prot · GD09132 · 1989-12-31 00:00:00 — Det ärovärdigt en s.k. demokrafi som att behandla människor så. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Prot.1989/90:132 31 § Bankinspektionen och försäkringsinspektionen Föredrogs näringsutskottets betänkande 1989/90:NU13 Bankinspektionen och försäkringsinspektionen (prop. 1989/90:100 delvis). 174KRISTER SKÅNBERG (mp); Jag är övertygad om att många människor blirbekymrade och upprörda när de gäng på gång kan läsa i tidningarna om att bankerhar medverkat i kvalificerad skatteplanering. Vi kommer med all sannolikhetatt få ett nytt skattesystem i , som vi från får säga ialla fall har den klara fördelen att det borde minska möjligheterna tillskatteplanering. Det hindrar inte att vi är mycket bekymrade över det sättpå vilket många banktjänstemän hjälper kunderna att undandra sig skatt. Detblir inte bättre av att det visar sig att bankerna nu behandlar sina kunder såolika. Dels behandlar samma bank olika sorters kunder olika, dels har bankernasinsemellan olika regler kunde man ganska tryggt gå in i en bank, varesig man ville låna eller sätta in pengar, och förlita sig på att man fick enrimlig ränta. visar marknadsundersökningar att skillnaderna är så stora attäven folk med ganska vanliga sparbelopp kan spara mycket stora pengar genom attgå runt och fråga sig fram. Det finns mycket som bankinspektionen kan göra här, och ivår reservation till detta betänkande har vi begärt att bankinspektionen ochmyndigheterna går in och sätter upp klara spelregler för bankerna samt sertill att de efterlevs. Jag tror att vi politiker kan hjälpa bankerna attåterupprätta ett rykte som blir alltmera skamfilat. Jag yrkarbifall till reservationen till detta betänkande, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 32§ Vissa frågor rörande Föredrogs näringsutskottets betänkande 1989/90:NU39 Vissa fiågor rörande statens 1989/90:100delvis och 1989/90:125 delvis). vattenfallsverk (prop. 175KJELL (): Jag vill med anledning av detta betänkandenågot beröra försäljningen av aktierna i . Vi står nu inför en rad viktiga avgöranden när det gällerden framtida energipolitiken här i landet. Regeringens proposition härvidlagkommer först , och då skall den stora debatten föras. Men det pågår ävennu en debatt om vilken väg man skall välja. Fråncenterns sida anser vi att energipolitiken skall inriktas på en effektivareenergianvändning och övergång till förnybar energi. Som ett led i dennaenergipolitik måste man också genom beskattningen skapa förutsättning förförnybara, inhemska energikällor Närdet gäller den föreslagna förändringen av ägarstrukturen i SwedeGas hade vifrån kunnat acceptera denna, om man hade gjort ett klartuttalande om den framtida energipolitikens inriktning. Det har inte gjorts.Därför är det väsentligt att nu skapa en förutsättning för att gå över tillinhemsk, förnybar energi, och det innebär i första hand biobränslen men ocksåvindkraft och solenergi. Självfallet är också en effektivare energianvändningviktig i sammanhanget. Vianser därför att en satsning på förnybar energi och en effektivare energianvändninghar mycket högre prioritet än en satsning på naturgas eller annan gas som ärbaserad på fossila bränslen. Det är fel att ersätta en storskaligkärnkraftproduktion med en storskalig satsning på naturgas. Föratt stimulera övergången till andra energislag vill vi också att lika skatteroch avgifter skall utgå oavsett om bränslena används för värme- eller elproduktion. Ägarförändringeni SwedeGas innebär att alla kraftintressen av någon betydelse blir företräddai bolaget, och dessutom knyts även användarsidan upp genom det kommunägda MNG.Därför måste bolaget ges mycket tydliga spelregler - annars riskerar vi attbli alltför beroende av naturgasen. Fråncentern förespråkar vi en försiktig användning av naturgas i storstadsområdena.För övrigt vill vi övergå till inhemska, förnybara energikällor När detta nuinte klart uttalas kan vi inte heller acceptera den angivna ägarförändringen. Med anledning därav yrkarjag bifall till reservation nrl. 1989/90:132 31 maj1990 176 (); Det är bara en liten del av de aktuella frågeställningar som berörVattenfall som behandlas i det här betänkandet. Av olika skäl har behandlingenav andra och viktigare frågor skjufits upp . Somframgår av betänkandet har , och reserveratsig mot den ordningen. Jag tänker för min del inte uppta kammarens tid med attpolemisera mot det beslutet. Vi lär återkomma i frågan. Iproposition 125 har regeringen föreslagit att bemyndiga regeringenatt medge att säljer aktier i till ,AB Mellansvenska