prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Men för atl få en rättvisande bild krävsatl man också tar hänsyn till energiålgången vid lastning och urlaslningliksom anslutande transporter Dessutom minskar energieffektiviteten snabbi medökande hastighet på fartyget, till trots torde det i de allra flesta fallvara mycket klokt alt ur energisynpunkt bedriva sjöfart i slället för vägtrafiknär så är möjligt, I fråga om miljöeffekterna från sjöfarten är det inte likaenkelt. Vid persontrafik på färjor är miljöeffekterna definitivt värre än deär vid resor med järnväg. De kan t.o.m. i vissa fall vara värre än vidvägtrafik. Utsläppen av föroreningar i luften kan vara mycket slora. Enbarl deslora färjorna här i lär släppa ut 4,5 tusen tonsvaveldioxid . Om en industri skulle släppa ut 1 000 lon svaveldioxid omåret skulle det betecknas som elt mycket stort utsläpp. Värstingarna blandfabrikerna har under 1970-lalet haft utsläpp på några lusen lon . Dennasvaveldioxid reagerar med luftens syre och vattenånga och bildar svavelsyra,som i sin tur försurar mark och . Det har sammantaget åstadkommit enormaskador Tusen och åter tusen sjöar har förstörts. Vi ser nu hur skogsmarkensakta men säkert är på väg atl förvandlas lill ofruklsam jord där bara stäppkan växa. Det är naturligtvis helt oacceptabelt all dessa utsläppgörs i synnerhet som utsläppen skulle kunna minskas med åtminstone frånfärjorna genom atl man bylte lill lågsvavliga bränslen. Använde man sammabränsle som dieselbussar i stadstrafik skulle utsläppen minska med . För mig som miljöpartist är det fullständigt självklartatl måste slälla vettiga miljökrav även på sjöfarten. De nordiskaländerna borde snabbi kunna komma överens om all den svavelhalt i eldningsoljasom finris i den internordiska färjelrafiken, som är den dominerandefärjetrafiken i , skall sänkas lill ell minimum. svavelhalt tyckervi från vore en lämplig maximigräns till atl börja med. Delkravet har vi också ställt i och i motioner här till riksdagen.Tyvärr har vi 126 inte fåttnågot gehör för vårt krav, vilket är litet märkligt med tanke på alla Prot.1989/90:95 miljölöften. Sjöfarten släpper också ut stora mängder kväveoxider iluften. När senare i vår presenterar sin aktionsplan molförsurningen får vi bättre siffror på våra bord. Om jag är rätt underrättad rördet sig om av de totala kväveoxidutsläppen i landet. Det betyder i såfall att sjöfarten måsle betraktas som en av de mest betydande utsläppskällornaäven för kväveoxider, nästan i klass med lastbilstrafiken med sina ochbelydligl mer än luftfarten som ännu bara bidrar med några fä procent, en mängdsom dess värre ökar myckel snabbi. Men även kväveoxidulsläppen kan minskas radikalt medbättre bränslen och med rening. Minsl borde kunna las borl, kanske ännumer i elt lärigre perspektiv. Vi menar att sjöfarten i elt första steg borde få sammautsläppskrav som godstrafiken på land, vilket är betydligt mildare krav än förpersontrafiken på landbacken. Inför samma avgasregler som för lastbilar så fortsom möjligt, gärna med hjälp av miljöavgifter! Förhoppningsvis kommer sådanaförslag atl presenteras av utredningen som arbetar med de frågorna. Förslagen som las upp i del här betänkandet har intevunnit gehör hos utskottet. Majoriteten, framför allt socialdemokraterna ochmoderaterna, har avstyrkt förslag efter förslag som varit avsett atl förbättramiljön när det gäller sjöfarten. Om diskussionen kring sjöfartens miljöfarliga utsläpp tillluften är ganska ny, så är diskussionen kring utsläpp i betydligt meretablerad. De mest spektakulära utsläppen är naturligtvis oljeutsläppen frånstora tankfartyg, eftersom sådana utsläpp får direkt förödande effekter förpraktiskt taget allt som lever i det drabbade området, och de är väldigtsynliga. Det är naturligtvis också på del sätt som Tom har antytt härtidigare, att de diffusa utsläppen från fartyg under gång men också frånlandtrafiken är totalt sett större och måste minskas. Tänk tanken alt en slor oljetanker, en på ,skulle springa läck