prot · GD094 · 1989-12-31 00:00:00 — Utfyllnadenav gällande lagstiftning förekommer i riklig omfattning även från myndighetersom tar sig rätten att utforma etiska krav. Sådana rättigheter har formellttilldelats . Användandet av ytterligare regelverk, som alltsåicke vilar på delegation av statsmakt, förekommer emellertid även eljest ochkommer särskilt väl tillsynes i bankinspektionens s.k. etiska regler. Genomatt lagstiftningen ständigt utfylles av underordnade myndigheters regelverk ochpåstådda rättigheter förringas den lagstiftande maktens ställning i detdemokratiska svenska samhället. Detta är en direkt fara för rättssäkerheteneftersom respekten för lag förringas. Vad avser justitieministern att göra för att stärkaden enskildes rättssäkerhet i vårt land? Vadavser justitieministern att göra för att bevara respekten för lagstiftningsmakten? Vadavser justitieministern att göra för att strama upp lagtolkningen i domstolarså att den enskilde garanteras förutsebarhet och tillämpning avlegalitetsprincipen? Vadavser justitieministern att göra för att stärka och utveckla den svenskekonsumentens rättskänsla och förmåga till självständig kritik? Prot.1989/90:4 1989/90:16 av ()till socialministern om genetisk integritet; ----------------- _ Ar 1984 presenterades utredningenGenetisk integritet (SOU 1984:88). Avsiktenvar att utredningen skulle leda till en lag som reglerar bl.a. användandet avgenteknik på människa. I utredningen föreslog man också etiska normer förgentekniken och en utredning av frågan om patent på levande organismer. Utvecklingen inom bioteknikområdet går oerhört fort. Detgäller utvecklingen av nya tillämpningar på växter och växtförädling. Men detgäller också nya tillämpningar av genteknik på människan. Utvecklingen på områdetger oss många möjligheter att kunna lösa en del av medicinens svårare problem.Men det finns också svårigheter med denna utveckling. Kraven på etiskaställningstaganden är många och svåra. Samhället måste sätta upp ramar för hurverksamheten skall bedrivas. Inom projektet () håller mannu på att kartlägga det mänskliga genomet. Projektets förespråkare har pekat påde stora vinsterna i form av ökad kunskap samt de enorma potentiella vinsternai form av förbättrad hälso- och sjukvård. Projektet ställer upp en rad etiskaproblem. Frågan är om någon annan än individen själv skall få kunskap omgenomet. saknar lagstiftning på bioteknikområdet.Regeringen har vid ett flertal tillfällen skjutit upp frågan om lagstiftning.Senast lovade socialminister att regeringen skulleavlämna en proposition med anledning av utredningen om genetiskintegritet . Det skulle ge möjlighet att stifta lagar påområdet. Regeringen har ännu inte aviserat någon proposition. Det finns en uppenbar risk att utvecklingen springer ifrånoss. är snart unikt i negativ bemärkelse. Vi är det enda laglösa landetpå bioteknikområdet. Medanledning av detta frågar jag socialministern; Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att skydda individens integritet vid kartläggningen av det mänskligagenomet? Avser regeringen att lägga fram en proposition medanledning av utredningen om genetisk integritet? 12 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:31 av () till socialministernom metoderna för fastställande av kvicksilverförgiftning; Forskare har visat att de metoder och gränsvärden,helblods- och urinmät ningar, som används för att fastställa om en patient är kvicksilverförgiftad 30 inte är relevanta annat än vidindustriell kvicksilverexponering - inte vid kontinuerlig exponering avoorganiskt kvicksilver från t.ex. tandamalgam. 