prot · GD0967 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag tror att ett sådant resonemang inte gagnar trafiksäkerheten utan atldet i stället är farligt att resonera på det sättet. Som framgått av debatten innebär regeringens förslag ensänkning av promillegränsen från 0,5 till 0,3, och med de ändringar som gjortsunder utskottsbehandlingen är gränsen nere vid 0,2 %c. Både motionärerna ochtrafikutskottet har tagit in det s.k. analysfelel i de 0,2%o. Jag vill sägaatl vi nu får acceptera justitieutskottets motivering. 1 en lagtext måste angesexakta siffror icke inkl. analysfel, därför all sådana inte alllid kan varalikadana. Trafikolyckornas antal är skrämmande. Än värre är atl såmånga trafikolyckor beror på alkoholförläring i samband med bilkörning. Meddet beslut nu fattar poängterar vi ganska kraftigt, tycker jag, atlalkohol och trafik inte hör ihop. Jag hoppas att det är något som går in hosalla bilförare, såväl unga som gamla. Det har spridit sig en inslällning blandsomliga av våra yngre medborgare att litet grand öl och litet vin och kanskelitet till kan vi ta när vi kör bil, därför att det är tillåtet upp till dengräns som tidigare rått, 0,5 %o. Den attityden hoppas jag att vi skall kunnaändra i och med detta. Vi har också sagt att vi nu skulle sträva efler en s.k.nollgräns. Jag vet att den frågan har varit kontroversiell, och del kanskeberor på alt del har rått vissa missuppfattningar. Med en nollgräns menar vi engräns som är så lågt satt att del i praktiken inte ges utrymme för någranämnvärda mängder av alkohol. Vi vet exempelvis att den som konsumerarstarksprit löper väldigt stor risk att komma över gränsen för vad som blirtillåtet och därmed löp-rer stor risk att dömas för sin alkoholförläring isamband med trafik. Jag antar vidare att analysfelen i mätningarna med de nyaoch förfinade metoder som finns kommer atl minskas. Den felmarginal som kommeratt utvecklas enligt domstolarnas praxis behöver ju inte vara evig. Jag utgårifrån atl praxis i det här fiillet, i takt rned förfinade metoder, kansuccessivt förändras. Slutligen vill jag säga att trafikutskottet har tagitmycket allvarligt på den här frågan. Vi har fått propåer och synpunkter frånmånga som företräder bilisterna, och de synpunkterna har entydigt, kan jagsäga, gått i den riktningen att man vill minska - och kraftigt minska -toleransen med alkoholförtäring i trafiken. De synpunkter som framförs av trafiksäkerhetsverket, enstatlig myndighet, sammanfaller med det som vi nu föreslår Statens väg- ochtrafikinstitut, ett forskningsinstitut, har konstaterat att bl.a.reaktionsförmågan kraftigt försämras i samband med alkoholförläring, ävenalkoholförläring i små 3 protokoll 1989/90:67 har framfört sammasynpunkter, likaså motororganisationerna. Motororganisationerna har en sammanslutning som kallas förSveriges bilriksdag. uttalade den sig för principiellnollgräns. Motororganisationerna accepterar nu en gräns vid 0,2 %o och kallardet för en principiell nollgräns. Jag har mött synpunkten att en minskning med så litet somen tiondels promille är väl ändå en strid om påvens skägg. Jag vill säga attdel är det bestämt inte. Skillnaden mellan 0,5 och 0,3 är mycket stor i del härsammanhanget, även skillnaden mellan 0,3 och 0,2 är mycket stor i detta sammanhang.Man kan också räkna i enheter - från 3 till 2 -, och enligt gängse matematiskaberäkningar är den sänkning som föreslås av trafikutskottet en sänkning med33 1/. Jag tycker alt det kan vi också använda som ett argument när visäger; Ingen sprit i samband med bilkörning! AnL 32 () replik; Jag finner det synnerligen angeläget attbemöta den beskyllning som riktade mot mig, när han påstod attjag hade sagt atl man skulle köra bättre och säkrare om man hade alkohol iblodet. Det har jag aldrig sagt, och det finns skriftligt på detta hosstenograferna. Jag sade atl förare med måttligt alkoholintag - och dåtänker jag på 0,3 %o- medvetna om detta kan tänkas köra med särskildförsiktighet, vilket inte innebär alt jag