är enfråga där del saknas motiv för avslag på det tre motioner som är väckta. Majoriteten har alltså uttalat sig, men motionärerna hartillfälle alt återkomma - och det lovar jag all vi skall göra. () replik; sade i sin replik altbeslutet inte påverkar de boendes situation. Men naturligtvis påverkar detvalfriheten, olika valmöjligheter och andra alternativ. Vi har förstått nu alldel måste vara fråga omen organisation som är socialdemokraterna närstående för alt den skall kallas fören folkrörelsekpoperation. Vi reservanter, i alla fall vi från , har intenågot emot vare sig HSB eller . Dessa organisationer fyller givelvissitt ändamål. De får naturligtvis för det mesta gehör av sina medlemmar försina centralstyrda beslut. Men del finns också många andra människor som har enannan uppfattning och andra ideologiska värderingar pä detta område precis sompå många andra områden. Dessa människor finns äveninom HSB och . Vi menar alt alla människor skall bli tillgodosedda.Därför kan vi inte ställa oss bakom den diskriminering som sker . Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare GUNNARTHOLLANDER (s) replik: På vilket sätt skulle vara lieratmed BPA, ? Del finns inget i dess upphandling som kan tolkas så somUlla Orring menar. , majoriteten i utskottet har en uppfattningoch den redovisar jag. Del är självklart alt det är det vi skall göra, dvs.redovisa vår uppfattning. Debatten behövs, och debatten skall alltid pågå. Vigör vår bedömning. Till den här utskottsbehandlingen har SBC avgivit ettyttrande, och med utgångspunkt i det har vi gjort vår bedömning . Det ärett svar som är nog så bra som något annat. Man kan vara nöjd med att i endebatt klart få höra utskotlsmajoritetens bedömning, vad som har skrivits ibetänkandet och vad utskottet är redo alt gå till beslut med. vice talmannen anmälde attUlla Orring och anhållit alt till protokollet få antecknat alt deinte ägde rätt till ytteriigare repliker. Som fjärde parti i den här reservationen kanjag kosta på mig att vara kortfattad. Vad sägas skall är redan sagt. Förmiljöpartiels räkning yrkar jag bifall till reservationen i detta belänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under12 §.) Företogs till avgörandekonstitutionsutskottets betänkande 1989/90:KU7 samt lagutskottets betänkandenI989/90;LU2 och LUl. Mom. 1(negativ föreningsrätt) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 140 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2(kollektivanslutning m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 140 förreservation 2 av m.fl. Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 89 förhemställan i reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Först biträddes den i reservation 2 av ochBengt anförda motiveringen med 36 röster mot 17 för den ireservation 3 av anförda motiveringen. 239 ledamöter avstodfrån alt rösta. Härefter godkändes utskottets motivering - som ställdesmot den i reservation 2 av och anfördamotiveringen -genom uppresning. Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 140 förreservationen av m.fl. 13 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av andre vice talmannenmedgav kammaren att de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden avdagens sammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbetsple-num. Tredjevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. Föredrogs lagutskottets betänkande1989/90;LU3 Aktiebolagsrättsliga fiågor Lika risktagande på aktiemarknaden borde gelika rätt till inflytande. Del är ett ganska enkelt konstaterande, tycker vi ifolkpartiet. Men så är inte fallet . Samma kapitalinsats föranleder olikastort inflytande vid bolagsstämman. Det kan aldrig bli ett rättvist system medsådan ordning. Trots alt flera offentliga utredningar kartlagt deltaförhållande har inga åtgärder