prot · GD099 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:9 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 §Justering av protokoll 2 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:7till justitieutskottet /90:16,17 och 22 till trafikutskottet Anmäldes och bordlades Redogörelse /90:2 revisorers verksamhetsberättelse för budgetåret 1989/90:AU1 Jämställdhet 1989/90:AU2 Ledighet,arbetstid och semester 1989/90:AU6 Medbestämmandei arbetslivet 1989/90:AU4Styrelserepresentation för privatanställda 1989/90 :AU3Förtroendemannalagen 1989/90:KU7 Negativföreningsrätt samt kollektivanslutning m.m. 1989/90:LU2 Lagstiftningbeträffande ideella föreningar 1989/90:LU1Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare 1989/90:9 . 1989/90:LU3 Aktiebolagsrättsliga frågor 1989/90:LU4Konsumentkreditfrågor 1989/90:SoUl Vissatransplantationsfrågor m.m. Jordbruksutskottetsbetänkande /90:JoUl Jordförvärvslagen 1989/90:BoUl VissafasUghetsrättsliga lagstiftningsfrågor m.m. 1989/90:BoU2 Plan- ochbygglagen 1989/90:Bol]3Egenskapskrav på byggnader m.m. 1989/90 :Vissatrafikpolitiska frågor 1989/90:TU2 Inriktningenav verksamhet 4§ Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1989/90:24av () till industriministern om ändrade regler för importav tekoprodukter: Den svenska tekoindustrin har krympt, antaletanställda har minskat. Den nedåtgående trenden förväntas fortsätta. 1988 beräknas att 24 000 var syssel satta inom tekobranschen, och enligt statens industriförbunds, (SIND), be räkningar kommer denna siffra att 1990 vara 21400. , Denutveckling som varit, med en kraftigt krympande tekoindustri, har hårt drabbatframför allt , med dess stora andel tekosyssel-satta. När man nuförutser en fortsatt krympning anser jag att det finns anledning att tänkaefter hur den stathga tekopolitiken skall se ut framöver. SIND rubricerar sittpressmeddelande om rapporten på följande sätt:"Produktion och sysselsättning ner. 1989 svårt år för tekoindustrin". Detfinns naturligtvis många orsaker till att tekonäringen krymper, men jag troratt lågprisimporten av tekoprodukter är den största orsaken. liksomövriga industriländer har och har haft begränsningsregler för denna import, föratt inte den egna industrin skall slås ut. Den socialdemokratiska regeringenavvecklar nu detta skydd för svensk tekoindustri genom att slopamultifiberavtalet. Detta skulle kanske inte varit så farligt om samma utvecklingskett i andra länder i . Så är det emellertid inte, utan det är snarareså att EG förstärker sitt skydd via multifiberavtalet. I har vi i ökadgrad ambitionen att harmonisera regler inom olika områden med dem som gällerinom EG, dock inte när det gäller teko. Enligtmin uppfattning har vi i vårt land en mycket duktig tekoindustri, Prot.1989/90:9 skickliga företagare och yrkeskunniga tekoarbetare. Men vad hjälperdet när handeln importerar till pri.ser som ligger långt underde produktionskostna-der vi har här. Det vore rimligt att det svenskauppträdandet i detta sammanhang överensstämmde med EG:s. Som det är nu får denlilla svenska marknaden ta emot en oproportionerligt stor lågprisimport. Mankan naturligtvis tycka att eftersom svensk tekoindustri klarar av att öka sinexport av tekovaror är det ingen fara. Men jag kan inte se det så. Den ökade exportenmenar jag är ett bevis på att svensk tekoindustri har en internationellt högkvalitet på sina produkter. Men en industrigren har i längden svårt att hävdasig på exportmarknader om hemmamarknaden sviktar. Det finns också andra motivtill att ta upp en ny diskussion om hur vi bäst tryggar tekoindustrins framtidautveckling. Beredskapsskäl och regionalpolitik är sådana. Att vi har en levandebygd i beror till stor del på alla mindre och medelstoratekoföretag runt omkring i bygden. Men deras fortlevnad är i fara. Talet om enlevande landsbygd och att hela skall leva får inte bara bli ett fagerttal - det måste också ges ett innehåll. Iblandhänder det positiva saker. Det gjorde