Naturgaskonsortiet och något som i brist på bättre namn kallasför en industrigrupp. Målet är att skall äga av aktierna och detre nya ägarna tillsammans med de återstående fördelade på15-procentsposter Vårprincipiella inställning i är att energisektorn skall stå understark samhällelig kontroll. Det kan och skall ske på flera olika sätt. Det kanvara fråga om direkt statligt ägande eller statligt ägda bolag eller verk menockså om att kommuner äger tillsammans med andra kommuner -helt eller dominerande. Ökatinslag av privat ägande på det här området är problematiskt av många skäl ochpä många sätt. Det innebär en uppenbar risk för att relativt kortsiktigaavkastnings- och utdelningskrav kommer i förgrunden och att energipolitisktmotiverade överväganden får träda tillbaka. Mot den bakgrunden kan vi i acceptera attVattenfall fär sälja aktier till och Mellansvenska Naturgaskonsortiet- där finns ett betryggande samhälleligt inflytande - men vi kan inte accepteraförsäljning till den s.k. industrigruppen. Vi kan inte finna att någonting iregeringens eller utskottsmajoritetens motiveringar talar för försäljning tilldenna grupp. Det verkar vara fråga om en privatisering förprivatiseringens egen skull. Vi tycker också attdet är olämpligt ätten av de s.k. sjusystrarna-de stora världsomspännande oljebolagen - ingår som delägare. När detdessutom, som i det här fallet, är , är det direkt stötande med tanke päatt det namnet förknippas med den förhatliga sydafrikanska apartheidregimen.Det finns alltså starka skäl som talar för att det bandet skall klippas av. Vianser att skall agera för att köpa tillbaka Shellsaktiepost. säger i sin reservation att partiet hadekunnat acceptera den föreslagna försäljningen under förutsättning att viktigakrav i dess energipolitik tillgodoses. Vi är i stort överens med om desaker man tar upp; kraftvärme, förnyelsebar energi, omfattningen av naturgas,beskattning av energiproduktion, m.m. Men jag har litet svårt att se på vilketsätt de sakerna naturligt har samband med den här affären. De påverkar inte hellervår principiella syn på förhållandet samhällskontrollerat-privat ägande. Mankan fråga sig om det här månne är ett litet bete som slänger ut tillsocialdemokraterna inför kommande energiöverläggningar och energibeslut. Jagtror att man kallar det att maska. Man kan givetvis lösa problemet med ägandet på det sättsom föreslår, alltså att staten äger SwedeGas direkt och styrdirekt via departementet. Vi i har tidigare argumenterat fördet. Men jag tycker nog för min del att man kan använda budgetmedelförnuftigare än till att köpa tillbaka SwedeGas. Jag har också svårt att förstå att ständigtupprepar att bara skall ägna sig åt elproduktion och eldistributionsamtidigt som man säger att ett energitjänstsynsätt bör få en allt större platsi energidebatten. Varför kan inte få vara med också på det området? Med detta vill jag yrka bifall till reservation 2. 177 (): Då får vi en liten debatt också så här på sena kvällskvisten! Jag vill inte polemisera med , utan jag villpassa på tillfället att tala om hur vi ser på roll. Vi behöver, som påpekade,energitjänstföretag i . Vi tror att många eldistributörer kan arbeta pådet sättet. Vi har också sett exempel på att har gjort en delsatsningar i stora projekt - Projekt 20001.ex. - för att effektiviseraelanvändningen, vilket är så oerhört viktigt. Men - låt mig säga det, herrtalman - hela kulturen i är ändå mycket produktionsinriktad. Jagtror att det är svårt att i få beröm från högsta ledningen för minskar elanvändningen genom att lära människor att använda el effektivare- det är sä att säga inbyggt att elanvänd- ningen skall öka. Jag troratt det är svårt att inom överskådlig fid rå på den kulturen. Ochdet är bråttom, herr talman. Det är bråttom att vi fär en effektivareenergianvändning i . Därför tror vi att det är bättre att fårrenodla det man där redan är bra på och att andra sysslar med dessa nya ochviktiga saker Det innebär ändå att roll kommer att minska. Idet sammanhanget kan jag passa på att yrka bifall till reservation 4, somhandlar om kommuns energiverk och roll där Ursprungligenbegärde jag ordet i det här ärendet för att prata om naturgas och SwedeGas.Jag var på ett seminarium om kraftvärme, och där räknademan upp en lång rad fördelar med kraftvärme som ett allt viktigare ochlönsammare sätt att generera el som man försörjer områden i närhetenmed värme. Några av de många argument man anförde var minskad sårbarhet ochminskat transportbehov. Det här var så att säga ett decentraliserat sätt attförsörja med el som