tror alt de är bättre förare. lånar sig sedan i sitt anförande tillpromillekineseri. Det är ingen större skillnad mellan 0,2 och 0,3, säger han.Ja, det får framtiden utvisa. Det är kanske lusentals körkortsindragningar somär skillnaden, och de tusentals körkorlsindragningarna har vi all anledning attvara observanta på. 33 () replik: Huvudpunkten i mitt resonemang är att alkoholoch trafik inte hör ihop. säger atl viss alkoholkonsumtion kanaccepteras därför alt det inte är säkert att vederbörande kör sämre av denanledningen. Men del kan ju länkas att den som konsumerat ell visst mått avalkohol har räknat fel och faktiskt kör sämre. Och det är ju inte bara den alkoholpåverkade föraren självsom kan råka ut för olyckor, ulan det kan också tredje man. Den pensionär somgår på gatan eller del barn som springer över vägen kan också råka illa ut pågrund av bilförarens sämre reaktionsförmåga. Om nu tusentals personer kanförlora körkortet eller på något sätt bli straffade till följd av att vi sänkerpromillegränsen så här kraftigt, del ojar sig för Jag får välsäga alt andemeningen med åtgärder är ju att man inte skall förtära alkohol isamband med trafik, och gör man inte det råkar man inte ut för del obehag somRolf Clarkson är rädd för AnL 34ROLF CLARKSON (m) replik; Jag konstaterar att heltlämnar rättssäker-hetsaspeklen åt sidan. Del är myckel populistiska resonemanghan för, och det harhan gjort hela liden i utskottet när det gällt frågan om trafiknykterhetsbrotten. 35 Förste vice talman (); Jag har under allmänna motionstiden skriviten motion som rör det som jag föredrar alt kalla rattonykterhet, dvs. mycketlåga promillehalter, som efter kammarens nu stundande beslut ändå skulle blistraffbart och medföra körkortsindragning. Jag nämner i motionen att det är utomordentligt viktigtatt komma lill rätta med det verkliga rattfylleriet. Men det kräver tätatrafikkontroller. Täta trafikkontroller är en oundgänglig förutsättning. Det kan inte vara rimligt att åtgärderna främst riktas motmänniskor som trots ett visst alkoholintag ändå förmår föra sitt fordon på etthelt betryggande sätt. Personer med en alkoholhalt på 0,2%o eller några tiondelspromille däröver skulle inte bara dömas till minst böter utan dessutom riskeraatt få sitt körkort indraget, med de allvarliga sociala konsekvenser detta kanmedföra, även om förmågan att föra fordonet över huvud tagel inte har ifrågasatts. Rapporteflergift eller åtalsunderlåtelse är, vad jagförslår, normall inte heller möjliga i dessa fall. Ett beslut om en straffbaralkoholhalt redan på 0,2%o riskerar därför atl medföra sådan påfrestning påpolis, åklagare och domstolar all de nödvändiga trafikkontrollerna kan behövastarkt begränsas i stället för att utökas, och det skulle vara utomordentligtallvarligt. Jag har därför yrkat att körkort inte skall återkallas vidså låga alkoholhalter att förmågan atl föra fordonet på ett betryggande sättinte påverkas. Min motion behandlas nu i justitieutskoltel - jag tror attjustitieministern nämnde den som hastigast i sitt anförande - och den finnssåledes inte med i det betänkande som kammaren nu har att ta ställning lill.Detta gör alt jag avvaktar utskottets behandling och nöjer mig med att nu pekapå detta viktiga problem. I övrigtber jag att få yrka bifall till reservation 2 av . Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (nedre straffbarhetsgränsen för rattfylleri) Först biträddes reservation 2 av med 49röster mot 47 för det av under överläggningen framställdayrkandet. 235 ledamöter avstod från atl rösta. Härefter biträddes reservation 1 av . med 81 röster mot 51 för reservation 2 av . 