det då Tekocenter invigdes iBorås: ett center för utbildning och utveckling av och för just tekoindustrin,en satsning som kan komma att få stor betydelse för teko och då också förSjuhäradsbygden. Statsministern var på plats och invigde anläggningen ochuttalade sina välgångsönskningar. Skalldenna satsning få den betydelse som vi alla önskar, ja då måste tekoindustrinsframtidsutsikter bli bättre. Vem vågar satsa på utbildning och utveckling omman inte ser att det kan leda någonstans? Enligtmin uppfattning är det första som måste ske att svensk tekoindustri får sammaregler att arbeta utifrån som konkurrerande industrier ute i . De svenskareglerna för lågprisimporten borde harmoniseras med EG:s. Meddet anförda anhåller jag att få ställa följande fråga till industriministern: Är regeringen beredd att ompröva beslutet om attavveckla begränsningsavtalen för lågprisimport av tekoprodukter och utformanya regler som överensstämmer med dem som finns inom EG? 5§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:91av (vpk) till jordbruksministern om fortsatt forskning kringalternativ odling vid : Styrelsenför SLU, , har beslutat stänga det friståendesekretariatet för alternativ odling. Det tvärvetenskapliga perspektivet ärkaraktäristiskt för den alternativa 1* protokoll 1989190:9 1989/90:9 odlingen.Denna forskning kan därför inte delas upp på de traditionella insti- Jag vill därför frågajordbruksministern: Avser regeringen att vidta åtgärder för attgarantera en fortsatt sektorsö-vergripande forskning kring alternativ odlingvid SLU? 1989/90:92av (vpk) till kommunikationsministern om kostnaderna förinterregional persontrafik på järnväg: har fört en"dialog" med berörda regionala intressenter om vilken trafik påstomnätet staten bör köpa. Därefter har transportrådet och SJ gjort upp om köpav interregional persontrafik. Idiskussionen med länstrafikorganen har transportrådets generaldirektör utgåttfrån en kostnadsram på 618 milj. kr. trots att varken diskuterateller beslutat om dessa anslag . Från olika länstrafikorgans sida har detriktats stark kritik mot transportrådets agerande. Jag vill därför fråga: Anser statsrådet att transportrådets ekonomiskaunderlag på 618 milj.kr., vilket använts i diskussionerna med regionala intressenter,är korrekt? 1989/90:93av () till miljö- och energiministern om planerna på en vägmellan och Norra Fjällnäs i inland: Vid besök i fick jag till minbestörtning höra talas om en lokal planering för en väg rakt genom en av vårastora sammanhängande vildmarker mellan och Norra Fjällnäs, ett områdeav stort intresse för naturskyddet, samernas renskötsel och fjällturismen.Trots att ett riksdagsbeslut fastslår att området skallskyddas från sådan exploatering, arbetar såväl som ochStoruman kommuner på att få vägen till stånd. Skälen härtill torde vara nyaarbetstillfällen vid vägbygget och med vägunderhållet samt ökning av den bilburnaturismen i området. Däremotuttryckte representanter för Råns sameby, för de ornitologiska intressena samtför vandrarturismen sina stora farhågor för att vägen skulle tillåtas byggasoch därigenom allvarligt störa ett vildmarksområde som är obrutet frånskogsland till högfjäll. Jag vill fråga vad miljö- och energiministern anserom allvaret i planerna och på vad sätt de skall bemötas. 1989/90:94av (vpk) till statsrådet om planerad nybyggnad förgymnasieskolan i : brann den största avgymnasieskolans byggnader i . Byggnaden har en bruksarea på 18 000 m fördelad på tre plan. Redan när byggnaden uppfördes 1972 var den ifrågasatt ur brandsäkerhetssyn- 4 punkt. har tillkommit en arbetsmiljölag, normer,föreskrifter och Prot. 1989/90:9 anvisningar som innebär att ett likadant husej skulle kunna byggas om det byggdes nytt. Restvärdet avruinen bedöms emellertid så stort att man nu avser uppföra samma huskropp igen.Elever och lärare har föreslagit en annan byggnad, där möjligen en mindre delav ruinen kan användas. Merkostnaden för kommunen för en sådan byggnaduppskattas av kommunen till 50-100 milj. kr., en summa man inte anser sig haråd med. På finns information i ärendet. Jag frågardärför statsrådet: Avser regeringen att ta någrainitiativ i syfte att underlätta för kommunen att uppföra en mer tidsenligbyggnad för gymnasieskolan i som ersättning för den som brunnit? 