i . Sådana fartyg får gä in där fortfarande. Ensådan olycka skulle leda till atl ett unikt hav och ett av de mest ömtåligainnanhaven på jordklotet skulle till slor del fördärvas. Därför ställer vifrån kravet atl man borde försöka minska farlygsstorleken. Mindrefartyg är lättare att manövrera och bör kunna vara säkrare. För atl öka säkerheten och minska riskerna för oljeutsläppi skulle det vara önskvärt att minska storleken på oljetankers. Mankan också förbättra tankfartygen med dubbla bottnar som sade härtidigare. Man kan t.o.m. ha dubbla sidor för att minska risken föroljeutsläpp, om det ändå skulle bli så alt fartyget stöter i något, t.ex.havsbottnen eller något annal fartyg. Sådana krav kan naturligtvis ställas frånsvensk sida. Man kan antingen kräva atl fartyg skall vara byggda på det sättetför all få anlöpa vissa hamnar eller också kan man la lill ekonomiskastyrmedel, exempelvis differentierade hamnavgifier, för all bestraffa fartygsom inte har de önskvärda egenskaperna. Men inget av de förslagen har fallitutskottsmajoriteten på läppen, utan utskottet har avstyrkt allting. En annan viktig del av förslag på sjöfartsområ- 127 Prot.1989/90:95 det till årets riksdag gällerfritidsbåtstrafiken. Utvecklingen går mot alll 28 mars1990 snabbare fritidsbåtar - för rentnöjesbruk måsle man väl säga - och det har skapat nyaproblem eller förvärrat gamla. Buller och vågskvalp förvärrar stranderosionen,det förekommer utsläpp från motorerna och man slänger skräp omkring sig. Deproblemen sammanhänger i hög grad med bristande utbildning hos och informationtill de nytillkommande förarna. Vi menar därför att även förare av större ellermotorstarkare fritidsbåtar skall ha viss utbildning i sjövett, sjötrafikreglerm.m. Vi föreslår atl man drar ner gränsen för bålar som fordrar någon typ avdokumenterad utbildning. Vi har inte preciserat detta utan tycker att det kandiskuteras vidare, och så kan regeringen återkomma med ell mera konkretförslag. Det finns flera uppslag i debatten ute i samhället. Vi har tänkt ossatt det för segelbåtar över sju meters längd och motorbåtar som gör mer än sjuknop bör krävas viss utbildning, Fritidsbåtsregislret tycker vi kan förenklas på del sättetall man lar ur de minsta bålarna, och då sätter vi återigen gränsen vidsegelbåtar som är kortare än och motorbåtar som inte går i högrehastighet än sju knop. På så sätt skulle man banta registret en hel del ochockså ta bort en del av det missnöje som finns med det och som hänger sammanmed att många tycker att del är onödigt atl registrera små båtar Vi tycker också alt man kan införa hastighetsbegränsningtill på inre farvatten, att man skall fillämpa samma gräser försjöonykterhet som för trafikonykterhel på land - det har behandlats i annal sammanhanghär i kammaren - och all man kan dra in körkortet vid allvarligare förseelsertill sjöss. Vi har också föreslagit en lång rad andra åtgärder Tyvärrkonstaterar jag bara atl utskottels majoritet inte har varit intresserad av dehär frågorna utan avstyrkt allting schablonmässigt. Vi tror från miljöpartiels sida all sjöfarten går attutveckla. Det gäller både kustsjöfarten och den internationella sjöfarten. Vimedverkade till att staten skulle betala tillbaka de sociala avgifterna försjömännen för att på så sätt stärka konkurrenskraften för svensk sjöfart, TomHeyman kallar det för subvention, och det är en lustig terminologi, förmoderaterna hävdar ju i andra sammanhang att skattefrihet inte är subventionerVisst är det här ett slags återbetalning av skatt! Det har också burit frukt. Vi konstaterar alt sjöfartenhar elt uppsving, och det är bra. Om man kunde lösa miljöproblemen också, voredet ännu bättre. Kustsjöfarten borde kunna stimuleras mer Vi har inte lagtfram några särskilda förslag annal än vad gäller färjetrafiken till ,och till den återkommer i debatten som följer Vi tycker vidare, liksom vpk, aft sjömanspensionen skallåterinföras och att redarna naturligtvis bör stå för kostnaden till dess att dekan komma överens med om hur man skall lösa pensionsfrågan iframfiden. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till alla dereservationer där slår med, AnL 122TOM () replik; Prot. Del är klarl atl skaltefrihet på det sätt som den är konstrue- 28mars 1990 rad försjöfarten är en form av subvention. Om andra näringar skall betala ' enskall, som i del här fallet sjöfarten inte skall betala, är det klart allde ' kommer i en sämre konkurrenssits.Visst blir det en subvention. Delta kan inte jämföras med alt säga att elllägre skattetryck skulle vara ensubvention, för det är inte samma problematik. AnL 123 () replik; Om man sänker arbetsgivaravgifterna elleråterbetalar dem, är det väl inte att betrakta som subvention. Så där kan vi välvara överens med då. AnL 124 (); Det vi nu diskuterar gäller som framgått,frågor med anknytning till hav, insjöar, skärgård, kust och hamn och i detsammanhanget allt som har alt göra med arbete, transporter, fritid och - inteminst viktigt -säkerheten för yrkesutövare och frilidsfolk samt miljön föromgivningen. Utgångspunkten är avsnittet om sjöfart och därmed ibilaga 8 fill årets budgetsproposifion. Inledningsvis skulle jag vilja säga attutskoltsbetänkandel inte torde föranleda någon ändring av vad som angivits ibudgetpropositionen. Inriktningen för verksamhet ligger fast.En lång rad synpunkter och frågor har dock föranlett ett omfattandeutskottsbetänkande, detta har redan framgått av tidigare inlägg. Jag vill först slä fast att sjöfarten är en Iransportgrenav vital belydelse för vår export och vår import och därmed för vårutrikeshandel. Den är likaså av stor vikt för en stor del av våra inrikestransporter, dvs. sådana som både börjar och slutar inom landet. Åtskilligalonkilomelrar av det som räknas lill de utrikes transporterna går också längsvåra kuster, från norr till söder eller tvärtom. Dessa lr;msporler skulle, omsjöfarten inte fanns, få gå över land och därmed belas a och slita på såvälväg- som järnvägsnät. Vattnet däremot slits inte. Där ell fartyg har gått framåtertar vatlenytari sin form och ligger åter underhållsfi i och tillgänglig närfartyget har passerat. Det är sjöfarisverket som har att svara för att säkerhetenfrån alla synpunkter är tillfredsställande inom våra sjötrafikområden. Dettagäller fartygens standard och bemanning, det gäller farvatten och farleder ialla väder, sommar och vinter Del beslut som fattade 1988 om vissasjöfartspolitiska frågor har, , medfört att den svenskahandelsflottan, trots konkurrens och trots dystra spådomar även från herrBergdahl och representanter från övriga borgerliga partier har börjat återhämtasig. Jag skall be att få citera en liten artikel i det senastenumret av eningens tidning , som jag tror atl samtliga ledamö ter i utskottet får hem till sig. Artikeln har rubriken handels flottan: Stark upphämtning , "Den svenska handelsflottan arbetar sig nu upp ur vågdalen. med elt dödviktstonnage under 2 milj har 2,5 milj dwt passerats. Ett rimligt antagande är att 3 miljonerstrecket nås 129 9 protokoll 1989/90:95 Prot.1989/90:95 . Ökningstakten ärsåledes god. 28 mars1990 Uppgången sker inte enbart tackvare rederiernas egna finansiella krafter. God hjälpges av kapitalstarka industriföretag och statliga åtgärder i form av 1'}''' ersättning för sociala avgifter ochåterbetalning av sjömansskatt." De borgerliga partierna förordar för sin del ett s.k.internationellt register, med utländsk, lågt betald arbetskraft påsvenskflaggade fartyg. Vi socialdemokrater säger nej till den formen avsjöfart. Den lösning vi kom fram lill 1988 håller vi fast vid, och den tycks,som jag redan har visat, fuugera bra. Vi menar också all den nya flagglagen som vi fattadebeslut om kan fungera bra och ge oss insyn ochinflytande när del gäller överlåtelser av svenska fartyg till utlandet. tvingades vi också falla ett beslut om slopandeav den s.k. sjö-manspensioneringen. Fr.o.m. detta år gäller nyaregler som innebär all man fortsätter atl betala ul redan beviljade pensionermen att det sker en successiv avlrappning