vidtagits för att stävja detta bruk. anser därför att rätlen förbörsföretag att på Al-och A2-listan vid nyemission utge aktier med lägre värdenu måste avskaffas. Deutredningar som utskottet i betänkandet hänvisar till, ägarutredningen och röslvärdeskommittén -och som synes vara föremål för överväganden i - har trotskunskap om denna orättvisa inte ansett sig kunna förorda en förändring. Folkpartietdäremot anser att regeringen nu bör lägga fram ett förslag tilllagändring vars innebörd blir att slopa röstvärdesdifferentieringen. Vianser att det är stötande i ett demokratiskt samhälle att det skall förekommaskillnader i röstvärde mellan aktier i samma bolag. Penningvärdet är judetsamma, men inte röstvärdet! Den makt- och ägandekoncentralion inomaktiehandeln som Töreligger måste ersättas av motsatsen, mer av maktspridningoch ägandespridning. Och för att göra det möjligt måste det bl,a, skapas bättrevillkor för enskilt aktiesparande. Tyvärr visar verkligheten att det enskildaaktieägandet gått tillbaka. De uppgifter som bl.a. ägarutredningen redovisatvisar med all tydlighet att det enskilda aklieägandels andel av börskapitalethar minskat kraftigt. Uppgifter visar att fysiska personers andel avägandet av det totala börsvärdet ligger enbart på . Bruketav aktieslag med olika börsvärden har med andra ord medfört attröstandelskoncentrationen blivit avsevärt högre än kapitalkoncentrationen.Röstvärdesdifferentiering bör därför slopas för den svenskaaktiemarknaden. Vi anser i alt regeringen bör komma med förslag tillriksdagen därom. Med det anförda yrkar jagbifall till reservation 1 i betänkandet LU3. 1989/90:12 18oktober 1989 Bland de åtta motioner som behandlas i detta betänkande frånlagutskottet är en av m.fl. från . Den är benämnd L211.1 den motionen har tagit upp frågan om att finna nyaföretagsformer. Motionen har föranlett reservation 3, bakom vilken stårföreträdarna för , , och iutskottet. Fråganom särskilda företagsformer för mindre bolag och mindre företag har diskuteratstidigare. gjordes en utredning om i vad mån man i skulleha en form liknande anparlsselskab i . Detta mötte dock motstånd. Istället löstes frågan för de mindre företagen genom särskilda regler iaktiebolagslagen. tar i sin motion upp andra synpunkter och visar på att det behövs enöversyn av frågan om det behövs nya företagsformer. Bakgrundenär den strukturomvandling som sker, och har skett, i och delförhållandet att vi måste satsa mera på forskning och kunskapsintensivindustri. Dessutom gäller det att kunna visa att den privatatjänsteprodu-cerande delen av svenskt näringsliv svarar för en snabb expansion. Rentallmänt är det viktigt att företagsformerna anpassas till de behov som finnsför att vi i vårt land skall kunna hävda oss sysselsättningsmässigt, konkurrensmässigtosv. i en värld där konkurrensen blir allt hårdare. Detär uppenbart att den kunskapsintensiva industrin, med 230000anställda, har expansionsmöjligheter. Likaså är den privata tjänstesektornökande. Men frågan är, och den saken tas också upp i motionen, om det finnslämpliga företagsformer för den här verksamheten. Man visar på attkunskapsinnehållet, till skillnad från i den traditionella industrisektorn. 8 protokoll 1989/90:12 spelar enavgörande roll som substans och produktionsfaktor i de här tjänste-producerandeföretagen. Mer än i andra förelag utgör de enskilda människornas specifikakunskaper och kompetens en förutsättning för dessa förelags konkurrenskraftoch utvecklingsförmåga. Mot bakgrund av vad den analys ger vid handen som hargjorts av hur aktiebolagslagen är uppbyggd och de regler som gäller i lagen omekonomiska föreningar kommer motionärerna fram till att del skulle behövasföretagsformer som på ett bättre siitt tillgodoser de framväxandeinformations-och kunskapsföretagens speciella behov och stämmer överens