1989/90:95 av () till finansministern om deekonomiska följderna av kärnkraftsavvecklingen: Den politiska situationen införkärnkraftsawecklingen är tydlig. Den baseras på den övertygelse som efterreaktorolyckor blivit allt mer omfattad, nämligen att kärnkraft bör avvecklas,ju snabbare desto bättre. målsättning att detta skall ske innan år2010 är givetvis en kompromiss, men man verkar ha problem att genomföra även denna.Inte ens om två reaktorer avvecklas per treårsperiod, dvs. om man inför varjeval skulle fatta ett beslut av denna art, skulle man hinna med programmet. Vad som däremot är betänkligt är att energisparande ochutvecklande av förnybara, miljövänliga energikällor inte understötts ekonomiskti tillräcklig grad. Vad jag vill fråga är omskatter och avgifter kommer att ändra profilen av energiproduktionen så attinte krav på en än mer sentida avveckling kommer att resas. 1989/90:96 av () till försvarsministern omsäkerheten vid kärnkraftverken i händelse av krig eller fredskris: Enligt officiell planering skallvåra kärnkraftverk stängas av vid allvarlig fredskris och krig. Från vet vi att utspridning av några fåprocent av reaktorinnehållet får förödande konsekvenser. En eventuell fientligmakt kan förväntas ha stora resurser vad gäller sabotagegrupper, bomber,granater och sjöbaserade robotar. Har kärnkraftverken ochmellanlagret i ett försvar som gör att utspridning av innehålleteffektivt kan förhindras? 1989/90:97 av () till statsrådet kärnkraftsfrågan i skolundervisningen: Tillsättandet av ensärskild socialdemokratisk analysgrupp inom LO/regeringen för energipolitiken utgör ett alarmerande bevis för en inre socialdemokratisk splittring och opålitlighet när det gäller att upprätt- t Prot.1989/90:9 hålla de tre viktiga miljövänligaenergibesluten om att avveckla kärnkraften, hejdakoldioxidutsläppen och bevara de outbyggda Norrlandsälvarna. Efter-somenergipolitiken berör hela samhällsutvecklingen och därmed samtligaregeringsdepartement vänder jag mig till utbildningsministern. Lärarna skall informera och undervisa om energi och miljö.Men hur skall de kunna försvara för kommande generationer att kärnkraften inteavvecklas snabbare. Efter Tjernobyl upplevde jag som lärare i ett av Sverigesmest drabbade områden en stor oro och osäkerhet i skolan om hur man som lärareskulle agera. efteråt kan man konstatera att människor i vårt områdeinte litar på myndigheter och auktoriteter på grund av att man mist förtroendetför dessa. Kärnkraften är ett ständigt hot. Det enda rätta är att eliminerahotet för en olycka - snabbavveckla kärnkraften! Jag vill därför veta hurutbildningsministern kommer att agera i denna fråga. 1989/90:98 av () till finansministern om deekonomiska följderna av en kärnkraftsolycka: Jag delar finansministerns åsiktatt kärnkraften skall avvecklas. Ett viktigt skäl för detta är att kommandekärnkraftsolyckor leder till ofattbara mänskliga hdanden och stora ekonomiskaskador. Stora landområden runt Tjernobyl anses vara obeboeliga de närmastetusen åren. Eftersom pengar är finansministerns speciella område vill jagfråga : Har man inom finansdepartementetgjort beräkningar av hur en kärnkraftsolycka kan komma att påverka den svenskaekonomin - dels som produktionsförluster i samhället därför att stora delar avlandet kommer att tvingas bh utrymt, dels hur det kommer att gå med de delar avindustrin, som har gjort sig beroende av kärnkraftselkraft - när kärnkraftensom följd av katastrofen tvingas att snabbavvecklas? 