prot · GD0942 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi säger; Utarbeta de lagar och regler som behövs så attvi får se vilka förändringar totalt sett som detta kommer att innebära förskolan! Det är det rätta sammanhanget att resonera om vilka förändringar sombehövs inom skolan. Det är ju en gång för alla på det sättet med statsbidragatt om de en gång införs, så läggs ansvaret i praktiken på staten. Medstatsbidraget följer statsbidraget följer också att kommunerna vetatt om de följer reglerna så får de pengar - om de inte följer reglerna så fårde inga pengar Detta resonemang leder till att kommunerna följer reglerna. har varit med mycket länge i polifiken,och han talar mot bättre vetande när han låtsas att han inte förstår attstatsbidraget fill skollokaler i praktiken kommer att innebära att kommunernaskänsla för sitt ansvar på detta område minskar. Det är väl bra med uppgörelser sade . Ja,verkligen! Det här landet skulle inte kunna styras utan uppgörelser mellanpartierna, för det finns inget parti som har egen majoritet i . Vi harnyligen träffat en mycket omfattande och bra uppgörelse med socialdemokraternapå skatteområdet. Felet med den här uppgörelsen däremot är ju innehållet ochdet förhållandet att den träffas med vpk. Uppgörelsen innebär nämligen att regeringen ochsocialdemokraterna är moraliskt bundna för en fid framöver att utformastatsbidrag och regler i samråd med vpk. Det kommer inte att leda till ökadvalfrihet i skolan. Det kommer inte att leda större handlingsutrymme ochfler profilskolor, vilket berörde. Det kommer inte attinnebära rimligare villkor för de skolor med enskilda huvudmän som kämparför att hålla huvudet ovanför vattenytan så att säga. tog avstånd från i ochandra som har förolämpat lärarna. Men med sin avslutning, där han i prakfikensolidariserade sig med Sfig Malms beryktade s.k. värsting-uttalande, tyckerjag att ändå bidrar till att behålla den klyfta som harskapats. Det är den klyftan som vi måste överbrygga om vi någonsin skall få enbättre skola här i landet. Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet LARZJOHANSSON (c) replik: Jag skall bara göra ett kort förtydligandemed anledning av resonemang om garantier för statsbidragenfortsättnings- Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet Jag redovisade de betänkligheter som vi har beträffandeden här frågan och konstaterade att detta förslag inte ger de garantier somLars påstån Att jag är speciellt oroad på denna punkt beror bl.a. påatt jag i går deltog i en debatt på kommunalekonomiska mässan i med bl.a. kommunförbundets ordförande , somtidigare varit ordförande i en programgrupp som föreslår ett mycket mergenerellt statsbidrag till kommunerna. Vi förde en ganska ingående debatt omskillnaden mellan generella bidrag och specialdestinerade bidrag. Detta understryker ytterligare det som vi har framfört ivår reservation, där slutsatsen är att det skulle ha varit bättre om det redannu funnits ett färdigutarbetat förslag till statsbidragssystem för skolansamtidigt som ju skall fatta beslut om förändring av reglering avtjänsterna. Detta äralltså skälet till vårt avslagsyrkande. LARSGUSTAFSSON (s) replik; Låt mig förstfå anknyta till replik. Han sade att det skulle ha varit bättre med ett färdigtförslag. Jag menar att detta förslag till beställning hos regeringen är så passkonkretiserat att det borde ha räckt för att skulle kunna ansluta sigtill det. Såvitt jag har förstått delar nämligen på alla väsentligapunkter vår inställning till inriktning av de beställningar som vi gön Då bordedet kunna vara lätt för att ansluta sig till vår ståndpunkt. Så några ord om det resonemang som tydligenfört med om generella statsbidrag. Jag deltog inte idebatten så jag kan inte ge några kommentarer till diskussionen. Jag får nöjamig med att hänvisa till det som sägs här och till den beställning som vi görhos regeringen. När det gäller och det han sade omstatsbidrag och ansvar och sanktioner, så är det till att börja med på detsättet