meddessa företags förutsättningar. Av reservationen framgår att vi delar deuppfattningar som kommer till uttryck i motionen. Vi anser att det är viktigtatt det görs överväganden när det gäller att eventuellt finna särskildaföretagsformer där reglerna är anpassade efter de tjänsteproducerandeföretagens behov. Jag vill även erinra om all en hel del sker inom EG pådetta område. Därför förutsätter jag - trots alt det inte nämns något om densaken här - att man vid en sådan här översyn också beaktar utvecklingen i våromvärld. Majoriteten avvisar tyvärr motionen och hänvisar till de övervägandensom har gjorts i olika sammanhang då det gäller associationsrältsliga villkorför företagsamheten. Man menar att det inte behövs något särskilt uttalande.Men även majoriteten är aningen positiv. Man går dock inte med på att göranågot tillkännagivande. Majoriteten säger; "Skulle del emellertid visa sigatt särskilt de ijänsteproducerade företagens villkor inte blir tillgodoseddafår spörsmålet om en utredning las upp på nytt." Vi reservanter tycker attdel är fel alt uppskjuta detta. Frågan är aktualiserad, och den är viktig. Delgäller ju bäde alt vi har ett väl fungerande näringsliv och att vi har olikatyper av förelag. Dessutom är del viktigt att vi har ett spritt ägande. Överhuvud taget är detta viktigt för en fortsatt bra ekonomisk utveckling i vårtland. Därför finns det all anledning att i enlighet med motionens krav göra etttillkännagivande till regeringen om att det är nödvändigt alt frågan om nya företagsformerses över - enligt reservation 3. vilken jag yrkar bifall till. LARS-OVEHAGBERG (vpk); Först yrkar jag bifall till reservation 2.som är föranledd av motion L207. Jag skall bara göra några korta kommentarer.Det handlar om de anställdas förhållanden i bolagsstyrelser ochlöntagarrepresentanternas lika värdering - dessa kan ju bli ansvariga i frågaom skadestånd eller ålagda vilen på samma sätt som styrelseledamöterna päägarsidan. Här skiljer sig alltså uppfattningarna, eftersom vi i vpk inte hargodkänt grunderna för deltagande i bolagsstyrelser, på de villkor som giillernu. Man svarar beträffande vårt krav all del skall vara en särregel förarbetarrepresentanterna och att likslälldhetsprincipen skall gälla. När manhävdar detta har man utgått frän den arbetsrättslagstiftning som vi har i andrafall - dvs att parterna är lika värda och skall la samma ansvar. Inte heller där kan man med bästa vilja i världen se attdet skall vara lika värde. Man talar om arbetarrepresentanter och om att deskall ta fullt ansvar. Men vad de gör är ändå att de tar hänsyn till sin delav verksamheten och bevakar de anställdas intressen i vid mening. följer ettmyeket större ansvar. Det gör att styrelseledamöter kan drabbas, som har häntpå ett ställe utanför , av hot om att tvingas betala stora skadestånd.Det är säkert inte det allra bästa för en bolagsstyrelse. Även fackligt aktiva riksdagsledamöter med erfarenheterfrån fackföreningsrörelsen har motionerat i detta sammanhang i samband medbehandlingen av frågan om slyrelserepresentationen. De sade att detta är ensvår sak och menade att de anställdas representanter hade en annan funktion.Det här är väl förenat med ett visst risktagande för de löntagarrepresentantersom sitter med i en bolagsstyrelse. Jag kan tänka mig all detta med uppdrag ien bolagsstyrelse i ett mindre företag framöver kan vara förenat med en oerhörtstor risk. Det är nog bäst att tänka sig för både en och två gånger innan manaccepterar att sitta med i en bolagsstyrelse. Det finns ju ändå fackligarepresentanter med i bolagsstyrelserna. Del är klart att dessa skall göra detnär de har rätt till det. Men det måste finnas en undantagsregel -dvs. attdessa representanter inte skall ha samma skyldigheter som de andra för denhändelse att något skulle inträffa. Del