prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — förslag till resursförstärkningar idet principbeslut som vill all riksda- Anslag tiUvuxett- gen skall falla. " '' '""S Om del bara är en allmänmålinriktning, vill jag fråga varför Anderssonoch inte går ytterligare ett steg. Eftersom de flesta unga som i daggår igenom gymnasieutbildning får en treårig utbildning vore del naturligt attfundera gymnasieutbildning i slället. Jag håller med om all denkulturverksamhet som studieförbunden genomför är oerhört viktig och atl den istörre utsträckning vänder sig lill dem som inte lar del i annan aktivitet påsamma sätt. Jag delar inte uppfattning atl den verksamheten inte nårde lågutbildade. Däremot är jag inte lika säker på atl rätt när hon säger att stödet till kulturverksamheten har urholkals. Jagtror att den verksamheten har utvecklats positivt . tog upp folkhögskolorna, och jag vill dä bara enän gäng hänvisa lill folkhögskolekommiiténs arbete och till alt det kommer ettförslag. AnL 104 (); ' Herrlalman! Först vill jag när del gäller kulluranslagel säga till både JanBjörkman och atl moderalerna och socialdemokraterna på del områdetligger på samma anslagsnivå. Men de utredningar som gjorts på senaste tidenvisar att man faktiskt inte når de grupper som harsagt alt man skall nå - det är, som jag sade i mitt tidigare anförande, ettfaktum. Socialdemokraterna är egentligen fångade i sin egen fälla.Alllid när nä-, gon vågar säga atl man skall göra vissa besparingar på eltområde anser socialdemokraterna att del innebär att man kommer att slå ut bådeden ene och den andre. För socialdemokraterna är det uppenbarligen så alt manför alt kunna göra förbättringar alltid måsle anslå mer medel. Man kan aldrigfundera över om t.ex. de pengar som satsas på vuxenutbildning satsasrätt eller utnyttjas på rätt sätt. Frän vårt parti anser vi inte att deutnyttjas på rätt säll. Därför har vi krävt en utredning där man undersöker detframlida behovet av vuxenutbildning och hur dessa resurser i fortsättningenskall utnyttjas. Det säger dess värre bl.a. socialdemokraterna nej till. Det är inte sä att vuxenutbildning är lågprioriterad frånvärt partis sida. Däremot vågar vi sätta vissa frågetecken för hur de pengarnai dag satsas. Det stämmer att vi har föreslagit en besparing på 75 milj. kr.när det gäller komvux. Men säger vi att man måsle kunna göra enstörre omfördelning av ramarna. Det är min uppfattning att de pengar som vi satsar på en del av de områdena inte utnyttjas på rätt sätt. 105 (); Först lill den kommunala vuxenutbildningensramar Det gäller alltså de s.k. ramarna för teoretiska resp. yrkesinriktade kurser på gymnasienivå. Regeringen anser att länsskolnåmnden är bäst på alt för dela de pengarna, och där har regeringen fått stöd av en majoritet av utskot- 130 tets ledamöter, medan folkpartietlycker all kommunerna är bäst pä att göra Jag tycker atl det är en ganska enkel princip, all den som ärnärmast verksamheten bör ha lättast att se vilken verksamhetsfördelning manbehöver ha i den egna kommunen. Så några ord om pengarna till studieförbundenshandikappverksamhel. Nästan alla i sludieförbundsvärlden utomsocialdemokraterna och ABF lycker atl fördelningsprincipen är märklig. Jagupprepar för tredje gången att jag tar upp den bara som en symbol försocialdemokratisk fördelningspolitik. Jag vet att ni också tycker att detta ärlitet obehagligt, men ni bör ha förståelse för all man lar upp sådana exempelpå en fördelning som vi tycker är orättfärdig. nämnde alt man behöver pengar för attutveckla studiematerial. Det är ju inte meningen att man skall ta de härpengarna till del! Studiematerialet skall man ju sälja lillstudieförbundsavdelningarna. Del finns särskilda statsbidrag förstudiematerialet. Jag kan inte se någori ariled-ning till att man skall användade här pengarria till del. I så fall lycker jag ni använder dem fel. Jag föreslår att socialdemokraterna ordnar så att ABFutvärderar deu här verksamheten. ABF måste använda pengarna fel om man, trotsalla ansträngningar som säger atl man gör, inte får lill ståndmer verksamhet bland de handikappade. När man har nästan alla handikapporganisationersom medlemsorganisationer och ändå inte lyckas nå upp lill av denhandikappverksamhet som studieförbunden har måsle man väl ändå använda pengarnafel, om man har mer resurser än alla de andra? Gör en utvärdering! 