prot · GD09132 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:132 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1§ Anmälan om kompletteringsvai till krigsdelegationen Förste vice talmannen meddelade attsocialdemokratiska riksdagsgruppen på grund av uppkomna vakanser till nyaledamöter i krigsdelegationen anmält efter ochIngela efter . Förstevice talmannen förklarade utsedda till ledamöteri krigsdelegationen () () Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet fro.m. t.o.m. den 31 december1990. Dennaframställning bifölls av kammaren. Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . Riksdagensprotokoll 1989/90:132 1989/90:132 3§ Förnyad bordläggning Föredrogsmen bordlades åter betänkanden /90:SfU 16,SfU19 och SfU25 4§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgörande socialförsäkringsutskottetsbetänkande /90;SfU24, bostadsutskottets betänkande 1989/90;BoU20 ochkulturutskottets betänkande 1989/90:KrU29 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. Mom. 1 (utbyggdföräldraförsäkring) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 242 röster mot 41 för hemställan i reservation 2 avMargö och . 30 ledamöter avstod från att rösta. BrittaBjelle (fp) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått frånatt rösta. Utskottetsmotivering godkändes med 167 röster mot 134 för den i reservation 1 av SiggeGodin m.fl. anförda motiveringen. 20 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (kompensafionsnivån inom föräldraförsäkringen) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 19 för reservation 6 av ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 (antal dagar med tillfällig föräldrapenning) Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 40 för reservation 8 av ochBarbro . 11 ledamöter avstod från att rösta. Mom.10 (tillfällig föräldrapenning vid stängning av daghem m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.16 (tillfällig föräldrapenning till båda föräldrarna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Bostadsutskottetsbetänkande BoU20 Prot. Afo/7i. 7(komplettering av lagförslaget) Först biträddes reservation 2 av m.fl. med 61röster mot 20 för reservation 1 av i motsvarande del. 242ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 248 röster mot76 för reservation 2 av m.fl. Mom. 2 (begreppet miljöfarligt avfall) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (nylokalisering inom högexploaterade kustområden) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 58 förreservafion 4 av och . Mom. 4 (det kommunala vetot) Först biträddes reservation 6 av med 22röster mot 19 för reservation 7 av . 284 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter biträddes reservation 5 av ochBirger med 42 röster mot 18 för reservation 6 av . 265ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 248 röster mot77 för reservafion 5 av och . Mom. 5 (prövnings- och beslutsprocessen vid visslokalisering) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservafion 8 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot utskottetsmotivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 9 av JanStrömdahl och - godkändes med acklamation. Mom. 6 (det kommunala vetot och vindkraftsanläggningar) Först biträddes reservation 11 av m.fl. med79 röster mot 60 för reservation 10 av m.fl. 186 ledamöter avstod,från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 190 röster mot135 för reservation 11 av m.fl. Mom. 7 (lagreglering om lokaliseringsalternativ ochmiljökonsekvensbeskrivningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. 1989/90:132 Mom. 8 (lokaliseringsort för anläggningar för slutförvar av kärnavfall) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 13 av och -bifölls med acklamation. Mom.9 (transporter av miljöfarligt avfall och kärnavfall) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 14 av - bifölls medacklamation. Mom. 1 (arkivlagenstillämpningsområde) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 39 för reservafion 1 av . Mom.2 (arkivbeskrivning) Utskottetshemställan bifölls med 224 röster mot 101 för reservation 2 av . (forts. 