1989/90:4 Ändå finns isocialstyrelsens allmänna råd om kvicksilverförgiftning från 5 oktober 1989amalgam två centrala formuleringar om dessa metoder. Anser socialministern att de av socialstyrelsenrekommenderade mätmetoderna är relevanta för att ställa diagnosenkvicksilverförgiftning från amalgam? Om inte, vilka åtgärder skall då vidtasför att få en säkrare diagnos? 1989/90:32av () fill finansministern om innebörden av god banksed; Enligt ett uttalande i pressen anförfinansministern, under åberopande av god banksed, att banker skall hålla sig pårespektfullt avstånd från den grå zonen. Med anledning härav vill jag fråga: Är finansministern beredd att precisera gränsernaför den s.k. grå zonen och även låta publicera en handbok som upplyser om hurdet inramade området bör tolkas? 1989/90:33av () till utbildningsministern om finansieringen avutrustning fill den nya grundskollärarutbildningen: I och med att den nya grundskollärarutbildningeninförts så skall de små högskolorna utbilda lärare också för årskurs 7.Tidigare erbjöd de lärarutbildning endast t.o.m. årskurs 6. Detta innebär attde måste skaffa ny utrustning för den högre utbildningen. Framför allt gällerdetta för de naturorienterade ämnena, dvs. laboratorieutrustning för fysik,kemi och biologi. För detta finns inga medel i budgeten. Huravser utbildningsministern lösa finansieringen av denna utrustning? 1989/90:34av () till utbildningsministern om antagningskraven tilllärarutbildning; I höstens antagning fill lärarutbildning har manvid högskolan i /tagit in 119 studerande. Av dessa är endast 19behöriga. Föratt höja kvaliteten på lärare har beslutat höjaantagningskraven. Med undanröjande av beslut har någon vidrektorsämbetet i /beslutat ta in de obehöriga eleverna. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta föratt komma till rätta med den uppkomna situationen? 1989/90:35av () till miljö- och energiministern om samordning avmyndigheternas arbete för miljöförbättringar: har repareratmotorvägsbron över /E4 i . har endast en fil varit öppen från söderut. Varje eftermiddag bildas kilometerlånga köer med bilar som spyr ut kol dioxid. Detta kan förhindras om man inför s.k. reversibla körfält. vägrar dock göra detta och orsakar därmed onödig miljöförstöring i en hårt 31 Prot.1989/90:4 miljöbelastad region. Därmed kanverket med rätta utnämnas till årets mil- Vilka åtgärder avser miljöministernvidta för att förhindra att vissa myndigheter motarbetar andras arbete förmiljöförbättringar? 1989/90:36 av () till jordbruksministern omkontroll av gentekniken på djur och växter: I regeringsförklaringen sadestatsminister bl.a.; "Djurskyddet förbättras ochgentekniken kontrolleras för både djur och växter." är ett istort sett laglöst land på bioteknikområdet. Det gäller bl.a. frågan omutsläppandet av gentekniskt förändrade organismer i naturen. har i sinlagstiftning ett förbud mot frisläppande, medan saknar lagstiftning. Jag villmot denna bakgrund fråga jordbruksministern: På vilket sätt avser regeringen attkontrollera gentekniken på djur och växter? 1989/90:37 av () tillkommunikationsministern om flygtrafikledningen: beslötluftfartsverkets styrelse preliminärt att omstrukturera flygtrafikledningen ilandet. Förslaget innebär att de tre flygledningscentraler som finns i dagskall bli två. Man avser att avveckla på och utvidga på . Dettamedför att minst 150 flygledare och assistenter som arbetar på Sturupskall omlokaliseras till för att arbeta där. finns brist på flygledare i landet. Bristenavhjälps med övertid och extraarbete av dem som finns. Förslaget är knappastägnat att avhjälpa personalbristen. Jag menar att den i stället kan förvärrasom de som arbetar i skall flyttas till , med denöverhettning som där är, vad beträffar både arbetskraft och bostadsmarknad. Vad avser kommunikationsministern att göra med anledningav detta? 