106MARIANNE i (c); Jag skall haka på där . sade att de pengarna skall användas till assisterandecirkelledare och till tolkar - det skulle då vara skäl för att man skulle fåmindre pengar när man har större verksamhet. Det kan inte jag begripa. Jaglycker atl del argumentet talar för motsatsen. Skall man ha assisterandecirkelledare och tolkar måste ju behoven såvitt jag kan begripa vara större hosden som har större verksamhet. Det argumentet håller alltså inte alls. sade all anslaget lill kulturverksamheteninte har urholkats. När del infördes var avsikten faktiskt alt del skulle täcka75 % av kostnaderna, och del var ganska länge sedan det gjorde det. Det haralltså sjunkit ganska belydligl. Sedan lill vår målsättning om två års gymnasieutbildning.Vi menar att klart skall uttala atl del skall vara en målsättning attutbildningen läggs pä den nivån. Del uttalandet skall man lägga med till delberedningsarbete som görs i regeringen när del gäller vuxenutbildningen. Vitycker all det är viktigt att den viljeinriklnirigen när det gäller nivån finnsmed. tyckte vi var en lämplig nivå. Naturligtvis skulleman kunnat tänka sig . Men i den nya gymnasieskolan är en slordel av tredje utbildningsåret praktik, och man kan ju ändå förutsätta all vuxnastuderande har en hel del yrkeslivspraklik. Därför tyckte vi atl var enrimlig nivå atl lägga sig på. När del av svenska folket har gymnasieutbildning är det faktiskt en demokratiskrättighet att inte någon som så önskar skall hindras från atl skaffa sig dentypen av utbildning. Sedan kommer man då in på finansieringen, men den utredsju i annat sammanhang. Det är en stor fråga, så den skall jag inte ta upp här 107 (); Jag vill än en gång komma tillbaka lillfrågan om studiecirkeldemokrati. Alll del här käbblet och bråket mellan ABFoch andra studieförbund skulle kunna upphöra om vi såg lill att andra fickchansen atl starta studieförbund. Här handlar del om folkrörelser som just nuslåss internt. Del har faktiskt kommit fram andra rörelser sedan defolkrörelserna bildades. Skulle vi sänka kravet från 50 000 till 10 000sludiecirkeltimmar skulle det finnas möjlighet för andra att etablera sig, ochdet är viktigt. Då skulle vi inte behöva ha de här reservationerna, utan manskulle ta ett nytt grepp när det gäller hela studieförbundslänkandel. Det ärfaktiskt dags att andra än de gamla etablerade kolosserna får komma in påscenen. Jag återkommer därför än en gång till frågan; Hur går detmed studiecirkeldemokratin, och varför kan man inte säga all 10 000sludiecirkeltimmar vore ell lämpligt mått? AnL 108 (); Först en kommentar lill . sagl atl studieförbunden inte når de lågutbildade. Jag villhävda att studieförbunden i större utsträckning än andra anordnare når delågutbildade och de målgrupper som man är lill för atl nå ul till. Enövervägande majoritet av dellagarna i sludiecirkelverksamheten är lågutbildade,kortutbildade. Sedan försökte genom att ge exempel på olikatyper av studiecirklar förringa mäririiskors deltagande i dessa cirklar.Oavsett karaktären pä studiecirklarna kan man, tror jag, säga alt de har eltvärde därigenom att de ofta är en inkörsporl lill andra och fördjupade studierJag tror att de cirklar som nämnde lika väl som andra cirklar tjänarett viktigt syfte. Del är dessutom viktigt atl det fria och frivilligafolkbildnirigsarbetet får vara just fritt och frivilligt och alt man harmöjlighel att välja olika typer av ämnen att läsa. , tillsammans med en del andra, log uppfrågan om bidraget till handikapporganisationerna och menade att jag genom minaexempel hade förstärkt behovet av förändring. Vad jag ville visa på var de reglersom finns i förordningen när det