7 §) I väntan på att ett tekniskt fel ivoteringsanläggningen skulle hinna åtgärdas beslöt kammaren kl. 9.24 påförslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna under femminuter Förhandlingarna återupptogs kl. 9.29 under ledningav förste vice talmannen. 7§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Kulturutskottetsbetänkande KrU29 (forts.) Mom. 16 (verksamheten vidSvensk arkivinformafion) Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 88 för reservafion 9 av . Mom.18 (lokalisering av mikrofilmning av kyrkobokföringsarkiven) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och - bifölls med acklamation. Mom. 28(anslagskonstruktionen för bidraget fill ) Prot.1989/90:132 Utskouetshemställan bifölls med 223 röster mot 99 för reservafion 16 av 31 maj 1990Ingrid m.fl. Mom.29 (anslaget Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv) Utskottetshemställan bifölls med 303 röster mot 19 för reservation 17 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 8§ Meddelande om voteringssignalen Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Voteringssignalenfungerar inte i hela huset. Jag får därför vädja fill kammarens ledamöter attfölja debatten med skärpt uppmärksamhet, t.ex. genom radioapparaterna ellerTV-monitorerna. 1989/90;UU23 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden, 1989/90:FöU8Kustbevakningens roll i den framtida sjöövervakningen m.m. (prop.1989/90:127), 1989/90:FöUll Uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1989/90:SfU27 Uppskov med behandlingen av vissaärenden till /91, 1989/90:SoU31 Uppskov med behandlingen av vissaärenden fill /91 och 1989/90:UbU30 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden. Kammarenbiföll vad utskotten hemstälh. 10§ Meddelande om samlad votering Förste vice talmannen meddelade a« kulturutskottets betänkanden KrU30 och KrU31, justitieutskottets betänkandeJuU31 samt försvarsut- Prot.1989/90:132 skottets betänkande FöUlO skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Våldsskildringar irörliga bilder i?i.m. 11§ Våldsskildringar i rörliga bilder m.m. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1989/90:KrU30Våldsskildringar i röriiga bilder m.m. (prop. 1989/90:70). Anf.2 (); 1 kulturutskottets betänkande nr 30 behandlas regeringens propositionom våldsskildringar i rörliga bilder, eller för att använda den beteckning somär mer allmän: videovåldet. Propositionen har av kulturutskottet remitteratstill som har avgivit ett yttrande, vilket finns fogattill betänkandet. Detär säkert inte fel att påstå att det inte finns en enda riksdagsman som intevid politiska möten stött på människor som tagit upp frågan omvideovåldet. Den vanligaste repliken har varit; Ni måste förbjuda videovåld.Lärare och förskollärare har på föräldramöten och i sina egna organisationerhaft långa diskussioner om förekomsten av videovåld och hur man skall hejda detoch också om följderna för barn av att se på skadliga videofilmer Hem- ochSkola har gått ut med kampanjer i liknande syfte. Detär lika rätt att påstå att varje politiker, varje ledamot av denna kammare ochvarje människa som har med barn att göra hyser en stark motvilja mot att barn,ofta i känslig ålder, skall utsättas för våldsskildringar av en karaktär somt.o.m. den vuxne med fasa ryggar tillbaka inför Detråder i utskottet full enighet om att bestämmelsen om förbud mot olagavåldsskildring enligt 16 kap. 10 b § skall efterlevas. Denna lagkriminaliserar spridning av alla slags bilder som skildrar sexuellt våld filertvång liksom röriiga bilder som innehåller närgångna eller utdragnaskildringar av grovt våld mot människor och djur 1 den allmänna debattenförbigås ofta att denna lag finns och gäller och att brott mot densamma förnärvarande straffas med böter eller fängelse Utskottetföljer här