att vi vet att de statliga skolmyndigheterna har vissa möjligheter attingripa. Det är riktigt. Men vi beställer nu ett sanktionssystem som är meraklarläggande på denna punkt. Som framgår av andra avsnitt i överenskommelsenkommer staten nu - som man gör en mer fullständig utvärdering i mertotal mening - att kunna genomföra sanktionen Det är alltså en skärpning visavide kommuner som inte sköter sig, så att säga. När det gäller ämnet ansvar och statsbidrag verkar det somom har en mycket enkel filosofi - enligt min mening alldelesför enkel -, nämligen den att om man stimulerar kommuner genom att inrättasärskilda statsbidrag, då är det ett incitament för dem att inte sköta sig; defår ju ändå pengar på något sätt. Det resonemanget är faktiskt enundervärdering av kommunalmännen. Som jag antytt i mitt anförande kommer dettastimulansbidrag med stor sannolikhet att utformas på så sätt att kommunernasjälva får göra en insats. Det går ju inte att bara kvittera ut pengar frånstaten. De måste göra en insats själva också. Uppföljning, utvärdering och sanktioner sammantagna gerstaten en möjlighet att se till att det verkligen blir resultat av detta. Jag vet inte om det på den halva minut jag har kvar är så meningsfylltatt föra ett samtal med . Jag betvivlar det faktiskt. Honstaplar ju bara okvädingsord, antingen från sin egen fatabur eller citat frånförfattare och upprop - ord som är så oerhört överdrivna att jag inte ser någonmöjlighet att föra en meningsfull debatt om detta. Det skulle behövas längreinlägg för att nyansera detta, så jag avstår från att bemöta den typen avvokabulär 1989/90:42 8december 1989 Kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet LARSLEIJONBORG (fp) replik: har som sagt lång erfarenhet som rikspolitiker, ochsåvitt jag vet också som kommunalpolifiker Jag är övertygad om att han vet -detta är ju en allmänt accepterad sanning - att statsbidragssystem har enmycket starkt styrande effekt på kommuner. Iblandvill vi ha det så. tycker vi här i att vi vill ha en 'speciellverksamhet utförd på ett speciellt sätt, och just därför inför vi ett siitsbidrag. 'len nu är ju poängen att kommunalpolitikerna skall få mera inflytande. Det ärdärför det är så snurrigt att man för att få vpk med på att staten skall läm;iaöver lärarna, skall staten ta tillbaka ansvaret för skollokalerna. Och vi hörde ju också i ett annat inlägg att detta tas till intäktför att staten också bör ta tillbaka ansvaret för läromedel och införa ytterligareen liten påse till läromedel. Jagtror att det här är en mycket olycklig utveckling. Vi bör gå åt andra hållet,med mer generella statsbidrag. Jagställde ett par frågor till i mitt första inlägg. En av dem varvilken varaktighet han anser att löftet om oförändrat värde av statsbidragethar Det kommer ju att läggas fram åtminstone en budgetproposition innan dethär löftet skall börja gälla. Då är frågan: När löftet väl har börjat gälla,, för hur gäller löftet? Denandra frågan gäller klasstoriekarna. Jag uppskattar i och för sig att LarsGustafsson svarade på min fråga, men jag hade preciserat den så att jag villeatt han skulle svara på ett begripligt sätt, och tyvärr anser jag inte attsvaret uppfyllde det kriteriet; jag lyssnade mycket noga. Utgångspunktenär ju att vpk säger att detta innebär att det blir högst ca 25 elever i varjeklass, klasserna minskar säger däremot att det inte alls ärsäkert att klasserna minskar, och det säger nu också . Men vadinnebär då det här? Det sägs att riktmärket skall vara högst ca 25 elever ivarje klass, men det skall inte vara något delningstal. Vad är det då? Och vad kostar det? När vi har sagt samma sak, harvi fått höra att det är för dyrt, men går det tydligen. Då måste ni alltsåha fått fram en ny kostnadsberäkning. Det är en av de många, många detaljer somvi inte har fått reda på i den här processen. Det vore jättespännande att fåveta vad det kostar att sänka klasstoriekarna i mellan- och högstadiet tillhögst ca 25 elever. ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: har inte ord och argumenfför att bemöta Kommunalt hu vudmannaskap för lärare mifl. Detär just precis det som allt det här handlar om; det finns inte ord, argumentoch förklaringar Vi skall gå till beslut i en kommunaliseringsfråga som upprörså många och som så många är oroliga för, utan att ha fått analyser och utanatt ha fått förutsättningarna klargjorda. Jag tycker att skall lyssna på lärarna. Ionsdags hade vi en betygsdebatt. Då sade jag: Lyssna på Hem och Skola! Lyssnapå vad föräldrarna vill i betygsdebatten! Jag tycker man skall lyssna pålärarna och höra deras oro. Det är klart att debatten i mycket har varit känsloladdad,även här i kammaren. Men det är svårt att förmedla den ilska och den vrede somså många har kommit till oss med. Det är inte utan att man känner en mycketstor oro för vad det här kommer att leda till. Den vrede och den bitterhet somvi märker finns ute hos lärarkåren fruktar jag kommer att leda till en mycket,mycket lång skolkris. Vår uppgift som pohtiker är ju i stället att öka lärarnasarbetsglädje, att stärka deras yrkesroll och göra att de känner att de harkompetens som lärare. Det gör vi inte genom att driva igenom ett beslut idenna fråga mot sä stora lärargruppers vilja. Jag vill också bemöta det som sadetidigare om ämneskunskaper och yrkeskunskaper för lärarna. Egentligen är detju det som den här debatten handlar om. Det positiva med den här debatten - omman nu kan finna något - är att vi nu äntligen har fått en debatt om kunskapenLars kritiserar det som vi har skrivit om att ämneskunskaper är viktiga.Då skulle jag vilja fråga om har varit ute och undervisat i engrundskoleklass och blivit testad på det sätt som man blir somlärare. Då förstår man nämligen hur viktigt det är med goda kunskaper, därföratt det är de kunskaperna som ger den säkerhet som gör att man kan fungera somen god pedagog. , fru talman! Vår uppgift som politiker är inteatt hålla på med administrativt tricksande som kommunalisering av tjänster Denär inte heller att göra otillbörliga inhopp i avtalsrörelser Nej, vår uppgiftsom politiker är att visa uppskattning, förtroende och respekt för kompetensoch kunskap. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. LARSGUSTAFSSON (s) replik: Jag har i mitt huvudanförande talat om vilka skälsocialdemokraterna har för att stödja den här propositionen. Det uppehöll jagmig ganska utförligt vid. Jag hoppas att lyssnade på detta- det behöver jag väl inte upprepa en gång till? Det jag reagerar mot i helaframtoning är att hon använder uttryck som att socialdemokratin vill"knäcka lärarna", att vi har "kunskapsförakt" och att vi"ser ner på " och "ringaktar" lärarna. , jag tycker att man i enutbildningspolitisk debatt skall vara noga med orden. Det är en viktig sak iskolan att vara noga med orden, och det tycker jag att borde vara. Dessa uppenbara överdrifter ständigt och jämt om vadsocialdemokraterna vill när det gällerlärare, skola och kunskaper går mig faktiskt på nerverna. Det är orättvist! Kunskaper- ja visst! Jag sade att jag är för att lärarna skall ha goda kunskaper. Detgäller på alla nivåer Det var era måtflösa överdrifter och exempel på attkunskaper skulle lösa alla problem som jag reagerade mot. Det är inte så attjag tycker illa om kunskaper i sig själva, men sätt att beskrivavad goda kunskaper kan användas till går långt utöver det rimligas gräns. Detvar den aspekten på goda kunskaper som jag tog upp. Nej,, jag har inte testats i , för jag är integrundskolelärare. Däremot har jag testats på som lärare där påvad det vill säga att ha goda kunskaper, så jag har respekt för goda kunskaperDet är detsamma i alla skolformer, att en lärare skall ha goda kunskapen Kominte och säg aU jag är emot goda kunskaper - det är helt fel! Men i densättning som tar upp saken överdriver de enormt och säger att enbartkunskaper löser skolans problem i alla situationen Lärare behöver faktiskt haockså andra kvaliteter som är nog så viktiga. Jag har därmed inte sagt att deär viktigare