gäller fördelningen av bidrag tillhandi-kappverksamhelen. Det är SÖ som har till uppgift alt fördela pengarna, eflersamråd med studieförbunden. nämnde att ABF kanske kunde utvärderaden här verksamheten, men det bör väl i så fall SÖ göra, som har ansvaret förhur fördelningen sker efter samrådet. De olika fördelningsprinciperna ger utslag i den praktiskaverksamheten, och jag förutsätter atl del gäller även de områden som MarianneAndersson pekade pä. När delgäller fråga om gränserna för erhållande av statsbidrag är det minuppfattning - och utskottets uppfallning - att den frågan las upp i samband medall man presenterar den långsikliga planen för vuxenutbildningen framöver Dåfår den frågan vägas tillsammans med en rad andra. Så vi har chansen atlåterkomma och diskutera var takel skall ligga, när den fördjupadeanslagsframställningen och presentationen på sikl av vuxenutbildningsverksamhelenföreligger. AnL 109 i (c); SÖ fördelar handikappbidragen efter samrådmed studieförbunden, säger . Jo, det är rikligt. Jag vet inte hursamråden går till, men jag är hell säker pä alt man inte är överens. Man ärsynnerligen oense efter samråden, så atl de är någonting som inte fungerar trorjag atl vi kan konstalera efler den här debatten. Anslag tid turism och rekreation Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 11 § Anslag till turism och rekreation Föredrogs kulturutskottets betänkande 1989/90;KrU16 Anslagtill turism och rekreation (prop. 1989/90:100 delvis) 110LARS (): Turistbussar i långa rader står parkerade ianslutning till i hjärtat av . Allt fler och flermänniskor samlas. Luften surrar av all världens språk. Halsar sträcks, kamerorgörs klara. Alla väntar på det ögonblick då vaktavlösningen skall la sinbörjan, detta spektakulära skådespel av färg, musik och precision. En gammalfin brittisk tradition - en tradition bland många andra - som bidrar till attgöra till en av världens största turiststäder. Här i kan den beridna högvakten leva vidareendast lack vare privat initiativ och privat slöd. Del är elt exempel på all vilappar känslan för vad traditionen beiyder både för oss själva och för demänniskor som vill besöka värt land för atl uppleva vår månghundraåriga, rikakultur Perspektivet bakåt bör uppfattats som en tillgång, eriuppfordran till nya skapande initiativ. Vi skall värna om våra gamla, finatraditioner men inte låta oss tyngas av dem, utan, såsom våra fäder kunnat,tillämpa och vårda dem med skälig hänsyn lill nuets krav. är turistnäringen för många länder av storekonomisk betydelse. Omsättningen i hela världen beräknas till . Turismen svarar för av världens samladebruttonationalprodukt, och mer än 100 miljoner människor arbetar inom turism.I finns ca 200 000 anställda inom turistnäringen. Del är enöverloppsgärning betona att det är i vissa glesbygder i inland och utefterkuster som inkomsterna från turismen är särskilt viktiga. Sverigeanses, med all rätt, vara ell dyrt land atl leva i, och delta påverkar Anslag till turism och rekreation självfallelturismen och alla som arbetar där De senaste årens ogynnsamma prisutvecklinghar nu lett till en minskad turism. Delta är allvarligl och ytterligare eltbevis på den olyckliga ekonomiska politik som förts. Ovanpå della kommer så skatteomläggningen, eller vad somblir kvar av den. Enligt idrottsrörelseri är den elt dråpslag, en katastrof. Imarsnumret av turism skriver man; "Del största dråpslaget molturistnäringen är givetvis den snabbhet med vilken reformen genomförts.Kontrakt är redan skrivna och riskerar man inte barakosinadsfördyringar, utan uppsagda kontrakt eller rena förlustaffärer" Som en konsekvens härav kommer vårt utlandsresande att ökamarkant, och de utländska turisterna blir färre, vilket kommer alt öka vårtnegativa luristnelto, som redan nu uppgår till ca 15 miljarder Del är särskilt momshöjningen som slår såobarmhärtigt hårt mol besöksnäringen. Den kostnadsökning som därvid uppkommitkan ge rakt motsatt effekt än den avsedda. På grund av de prisökningar somföljer av den