propositionens förslag om att brott mot denna lagbestämmelse skallstraffas med fängelse i högst Detta innebär en avsevärdstraffskärpning. Dessutom får det höjda maximistraffet till följd att det blirökade möjligheter till beslag och förverkande av filmerna i fråga, ochbestämmelserna om anhållande och häktning blir genom höjningen av straffmaximumtillämpliga i betydligt större utsträckning. Dessutom förlängs preskriptionstidenfrån två till fem år Utskottetär också enigt i fråga öm ytteriigare en ändring av denna lag. Det gäller dåuppsåtet. gäller att endast uppsåtliga gärningar är straffbelagda. Varoch en kan tänka sig svårigheterna i att bevisa sådan uppsåtlig-het. Uthyrarenkan helt enkelt hänvisa fill att han själv inte hinner se alla videogram, ochhur skall han veta a« det förekommer olagligt våld i filmen i fråga? Enligt detnya förslaget skall också oaktsamma handlingar kunna bestraffas, och det gällerdå när spridningen sker yrkesmässigt eller i förvärvssyfte. Jag tror att man inte ofta nog kan peka på att vi redan har enlagstiftning som förbjuder spridning av filmer och videogram med grovt våld.Den straffskärpning som sker lägger ett stort juridiskt ansvar på var och ensom hyr ut eller på annat sätt distribuerar videofilmer Lagen stadgar dessutomatt det ansvar som jag här redogjort för inte vilar på den som distribuerarfilmer och videogram som godkänts av biografbyrån. Var och en som vill kännasig säker kommer naturligtvis att se till att filmer där tveksamhet råder omlagligheten i förekommande våld förhandsgranskas av biografbyrån - precis somfilmerna skall förhandsgranskas för att det skall fastställas om de är tillåtnaför barn i någon av de nu befintliga åldersgrupperna. allmänna debatten har gång på gång krävts förhandsgranskning av allavideofilmer Det finns naturligtvis många synpunkter på detta. Den vanligasteär säkert att detta anses skola utgöra en garanfi för att både barn och vuxnaaldrig skall behöva utsättas för sådant våld som är olagligt. Det är enorealistisk tanke eftersom spridning är olaglig - och övertrampförekommer. Det finns filmer som är godkända för vuxenvisning, men som ärbarnförbjudna. Det är de som rankas högst av de ungdomar som ser det som en sportatt komma över dem och se dem. Härvill jag gärna hänvisa till rapporten och videotittande hosskolbarn, utförd vid omfattarperioden 1987 och visar att konsumtionen av barnförbjudna filmer varavsevärt mycket större än . Andra, mer seriösa,filmgenrer har tagit över ungdomarnas intresse. Det tycker jag är glädjande. Enannan synpunkt på obligatorisk förhandsgranskning av alla videofilmer äremellertid av större vikt. Den bygger på vår skyldighet att värna yttrandefriheten. Detär med stor tillfredsställelse vi moderater konstaterar att regeringen i sinproposition avstår från ett förslag om allmän förhandsgranskning. Regeringsformenkräver att inskränkningar i grundlagsskyddet för yttrandefriheten skall knytastill de behov som föranleder restriktioner Den effekt som inskränkningarnamedför skall således stå i proportion till ingripandet. Eftersom censur pävideomarknaden inte kommer att utrota extremvåldet, t.ex. därför att det finnsen svart marknad och därför att direktimport alltid är möjlig, kommer effekteninte att stå i proportion till ingripandet och därmed inte vara förenlig medgrundlagen. Vi delar de synpunkter pä detta som framförs i propositionen. Men,fru talman, kravet på att ur yttrandefrihetssynpunkt jämställa allaframställningar, dvs. skrift, bild och rörliga bilder, kräver likaställningockså när det gäller att fastställa den ansvarige för produkten. Vi anser detnödvändigt att också för filmer och video ha en ansvarig utgivare. ,och vi moderater har i reservation 2 yrkat att detta krav skallges regeringen till känna. Utskottsmajoriteten, liksom KU, delar uppfattningenom värdet av att en bestämmelse om ansvarig utgivare kommer till stånd men villinte göra ett tillkännagivande. Vianser också att en ny 18-årsgräns