prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — Det var ju nämligen på det sättet att i slutet pä 1800-talel och i börjanav del här seklet stramade den ryska statsmakten till möjligheterna att bildaföreningar i , Därför behövdes en lagstiftning där. Att man sedan iFinland har behållit denna lagstiftning och vidareutvecklat den har med denhistoriska traditionen i det landet att göra. Vid uiskotiels besök i fick vi klart för oss alldet finns 115 000 föreningar registrerade i del föreningsregister som måsteföras enligt lagen, Lagen är för övrigt myckel detaljerad. Den har inte mindreän 70 paragrafer. Där regleras t,ex, rättsverkningar av registrering, hur manskall bilda föreningar, regler om medlemsförteckning, hur omröstning skallske, hur beslutsfattandet skall gå till på föreningsmöte och fullmäktigemöte,hur kallelse skall utformas, omröstningsförfarande vid möten, hur protokollskall upprättas, osv. Jag har svårt all föreställa mig att man i skullevilja införa en liknande lagstiftning. Den skulle ulan tvivel kännas som entvångströja för de ideella föreningar som vi har i vårt land. Inom i , där man förföreningsregislrel, berättade man att man registrerar ungefär 2 000 nyaföreningar , och inom den avdelningen fattas också 000olika beslut som rör föreningarna. Del finns visserligen möjlighet förföreningar i all vara oregistrerade, men en sådan förening kan inteöppna konto i bank och kan Lagstiftning beträffande ideella föreningar Lagstifining beträffande ideella föreningar inte enskvittera ut ett rekommenderat brev. förföreningar har ett trettiotal personer anställda, som enbart sysslar med de härfrågorna. En stor del av deras arbetstid går åt för alt kontrolleraföreningarnas stadgar och alla stadgeändringar, som också måste anmälas tillföreningsregislrel. Sammanfattningsvis skulle jag vilja säga alt det var ennyttig erfarenhet alt få besöka och det finska justitiedepartementetoch få klart för sig hur en ordning som den finska fungerar i praktiken. Jagför min del blev helt övertygad om att vi i inte är betjänta av ensådan byråkratisk ordning. Jag konstaterar att man i har dennatradition och att den fungerar väl där, men i de övriga nordiska länderna harvi inte denna tradition, och ändå fungerar det väl även där. Med andra ord ärdel alltså i hög grad en fråga om vad man har vant sig vid. Sammanfattningsvis vill jag starktunderstryka att de ideella föreningarna i vårt land alllid har tagit sittsamhällsansvar och fullgör vikliga samhällsfunktioner. De ideella föreningarnahar med andra ord en utomordentligt betydelsefull ställning i vårt samhälle.Föreningar, allt ifrån fackliga organisationer, arbetsgivarorganisationer,hyresgästföreningar, politiska organisationer, idrottsrörelsen till religiösasammanslutningar utgör ett omistligt inslag i vår demokrati. Det finnssom jag redan har sagt inga missförhållanden att peka på, och en lagstiftningskulle bara försvåra och krångla till deras verksamhet. Med det anförda ber jag, herr talman, att till alla delarfå yrka bifall till utskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. ALLANEKSTRÖM (m) replik: På den punktenger jag rätt. Men droppen urholkar stenen inte genom sin tyngdutan genom att falla ofta. påstår att vi endast har facket tillföremål för våra motioner. Det har vi visst inte, inte alls. I HD;s domar kanman hitta processer om uteslutning av medlemmar ur tandläkarförening,kennelklubb, båtklubb och mannekängförening. Beslut om uteslutning kan även isådant fall drabba den enskilde mer eller mindre hårt. En annan sak är att detär mycket lättare att hitta exempel pä missbruk från arbetsmarknadensorganisationer. Del är betecknande att åberoparrättspraxis från Arbetsdomstolen, som gett den enskilde vissa rättigheter,t.ex. alt utträda ur föreningen. Men denna praxis har kommit till stånd trotsmotstånd från fackorganisationerna. Den enskilde var tvungen att anlitadomstol för alt kunna hävda sina rättigheter. beskrivning från var interättvisande. Den