199 ledamöteravstod från att rösta. (() anmälde atl hon avsett att avståfrån all rösta men markerats ha varit frånvarande. () anmälde att han avsett att rösta ja menmarkerats ha avstått från atl rösta.) Slutligen bifölls utskottets hemställan med 173 röster mot82 för reservation 1 av m.fl. 77 ledamöter avstod från attrösta. (() anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha varit frånvarande.) Mom. 2 (rattfylleribestämmelsens konstruktion) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 39 förreservation 3 av och i motsvarande del. 40 ledamöteravstod från alt rösta. (() anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.) Mom. 5 (gränsen för grovt rattfylleri) Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 122 förreservation 7 av m.fl. 5 ledamöter avstod från all rösta. Mom. 6 (straffmaximum för grovt rattfylleri) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 62 förreservation 8 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 7 (påföljdsvalet vid grovt rattfylleri) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avGöthe m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (varning i stället för återkallelse av körkort) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avIngrid - bifölls med acklamation. Mom. 15 (förenklad personundersökning) Utskottets hemställan bifölls med 312 röster mot 19 förreservation 13 av . Mom. 16 (m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 62 förreservation 14 av m.fl. Mom. 7 7 (automatisk förarkontroll) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 15 avIngbritt Irhammar och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (informationskampanj) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. 20(andra berusningsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avIngbritt Irhammar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (förbud moteftersupning) Utskottetshemställan bifölls med 288 röster mot 42 för reservation 18 av IngbrittIrhammar och . 1 ledamot avstod från att rösta. 1989/90:67 14februari 1990 5§ Meddelande om samlad votering Tredje vice talmannen meddelade altjustitieutskottets betänkande JuU16 och jordbruksutskottets betänkande JoUllskulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt. Föredrogsjusfitieulskottets belänkande 1989/90:JuU16 Vissa brott m.m. AnL 36 (): Det nu aktuella betänkandet från justitieutskottet är ettsamlingsbetänkande med motioner från föregående års . I betänkandetåterfinns ett antal moderata reservationer, och jag skall i mitt anförandestanna inför några av dem. En av rättsstatens främsta uppgifter är att värna de enskildamedborgarna mot brott. Men det gäller inte enbart de enskilda människorna,utan också det allmännas egendom och den verksamhet som medborgarna kollektivtgenom sina skatter bedriver. Sverigehar en av västvärldens största offentliga sektorer Vi försörjer dennagemensamma sektor genom en av västvärldens högsta skatter, men likväl ökarotryggheten och brottsligheten. Enskilda människor- inte minst svaga gruppersåsom äldre, handikappade, barn och kvinnor - känner sådan otrygghet att mångainte vågar sig ut under vissa lider . Samhället har blivit hotande. Statenär stark i . Staten är också stor i vårt land, men fråga är om inte denstora staten på vissa avgörande områden blivit den svaga staten, i synnerhetdär den skall stå stark. Sanningenär den, herr talman, atl stora områden som borde betjänas av polis nu haröverlämnats lill marknaden. Den som har råd med t.ex. dyra och avanceradevillalarm kan räkna med alt klara sig, medan den som inte har denna möjlighetkan riskera alt få sitt hem skövlat. I socialdemokratins har t.o.m.tryggheten kommit att bli en handelsvara. Ireservation 1 tar vi moderater upp statens fundamentala ansvar för skydd motbrott. Reservationen berör frågan om att stärka och effektivisera polisensresurser, narkotikamissbrukets utbredning, reaktion mot brott som begås inteminst av ungdom och frågan om familjens ställning. Brottsligheten i vårt land har passeratmiljonstrecket anmälda brott. Vad denna brottslighet kostar vet vi inte, menvi anar att den kostar enskilda, stat och kommun många miljardbelopp. Tidningen hade för någon tid sedan ettintressant reportage om en missbrukare som tjänade ihop till sitt missbrukgenom inbrott i bostäder En bedömning, gjord av journalisten och som verkademycket realistisk, var