1989/90:38 av tredje vice talman () tillarbetsmarknadsministern om ändrade regler för arbetsrättsliga skadestånd: I hände det sig att ett avkommunen anställt manligt vårdbiträde bestal de åldringar hanvar satt att vårda. När detta blev känt avskedades han från sitt arbete. Genomingripande från fackföreningen tillerkändes vårdbiträdet ett skadestånd på . Utslaget i arbetsdomstolen grundades på att kommunen begått ett formfelvid avskedandet. Med anledning av detta och liknande fall vill jag frågaarbetsmarknadsmi- 32 nistern: Anserarbetsmarknadsministern att de lagregler som gäller på det arbets- Prot.1989/90:4 rättsliga området är tillfredsställande när de möjliggör att den sombegått allvarliga brott på arbetsplatsen vid avskedandetillerkänns stora skade-stånd? 1989/90:39av () till kommunikationsministern om SJ;s godsterminal iHaparanda; I finns en omlastningsterminal förjärnvägsgods från och . Det finns ett stort behov av attförbättra och modernisera hanteringen vid terminalen. Detta skulle kunna skegenom att delar av terminalen byggs in, så att godset inte skadas . Den nuvarande hanteringen vid terminalen är dessutom olämplig urarbetsmiljösynpunkt. Mot denna bakgrund villjag fråga kommunikationsministern: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att fåtill stånd en modernisering av hanteringen vid SJ:s godsterminal i ? 1989/90:40Tom () till miljö- och energiministern om industrins eltillförsel; Enligt uppgift i harAvesta AB beslutat att avsluta utredningen om ett nytt stålverk som ersättningför de båda stålverken i och . Anledningentill beslutet är osäkerheten om den framtida energifillförseln och hotet omkraftigt ökade energipriser. Enutebliven investering kommer att innebära att nuvarande verksamhetavvecklas, dvs. exakt det framtidsperspekfiv som fyra varit oroligaför. Avser statsrådet att på något sätt garantera denelkrävande industrins eltillförsel och en konkurrenskraftig prisnivå på denlevererade elströmmen så att framför allt vår basindustri får möjligheter attverka även ? 1989/90:41av (vpk) till försvarsministern om opartisk granskning av ; Mot bakgrund av den senaste tidens avslöjanden omhanteringen av (hemligstämpling av kritik, forcering av beslut,m.m.) vill jag ställa följande fråga: Är försvarsministern beredd att tillsätta enopartisk kommission för granskning av hela handläggning? 1989/90:42av (vpk) till miljö- och energiministern omkärnkraftsavvecklingen; Mot bakgrund av den senaste tidens massmedialadebatt om kärnkraftsav vecklingens möjlighet, rimlighet och önskvärdhet, vill jag ställa följande fråga: 33 1989/90:4 Kanmiljö- och energiministern garantera att beslutet om en kärnkraftsav- vecklingsenast står fast? 1989/90:43av (vpk) till socialministern om personalproblemen inom vård-och omsorgssektorn: Krisen inom vård och omsorg är ett faktum. Bl.a.säger man i en majoritet av landets kommuner att man inte kan klara av enutbyggnad av barnomsorgen till full behovstäckning . Mångabarnstugeavdelningar är också stängda på grund av personalbrist. Sjukvårdensköer växer och personalen flyr. Rekryteringsproblem och dålig ekonomi gör attäldreomsorgen skärs ner i flera kommuner. I socialdistrikt 4 i hart.o.m. personalen, med stöd av pensionärer och handikappade, gått ut i en vildstrejk därför att omvårdnaden blivit undermålig. Socialtjänstlagens intentionerkan inte upprätthållas. Motbakgrund av den alarmerande situationen vill jag ställa följande fråga tillsocialministern: Är socialministern beredd att kalla tillöverläggningar med samtliga par-fier och med arbetsmarknadens parter för attdiskutera möjliga lösningar på krisen? 