nya finska lagen innehåller bl,a. regler som just gällerumgänget mellan den enskilde och facket. Det beskrivs i utskoltsbetänkandet pås. Jag håller gärna med om att allt från den finska föreningslagen intepassar för svenska förhållanden men framför allt passar relationen mellan denenskilde och föreningen. Jag upprepar att det finns behov av att manåtminstone utreder frågan om relationen mellan den enskilde å ena sidan ochföreningskollektivet å den andra. MARTINOLSSON (c) replik; försöker på något vis talaförbi oss som försvarar reservationen. Han säger exempelvis att det skulle blien detaljreglering av föreningslivet och långtgående ingrepp. Den fackligaorganisationens frihet skulle begränsas osv. Det är illa om försöker se vad vi strävar efter, nämligen en ramlagstiftning. Det är välingen detaljreglering? Jag har varje är påpekat att vi syftar till enramlagstiftning, som skall ge den enskilde medlemmen ett skydd mot sinförening, om han eller hon hamnar i den situationen att del behövs. De flestalagar behöver dess bättre den enskilde inte tillämpa för att skydda sig. Menmed tanke på de många föreningar och medlemskap som flnns är det klart att detibland händer att medlemmar anser sig felaktigt behandlade. Varför skall viinte kunna ha en ramlagstiftning, som anger vilka rättigheter samhället anseratt den enskilde skall ha? Del är inte på något sätt en långtgåendedetaljreglering, utan det är fråga om att skydda vissa viktiga principer. Talet om all delta skulle särskilt begränsa de fackligaorganisationernas frihet är helt felaktigt. Del har vi hört . Detvar ju lur att vi anordnade en studieresa till så att något nytt att tala . Men han har ändå glömt det väsentliga i denfinska lagstiftningen. Om vi bortser från byråkratin där - den vill vi inte ha- visar den finska lagstiftningen all man kan ha en ramlagstiftning i ett landsom har samma demokratiska institutioner som vi har i vårt eget land. Finlandär dessutom ett land som, är jag övertygad om, i lika hög grad slår vakt om dedemokratiska värdena som vi gör i vårt land. säger vidare att vi har en rättspraxis.Ja, det är bra om det finns olika lagar med hjälp av vilka man kan få frågorsom gäller föreningslivet och den enskilde prövade. Men vore det interationellare alt tillsätta en utredning, som undersöker vilken form avramlagstiftning som kan vara lämplig samt vad som kan tas från nuvarandelagstiftning och rättspraxis? Då blir det betydligt enklare alt se vilkarättigheter och skyldigheter den enskilde kan ha i en organisation. Lagstiftning beträffande ideella föreningar LOLABJÖRKQUIST (fp) replik: , inte har enramlagstiftning är det mycket viktigt hur vi andra beter oss, hur vi deltar iopinionsbildningen osv. Det är litet märkligt att säger att detinte förkommer några övertramp eller något missbruk. Han måste väl ändå tillståatt sådant har förekommit. Jag efterlyser att socialdemokraterna öppet deltar idebatten kring de eventuella missbruk som har förekommit, så att det blir ensjälvsanering. Dä behöver vi inte återkomma med diskussioner här i kammaren ombehovet av en ramlagstiftning på detta område. () replik: säger att man i HD:s domar kanhitta processer om uteslutning av medlemmar i inte enbart fackligaorganisationer ulan även i båtklubbar och liknande. Låt mig hänvisa till hansegen motion som vi Prot.1989/90:12 nu diskuterar. I den finns exempelenbart från de fackliga organisationerna. 