att denne man under sitt brotlsaktiva liv skulle kommaatt kosta ca 20 milj. kr Denna kostnad faller då på såväl enskilda som stat ochkommun. Enligt de senaste mätningarna vet vi atl detfinns ca 14000 intravenösa missbrukare i detta land. Om beräkning ärnågorlunda korrekt skulle detta innebära en kostnad enbart för dessamissbrukare på ca Tala om möjligheter till skattesänkning,om man skulle få bukt med narkotikaproblemet! Om åtgärder mot brott i elt kärvt ekonomiskt läge skallkunna riktas mot rätt område och ges maximal effekt krävs att brottslighetenanalyseras både ekonomiskt och mänskligt. Det krävs alltså en kartläggning avsamhällets och enskildas kostnader för brottsligheten. Majoriteten har avvisatdenna begäran och därför frågar man sig: Varför får inte en sådan karlläggningäga rum? Kan inte en sådan kartläggning ge värdefulla upplysningar om hurbrottsbekämpningen skulle kunna inriktas? Internationaliseringen av brottsligheten ärinte enbart en fråga som gäller narkotikabrotten. Många stulna konstverk ochvärdeföremål från svenska hem och museer har hamnat ute på en internationellhälerimarknad. Narkotikabrottsligheten är dock i första handinternationell lill hela sin struktur och ursprung. Kampen mot narkotikan är enför alla partier gemensam angelägenhet - vi har alla målet elt narkolikafriltsamhälle i våra partiprogram . Denna gemensamma syn och värdegemenskap är styrka för . Men det räcker inte atl vi är ense här i kammaren. Vimåste också medverka till att även andra länder och våra broder- ochsyslerpartier ute i världen omkring oss intar samma ställning. har inte minst i FN varit utomordentligtpådrivande och i flera fall lett utvecklingen ål rätt håll. Men kampen motnarkotikan har enligt moderat mening nu kommit in i ett nytt skede.Molkrafterna mot narkotikahanteringen måste enligt vår mening organiseras ocheffektiviseras i del europeiska perspektivet. I reservation 9 yrkar vi på atl det europeiska samarbeteti narkotikakampen skall organiseras i en gemensam europeisk databas.Narkotikakurirer, deras vägar och beteenden skulle snabbt kartläggas ochnarkotikalranspor-ter genskjutas och avslöjas. Redan nu pågår ett samarbete iEuropa där deltar, men enbart på del tekniska området. har i delta samarbete uppgiften att kartlägganarkotikapartiernas "fingeravtryck" och därmed se hur olikatillverkares narkotikum fördelar sig. Detta samarbete har lett fram till fleratillslag mot laboratorier ute i . måste detta samarbete byggas ut lill alt omfatta ävenperson- och spaningsregister. Det är överraskande och deprimerande att vi stårensamma i Jag skall inte här söka sak utan endast vädja till riksda- Prot. genspartier, som slutit upp bakom målet ett narkolikafrilt samhälle, att litet mereftertänksamt fundera över vårt förslag, som vi kommer atl återupprepa, så nihar chansen fler gånger Mot bakgrund av det anförda vill jag yrkabifall lill reservationerna 1, 2, 3, 4, 5, 7. 8, 9, 10 och 11. AnL 37 (); De motioner som detta betänkande behandlarväcktes under den allmänna motionstiden . De är inaktuella såtill vida att ungefär samma motioner har väckts under den motionslid som vijust har lämnat bakom oss. Vi får således anledning atl åaterkommatill en ny behandling av dessa ärenden. Vissa av ärendena har vi nyligendebatterat och beslutat om här i kammaren. Det gäller t.ex. frågan om åtalsunderlåtelse,som var aktuell här i kammaren , alltså för bara tvåmånader sedan. Detta gör att jag tänker vara relativt kortfattad . Vi i står tillsammans med moderatasamlingspartiet och bakom fyra reservationer, som jag yrkarbifall lill. Det är reservationerna 3, 5, 7 och 10. Den första av dem gäller ordningsbot för snatteri. Det äruppenbart att något måste göras åt snatteriet, som bara ökar i omfattning.Majoriteten i utskottet är liksom tidigare tveksam till ordningsbot vidsnatteri. Vi är inte det, låt oss åtminstone försöka med det. Alt inte göranågot mot snatteriet-som den nuvarande politiken tycks gå ut på - håller inte. Reservation