1989/90:44av (vpk) till bostadsministern om källsortering av sopor: - beslöt ge regeringen till känna att ny- och ombyggnadsregler skallutfärdas som underlättar källsortering av sopor i bostadshusen. Förslagetväcktes i en vpk-mofion under allmänna mofionstiden . Ute ikommunerna finns ett stort intresse, och en försöksverksamhet har kommit i gångpå flera håll. Åtminstone en kommun - har fattat beslut omkällsortering i hela kommunen. De boende är i stor utsträckning motiverade ochintresserade även om det innebär ett merarbete. Byggnadsnämnderna vill hävdakrav på utrymme för källsortering, men får inte eftersom föreskrifter saknas.Boverket kan inte göra något utan regeringsdirektiv. Anser bostadsministern att regeringen på ettgodtagbart sätt verkställt riksdagsbeslutet? 1989/90:45av () till finansministern om konsekvenserna för industrin avhöjda elpriser: Kärnkraftsavvecklingen kommer oundvikligen att ledatill kraftigt stigande elpriser. Detta gäller i synnerhet om kärnkraften intealls - som finansministern antytt - skall ersättas. Konsekvenserna för svenskbasindustri kommer att bli dramatiska redan vid en fördubbling av elpriset,något som också framgår av statens energiverks studie. kan vikonstatera att företag inom den elintensiva industrin väljer att förlägga sinainvesteringar utomlands. 34 Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministernom han är beredd att i lämna enredogörelse för de långsiktiga konsekvenserna för den Prot. 1989/90:4 svenskahandelsbalansen när betydande delar av svensk basindustri slås ut 5 oktober1989 eller tvingas flytta utomlands. 13§ Kammaren åtskildes . 1 § till .............................................................. 1 2 § Val av ordförande förriksdagens revisorer................................... 2 3§ Information frånregeringen om stöd till Cambodja, , () () ()() () () MarianneSamuelsson (mp) () (fp) 4 §Information från regeringen om EFTA-EG-samarbetet 12 () Per () () (fp)Talmannen () () () 5 §Information från regeringen om arkivfrågor......... 22 Utbildningsminister () () () () () 6§ Hänvisning av ärende till utskott............................................... 25 7§ Anmälan om kompletteringsvaltill revisorer................... 25 8§ Meddelande om val................................................................. 25 1989/90:14 av () om ingrepp iskyddade älv sträckor ............................................................................... 27 1989/90:15av () om förstärkning av den enskil- 36 des rättssäkerhet..................................... 28 1989/90:16 av UllaTilländer (c) om genetisk integritet 29 Prot. 12 § Meddelande om frågor 1989/90:31 av MarianneAndersson (c) om metoderna för fast- ställande avkvicksilverförgiftning.......................... 30 1989/90:32 av HugoHegeland (m) om innebörden av god 1989/90:33 av () omfinansieringen av ut rustning till den nya grundskollärarutbildningen...... 31 1989/90:34 av () omantagningskraven till lärarutbildning................................................. 31 1989/90:35 av () om samordning avmyndig heternas arbete för miljöförbättringar.................. 31 1989/90:36 av KarinStarrin (c) om kontroll av gentekniken på djur och växter.................................................. 32 1989/90:37 av MargittaEdgren (fp) om flygtrafikledningen. 1989/90:38 av tredje vicetalman () om ändrade regler för arbetsrättsligaskadestånd...................... 32 1989/90:39 av Sten-OveSundström (s) om SJ:s godsterminal i 1989/90:40 av Tom () om industrins eltillförsel.... 33 1989/90:41 av (vpk) om opartisk granskning av 1989/90:42 av (vpk) omkärnkraftsavveck lingen ........................................................... 33 1989/90:43 av GudrunSchyman (vpk) om personalproblemen inom vård- ochomsorgssektorn............................. 34 1989/90:44 av (vpk) om källsortering av sopor 34 1989/90:45 av GunnarHökmark (m) om konsekvenserna för industrin av höjdaelpriser.................................... 34