18 oktober1989 Detsamma gäller motionen fråncentern. ~, \ 7 1 '*' inledningsanförande sade att det härföreligger en ° J ' o ' J rättslig lucka, men det är interiktigt sant. Vi har nämligen en klar rätts- f ue Kec afore- praxis, vilket jag har gett mångaexempel på. Därmed är den rättsliga lucka * " som tror sig sefaktiskt tilltäppt. Det sägs här att vi åtminstone kan utreda frågan omideella föreningar. Men varför skall man utreda om man inte vill att det skallleda till något? Det finns ju en existerande ordning för ideella föreningar,och då är det ju onödigt alt utreda enbart för utredandets egen skull. och log vidare upp frågan omförhållandel mellan den enskilde och kollektivet. Från borgerligt håll talasdet om att det skulle föreligga något slags motsatsförhållande mellan denenskilde och kollektivet. Men man glömmer att det är de enskilda människornasom har sam-manslulil sig i ett kollektiv för all ta till vara sinarättigheter. Något motsatsförhållande existerar därför inte. Visst kan det förekomma, som sade, attideella föreningar liksom även ekonomiska föreningar kan begå misstag som göratt medlemmar kominer i kläm. Del finns, som påpekade, rättsfallfrån båtklubbar som inte vill ta emot vissa personer trots att det är viktigtför dessa att få båtplatser etc. Men sådant rättas ju till när målet förs upp idomstolen. Det blir därför ingen skillnad om det finns en ramlagstiftning. Detblir ändå de allmänna domstolarna som får avgöra fallen. Och redan nu finns,som nämnts, en rättspraxis. Låt oss komma ihåg, när vi talar om de fackligaorganisationerna, att dessa har precis samma demokratiska uppbyggnad som vårapolitiska partier. Inte minst skall vi komma ihåg det när vi diskuterar dennafråga. Liknelsen med ekonomiska föreningar håller enligt minmening inte. Ekonomiska föreningar har helt andra syften. De skall tillvaratamedlemmarnas ekonomiska intressen, och där finns det alltså ett skäl, kan mansäga, för en lagstiftning. Jag skulle, herr talman, vilja sluta med alt citera ettremissyttrande. Vid tidigare behandling i av liknande motioner harmotionerna sänts ut på remiss. Då visade del sig att inte ens stöder och förslag. Men SAF vet juockså vad det är fråga om; "Liksom tidigare får föreningen konstatera attsamfärdseln inom samhället veterligen inte besväras av frånvaron avlagbestämmelser på detta område. De av motionärerna andragna exemplen päolägenheter gäller åtminstone ej arbetsmarknadsorganisationerna. Eventuellanackdelar på andra områden borde enligt vårt förmenande kunna undanröjas påannat sätt än genom lagstiftning," Denna karaktärislik av förhållandena står sig än , () replik; säger att del finns aldrignågot motsatsförhållande mellan den enskilde och kollektivet. Men del är klartall även om 102 kolleklivetbeslår av en rad enskilda finns del alltid risker för att det kan bli ettmotsatsförhållande. Fortsätter vi resonemang, kan vi ju sägaalt samhället beslår av oss alla enskilda individer i . Alltså kan detaldrig bli något motsatsförhållande mellan det svenska samhället och denenskilde. Del är möjligt att socialdemokraterna ursprungligen har sett det pådet viset. Jag kan erinra om ett område där vi ändå har lyckatsutvidga rättigheterna. I det första förslaget till ny grundlag fanns det intesä värst myckel om de mänskliga fri- och rättigheterna, men dåden offentliga debatten kom i gång - jag tror det var 1979 - införde vi igrundlagen ett särskilt kapitel om fri- och rättigheter för den enskilde. Mensocialdemokraterna har inte varit pådrivande i det fallet. Jag nämnde kollektivanslutningen, där socialdemokraternatill sist insåg all de hamnat fel och måste ge med sig. Jag tror att det blirpå samma sätt med den fråga som vi diskuterar . Tiden talar för oss som villha grundläggande regler för den enskildes bäde rättigheter och skyldigheter. Jag har svårt att förstå all skillnaden mellan ekonomiskaoch ideella föreningar i varje situation är så stor att del är ett hinder förföreningslivet om det finns bestämmelser om grundläggande fri- och rättigheteri fråga om ideella föreningar, som del är nödvändigt och full enighetråder om alt det skall finnas regler för de ekonomiska föreningarna. ärgränsen rätt otydlig mellan de här båda typerna av föreningar. Är LRF dubbeltupp så att säga, både ideell förening och ekonomisk förening? Skullemedlemmarna formellt sett vara med i två olika organisationer, fast helheten ären och samma? Lagstiftning beträffande ideella föreningar STIGGUSTAFSSON (s) replik: Jag menar inte, och jag tror inte heller attjag har sagt, alt det aldrig uppstår