1989/90:99 av () till socialministern omkärnkraften som ett hot mot människors hälsa: Tillsättandet av ensärskild socialdemokratisk analysgrupp inom LO/regeringen för energipolitikenutgör ett alarmerande bevis för inre .socialdemokratisk splittring ochopåhtiighet när det gäller att upprätthålla de tre viktiga miljövänligaenergibesluten om att avveckla kärnkraften, hejda koldioxidutsläppen och bevarade outbyggda Norrlandsälvarna. Eftersom energipolitiken berör helasamhällsutveckhngen och därmed samtliga regeringsdepartement vill jag ställaföljande fråga till socialministern: Hur kommer socialministern attagera för att så snabbt som möjligt få bort de hot mot människans hälsa somkärnkraften utgör? 1989/90:100 av () tillarbetsmarknadsministern om kärnkraftsavveckhngens betydelse försysselsättningen m.m.: 6 Tillsättandet av ensärskild socialdemokratisk analysgrupp inom LO/regeringen för energipolitiken utgör ettalarmerande bevis för inre socialdemokratisksplittring och opålitlighet när det gäller att upprätthålla de Prot.1989/90:9 tre viktiga miljövänliga energibesluten om att avveckla kärnkraften,hejda koldioxidutsläppen och bevara de outbyggdaNorrlandsälvarna. Eftersom energipolitiken berör hela samhällsutvecklingen ochdärmed samtliga regeringsdepartement vill jag ställa följande fråga: Om kärnkraftsavvecklingen skjuts upp - mot tidigarebeslut - vilken effekt skulle detta få på sysselsättning och arbetsmiljö ochvilka effekter kan detta få på regionalpolitiken? 1989/90:101av Per () till utrikesministern om respekten för sominternationellt miljöexempel: Tillsättandet av en särskildsocialdemokratisk analysgrupp inom LO/regeringen för energipoUtiken utgör ettalarmerande bevis för inre socialdemokratisk splittring och opålitlighet närdet gäller att upprätthålla de tre viktiga miljövänliga energibesluten om attavveckla kärnkraften, hejda koldioxidutsläppen och bevara de outbyggdaNorrlandsälvarna. Osäkerheten är stor huruvida verkhgen kommer attgenomföra sitt uppmärksammade beslut att avveckla kärnkraften. Jag vill därför ställaföljande fråga: Hur bedömer utrikesministern att detta påverkarförtroendet och respekten för som miljöexempel på den internationellaarenan? 1989/90:102av () till arbetsmarknadsministern om beredskapen försanering vid en eventuell kärnkraftsolycka: Tillsättandet av en särskild socialdemokratiskanalysgrupp inom LO/regeringen för energipolitiken utgör ett alarmerande bevisför inre socialdemokratisk splittring och opålitlighet när det gäller attupprätthålla de tre viktiga miljövänliga energibesluten om att avvecklakärnkraften, hejda koldioxidutsläppen och bevara de outbyggda Norrlandsälvarna.Eftersom energipolitiken berör hela samhällsutvecklingen och därmed samtligaregeringsdepartement vill jag ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern: Kärnkraften kommer stick i stäv med miljöpartietskrav att fungera och därmed finns det risker för enkärnkraftsolycka även här i . Är regeringen beredd att kommendera utsvenskar för att sanera vid en eventuell olycka? 1989/90:103av () till bostadsministern om rätt till bostadslån förflyktingar: Målet med anpassningen för våra flyktingar är viväl överens om skall vara att gemensamma skyldigheter och rättigheter skallgälla för nya och gamla "svenskar". Enbit på vägen är att vi kan godkänna genomgångsbostäder ikommunerna för flyktingar med PUT, permanent uppehållstillstånd, utom för demsom har förtur enligt vanliga regler, t.ex. barnfamiljer, handikappade ochsjuka. 1989/90:9 Viskulle kunna öka flyktingarnas självförtroende och självförsörjnings- grad genom att de själva får finansiera sin bostadsutrustning. Skulle det inte vara möjligt att låta dem tabosättningslån för att sedan betala igen dem när de fått arbete i stället föratt som ta emot utrustningen i lägenheten som gåva? 1989/90:104av () till justitieministern om en parlamentarisk utredning omrättssystemet: har allmänheten, folk inomrättssystemet och annan juridisk expertis ställt sig frågande till den svenskarättsapparaten. Frågorna har framför allt uppstått som ett resultat av enutveckling som inneburit att antalet