höjda "turistmomsen" kan nämligen bytesbalansen i sigberäknas bli försämrad med minst lika stort belopp som de ökadeskatteintäkterna. Sannolikt blir försämringen större. De reduceringsregler somgällt bör därför återinföras. Mol bakgrund av denna för turismen allvarliga situation ärdet väsentligt atl de resurser som finns används på rätt sätt. Vi moderatervälkomnar därför . Där betonas att haralldeles för stort verksamhetsområde. Dess enda huvuduppgift bör vara atlfrämja en ökad turism i . En översyn av arbetsformer ochorganisation är nödvändig och brådskande. Bästa sättet alt främja turism är att göra den billig.Sänkt skall ger större frihet och ökad välfärd. Därmed förbättras bl.a.människornas möjligheter till en ökad turism, lill gagn och glädje för demsjälva och när del gäller ul-landsturisterna också till gagn för . Med della yrkar jag, herr talman, bifall lill de moderatareservationerna 3 och 4. AnL 111JAN HYTTRING (c); När vi nu går att behandla kulturutskottetsbetänkande 16 angående turism och rekreation kan detta utskottsbetänkandekanske lyckas väl tunt eftersom vi behandlar elt så stort område, en så viktignäring som turistnäringen. Jag vill gärna inledningsvis säga alt dettautskottsbetänkande inte tar upp hela detta område, betänkandet ger inte helasanningen. Det finns åtskilliga motioner med förslag på turismens område sombehandlas av andra utskott. Det som framför allt tas upp i årets motioner ärden ekonomiska utvecklingen för turismen med anledning av det skalteförslagsom har lagts fram och som är under behandling. Vi har inte sett hur dettaförslag kommer atl utformas när del senare föreläggs för beslut. Inledningsvis skulle jag vilja uppehålla mignågot vid del valutaunderskott som faktiskt har växt myckel snabbt. Det ärbara all konstatera alt det som var ungefär 9 miljarder kommer alt bliungefär 18 miljarder under innevarande år Det är alltså fråga om enfördubbling av det negativa valutanetlol Det negativa nettot var faktiskt en av utgångspunkternanär regeringen lade fram en speciell proposition angående turistnäringen. Manpåpekade i denna atl det var angelägel alt vidta åtgärder för atl öka andelenutländska turister som man skulle försöka atl genom aktiva åtgärder ivårt eget land minska valulaulflödel från genom atl få svenskarna atltillbringa mindre lid utomlands på semester. Delta var utgångspunkterna. Vi kan sedan konstatera hur utvecklingen har blivit. Detnegativa nettot blir dubbelt så stort 1990 som del var 1986. Man kan då fråga sig vilka åtgärder som har föreslagitsunder dessa fyra är för att rätta till detta förhällande. Man har satsat påökad marknadsföring utomlands, men detta var en satsning som regeringenuppenbarligen gjorde med största tveksamhet eftersom den dröjde eflerdet alt hade gjort sin framställning. hade under dessaår stöd i centermo-tioner, och våra förslag har delvis blivit tillgodosedda. Vihar alltså inte i motionerna tagit upp de stora beloppen . Vi har ändå i velal fortsätta denna satsning genomall föreslå ytterligare 10 milj. kr. Av denulveckling jag har beskrivit förstår man att dessa pengar behövs mer änväl. saknar inte projekt atl salsa på i syfte altöka turismen i . Del är tvärtom så atl många goda idéer knappast blirförverkligade. Jag skulle sedan något vilja uppehålla mig vid SIND;sbranschsludie och den slrukturplan som turistråd har i uppdrag allgöra. Dessa revideras med jämna mellanrum, och i samband med all man förstagången lade fram dessa dokument skedde satsningar på tre prioriteradegeografiska områden. Turismen i är naturligtvis mycket bredare än så,och vi menar att det finns all anledning att bredda dessa satsningar och satsapä andra orter och områden. Delta har blivit högaktuellt genom denregionalpolitiska propositionen och de motioner vi har väckt med anledning avdenna, eftersom dessa ämnen tas upp även där Vi har delta under beredning iutskollet, och sä småningom kommer vi atl få debattera regionalpolitiken här ikammaren. Dä kommer naturligtvis ytterligare förslag