av antalet nya pensionstagare.Tillgångarna i pensionskassan hade minskal snabbt, och det var nödvändigt atlvidta åtgärder för alt kassan inte skulle bli tom. tog särskilt upp den här frågan, och jagvill kommentera den reservation i della ämne som vpk tillsammans medmiljöpartiet har fogat till betänkandet. Reservanterna menar att beslutet fråndecember skall upphävas och gamla regler skall åter gälla. Finansieringenskall enligt reservanterna ske genom bl.a. en höjning avarbetsgivaravgifterna. ställer inte ens den fackliga organisationen upppå, och vi här i kan inte bestämma hur eventuella löneutrymmen skallanvändas i förhandlingar mellan fack och arbetsgivare. Texten i reservationen från och vpk är enligtmin mening märklig. Den återbetalning av sociala avgifter och erlagdsjömansskatt som utgör grunden för betydelsefull svensk sjöfart under svenskflagg och som så påtagligt hjälpt svensk sjöfart alt återhämta sig, den kallarViola och i sin reservation för en subvention från statentill redar-kapilalet. Del verkar som om och nu äremot de sjöfarlspolitiska åtgärder som bl.a. har motverkat utförsäljning ochäven har varit alternativet lill svensk sjöfart under internafionelll register,vilket i varje fall vi socialdemokrater alltjämt säger nej till. Reservanternasresonemang går inte ihop med vad de i andra sammanhang har sagt sig vilja medverkatill i syfte att bibehålla en svensk handelsflolta under svensk flagg. Betänkandet innehåller som jag redan har saglmånga olika ingredienser Lål mig ell lag uppehålla mig vid Gotlandstrafiken.Gotlandstrafiken, dess taxor, luriislor och linjer hör numera hemma i deltaavsnitt av budgetpropositionens bilaga 8. Jag vill något rekapitulera vad detstatliga engagemanget i Gollandstrafiken innebär Gotlandstrafiken bedrivs sedan början av 70-talel genomkoncessionsgiv- ning. Koncessionen innebär också Irafikeringsplikl för årets samtliga måna der för den som fått koncession. Koncessionen tillkom i syfte att garantera trafiken till en kontinuitet året runt och i syfte att få till ståndrimliga kostnader för reseriärerna. 130 Transportrådel bestämmer taxorturlistor och trafikutbud. Vad vi här i riksdagenbestämmer är hur myckel som skall avsällas för atl taxor turer Prot.1989/90:95 och allt annat skall kunna få en rimlig omfattning. Detta skall gälla intebara för sommarveckorna utan året runt, dvs. även höst och vinter när antalet ~ resande är lågt och varje enskild tur sker med stor förlust. ' Intäkterna för Gotlandstrafiken är bra under ca tio veckorav sommaren. Då åker 300, 400 eller kanske 500 bilar och 1 000 ä 2 000passagerare med på varje lur som bålarna gör. Det överskott som då uppslår fårhjälpa fill att utjämna de övriga 40 veckornas förluster Men sommaröverskotleträcker inte, utan staten får skjuia till ca 40 miljoner direkt lill trafiken,och ytterligare 6 miljoner kommer trafikanterna lill del genom att statenbidrar lill all hålla taxorna på en rimlig nivå. Statens bidrag ger också möjlighet till del rimligatrafikulbud, de rimliga priser och den hyfsade komfort som vi har bestämt ossför att året runt tillförsäkra Gotlandsresenären, delta trots att antaletbilar och passagerare ibland får räknas i tiotal. Den reservation som finns fogad till betänkandet underdetta avsnitt handlar lill väsentlig del om trafiken på den södra linjen.Under den tid då såväl som Väslervik trafikerades reste ca 240 000passagerare med färjorna. Del visade sig att del intespelade så slor roll om del fanns en angöringspunkl på södra delen avfastlandet eller två eller t.o.m. tre. Det skilde inte särskilt mycket i frågaom antalet passagerare. Det har visat sig alt det totala antalet resande intehar ökat nämnvärt när man använt flera färjor och flera hamnar Menmerinläklerna, som har varit relativt små, har däremot inte täckt de kraftigtökade merkostnader för fler hamnar, fler färjor och större administration sombehövts. Sommaröverskotlet som skulle hjälpa till atl reducera vintermånadernasunderskoll har blivit ett anlal