något motsatsförhållande mellan denenskilde och kollektivet. Självklart kan del uppslå. Men i motionerna, ireservationerna och i anföranden här i kammaren målas det upp som om detalltid skulle vara ett motsatsförhållande mellan den enskilde och kollektivetoch det är mot den beskrivningen som jag vänder mig. De ekonomiska föreningarna är mera ensartade än ideellaföreningar, förutom att de naturligtvis har andra syften. All lagstifta omideella föreningar, som är av sä mångskiftande natur, är fåfängt. Jag är räddall vi då hamnar i samma byråkratiska situation som i , där man - ochdet har jag respekt för - av historiska skäl har denna lagstiftning. Härmed yrkar jag för räkningbifall till reservation 3, som är en molivreservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under12§.) Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare 11 § Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare Föredrogs lagutskottets betänkande1989/90:LU1 Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare. I lagutskottets betänkande 1989/90:1, somgäller tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare, har behandlats tremotioner-en från , en från och en från - allamed samma syfte, att Sveriges Bostadsrättsföreningars , ,skall jämställas med de andra rikskooperativa bostadsrätlsorganisatio-nerna HSBoch , som genom lagstiftning un-danlogs frånkravet att söka förvärvslillstånd enligt lagen om förvärv av hyresfastigheter.Motionerna har avstyrks av utskotlsmajoriteten, beslående av socialdemokraternaoch vpk. Frågan diskuterades här i kammaren . Dä ställdevi samma krav som framförs i motionerna, och de avslogs då med motiveringenatt SBC inte är en folkrörelsekooperativ organisation och att man inte påvisatnågon större verksamhet som ger anledning att jämställa organisationen med HSBoch . 1 debatten då sade , som var socialdemokraternastalesman, att vi får avvakta utveckHngen, eftersom det saknades tillräckligtunderlag för att göra förändringar. Del som förvånar nu är att utskottet kommer tillbaka medsamma motivering. Det har inte framkommit något nytt, står det i utskottsskrivningen.Detta trots alt SBC inkommit med ett yttrande där man verkligen påvisar hurverksamheten utvecklats och att man betraktar sig som enfolkrörelse och en konsumentkooperativ organisation. Jag behöver inte här uppta tiden med alt redogöra förSBC:s verksamhet och utveckling, eftersom yttrandet finns i betänkandet på s. 4och kan läsas av alla som skall fatta beslut här . Tydligen är det så attyttrandet har förbigått ulskottsmajoritelen, eftersom utskottet trots dennaredogörelse ändå skriver att det inte framkommit något nytt som föranleder attriksdagen nu frångår sill tidigare ställningstagande. Vad begär man av SBC? Delmåste jag fråga . Det måste naturligtvis finnas andra strävanden. Vi kaninte se några andra motiv, eftersom det inte finns några sakliga skäl, än attsocialdemokraterna och vpk av ideologiska skäl inte vill tillvarata andrakonsumenters intressen än de som organiseras i HSB och . För vad ärdet för skillnad mellan en socialdemokratiskt sanktionerad bostadsrätt och densom vuxit fram som en ren konsumentorganisation - på frivillig väg - och somhelt ägs av sina medlemmar och är helt fristående från byggföretagen? År detmöjligen den organisatoriska skillnaden som är störande? Skillnaden mellan å ena sidan SBC och å andra sidan HSBoch är att i de sistnämnda finns det övervägande politiker med istyrelsen. 