som berör turismen attpresenteras. Vi säger när det gäller delta betänkande alt det ärviktigt atl turistråd i den kommande strukturplanen presenterar meruppgifter om de olika regionernas behov av turistsatsningar men del är givetvisockså viktigt att det finns förutsättningar för ökade turistsatsningar i dessaregioner Prisbilligt semeslerboende är något annal som vi har tagitupp i en motion. Denna motion kommer visserligen all behandlas i elt annalbetänkande, men detta hör ändå till bilden när del gäller de ökade satsningarnainom turistsektorn. Del finns nu ett alldeles färskt dokument där deneuropeiska gemenskapen för turism har gjort vissa prognoser. Del intressantaär att man. förväntar sig atl antalet paketresor kommer alt öka snabbare änindividuellt resande, detta trots de prisökningar som uppstår till följd av attturisterna väljer mer fjärrau deslinalioner och/eller dyrare hotell. Detta är en intressant iakttagelse och en intressantprognos för turismen i . Det är\känt atl vi i vårt land är ganska dåligapå atl utveckla s.k. paketresor. Delta märker man inte minst om man försökervara turist i sitt eget land - då märks della mycket väl. Om jag i ställelväljer alt turista i Anslag till turism och rekreation Anslag till turism och rekreation Spanienblir det för mig som turist fråga om en ganska lindrig procedur när jag skallbeställa en resa. Jag blir väl omhändertagen, och jag kommer att lotsas tillalla de platser jag rimligtvis bör se, om jag vill se dem. Jag kommer till rätthotell, osv. Om jag däremot åker runt i finns det faktisktingen sådan service atl tillgå. Utländska resebyråer ordnar naturligtvis tillviss del denna service. Men alt turista i bygger faktiskt på mer avegna initiativ. Jag menar alt detta är en sak som vi framöver måste arbetamer med, dvs. utveckla mer av paketresor Om vi gör servicemottagandet bättreför våra turister, kommer också intresset atl öka. Semeslerboende på laridet är riågot som i ytterst literiutslräcknirig firiris alt tillgå på marknaden. Väl att märka är att deprodukter som finns på detta område säljs ut gauska snabbt. Det finns alltså efterfrågari på delta, och vi i menar därför att del finnsall anledning att stimulera denna utveckling, atl förmå fler alt rusta upp hus,alt få fler atl hyra ul dessa hus och att få fler alt delta i de kulturellaaktiviteter som anordnas på olika orter och som kanske oftast förekommer undersommarlid. Det visar sig också i andra undersökningar alt turisterna i allthögre grad kommer all efterfråga den typen av aktiviteter De vill se ochuppleva mer och vara med i olika aktiviteter Det finns alltså anledning atlsatsa på detta. Vi har också tagit upp och diskuterat skatteomläggningenseffekter på turismen. Med hänsyn till del försämrade läget i fråga omturistnetlot kan man fundera över de förslag som har lagts fram påskatteområdet, förslag som faktiskt är rätt allvarliga för luristsektorn. Mankan fundera över om det är möjligt alt lägga fram sådana förslag och samtidigttro på att det skall komma ell ökat antal utländska turister till Sverige.Sverige är ett dyrt land, och de devalveringseffekier som uppnåddesgenom den kraftiga devalveringen 1982 försvann ganska snarl genomfördyrningar. Jag såg alldeles aktuell statistik som visade atthotellnätterna i är dyrast i världen. Vid denna beräkning har mangivelvis inte tagit hänsyn lill hela den flora av extrapriser som förekommerunder och även . Om man som enskild turist skall åka hitoch uppleva får man alltså vara beredd på att betala ordentligt försig för att bo i . menar att det finns anledning att återigenpröva dessa förslag, att ta hänsyn fill detta när man nu skall lägga framskatteförslaget för behandling, att inte missgynna luristsektorn.Man har redan, vilket vi från har protesterat mol, infört full moms påhotell och restauranger Detta innebar en rätt slor fördyrning när del gällerdessa tjänster Man införde vidare moms på energi, vilkel innebär att det blirdyrare att resa 'i vårt land. En myckel slor del av luristresandet