än kunskapen Jag tycker alltså att skall inse att detfinns andra egenskaper än enbart kunskaper som är vikfiga för lärarna i derasyrkesroll. Kommunalthuvudtnannäskap för lärare m.fl. på skolområdet Förstevice talmannen anmälde att och anhållitatt till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligarerepliken (vpk); 1980-talets sistaskolpolitiska debatt här i sker inför fullsatta åhörariäktare.Intresset för det beslut vi skall fatta här i kammaren är intensivt frånlärarna, men också från de elever som drabbas av den pågående konflikten. Visom är engagerade i utbildningspolitiken önskar naturligtvis att riksdagensdebatter och beslut ständigt skall locka till samma intresse som denna frågahar gjort. Men vi vet alla att en av anledningarna till det minst sagtintensiva intresset är att frågan om kommunaliseringen blandats in iavtalsrörelsen och skrivits in som en "förutsättning" i budet frånstatens arbetsgivarverk. Vpkhar kritiserat denna sammanblandning. Politiska avgöranden skallsjälvfallet inte ingå i avtalsrörelsen. Det är vi i som har ansvaretför den statliga regleringen av tjänsterna, och det är här i somfrågan om en kommunalisering skall avgöras. Den sammanblandning som har sketthar försvårat arbete, och det blir bara än tydligare av att det justär medlarna i den pågående konflikten som vädjat om ett snabbt beslut här ikammaren. Dagens debatt är alltså 1980-talets sista skoldebatt, och då finns detanledning att tala litet om det årtionde som går mot sitt slut. Många av delärare som jag har talat med har besvikna sagt att de känner sig nedvärderadeoch utbrända. Hur har det kunnat bli så? Under1980-talet har staten vid åtskilliga tillfällen skurit ned resurserna tillskolan. Sammantaget har det blivit stora kostnader som har övervältrats på 1989/90:428 december 1989 Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet kommunernaeller helt enkelt resulterat i nedrusFning av skolon Den mest absurda formen avnedskärning har kanske varit den s.k. "cash-limit", som hartillämpats för gymnasieskolorna. Lärarnas löneökningar har medförtinställd undervisning i vissa språk och tillval, större undervisningsgrupperoch inbesparingar av läromedel. Jag skulle vilja påstå att skolan fått taemot en hel del stryk i den allmänna debatten, där offentlig verksamhet avolika högerkrafter framställts närmast som en belastning för samhället. 1budgetbehandlingen här i har regeringen med hjälp av borgerligapartier kunnat göra nedskärningar på skolans bekostnad för att i stället ägnasig åt spektakulära skattesänkningar för de grupper som är röststarkare äneleverna. För att spetsa till det litet kan man säga att de reformersom har beslutats och de nya krav som har ställts på skolan har fått genomförasav befintlig personal, med befint!;? utbildning, i befintliga lokaler och inombefintliga budgetraman Om man jämför skolans vardag med de bankpalats ochinglasade köpcentra som tycks växa upp ur stadskärnornas asfalt likt svamparur jorden, inser man att det inte är konstigt att många i skolans värld kännersig besvikna och nedvärderade. Den arbetsmiljö som fastighetsspekulanter och finansvalparhar att arbeta i är ljusår från den arbetsmiljö som många elever och läraretvingas att arbeta i. Vart tredje barn har allergiska besvär, och en avde viktigaste orsakerna är troligen skolmiljön. I vissa av skolor ärarbetsmiljön så dålig att yrkesinspektionen har tvingats att konstatera attlokalerna är hälsovådliga att vistas i. Även om det är långt ifrån alla skolor som har en uselarbetsmiljö, kan jag som vpk-are inte känna annat än helig ilska över de storaorättvisor som finns i vårt land. Utbildningens och skolans roll i samhälletmåste lippvärderas, för elevernas skull, för de anställdas skull, för allas vårskull och för framtidens skull. Ett samhälles utveckling avspeglas faktisktistor uTsträckning i dess skolsystem. Att lära sig är en aktiv och skapande process. Att bedrivaundervisning är ett kreativt arbete som förutsätter att skolan ger utrymme