krävs för all de på ett riktigt sättskall kunna företräda de arbetandes intressen. Men har del gått så långt - så farligt har det alltsåblivit - att det skall tecknas försäkringar när det gäller skadestånds- ochbetalningsansvaret. Del gäller också arbetarrepresentanten. Denne skall isjälva verket fullt ut vara lika ansvarig som representanterna på ägarsidan. Detär där vi menar att skiljelinjen går, 1 lagutskottet har man, precis somarbetsmarknadsutskottet gjorde, avvisat motionens krav. Likväl yrkar jag - ienlighet med vad övriga i vpk anser - bifall till reservation 2, I längdenkommer del som vi där anför all visa sig vara del rätta. 1989/90:12 18oktober 1989 LENNARTANDERSSON (s): talare har kommenterat innehållet ide olika reservationerna. Jag skall redovisa majoritetens uppfattning i defrågor som behandlas i detta betänkande. Frågan om differentierad rösträtt och om ett eventuelltslopande av denna har varit föremål för ett mycket intensivt utredningsarbeteunder , 1 röslvärdeskommittén konstaterade ett stort antalmyckel kompetenta experter och sakkunniga all del här var en mycket svår ochkomplicerad fråga. Kommittén lämnade över sitt material till ägarutredningenför att där få del inplacerat i ett ännu större sammanhang. drog slutsatsen alt detta är en sällsynt svär och kompliceradfråga. När man senare lar del av alla de remissvar som har kommit in medanledning av ägar-utredningens förslag kan man konstatera att många lungaremissinstanser drar slutsatsen all ett slopande av rösivärdesdiffereniieringeninnebär större nackdelar än fördelar. har också den s,k, Fermentaulredningen ägnat myckettid och kraft åt all försöka lösa denna fråga. Utredningen stannar ändå i sinslutsats vid att man inte i nuvarande läge vill avlämna något förslag. Det ärett nytt exempel pä hur svår och komplicerad frågan är. Vilka svårigheter är del då som föreligger? , närvi lever i en lid där integrationsarbetet i blir alltmer omfattande ochkonkret, är det många som är rädda för att utländska kapitalstarka intressenskulle kunna köpamycket stora delar av svenskt näringsliv om vi ensidigt slopade den differentieraderösträtten. Det har också visat sig vara svårt för t.ex. en småföretagare somstartar ett företag med en mycket god uppfinning som produkt alt skaffa nyttkapital. Då är del risk för att utomstående intressen satsar så mycket pengaratt förelagaren tappar greppet och inflytandet över sitt företag. Trots detta har vi ändå inte från majoritetens sida gettupp hoppet och ambitionen om att kunna finna en konstruktivlösning. Som vi skriver i betänkandet, pågår det fortfarande en beredning inomregeringskansliet, och i den situationen anser vi att det inte gagnar fråganalt utskottet på nytt gör några uttalanden och föregriper dettaberedningsarbete. Det är anledningen till alt vi avstyrker motionsyrkandena. När det giiller motion vill jag för egendel säga alt del var en mycket betydelsefull reform när de anställda fick utseledamöter i en bolagsstyrelse och att vi skall vara rädda om den reformen. Förmig är del helt naturligt att personalens representanter skall vara fullvärdigaledamöter med alla rättigheter och skyldigheter. Skullepersonalrepresentanterna ha en speciell ställning, med lägre krav päbetalningsansvar och skadestånd, skulle många säkerligen betrakta dessastyrelseledamöter som mindre betydelsefulla och anse att de hade mindrebefogenheter än övriga ledamöter. En sådan utveckling skulle inte gagna varesig de anställda eller de lokala fackliga organisationerna. 1 fråga om olika företagsformer har m.fl. ien intressant motion talat om framför allt behovet av förelagsformer förtjänsteproducerande förelag. Jag måste också fä sätta in den frågan i ettnågot större sammanhang. Jag vill först konstatera alt är ett land som harrelativt många företagsformer att tillgå.