brott ständigt ökat. Det sker allt färrepohsingripanden i förhållande till antalet brott, som allt färrebrottsingripanden leder till åtal och dras inför domstol. Till detta hör ocksåbetänkligheter över hur häktningsförfarandet använts i ett parmedieuppmärksammade fall, hur olika bevisvärderingen hanterats vid olika typerav brott , vilket lett till att det i fråga om våldsbrott verkarha blivit svårt att utverka fällande domar, medan det vid exempelvis ekonomiskabrott och narkotikabrott synes ställas allt lägre krav på bevis för dom. Tillbilden av den allmänna förrvirringen hör också frisläppande av dömda efterhalva strafftiden, plötslig friskförklaring från rättspsyket samt det som avgemene man uppfattas som "den dåliga bevakningen" inom anstalter ochnämnda rättspsykiatriska avdelningar. Miljöpartietde gröna ser ett synnerligen starkt behov av att återupprätta förtroendet förden svenska rättsstaten. Vi anser det därför vara absolut nödvändigt atttillsätta en bred parlamentarisk utredning. Expertis inom fysiskarättsapparaten bör ingå, t.ex. från polis-, åklagar-, domar- och kriminalvårdsväsendet,advokatkår, liksom folk från från psykiatrisk vård och socialvård.Utredningens uppgift skall vara att lägga fram ett betänkande, sombl.a. bör innehålla en åtgärdskatalog och en plan över hur vi skallåterupprätta förtroendet för den svenska rättvisan och dess verktyg. Jag vill därför fråga om justitieministern delarmin uppfattning, eller om statsrådet anser att förhållandena inom rättsapparatenär tillfredsställande och att uppställda mål nås på ett för samhälletacceptabelt sätt. 1989/90:105av () till civilministern om utfästandet av belöningarför tips i allvarliga brottsutredningar: Kriminalpolitikens yttersta mål är att på brottskall följa straff. Men detta förutsätter att den skyldiga kan bindas tillbrottet. Emellertid är brottsutredningar ofta en svår uppgift. Polisen ärvisserligen huvudansvarig men kan ha stor nytta av "detektiven -allmänheten". Därvidkan utfästandet av s.k. tipsbelöningar stimulera allmänhetens in sats. Därför utlyses också belöningar i vissa fall, exempelvis i samband med utredningen av mordet på statsministern och senast i samband med mordför sök på två polismän. Så sker däremot inte i vissa andra fall av synnerligen 8 grov brottslighet. Detförefaller oklart om det finns några principer och - om så är fallet - Prot. 1989/90:9 vilka principer som tillämpas för utfästande av belöningar förtips till polisen från allmänheten. I anledning av ovanståendeber jag att få fråga civilministern: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för attklarlägga principerna för utfästandet av belöning för tips i allvarliga brottmål? 1989/90:106av () till finansministern om ändrade regler för utnyttjandeav investeringsfonder; I sker inte bara nedskärningar.Det finns också företag som vill etablera sig där. Men det kan stöta påproblem. Dettakan exemplifieras med företaget , som söker etablera sig iKarlskoga. Företaget avser att där bygga ett lager med närhet till E 18.Etableringen skapar ca 15 arbetstillfällen i ett första skede. Kommunen harmedverkat på ett föredömligt sätt med planläggningen. Företableringen behöver företaget använda sina investeringsfonds-pengar. Menreglerna för investeringsfondernas användande medger inte detta. Dettaär åter ett bevis på att medelavsättningar till olika fonder är direkt hämmandevad gäller företagsutveckling. Med anledning avovanstående vill jag fråga finansministern: Avser finansministern mot denna bakgrund attföreslå några ändringar reglerna för investeringsfonderna i syfte attunderlätta etableringar? 