nr 5 gäller åtalsunderlåtelse. Vi är nu -liksom vi var och kommer all vara i framliden, det kan jag försäkra- för en återgång till de gamla reglerna. Jag hänvisar till den debatt somfördes så sent som Reservation nr 7, som vi i också stödjer, villha en utredning av rättssäkerheten i lagstiftningen mot Eko-brottsligheten. Detråder tveksamhet om de lagarna och om de fyller de rättssäkerhetskrav somman har rätt att ställa. Så får det inte vara. Reglerna måste vara fasta, klaraoch förutsebara. Vår fjärde reservation gäller atl straffskalan för egetbruk av narkotika skall vara densamma som för innehav av narkotika. Någol annatär enligt min mening ologiskt. Jag yrkar således bifall till reservationerna 3, 5, 7 och 10. Med anledning av en motion villutskottet ha en ändring i som gäller sexuellt utnyttjande. Dettaär egentligen det polifiskt mest intressanta i betänkandet, eftersomsocialdemokraterna inte ville det. De fann sig dock i det oundvikliga, somframgår av deras särskilda yttrande. AnL 38ANDERS (): Brottsligheten i alla dess former är ettallvarligt samhällsproblem som fordrar kraftfulla åtgärder på såväl kort somlång sikt. Vi måste pröva olika vägar för att få ner brottsligheten. Tyngdpunkteni denna kamp ligger i enskilda människors engagemang och deltagande, menstatsmakter ochmyndigheter har naturligtvis ett ansvar för alt skapa förutsättningar för ochge elt aktivt stöd till arbetet. Del är nödvändigt att bygga på samverkanmellan organisationer, allmänna organ, föräldrar, grannar, enskilda osv. Grunden för det kriminalpoliliska arbetet bör såledesenligt uppfattning bestå i breda sociala insatser ochattitydpåverkan. Man måste givetvis också vidta åtgärder inom rättsväsendetsram. Det finns i det sammanhanget anledning att varna för den överdrivnatilltro som somliga har till att sådana åtgärder skulle vara de enda effektivamedlen mot ökad brottslighet. Butikslillgrepp utgör ett allvarligt problem. Åtgärderriktade mot snatteri-brotlslighet är enligt uppfattning inte bara enuppgift för det allmänna ulan också för handeln. Ja, sannolikt är det där somtyngdpunkten måste ligga för de samlade insatserna mot snalteribrotten. En radsådana åtgärder måste vidtas, t.ex. ökad användning av olika stöldskyddssystem,information till allmänheten om butikslillgreppens skadliga verkningar osv. Det krävs emellertid ytterligare åtgärder från samhälletssida. En sådan åtgärd är enligt uppfattning all införa elt system medordningsbot vid mindre snalteribrott. Det skulle framför allt utgöra en snabb,men också en för den enskilde, tillfällighetssnattaren förhållandevis skonsam,form av lagföring. Dessutom skulle ett system med ordningsbot vid snatterikunna bidra lill ell bättre resursutnyttjande genom att del skulle minskaåklagarnas och förenkla polisens arbete med dessa tillgreppsbrott. Jag yrkarbifall till reservation nr 3. Jag yrkar även bifall till reservation nr 5, som lar uppfrågan om åtalsunderlåtelse. Det är särskilt för unga människors vidkommandenödvändigt att samhället ger klara normer och tillämpar konsekventahandlingsmönster Ett system som innebär atl lagöverträdelser ofta inte beivraseller beivras inkonsekvent och ryckvis får en destruktiv inverkan på ungdomarsofta ganska outvecklade rättsbegrepp. De nu gällande generösa reglerna föråtalsunderlåtelse kan närmast ge elt intryck av alt samhället inte ser allvarligtpå ungdomarnas brottslighet. vill därför förorda en återgång tilltidigare restriktiva regler för åtalsunderlåtelse m.m. och att det skall ske såsnabbt som möjligt. 