bör införas. I detta vårt yrkande styrks viav filmgranskningsrådet och biografbyrån. Med den syn på yttrandefrihe- 1989/90:132 31 maj1990 Våldsskildringari rörliga bilder m.m. 1989/90:132 31 maj1990 Våldsskildringari rörliga bilder m.m. ten som vi har i vårtdemokrafiska samhälle är det angeläget att vi vidtar särskilda åtgärder för attskydda inte bara barn utan också ungdom. Det är stor skillnad mellan vad en16-åring och en vuxen "tål" att se. I de flesta västländer finns enhögre gräns än vår 15-årsgräns, och vi kan inte se någon orsak till att andraförhållanden skall råda här Med det ökade straffet för olaglig spridning somligger i förslaget kommer mycket starka kontrolluppgifter att åvila uthyrarenav videogram, och genom att ha ytterligare en åldersgräns minskar risken föratt unga människor tar till sig videogram som för dem måste anses skadliga. Detär obegripligt varför utskottsmajoriteten inte redan nu velat följa dettaförslag. Detär mot.bakgrund av förslaget om införande av en ansvarig utgivare man skall sedet moderata yrkandet i reservation 1 om avslag på förslaget till lag omgranskning och kontroll av filmer och videogram och till lag om ändring ilagen om allmänna förvaltningsdomstolar Vi går därmed emot att biografbyrånfår resurser för inspekfion och kontroll. Biografbyrån skall inte ägna sig åtpolisiära uppgifter Den skall ägna sig åt informafion, upplysning ochutbildning, eftersom det är på biografbyrån som dagens erfarenheter och detverkliga kunnandet finns. Det har kulturutskottets ledamöter kunnat övertygasig om genom ett besök på biografbyrån. Därför behövs det inte heller något rådsom föreslås i propositionen. Förslaget om tillsättandet av ett råd verkar varaopportunistiskt och tillkommet för att öka byråkratin. Biografbyrånkommer däremot att behöva ökade anslag på grund av det ansvar för informationoch andra åtgärder för att begränsa våldsskildringar som vi anser skall åvilabyrån. Vi föreslår därför att anslaget skall höjas med Ireservation 7 tar vi upp frågan om kammarrättens sammansättning. Vi ansluteross till vad som sägs i propositionen, nämligen att man inte bör fill-skapasärregler om expertmedverkan i domstolar om inte tvingande skäl påkallar det.Vi anser inte att några sådana tvingande skäl föreligger i dessa fall. Istället bör nämndemän ingå i kammarrätten vid handläggning av mål enligt dennalag. Det jag mest önskar skall komma fram av debatten här är kunskapom den videovåldslag vi redan har och om vilken enighet råder Barn skall inteutsättas för att ägna sin tid åt att se vidriga videogram. De enda som när detverkligen gäller kan hindra dem från det är familjen, dvs. Det ärpå något sätt uppgivet när man i den allmänna debatten hör dessa krav på censurutan att inse att barnförbjudna filmer och videogram alltid kan skaffas framav dem som så önskar Olagligt - ja - men i första hand faller ansvaret för vadbarnen ser på föräldrar och vårdare. Biografbyrånkommer - liksom - att fastställa vilka åldersgränser som gäller förolika videogram. Den gör det genom att granska dem, men det kommer också attfinnas videogram som inte granskats och som därmed inte är tillåtna för barnunder Jag hade önskat 18-årsgränsen. Många av videogrammen innehållervåld, men inte sådant våld att spridning av kassetterna är olaglig. Detär svårt att se vad förespråkarna för förhandsgranskning ser för skillnad omnu också dessa videogram hade förhandsgranskats. varit tillåtna för allaöver , och likafullt hade barn och ungdom kommit över dem. Jagser frånsett den yttrandefrihetsmässiga sidan också en fara i att på någotsätt genom förhandsgranskning legitimera ganska starka våldsfilmer Denlegitimationen kan medföra att föräldrar säger: "Nåväl, den är granskad avbiografbyrån så den är väl inte så farlig, trots att den är stämpladbarnför-bjuden." Tvärtom, med det förslag som kommer att gälla kommeren för handsgranskning i första hand att innebära att fastställaåldersgränserna. Är filmen då ogranskad