1 SBC finns endast människor som själva bor med bostadsrätt, och detkan vara en bra garanti för att det inte fattas beslut som inte är till gagnför de boende. Denna skillnad kan inte vara ett godtagbart skäl för attlagstiftningen skall diskrimineraen organisation som har som målsättning att bereda medlemmar bostäder ochlokaler av god kvalitet. Lagen skall gälla lika för alla - här som i alla andrasammanhang. Alla som sparar för bostad skall behandlas-lika, oberoende av omman tillhör den ena eller den andra organisationen. Frän mera principiella synpunkter finns ingen anledningatt behandla bo-stadsrältsorganisationer olika, beroende på om de är avfolkrörelsekaraktär eller ej. Det väsentliga skall vara att de effektivtbevakar boendefrågorna, söker bra objekt för bospararna och tillvaratar deboendes rätt och för deras talan. Detta har vi också framfört i den reservationsom vi moderater har avgivit gemensamt med , ochmiljöpartiet, där vi föreslår att 2 §, andra stycket, i lagen omfastighetsmäklare ändras så att SBC jämställs med HSB och . Med del här anförda yrkar jag bifall till reservationen. Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare ULLAORRING (fp): I en pariimolion har återigentagit upp frågan om ändring av tillämpningen av lagen om fastighetsmäklare föratt därigenom ge landets bostadsrättsföreningar möjlighet all operera undersamma regler. Den socialdemokratiska majoriteten avstyrkte återigen vår motion,liksom och motioner. Trots den kris som betecknar dagens bostadsmarknad såsaknar socialdemokraterna viljan att medverka till en avreglering avbostadsmarknaden och framför allt till alt släppa fram bostadsrättsföreningaratt verka pä samma villkor som de till den socialdemokratiska rörelsennärslående HSB och , På annat sätt kan man inte tolka densocialdemokratiska majoriteten i lagutskottets framlagda belänkade. har däremot i många sammanhangframfört en rad förslag för att öka de boendes valfrihet och rörlighet ochminska regleringarna för alt nå målet om en fungerande bostadsmarknad, I delnuvarande systemet fungerar den som en cementkoloss, Inga ändringar avbostadsrätternas marknad syns vid horisonten, inte ens en likabehandling avbostads-rätlsföretagen i vad gäller fastighelsmäklarlagen. Jag tycker att detär myckel svagt. anser att allt måste göras för alt åstadkommaett underlättande av bildandet av bostadsrätter. Åtskilliga människoruppskattar den förening av enskilt ägande och gemensamt ansvarstagande idemokratiska former som bosladsriittsboendet erbjuder. Del blir också enprisvärd modell för boende och del kan hålla nere bosladsulgifterna, vilketinte minst är nödvändigt i dagens samhälle där cirka en fjärdedel avhushållens kostnader går till boendet. Varför får inte SBC, Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation, bli delaktig av undanlagsbestämmelserna i lagen omfastighetsmäklare pä samma sätt som HSB och ? Som bakgrund måste även nämnas all den lagändring somskedde för några är sedan undantog s.k. folkrörelsekooperativ från kravet påatt söka förvärvstillstånd vid köp av fastighet. Här avsågs endast HSB ochRiksbyggen. Kritik framfördes, och begreppet folkrörelse ändrades. Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare fastighetsmäklareträdde i kraft undantogs den som förmedlar enbart bostadsrätter somupplåts av bostadsrättsföreningar, anslutna till folkrörelsekooperativaorganisationer. Det övervägdes dä hur SBC skulle behandlas. Folkrörelse skulledel ända vara enligf regeringen. Några undantag för SBC:s del kunde intetänkas. slår det i utskottets betänkande att det föreliggerbetydande skillnader mellan och å ena sidan och SBC å andrasidan. Vari beslår dessa skillnader? Jag hoppas att kanförklara detta här i kammaren så att vi får se om det finns en skillnadoch vari den beslår. Majoriteten i utskottet vidhåller fortfarande som ettistadigt islandsruss att det finns skillnader mellan dessa bosladsrättsorgan.SBC förmedlar nämligen både upplåtelser och överlåtelser av bostadsrätter,till skillnad från HSB och . SBC har redovisat sin organisation för lagutskottet.Följande mening förtjänar all citeras; "Både SBC och SBC BO är i ordetsursprungliga mening verkliga folkrörelser. Det är organisationer varstillkomst har sprungit fram ur människors behov." Av yttrandet framgår även att SBC bildal en särskildförening, SBC BO, vilken i likhet med HSB och driver lokalverksamhet som endast innefattar upplåtelse av bostadsrätter. Föreningen har 14000 bosparare. Trots denna dokumentation, alt