mindre. Samma sak skulle hända med sommarinläklerna om man släppte in andra intressen ulanför koncessionen. De skulle dåskumma av den grädde som finns alt hämta i semestertrafiken. Man kan fråga sigvem som skall stå för kostnaderna och hur Skall taxorna höjas? Skallturtätheten pä vintern minska, eller skall det bli mindre båtar med lägrekomfort? Eller skall det statliga bidraget kraftigt höjas? Jag tror atl dettaär de alternativ som vi har om vi följer del recept som reservanterna för fram. Visst är det bra om turismen kan växa till sig ytterligarepå . Del trafikpolitiska beslutet gäller självfallet Golland likaväl somandra delar av vårt land. Vi skall ha en säker, tillfredsställande ochmiljösäker trafikförsörjning till lägsta samhällsekonomiska kostnad. Det förslag som framförs i reservationen skulle enligt enutredning som vissa intressenter i detta sammanhang har genomfört kostaylleriigare 635 milj. kr Man får ha ganska brett mellan tummen och pekfingret,men dessa siffror nämns i en skrivelse som kom till utskottets ledamöter vi går på den lägsta siffran rör del sig om miljoner i merkostnad. Det ärsynnerligen osäkert om detta skulle ge så särskilt många fler turister Det harvi sett tidigare. Sedan finns det en direkt felaktighet i det reservanternasäger. Det står: "Färjelinjen VästervikVisby har alltid varit den mest frekventa linjen mellan och fastlandet." Det här är en direkt felaktighet.För 131 Prot.1989/90:95 att det skall bli rätt skall delstå "har aldrig varit" i stället för "har alltid va- 28 mars1990 rit", eller också skulle delstå "minsl frekventa" i ställel för "mest frekventa". Vi skall försöka att vara så korrekta som möjligt itrafikutskottet, och jag "'"' lycker all det bör gälla även förreservanter och reservationer Eller hur? Betänkandet innehåller också ganska mycket om miljöfrågoroch sjöfart. har här sagt all alla motioner i sedvanlig ordninghar avstyrkts. Det är riktigt all motionerna har avstyrkts, . Men ide allra flesta fall är del saker på gång. nämnde själv all enulredning skulle presenteras . Då vore det väl märkligt omriksdagen skulle fatta beslut när en utredning kommer attpresenteras inom så . Man tar här upp frågor om dubbelbottnade tankfartyg ochytterligare säkerhet i våra farleder Visst skall vi skona miljön och på allasätt medverka lill alt sjöfarten blir så säker som den någonsin kan bli. Mendet gäller också alt välja rätta vägar för detta. Man kanske kan komma allsalsa stora pengar på någonting som sedermera visar sig vara inte särskiltkorrekt. Det finns här också önskemål om en viss reglering avtrafiken i . Vi kan inte ensidigt från svensk sida förbjuda vissafartyg att gå in i . Man har från flera håll talat om supertankrar i Östersjön.Jag vill återigen referera till , där man observeratdetta. Man säger där atl superlarikrar aldrig har varit inom synhåll påÖstersjön. Supertankrar, i varje fall om de är lastade, kommer inte in iÖstersjön, eftersom del är femlon meters djup i Bälten. De här fartygen har eltdjupgående på kanske . Sådana hopp tar de inte all de kommer över15-meters-klackarna där nere. Hurudana båtarna än är beskaffade skall de självfalletvara så säkra som möjligt. Nybyggda fartyg är nu allt oftare utrustade meddubbel botlen och har på det sättet gjorts säkrare. I hamnarna får man erläggalägre avgift för fartyg med dubbel botten. Även tillämpar enförmånligare taxa för fartyg med dubbel botten. Man räknar inte in dettautrymme i lastutrymmet även om det delvis kan användas på det sättet. Slutligen fritidsbåtar och fritidsbåtsregister. Förnärvarande har 240 000 bålar registrerats. Jag kontrollerade uppgiften i dag.Del är en markant ökning jämförl med när den uppgift som vi har i betänkandetlämnades som avsåg . Det har alltså tillkommit drygt 100 000utöver det antal som var registrerat . är vi ,och jag gissar att ett ylleriigare icke föraktfullt antal båtar kommer attregistreras, innan de sjösätts nu i vår. Från socialdemokratiskt håll är det vår uppfattning alldetta register - jag