och därmed inte tillåten för barn under15 år finns möjligheter att i efterhand anmäla den som spridit den om mananser att framställningen bryter mot videovåldslagen. Jag vill också peka på att utskottet gjort en ändring i propositionenslagförslag. Det är ju vid många tillfällen som ett videogram inte skall behövagranskas. I propositionen tas som exempel filmfesfivaler Ett sådant medgivandeges av biografbyrån, och utskottet föreslår att denna möjlighet skall vidgastill att gälla också filmer och videogram vid annat konstnärligt eller ideelltevenemang. Det gäller då verksamhet vid kyrkor, samfund eller andra ideellaorganisafioner som därmed besparas granskningsavgift för t.ex. visningen av enfilm om missionärslivet i . Jag yrkar bifall till reservationer med mitt namn under och i övrigttill utskottets hemställan. 1989/90:132 31 maj1990 Våldsskildringari rörliga bilder m.m. 3 (): I princip ställer vi oss bakom de förslag som regeringen presenterat ipropositionen om våldsskildringar i rörliga bilder Det rör sig om svåra ochkänsliga frågor, men vi tycker att regeringens bedömningar är väl avvägda. Filmoch video är olika tekniska medier för i princip samma typ av rörliga bilderoch bör formellt vara jämställda. Det är de nu i svensk lagstiftning: för bådagäller obligatorisk förhandsgranskning vid offentlig visning. Densedan 80 år gällande principen att den obligatoriska förhandsgranskningenskall gälla just offentlig visning bör bibehållas. Film i slutna sällskap,såsom en filmstudio eller en förening, bör fortfarande kunna visas utangranskning. Obligatorisk videogranskning skulle innebära att detta inte längrevore möjligt och att film och video inte längre skulle vara formelltjämställda. Enlag om obligatorisk videogranskning skulle ge intryck av att staten tar hand omoch löser ett problem som huvudsakligen är ett föräldraansvar Det finns tvärtomgoda skäl att ytterligare betona det personliga vuxen- och föräldraansvaret,som bl.a. återspeglas i de uppmjukade, lägre åldersgränserna. Censurför myndiga, vuxna människor är i princip en orimlighet i ett öppet,demokratiskt samhälle. Vi accepterar alla vissa restriktioner för barn ochungdomar i alla möjliga sammanhang. Men de skall då främst vara inriktade motjust barn och ungdom. Med ungdom avser jag här även dem ,eftersom vi förespråkar införandet av en 18-årsgräns. Detfinns - om man nu vågar säga det utan att såra människor med ärligt ochrespektabelt uppsåt - en tendens att blanda ihop omsorgen om barn och 1989/90:132 31 maj1990 Våldsskildringari rörliga bilder m.m. ungdom med en starkindignation över att vissa typer av filmer över huvud taget förekommerArgumentet "sån't här borde över huvud taget inte få finnas"förekommer rätt ofta. För att staten skall ingripa med åtgärder inomyttrandefrihetsområdet, krävs dock mer än en sådan indignation. extremvåldsfilmerna finns i rotation, men de är inte längre så alldeleslätta att få tag i på öppna marknaden. De tycks mest cirkulera i piratkopiorsom en lag ändå inte kommer åt. Detstora problemet är inte dessa kvardröjande skräpfilmer som kom till oss i vågeni . Det stora problemet är att barn och yngre ungdomartittar på barnförbjudna, men vuxentillåtna, filmer med våldsinslag. Det kanvideogranskning inte göra något åt ens teoretiskt. Bådestatistik från branschen och de undersökningar vi känner till - främst JonasWalls undersökning åt våldsskildringsutredningen - visar att det som hyrs utmest är samma filmer som varit populära på bio. Lagstiftningmåste vara till för att ge medborgarna klara besked om vad som är tillåtet -och det skall helst vara förutsägbart, så att man i förväg vet om det ärolagligt eller inte. Framför allt är det olämpligt att använda lagstiftningför att ge allmänt moraliska pekpinnar Det måste finnas en skillnad mellan vadsom är olagligt och vad som bara är olämpligt. Ingenhar föreslagit avskaffandet av efterhandsansvaret enligt 16 kap.10 b§, dvs. Där sätts de yttersta gränserna, och