man täckte värmebehovet. Man sade att manlika gärna kan använda biobränslen som naturgas. Jagkommer därmed in på naturgasen. Vi är i bekymrade över den mycketkraftiga ökning av naturgasanvändningen - eller fossilgasan-vändningen, som vianser att den rätteligen bör kallas- som planeras av SwedeGas. Fossilgasen ärett miljövänligare bränsle än kol och olja - vi vet det. Men användningen avden ökar också koldioxidutsläppen jämfört med om man använder biobränslen - avdet skälet att om man använder biobränslen ingår de så att säga i den naturligacykeln. Koldioxiden tas sedan upp av växterna, och om man bara odlar de trädeller energigrödor som behövs för att kunna använda biobränslen tar man så attsäga också hand om koldioxiden. Det måste vi göra på ett helt annat sätt. Vikan inte fortsätta att ta upp saker ur underjorden och bränna dem och få allthögre koldioxidhalter Många människor oroar sig verkligen över det numera. Eftersomnaturgasen ändå är miljövänligare än kol och olja tycker vi att det är viktigtatt de länder som har en mycket svårare situation än vi har -framför alltländerna i och även - får använda naturgasen, medan vi ökarvår användning av biobränslen. Det är redan en mycket känd teknik, och denförbättras alltmer vartefter Vivill alltså att det blir en så stor satsning som möjligt på biobränslen och tar det mycket försiktigt med naturgasen. För att snabbt bli av medkärnkraften kan det vara rimligt att man använder fossilgas i de områden därman har dragit fram fossilgasledningar Men vi anser inte att man skalllåsa mer kapital genom att bygga ytterligare fossilgasledningar genom . Dessutomär vi mycket mycket rädda för att fossilgasen kommer att konkurrera utbiobränslena, speciellt som SwedeGas - låt mig säga det - användermarknadsföringsmetoder som aldrig någonsin skulle godkännas i . Vi säljergas billigare än den energi ni köper ! - sådant skulle inte tillåtas iandra länder där det råder fri konkurrens. Man konkurrerar inte genom att barabjuda under, oberoende av vad andra bjuder Avde här skälen, herr talman, anser vi att naturgasen så att säga blir bättrekontrollerad och att den kan användas pä ett mera sansat sätt, om staten 1989/90:132 31 maj1990 1989/90:132 31 maj1990 Detär därför vi menar att staten skall förvärva aktierna från Vattenfall.Vattenfall skall inte heller fillåtas bygga upp ett nytt storska-ligt systemefter kärnkraften med hjälp av naturgasen. Jag yrkar därför bifall tillreservation 3 vid det här betänkandet. Anf.178 (): Skall vi klara kärnkraftsavvecklingen fram med en förstabörjan /96, fordras det en energipolitik som stöds av breda majoriteter iden här kammaren. De inledda förhandlingarna pä partiledarnivå får visa om detgår, men jag upplever att de skrivningar som står för ireservation 1 är en invit inför dessa diskussioner Jag noterar det och hälsarnaturligtvis med tillfredsställelse att den ambifionen finns. Jagser också gärna en del av anförande som ett sätt att maska i dethär sammanhanget. Sedan får vi se vad den kommande energipropositionenredovisar i form av ett faktiskt resultat. Vi kan väl räkna med att då få svarpå om det nu bara var svalor eller om det innebar något mera. Skallvi lyckas med den mycket ambitiösa energipolitik som riksdag beslutatom, fordras det deltagande av alla aktörer på området. Därför kan vi inte frånutskottsmajoritetens sida acceptera den begränsning som sker vare sig ivänsterpartiets reservation 2, där industrin inte skall få delta, eller imiljöpartiets reservationer 3 och 4, där inte skall vara med. Vadbeträffar kan vi ändock notera den ganska kraftiga satsning som därgörs i syfte att få en inriktning mot ett energitjänstföretag. Det finns enmycket klar målsättning att åstadkomma en verksamhet som resulterar i minskadelanvändning. Med detta ber jag att få yrka bifall fill näringsutskottets hemställani betänkandet nr 39 och avslag på reservationerna. AnL179 (); talade i sitt anförande om vad som är möjligt. Det ärviktigt att i det sammanhanget tala om olika typer av möjligheter Detär, herr talman, tekniskt och ekonomiskt möjligt att avveckla kärnkraften iSverige. Alla vet väl att i vill vi ha en mycket snabb avveckling.Vi är ense med några andra partier om att avvecklingen i vart fall skallpåbörjas omgående. Jag skall inte hålla på och tvista med de andra omtidsplanen - vi är alltså överens om att man skall börja . Detär tekniskt och ekonomiskt möjligt att också fullfölja den avvecklingen, ivart fall naturligtvis till den tidpunkt som anges numera, . Egentligenskulle det ha varit 2005. Dentredje möjligheten