föreningen har 14 000 bosparareoch en bostadsproduktion på 1 200 lägenheter över hela landetgodtar inte utskotlsmajoriteten denna organisation och anser dessutom alt detsaknas underlag för alt bedöma verksamheten. motsätter sig denna särbehandling av SBC avflera skäl. SBC är inte en mindre folkrörelse än de två andra organisationerna,HSB och . Den har även klart redovisat sin verksamhetsform,upplåtelse av bostadsrätter. Alla skäl talar för att lagen om fastighetsmäklarebör ändras så att SBC jämställs med HSB och . Jag hoppas att företrädareför utskoitsmajoriteten förklarar detta för oss. Vari består den här skillnadensom ni har hängt upp hela ert uttalande på? Starka skäl talar nu åter för att lagen omfastighetsmäklare skall ändras så att SBC jämställs med HSB och . Delär ett rättvisekrav värdigt ett demokratiskt samhälle. Jag yrkar bifall tillreservationen i belänkande LUl. MARTINOLSSON (c); I det föregående ärendet diskuterade vi denenskilde medlemmens ställning gentemot sin organisation. Det ärende vi nubehandlar gäller frågan om organisationernas ställning gentemot samhället, ochi detta speciella fall om likartade organisationer skall behandlas lika avsamhället eller om vissa organisationer skall särbehandlas positivt ellernegativt. Jag skall enbart ta upp de principiella synpunkterna ochinte diskutera bostadspolitik. Vi är fyra partier som gemensamt står bakomreservationen. Enligt uppfattning fyller, som jag nämnde iden tidigare debatten, vårt lands omfattande föreningar och organisationersynnerligen viktiga funktioner för den enskilde, för grupper och för hela vårtsamhälle. Del är därför viktigt att slå vakt om organisalionslivetsförutsättningar, sä att or- ganisationernakan fylla dessa viktiga uppgifter. Organisationer kan t.ex, av samhället gessärskilda uppgifter eller rättigheter för att på bästa sätt kunna fullgöra deuppgifter som både medlemmarna och samhället önskar. Härvid är det förlikabehandlingen av alla medborgare i vårt land viktigt att även föreningar medlikartad verksamhet ges samma förutsättningar av samhället. Så är tyvärr inte fallet beträffande alla de olika regleroch rättigheter som gäller. Vårt ärende nu handlar om den brist pålikabehandling i fastighelsmäklarlagen som socialdemokraterna även i ärbenhårt slår vakt om i vad gäller HSB och å ena sidan och SBC,Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation, ä andra sidan. Jag vill erinra om att när propositionen med förslag tillfaslighelsmäklarlag behandlades av lagutskottet , framställde Riksbyggenoch HSB ett yrkande på att deras handhavande av upplåtelser av bostadsrätterskulle utgöra undantag frän faslighelsmäklarlagens krav pä alt förmedling avfastigheter och bostadsrätter m.m. skulle göras av registrerade fastighetsmäklare.Undanlaget infördes i lagen, eftersom HSB:s och verksamhet i dessaavseenden endast avsäg upplåtelse och inte förmedling av överlåtelser avbostadsrätter. Något motsvarande undanlag från lagens tillämpning gjordes dåinte för SBC. Efter hand har SBC byggt ut sin verksamhet, så att SBC nu - ilikhet med HSB och - driver lokal verksamhet som innefattarupplåtelse av bostadsrätter. Sedan vi kunnat konstalera detta har vi från de treicke-socialistiska partierna i skilda motioner begärt att lagen skall ändras,så alt SBC blir en enligt fastighetsmäklarlagen jämställd organisation med HSBoch , avvisades detta krav. trots all uttalade sigför en översyn av fastighetsmäklarlagen i övrigt. Socialdemokraterna avvisadedå vårt krav på att den begärda översynen även skulle innefatta den av ossbegärda strävan efter jämställdhet mellan SBC och de båda s,k,folkrörelsekooperativa organisationerna. Vi har i är återkommit med våra motionskrav. Med de nya ochaktuella uppgifter som föreligger om den utbyggnad av SBC;s verksamhet somskett är det ännu svårare att förslå varför socialdemokrater och vpk;areframhärdar i sitt motstånd mot att låta SBC i vad gäller fastighetsmäklarlagenbli en med HSB och likabehandlad organisation.