sker med egen bil.Man har i satsat rätt hårt på den lyp av arrangemang där turisten harkunnat boka bostad och färjebiljeller samt kunnat ta med sig bilen för atluppleva vårt land. Dessa resor blir naturligtvis bra myckel dyrare. Man harredan kunnat märka alt det finns ett motstånd mot atl turista i pådetta sätt. Detta var några av de frågor inomturistsektorn som man måste se till för atl få en ganska bred bild av det hela.Jag vill till slut yrka bifalltill reservationer 1, 5 och 6, vilka behandlar dessa viktigafrågor, dvs. medelsanvisningen, regionalpolitiska frågor istrukturplanearbe-tet och . 112 (): turistråd skall utveckla svenskturism och genom marknadsföringsåtgärder bl.a. förbättra svensk bytesbalans ochsysselsättning samt stödja regional utveckling, vilkel redan har nämnts. I förra årets belänkande om turismen beräknadeslurislseklorn svara för av den svenska bruttonationalprodukten. Del ärintressant att se atl motsvarande siffra bedöms ha sjunkit till . verksamhet har varit föremål för enförvaltningsrevision som genomförts av riksrevisionsverkel. RRV konstaterar atlTuristrådets uppgifter är alltför vittomfattande för alt på elt effektivt sättinrymmas i rådets verksamhet. organisation anses inte heller lillfyllest. 1 proposi-tionen föreslås atl anslaget skall ökas med drygt 7 milj.kr. till totalt 123 milj. kr Del kan lyckas vara en ganska stor summa för attbedriva kommersiell reklam inom det här området. Vi i de gröna anser attTuristrådets verksamhet i alltför hög grad inriktar sig på alt utveckla enomfattande internationell massturism som leder till satsningar påenergikrävande flyg- och bilturism. Vi hörde alldeles påpekaatl man väljer bilen. De flesta använder bilen vid sina semesterresor iSverige. borde enligt vår mening i huvudsak inrikta sigpå åtgärder som främjar Sverigeturism. Bland dessa finns enstaka intressantaoch vällovliga insatser såsom Upptäck , t.ex. på cykel, där upplevelserav natur och kultur kan verka stimulerande för resenärerna. Frågan är, och detär en viktig fråga för oss, om staten skall behöva engageras i sådanreklamverksam-hel. Det är väl hell i sin ordning att turistföretagen slår sigsamman för all stärka verkan av sin reklam, men del krävs väl genomtänkta skälför atl staten skall medverka i reklamen. Om statens medverkan krävs måste man peka på någrasärskilda värden som tillkommer svenska folkel genom denna medverkan. I daglycks det huvudsakliga motivet vara alt turismen är bra för handelsbalansen. föreslår en tioprocenlig minskning avanslaget till verksamhet, dvs. en minskning av del ipropositionen föreslagna anslaget med 12 milj. kr. Jag yrkar därför bifalltill reservation nr 2. Vi vill däremot stödja den fina satsning på svensk turismmed regionalpolitisk belydelse som avser . En upprustning avdenna skulle få slor belydelse för regionen. Kanalen är också kulturhistorisktintressant och kan utnyttjas som turislled för båttrafik. Jag yrkar bifall tillreservation nr 6. Efler alt ha hört inlägg om deregionalpolitiska frågorna i den slrukturplan som arbetar med kanjag ansluta mig till centerreservalionen nr 5, i vilken man understrykerstruklurplanens betydelse när del gäller frågor rörande olika regioners behovoch förutsättningar för utveckling på turistområdet. Jag yrkar alltså bifalllill reservation nr 5. Anslag till turism och rekreation Anslag tdl turism och rekreation AnL 113JAN HYTTRING (c) replik: Jag tackar för vänlighet attansluta sig till vår reservation. Det är alllid bra all det blir en störreuppslutning här i kammaren. Jag begärde riärmasl replik för atl riågot beröra denreservation som har avgivit angående medelsanvisningen. I den sägsatt turistrådets organisation allt för mycket är inriktad på att utveckla enutländsk massturism i . Det torde vara en stor överdrift, för atluttrycka sig milt. Det är inte fråga om någon masslurism. Del är närmast frågaom atl ta några procentenheter lill. Andeleri tyska turister i är stormen om man ser till den tyska marknaden märks vi knappt.