förpersonligt engagemang, samarbete, flexibilitet och frihet. En skola som fungerar som en utbildningsfabrik eller enförvaringsplats för elever och lärare är en dålig skola. För att skolan skallfungera väl krävs respekt och utrymme för det kreativa arbete som bådeelevernas lärande och lärarnas undervisning innebär Lärarna och eleverna måsteha stora möjligheter att tillsammans påverka innehåll och arbetssätt i skolan. Arbetarrörelsen har under hela sin existenskämpat för en god utbildning likvärdig för alla. har vi en obligatorisknioårig grundskola för alla barn, och nästan alla elever fortsätter sedan tvåeller i gymnasieskolan. Men fortfarande finns orättvisor Skolanfungerar inte så att den ger alla elever en bra och likvärdig utbildning. Vpk arbetar för att alla elever skall få en likvärdigutbildning oavsett var eleven bor, vilken samhällsklass hon eller han kommerfrån eller vilket kön eleven tillhör Vi arbetar för en kvalitativt bättreutbildning, en skola där elever och lärare tillsammans deltar i en kreativkunskapsprocess. skapa enskola som det är roligt att arbeta i. Vi tror inte att huvudmannaskapet för skolans personal äravgörande vare sig för de brister som finns i skolan eller för möjhghetenatt genomföra en skola som i större utsträckning än bygger på demokrati,kritiskt tänkande, kreativitet och jämlikhet. Vilka konsekvenser en förändring av huvudmannaskapetkommer att få i skolans verklighet beror på vilka beslut och åtgärder ettsådant beslut kombineras med. Därför innehåller utskottets betänkande, som vpktillsammans med socialdemokraterna står bakom, också en mängd andraställningstaganden utöver propositionens yrkanden. Jag ser ett samlat kommunalt driftansvar som ett led i enökad decentralisering och demokratisering av den offentliga sektorn. Mensamtidigt har vi i vpk känt oro inför vad en kommunalisering av skolanstjänster skulle kunna innebära. Den oron har vi delat med många lärare. De lärare jag har talat med, och de är åtskilliga vid dethär laget, har framfört oro när det gäller likvärdigheten mellan olikakommuner och vem som skall anställas som lärare. Man har sagt: "Titta påskolans lokaler, vår arbetsmiljö, se hur dåligt vissa kommuner sköter dettaansvar". Man har varit rädd för att ett ändrat huvudmannanskap skallinnebära kostnadsövervältringar på kommunerna och ett statsbidrag som inte ärspecialdestinerat eller kost-nadsrelaterat. Vi i vpk har delat denna oro.Därför kunde vi inte acceptera regeringens proposition så som den var; vi varrädda för att köpa den berömda grisen i säcken. Det betänkande som ligger på bord innehålleremellertid åtskilligt utöver propositionen, och det är faktiskt vpk:sförtjänst. Vi har fått gehör för våra krav. Hela frågan om kommunaliseringenhamnar därmed i ett annat läge. Den oro som vi i vpk, tillsammans med mångalärare, känt kan nu stillas genom konkreta riksdagsbeslut, som enligt minmening samlat innebär ett stort lyft för skolan. En kvalitativt bra utbildning för alla är nödvändig föratt vårt land skall klara de uppgifter det står inför Skolan ärockså ett viktigt fördel-ningspolitiskt instrument. Genom att satsa resurser pådagens barn och ungdomar och genom att sträva efter att ge alla en så brauppväxt och god utbildning som möjligt, kan man möjliggöra för störrejämlikhet och ökad demokrati i morgondagens samhälle. Om man tvärtom minskar satsningarna på skolan ochutbildningen, låter skollokaler förfalla och försämrar lärarnas möjligheter attgöra ett bra jobb , då drabbas just de elever som redan har det sämstautgångsläget hårdast. Det är elever ur arbetarklassen som i första hand farilla om skolan försämras. Den dåliga arbetsmiljön är ett problem för både elever ochlärare. Det kanske allvarligaste problemet är dålig ventilation. Men även dåligstädning, fukt och mögel är vanliga problem i skolan. Andra allvarliga bristerär avsaknaden av ordentliga personalutrymmen och vettiga uppehållsrum för eleverna,buller, urusel belysning, farliga kemiinstutitioner, maskiner