som man kan tala om är den politiska möjligheten. Det finnsett behov av att informera människor om att de två andra möjligheternaföreligger, att avvecklingen är tekniskt och ekonomiskt möjlig, att man intehela tiden målar upp de väldiga svårigheterna. Närman i andra länder vill genomföra en reform, talar man om möjligheten. Här iSverige är vi väldigt dukfiga på att i stället stöna förfärligt över hur svårtoch praktiskt taget omöjligt allting är Särskiltförvånande är det att iaktta industrins uppträdande. Vi haren välutveckladindustri i , och den har inte kommit dithän genom att tala omhur omöjligt allting är, utan den har kommit så här långt genom att den harvarit utvecklingsvänlig och vägat satsa på det nya. Men plötsligt är allting såförfärligt tungt och svårt. Det är synd, herr talman. Jag tror att industrinbehöver ruskas om och behöver få den möjlighet som det innebär att vi satsar påen ny energiteknik i . Föratt det inte skall uppstå några missförstånd vill jag säga att jag tycker attde människor i som arbetar i Projekt gör ett fint jobb. Vi ärbara rädda för att deras verksamhet kan komma att förhindras, om de är väldigtlyckosamma. Vi har inte kunnat avläsa och tror inte att det ligger iVattenfalls övergripande affärsidé att faktiskt minska energianvändningen iSverige, och det är vad som krävs för att våra barn skall få en trygg framtid. Vimåste halvera energianvändningen i den industrialiserade världen inom en25-årsperiod. Det behövs andra krafter än de som sitter i Vattenfallsledning för att förverkliga en sådan sak. 1989/90:132 31 maj1990 180 (): kommer att fatta ett energipolitiskt beslut. Detär klart att det är bra om det kan bli en bred uppslutning kring det. Detvälkomnar väl alla. Men det är ännu för tidigt att säga vad förhandlingarnakommer att leda till och vad propositionen kommer att innehålla, så det får viväl återkomma till. Vadvi vill tala om i reservation 1 är varför vi inte accepterar ägarförändringeni SwedeGas. Vi tycker att det är viktigt att inte komma in i ett för stortnaturgasberoende i stället för kärnkraftsberoende. Därför måste det ges klarasignaler till kraftintressenterna om att det bör ske en omställning tillinhemsk, förnybar energi. Underden livsmedelspolitiska debatt som förts har det talats mycket om biogrödor,och det är viktigt att få in också bioenergin i vårt energisystem. Det är inteminst nyttigt för miljön, men vi måste då ge rätta signalerna och också gebiogrödorna en chans. Det är detta vi vill tala om i reservafionen. Anf.181 (); Jag är överens med när han säger att det krävs en bredenighet för att få ett och hållbart beslut om den framtidaenergipolitiken. Där vilar ansvaret väldigt tungt på SAP, som trots allt utgörden viktigaste och största delen i den majoritet som fattar beslutet, hur denän kommer att vara sammansatt. Idet sammanhanget vill jag säga att det krävs en helhetssyn när man fattarenergibeslut som skall ha lång verkan framöver, där åtminstone alla väsentligafaktorer som bidrar fill koldioxidutsläpp och utsläpp av annan växthusgasbeaktas. Det innebär att man t.ex. måste ta med trafiksektorn i sådanaresonemang. Närdet gäller ägandet av SwedeGas vill jag ändå hålla fast vid att det ärolämpligt med privata inslag av den storlek som har föreslagits i affären ellerstörre. Jag har sett uttryck fördet privata ägandet på . 1989/90:132 31 maj1990 där en företagsledning somi och för sig försöker leva upp fill en rimlig, resurssnål energiproduktionanpassad efter miljöpolitiska mål, pressas av de privata aktieägarnasrepresentanter till att sälja mera, att öka avkastningen, att öka utdelningenpå aktierna. Jag tycker att det är synnerligen olyckligt att man i det härsammanhanget släpper en så stor del som av ägandet till privata händer Överiäggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 1989/90:156 Redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté 34§ Kammaren åtskildes . 1 § Anmälan om kompletteringsval tillkrigsdelegafionen.. 1 2 § Ledighet...................................................................... 1 3 § Förnyad bordläggning................................................. 2 4§ Beslutrörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats den 30 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande SfU24............... 2 Bostadsutskottetsbetänkande BoU20............................ 3 Kulturutskottetsbetänkande KrU29................................ 4 5 §Ajournering................................................................ 4 6§Återupptagna förhandlingar........................................ 