förutsätter nu all del får en sådan omfattning alt deallra flesta båtar ansluter sig - är fill gagn för båtsporten. Det är fill gagnför säkerheten fill sjöss. Jag känner också lill de motiveringar som inte nämns i dethär samman hanget men som man annars stöter på hos dem som vägrar att registrera sina båtar Man säger atl nästa steg blir att båtarna blir beskattade, och då vill man inte ha sin bål registrerad för att kunna slippa den här skatten. Någon skatt är inte aktuell för fritidsbåtar, och registret har säkert en uppgift atl 132 fylla. kritiserade utskottet för alt vi inte tog till vara alla de finauppslag som hade kommit från . Jag kan inte konlrollera alla desiffror som nämnde om antalet miljoner lon av olika avgaser ochannat. Jag vill rikta en vädjan till när del gäller de motionersom vi skall behandla i utskottet. År inte de motionerna seriösa kanske maninte heller betraktar sådana här uppgifter som seriösa. Ni ställer krav påtankfartyg med tredubbla skott och med dubbla däck. Men i de fall ni vill hatredubbla skott är del fråga om enkla fartygssidor Delta går inte ihop. Skottär tvärgående väggar, om man nu får lala landspråk. Om de är dubbla ellertredubbla spelar ingen som helst roll i del här sammanhanget. Närdet exempelvis gäller fritidsbåtarna har miljöparliet krävt en hastighetsgränspå . Hur i all sin dar skall man kunna bestämma om en segelbåt får göra7 knop eller inte? För all del faller inom utskottets verksamhetsområde,men det är vädret som bestämmer hur fort man seglar Även när det gäller enmotorbåt beror det på hur långt ner man trycker gasspaken. De allra flestabåtägare kör aldrig på full fart, eflersom de vill spara på sina motorer Miljöpartiethar också föreslagit att det skall vara dubbelbottnade bålar i . Delkanske är sådanl som gör atl vi inte alltid lyssnar och lar det riktigt päallvar 1989/90:95 28 mars1990 AnL 125 ()replik: gläds åt att den svenska sjöfartsnäringen har haft enviss uppgång . Även jag, , gläds åt detförhållandel. Jag gör del inte minsl mot bakgrund av alt vi från folkpartietssida bidragit till att det här stödet till rederierna kom atl fä en majoriteti riksdag 1988, Vi sade redan vid det tillfället, och jag vill gärnaupprepa del , all delta är en form av subvention. Vi är inte vänner av subventionerulan vi såg framför oss en krissituation för den svenska sjöfartsnäringen.Ulvecklingen under en lång följd av år hade visat atl svensk sjöfartsnäringinte kunde klara sig i konkurrensen med andra sjöfartsnationer Lål ossgemensamt, , glädjas ät att för tillfället visar del sig altdessa subventioner var lill nytta för svensk sjöfartsnäring. Mende grundläggande problemen kvarstår, . Det är bara attkonstatera det. De problemen löser vi inte genom alt fortsätta alt år efler årsubventionera den svenska sjöfartsnäringen. Del måsle till andra insatser. Jagvill peka på flagglagen. Den har all göra med köp och försäljning av fartyg. Vihar investeringsfonderna, konstaterade, efler all ha läst enfidningsartikel, att svenska företag har bidragit ekonomiskt till dennautveckling på sjöfartsnäringens sida . Ja, det är riktigt.Del är svenska produkter och det har varit fråga om import till , Dethar varit högkonjunktur, och della innebär alt det har varit mer av uppgifterför sjöfartsnäringen. , ge i stället mig och kammarensledamöter ett besked om ni från socialdemokraternas sida skulle varaberedda att acceptera förelagens investeringsfonder, t.ex, , ABB och mångaandra ekonomiskt starka företag, skulle få investera i sjöfartsnäringen.Hittills har ni sagt nej fill del.Hur skall del bli ? Prot.1989/90:95 vilja ha svar på det. Jag beklagaratt knappt hade något att säga om miljöproblemen i samband med den svenska sjöfartsnäringen, i'''' Anf, 126 TOM () replik; tog upp den glädjande ökningav svenskl tonnage som vi har kunnat se under del . Vi tycker ocksåatt det är positivt. Men den svenskägda flottan under utländsk flagg och med des.k. billighetsbesättningarna är nästan så stor som densvenskflaggade flottan.