utan lagstadgadeskydd etc. Det finns inte någon som helst anledning att ställa lägrekrav på elevernas och skolpersonalens arbetsmiljö än på andra arbetstagares. Deproblem som finns måste lösas. Kommunalt huvudtnannäskap för lärare m.fl. på skolområdet Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet Bristen på likvärdighet mellan kommunerna är i dagspeciellt påfallande när det gäller arbetsmiljön och skollokalerna. Vi menaratt det är ett nationellt ansvar att bidra till att de arbetsmiljöproblem somi dag finns i vissa skolor kan lösas.Detta säger ocksåutskottsmajoriteten i betänkandet. Det är det som reserverar sigmot. Därför innehåller utskottets betänkande en hemställan tillregeringen om ett stimulansbidrag till kommunernas upprustning av skolornasfysiska miljö om 300 milj. kr Dessa pengar kommer att gepåtagliga resultat. Genom att ta itu med en av de faktorer där skillnaderna ärsom störst mellan kommunerna visar vi att vi menar allvar med en likvärdigutbildning. Utskottets betänkande och det beslut riksdagenförhoppningsvis skall ta innebär också att behörighetsreglerna förlärarna, syo-funktionärerna och skolledarna liksom nu skall fastställascentralt. Detsamma gäller beträffande meritvärderingen. Det här innebär attlärarutbildningen, som staten ansvarar för, skall kunna användas som ettstyrinstrument för skolan. Det är också en markering från sida föratt slå vakt om lärarnas professionalism. Ett samlat program för lärarnas fortbildning skallutarbetas. Tre olika behovsnivåer skall tillgodoses: den enskilde lärarensbehov, de behov som är typiska för en viss skola eller en viss kommun och debehov som betingas av nationella mål och beslut. Högskolans roll i lärarnas fortbildning skall varabetydande. Ett stipendiesystem för lärarnas individuellt motiveradefortbildning skall utarbetas. När det gäller statsbidragen, som faktiskt är detmest effektiva instrumentet, tillsammans med läroplan och lärarutbildning, föratt nå en likvärdig skola, kan vi här i besluta om attstatsbidragen till kommunerna för skolverksamheten även fortsättningsvis skallvara specialdestinerade till skolan och att någon kostnadsövervältring påkommunerna inte skall ske. Det specialdestinerade statsbidraget skall vara påminst samma nivå som före kommunaliseringen. Detta innebär att det inte bliraktuellt med någon samlad s.k. kommunsäck med statsbidrag till både skolan ochannan verksamhet, som t.ex. ordförande nu önskar När det gäller hur detta statsbidrag skall varakonstruerat ger utskottet vissa riktlinjer Det gäller riktlinjer för en jämlikfördelning. Statsbidraget skall vara relaterat till det faktum att det kostarolika mycket att bedriva undervisning i olika kommuner och för olika eleven också riktlinjer för kvalitetskrav som klasstorlek och skolledarresurs. Vi är i vpk ganska nöjda med att dessa riktlinjer lockatfram ont blod hos de partier som vill införa någon form av elevpeng, som kananvändas fritt i privatskolon Jag har svårt att förstå logiknär han å ena sidan kritiserar uppgörelsen om statsbidragen för att den är alltför luddig och oklar, å andra sidan är mycket upprörd över att vpk får ettinflytande över statsbidragssystemet och säger att detta inflytande gör attfolkpartiet känner kalla kårar utefter ryggen. Några ytterligare kommentarer till vad ochAnn-Cathrine här har sagt. säger att han vill avskaffastyrinstrument för skolan. Ja, så har inte heller gjort sig käntför att värna om en likvärdig utbildning. När det gäller uttalanden i pressenom maximalt 25 elever iklassen eller inte tycker jag att kan läsa betänkandet. Därredovisas den uppgörelse som socialdemokraterna och vpk är överens om. Vadtidningarna sedan skriver kan vi faktiskt inte ha något ansvar för Ann-CathrineHaglund ojar sig över en ovärdig kohandel. Också jag vill fråga Ann-CathrineHaglund hur hon egentligen tror att politik går till. säger självatt en kommunalisering kan vara bra, om fårbeslut om några av de frågor som är hjärtefrågor Ingetparfi har majoritet i kammaren.