4 7 §Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats den 30 maj(forts, från 4 §) ........................................................ 4 Kulturutskottetsbetänkande KrU29 (forts.).................... 4 8 §Meddelande om voteringssignalen 5 9 §Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 5 betänkande UU23 roll iden framtida sjöövervakningen m.m. . . 5 Uppskovmed behandlingen av vissa ärenden................ 5 betänkande FöUll Uppskov med behandlingen av vissa ärenden................ 5 betänkande SfU27 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden................. 5 betänkande SoU31 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden................ 5 betänkande UbU30 Beslut............................................................................... 5 10 § Meddelande om samlad votering............................... 5 11 § Våldsskildringar i rörliga bilderm.m........................... 6 IngridSundberg (m) () () () ÅkeGustavsson (s) () () Förste vice talmannen (välkomsthälsningtill gästande estnisk delegation) Prot.1989/90:132 () 31 maj1990 () GunillaAndré (c) Beslutfattades under 15 § 12 §Statlig garanti för genomförandet av Beslutfattades under 15 § 13 §Summarisk process................................................... 31 BrittaBjelle (fp) GunillaAndré (c) IngerSchörling (mp) BertilMåbrink (v) Beslutfattades under 15 § 14 §Underhållstjänsten i försvarsmakten........................ 50 PaulCiszuk (mp) RolandBrännström (s) Beslutfattades imder 15 § 15 §Beslut........................................................................ 53 Kulturutskottetsbetänkande KrU30............................................................... 53 Kulturutskottetsbetänkande KrU31............................................................... 54 Justitieutskottetsbetänkande JuU31............................................................. 54 Försvarsutskottetsbetänkande FöUlO........................................................... 55 16 § Beslut om samlad votering....................................................................... 55 17 § Ledningsansvaret inom hälso- ochsjukvården........................................ 55 DanielTarschys (fp) PerStenmarck (m) AnitaStenberg (mp) MargittaEdgren (fp) BarbroWesterholm (fp) Tredjevice talmannen (om sammanträdets fortsättning under kvällen) () 162 Beslut fattades under 19 § 18§Barnbidrag, m.m........................................................ 77 Prot. DanielTarschys (fp) UllaTilländer (c) Beslutfattades imder 19 § 19..................................................................................... §Beslut 95 Socialutskottetsbetänkande SoU24................................ 95 Socialutskottetsbetänkande SoU27................................ 96 20 § Beslut om samlad votering........................................ 96 21 § Vissa ändringar iomsorgslagstiftningen m.m............ 97 AnitaStenberg (mp) IngegerdAnderlund (s) Beslutfattades under 23 S 22.................................................................................... §Godkännande av konvention om dopning 102 PerStenmarck (m) AnitaStenberg (mp) GöstaLyngå (mp) Beslutfattades under 23 § 23..................................................................................... §Beslut 105 Socialutskottetsbetänkande SoU25................................ 105 Socialutskottetsbetänkande SoU30................................ 105 24 § Beslut om uppskjuten votering avkvällsärenden.. 105 25 § Allmänna arvsfonden................................................. 106 DanielTarschys (fp) GöranEngström (c) BoHolmberg (s) 26.................................................................................... §Instansordningen enligt lagen om handel med drycker 113 Socialutskottetsbetänkande SoU26 Beslut skulle fattas 27 § Ajournering för middagsuppehåll.............................. 113 28 § Återupptagna förhandlingar...................................... 113 Prot.1989/90:132 29 § Övervakningskameror m.m.................................. 113 31 maj1990 betänkande JuU34 LarsSundin (fp) Lars-ErikLövdén (s) AnitaStenberg (mp) 30 §Mänskliga rättigheter................................................ 118 MariaLeissner (fp) IngbrittIrhammar (c) BengtHurtig (v) RagnhildPohanka (mp) Karl-ErikSvartberg (s) 31 §Bankinspektionen och försäkringsinspektionen........ 154 KristerSkånberg (mp) 32 §Vissa frågor rörande ............ 154 KristerSkånberg (mp) 33 § Bordläggning............................................................. 160 gotab 96923, 1990