1 reservation nr 7 krävs en utredning om rättssäkerhetenvid bekämpning av Eko-brott. En parlamentariskt utsedd utredning bör tillsättasmed uppgift atl skyndsamt göra en översyn av lagstiftningen på området, där mansärskilt skall ta in rältssäkerhelsaspekterna i utredningsarbetet. Jag yrkarbifall till reservation nr 7. har föreslagit en rad åtgärderför att bekämpa narkotikaproblemen i vårt samhälle. Initiativ från bl.a.centerpartiet har t.ex. lett lill alt innehav av narkotika numera ärstraffbart. Erfarenheter har dock visat att toleransmängden för innehav avnarkotika är alldeles för hög. har gränserna för vad som betraktassom ringa innehav av narkotika, t.ex. när det gäller hasch och amfetamin, ipraktiken höjts - de har fördubblats och flerdubblats. greps alltidpersoner med heroin- och kokaininnehav av polisen och fördes tillkriminaljouren för vidare åtgärder. friges i stället droginnehavarnadirekt efler gripandet sedan ett kortare förhör har hållils på platsen och manhar identifierat dem. Små innehavsmängder av dessa preparat behandlas somringa narkotikabrott och leder i ett senareskede endast till böter på - en summa som brottslingen sällan kanbetala. Genom den här toleransförskjutningen har samhälletsreaktion blivit alltför svag. Den avskräckande brottsförebyggande effekten hardärmed kraftigt försämrats. Straffet för ringa narkotikabrott är t.ex. iStockholm ett antal dagsböter i elt strafföreläggande, och gärningsmannen harmycket sällan förmåga alt betala böterna. Möjligheten att omvandla obetaldaböter lill fängelse är i praktiken närmast obefintlig. Lagen är såledesi straffrätts-ligt hänseende inte tillräckligt effektiv. Inom anser vi att det är självklart attkonsumtion av en viss mängd narkotika inte bör bedömas ha elt lägre straffvärdeän innehav av samma mängd narkotika. Straffskalan för eget bruk av narkotikabör således sammanfalla med den för innehav. För det sistnämnda brottetomfattar straffskalan både böter och fängelse också vid brott som är ringa. anser för sin del att straffskalan förinnehavsbrolt är väl avvägd. Del bör leda till att motsvarande straffskala föreget bruk av narkotika justeras på samma sätt, vilket skulle innebära allfängelse skall ingå i straffskalan för eget bruk av narkotika. Jag yrkar avslutningsvis bifall även till reservation nr 10. 39BERITH (vpk): Under slutet av 1970-lalet och början av1980-talet gjordes en rad undersökningar och bedömningar av den ekonomiskabrottsligheten i . En av de mer omfattande undersökningarna gjordes avHansson 1983, Den svarta sektorns storlek och effekter I en sammanvägning avolika studier och de egna resultaten bedömde att de oredovisade skattepliktigainkomsterna och borde ligga i intervallet3,8-5,av BNP. skulle detta betyda atl de oredovisade skattepliktigainkomsterna skulle vara mellan 38 och 55 miljarder Det är naturligtvis intesäkert att samhällets intäkter skulle öka i samma proportion som vid normalainkomsters beskattning om dessa oredovisade inkomster kunde beskattas. Delsskulle en del av denna brottsliga verksamhet helt upphöra, dels sker en vissbeskattning även av dessa pengar om och när de används lill konsumtion. Menallt pekar på att siffran ändå är ganska hög. Det finns ingen anledning atl anta att skattemoralen ärbättre än den var . Det är snarare tvärtom. Denallmänna moralen har snarare försämrats. Det finns en ännu större acceplans isamhället nu vad gäller skallefusk och andra brott som går ut på att lurastaten. Massmedias bevakning av den ekonomiska brottsligheten är heller intelika framträdande nu som den var i början av 1980-lalet. Ekonomisk brottslighet nämns i propositionen som ettprioriterat område, men det tilldelas inte några resurser När det gällerkontrollen av ekonomisk brottslighet och atl avslöja och beivra sådan blirarbetsuppgifterna allt svårare, eftersom de som sysslar med svart och gråverksamhet höjer sin kompetens. Det vi behandlar är en del avvår motion som handlar om ekonomisk brottslighet. Vi vill öka straffsatserna,så att sådana brott inte blir ekonomiskt lönsamma. Höga bötesbelopp skulle varaelt sätt att be- Prot.1989/90:67 gränsa denna brottslighet. Vi föreslårdärför i vår reservation en översyn av 14februari 1990 straffsatserna. Jag yrkarbifall till reservation 6. Vi har i detta belänkande även en annan reservafion,nämligen reservation 12. I den föreslår vpk ett tillägg i lagen om hets motfolkgrupp - 16 kap. 8 § - så att även missaktning på grund av köninkluderas.