medden nya straffskalan, inkl. möjligheten till kännbara företagsböter, bör deneffektivare hjälpa till att undergräva de ekonomiska förutsättningarna förolagligheter Där bör också den nya tillsynsorganisationen kunna spela en viktigroll. Detär inte realistiskt att tro att man kan ha samma kontroll över alla nya mediersom över den lättbevakade traditionella biomarknaden. Video är redan mycketsvårare, kabel ännu svårare och direktsändande satellit helt omöjlig. Vi villegentligen gå motsatt väg: dvs. beträffande alla dessa medier starkare betonaden upplysande, vägledande och opinionsbildande rollen. Videogranskningskulle kräva en betydligt större biografbyrå som skulle få ägna avsevärd del avsin tid åt att titta på från censursynpunkt helt ointressant material, t.ex.om hunddressyr, sportfiske och annat som också hyrs ut kommersiellt på video.Och ändå skulle biografbyrån inte komma åt den svarta marknaden. Oronför och omsorgen om barn och ungdomar får inte alldeles knäcka principen i sitt privata hem måste ha något större frihetsutrymme än på offentligatillställningar. Det är svårt att acceptera den princip som uttryckligengäller i och i viss mån i , att man har strängarekriterier för det som får ses i hemmen på video än på offentlig bio. IStorbritannien gäller vid bedömning sådana strängare kriterier; i får intevideodistribueras filmer, som på bio fått åldersgränsen . Detav regeringen föreslagna rådet har fått en lång rad uppgifter av positivt ochkonstruktivt slag, vilket är en bättre väg att gå än genom fler förbud. Biografbyrånsnya kommer att dela sitt engagemang mellan övervakning ochinformation. Biografbyrån skall aktivt övervaka marknaden och se till attlagbrott beivras mer systematiskt än . Biografbyråns ADB-registeröver distributörer och detaljister bör vara en bra utgångspunkt för attfå reda på mycket om marknaden - särskilt i kombination med motsvaranderegister över titlar som Arkivet för ljud och bild har Vianser att ett system med ansvarig utgivare bör införas och attytterligare en åldersgräns vid bör införas. Då kan vuxencensurenupphöra och ersättas med ett konsekvent genomfört system med efterhandsansvar Jag yrkar bifall till huvudprinciperna i propositionen, till folkpartietsreservationer och i övrigt till kulturutskottets förslag. Våldsskildringari rörliga bilder m.m. 4 (): Den proposition som ligger till grund för det ärende som vi nubehandlar, kulturutskottets betänkande 30, är till stora delar mycket bra,vilket också avspeglas i att det i det närmaste är ett enigt utskott som stårbakom detta betänkande. Detfinns naturligtvis några väsentliga frågor där vi skiljer oss åt. Jag börjarmed att ta upp en fråga som har diskuterats , nämligen fråganhuruvida man skall ha en obligatorisk förhandsgranskning av filmer ochvideogram "för privat bruk", som det uttrycks i kulturutskottets betänkande.Denna fråga har varit föremål för många debatter som debatten harpågått, har opinionstrycket från våra väljare stigit för att en sådanförhandsgranskning bör införas. Alla vi ledamöter av får ganska oftabrev och framstötningar om detta. Jag kan därför utgå ifrån att det finns enmajoritet som vill ha en förhandsgranskning. Manlyckas dock inte ens den här gången att få till stånd denna förhandsgranskning.Men tillfället är gyllene, enligt mening. Genom de fill-lägg tillpropositionen som föreslår skulle man få en enhetlig lagsfiftning. Viföreslår att det skall vara samma regler för videogram som gäller för filmersom visas offentligt. Det finns många orsaker till vår inställning. Tillatt börja med är det näringsverksamhet som utgör grunden för denna verksamhet.Därvidlag finns det ingen skillnad. Man producerar videogram för uthyrningeller för visning på biograf. Det föreligger ett näringsintresse i båda fallen.Därmed finns det förutsättningar för att likställa filmer och videogram. Utskottsmajoritetenförlitar sig på att regeringen noga följer utvecklingen. Det är ett ganskavälkänt r-ecept här i .