1989/90:107av () till statsrådet om skolundervisningen ietiska frågor: Hur är det egentligen ställt i medundervisningen i de etiska frågorna? Någon vägledning eller fortbildning tyckslärarna inte haft tillgång till. , skolöverstyrelsensgeneraldirektör, säger i en tidningsartikel att etiken har ingen brytt sig omoch vissa områden faller mellan stolarna. Förstnu har läromedel satts i händerna på vissa lärare på mellan- och högstadiet.Erland tycker det är positivt att två försäkringsbolag har tagit sigan detta viktiga område. Lärarna får undervisning och sina och barnens böckerbetalda. Intressetoch behovet är enormt. På sina håll har man lyckats plocka in 90 lektionstimmarpå vartdera stadiet för studier av de nya läromedlen. Detär angeläget att etik- och moralfrågor äntligen uppvärderas. De skall intebehöva införas bakvägen. Vilka åtgärder avser skolminister för att samtliga grundskolelärare skall kunna undervisa i etiska frågormed läromedel som innehåller de värderingar som skolan skall förmedla? 1989/90:9 1989/90:108av () till miljö- och energiministern om planerad exploatering i Ammerån i Jämtiand: Ammerån i hotas av exploatering trotslokalbefolkningens motstånd. I riksdagsdebatten om den framtidavattenkraftsutbyggnaden ville alla partier, utom det socialdemokratiska och detmoderata, skydda hela Ammerån i naturresurslagen. Frågan ligger nu föravgörande hos regeringen. Tänker regeringen ställa sig på naturvårdens ellerexploateringsintressenas sida? 1989/90:109av/isa Domey (mp) till jordbruksministern om de fjällnära skogarna: svek socialdemokraterna tillsammans medmoderaterna sitt vallöfte om att inrätta en naturvårdsgräns för de fjällnäraskogarna. Regeringen hänvisade till pågående utredningsarbete hosskogsstyrelsen. presenterade sin rapport. Rapportensaknade konkreta åtgärder och innehöll inte ens en beskrivning avnaturvårdsproblematiken. Statsministern uttryckte i regeringsförklaringen:"stor återhållsamhet skall gälla skogsbruk i fjällnära skogar". Vadtänker regeringen göra? 6§ Kammaren åtskildes . Prot..1989/90:9 1§ Justering av protokoll..................................... .... 1 2§ Hänvisning av ärendentill utskott...................... 1 3 §Bordläggning.................................................. .... 1 4 §Meddelande om interpellation 1989/90:24 av () om ändraderegler för im port av tekoprodukter...................................... 2 5 § Meddelande omfrågor 1989/90:91 av AnnikaÅhnberg (vpk) om fortsatt forskning kring alternativ odlingvid .......... 3 1989/90:92 av (vpk) om kostnadernaför inter regional persontrafik på järnväg......................... 4 1989/90:93 av () om planerna på en väg mellan och NorraFjällnäs i inland .... 4 1989/90:94 av (vpk) om planerad nybyggnad för gymnasieskolan i ........................................ 4 1989/90:95 av () om de ekonomiska följder av 1989/90:96 av () om säkerheten vidkärnkraft verken i händelse av krig eller fredskris................ 5 1989/90:97 av () om kärnkraftsfrågan iskolunder visningen....................................................... 5 1989/90:98 av () om de ekonomiska följderna av en kärnkraftsolycka............................................ 6 1989/90:99 av AnitaStenberg (mp) om kärnkraften som ett hot mot människors hälsa.......................................... 6 1989/90:100 av () omkärnkraftsav vecklingens betydelse för sysselsättningen m.m.... ..... 6 1989/90:101 av Per () om respekten för som 1989/90:102 av () om beredskapenför sa nering vid en eventuell kärnkraftsolycka.............. 7 1989/90:103 av RagnhildPohanka (mp) om rätt till bostadslån för flyktingar..................................................... 7 1989/90:104 av () om enparlamentarisk ut redning om rättssystemet................................. 8 1989/90:105 av () omutfästandet av be löningar för tips i allvarliga brottsutredningar........ ..... 8 1989/90:106 av () om ändraderegler för ut nyttjande av investeringsfonder......................... 9 1989/90:107 av LolaBjörkquist (fp) om skolundervisningen i etiska frågor...................................................... 9 H 1989/90:9 1989/90:108av () om planerad exploatering i 13oktober 1989 Ammerån i Jämtiand.................................. 10 1989/90:109 av () om de fjällnära skogarna. gotab 99135, 1989