prot · GD09103 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:103 altAnna-Greta () anhållit om ledighet under liden -den 13juni av personliga skäl, allLars () anhållit om ledighet - deri 17 majpå grund av sjukdom och attPaul Ciszuk (mp) anhållit om föräldraledighet under liden - den 18maj. Talmannen anmälde att följande ersättare skulletjänstgöra, nämligen () för , ()för och () för . 2§ Justering av protokoll Justeradesprotokollen för den 2, 3, 4, 5 och . 3§ Anmälan om frågor Anmäldes att följandefrågor framställts: 1989/90:528av () till industriministern om ny lagstiftning ochsmåföretagen; Enligt regeringens näringspolitiska proposition ärarbetet med att förenkla det statliga regelsystemet gentemot näringslivet encentral uppgift inom näringspolitiken. Del är enligt minuppfattning nödvändigt att regelsystemet i ökad ut- 1 protokoll 1989/90103 Prot.1989/90:103 sträckning anpassas lill småförelagens förutsätlnirigar.Reformer, lagar och förordningar måste ges en riktningsom bälire stämmer överens med mål- sättningenalt främjade mindre företagen. är samhällets olika regelsystem främstanpassade till de stora företagens förhållanden. har beslutat atl alla lagförslag somkommissionen lämnar skall åtföljas av en värdering av konsekvenserna försmåföretagen. På motsvarande sätt bör alla lagförslag och förordningar i vårtland prövas utifrån den påverkan de kan ha på småföretagen. Medanledning av detta vill jag lill industriministern slälla följande fråga: År industriministern bereddmedverka till all olika förslag från regeringen om lagar och reformer medinriktning på näringslivet skall åtföljas av en värdering av konsekvensernaför småförelagen? 1989/90:529 av (vpk) till statsrådet om förhandlingarna mellan EFTA-EG: Vid riksdagsinformationen den 5april om EFTA-EG-förhandlingarna framkom all EFTA-länderna inringat ett antalproblemområden som kan föranleda undanlag från de EG-regler som är tänkta atlingå i ett . Problemen har i huvudsak alt göra med våra högre krav förskydd av hälsa, miljö och säkerhet. Exempel är områdel bilavgaser,kemikalieområdet, märkriirig av livsmedel och förbud mot farliga ämuen som asbestoch kadmium. Enligt är listan på undantag alltför lång, ochden måsle minskas ner belydligl om det skall bli ett avtal. Medanledning av ovanslående information vill jag slälla följande fråga: Är statsrådet bereddall vidta åtgärder så atl listan med undanlag blir offentlig och föremål fören demokratisk beslutsprocess innan ett eventuellt avtal träffas? 1989/90:530 av (vpk) till miljöministern omVolvos utsläpp av lösningsmedel; Enligt gällande miljöskyddslagsliftningskall den som bedriver miljöfarlig verksamhet tåla begränsningar som skäligenkan fordras för atl avhjälpa olägenheter, dvs. negativ miljöpåverkan.Omfattningen av skyddsåtgärderna skall bedömas utifrån vad som är teknisktmöjligt. Regeringen har , med ändring av koncessionsnämndensbeslut, medgivit generösa gränser för Volvos utsläpp av lösningsmedel. Enligtmin mening medger dessa ramar alltför slora utsläpp. Utsläpp av lösningsmedel från måleri- ochlackeringsverksamheler kan effektivt renas. Det finns känd och prövad teknik. Jag villdärför fråga; Vilka ytterligare åtgärder avserregeringen vidta för att förmå till mer långtgående minskningar av sinautsläpp av lösningsmedel? 1989/90:531av () lill försvarsministern om underhållet av Prot.1989/90:103 flygmotor RM 8: ställde jag enfråga till försvarsministern om det fortsatta underhållet av RM 8-motorn iArboga. Av försvarsministerRoine svar framgick följande; "Försvarels materielverk tecknade femårigaavtal med FFV om underhåll och med Flygmotor om tekniskt produktstöd avflygmotor RM8. Under slutel av avtalsperioden inleddes förhandlingar om nyaavtal med verkan från . Av olika skäl uppstod emellerlid förseningar,varför materielverket har begärt en förlängning av avtalen med företagen tillden . Inriktningen är således att materielverket skall kommafram till ell beslutsunderlag delta kvartal. Jag avvaktar resultatet avverkels förhandlingar och värderingsarbele. Regeringen kommer därefter attbereda ärendet på sedvanligt sätt." Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga följande: Vilken tidsplan och vilken beslutsgånggäller för regeringens handläggning av ärendet? 1989/90:532 av () till statsministernom medel till upprustningen av Blekinge kustbana; har vid olikatillfällen blivit lovat 150 milj. kr, till en upprustning av kustbanan. Några pengar har ännu ej kommit länet lill del och storoklarhet synes råda om varifrån desssa pengar skall tas. Är statsministern beredd altmedverka till atl dessa oklarheter undanröjs, all de löften som regeringen vidflera tillfällen givit blir infriade och atl klara och positiva besked omgåendekommer såväl länet som dess innevånare lill del? 1989/90:533 av () tillsocialministerri om och ansvaret för den centrala tillsynen avhälsoskyddet: Ansvaret för den centrala tillsynenav hälsoskyddet är delat mellan och . Vidbesök ute i landet har framkommit att på grund av resursbristinte längre kan svara upp mot fäL tets behov av kunskaps- och planeringsunderlag. Med anledning av ovanstående vill jag frågasocialministern: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att komma till rätta med detta problem? 1989/90:534 av () till statsrådet om vapenex porten och försvarsindustrins utlandssamarbeie; 3 Prot.1989/90:103 Utrikeshandelsministerri harförutspått en minskad svensk vapenexport och har i uttalanden sagt att försvarsindustrins utlandssamarbeie börregle- ras.Ministern har också uttalat att detta samarbete är ekonomiskt och teknisktnödvändigt, men alt det måste ske inom ramen för de överenskomna riktlinjer vihar för vapenexporten. Detta uttalande står i motsats till de förslag somutredningen om krigsma-terielexporten presenterade . Utredningenföreslår att svenska bestämmelser och riktlinjer skall kuuna förhandlas bort omett utländskt företag anser att det är viktigt att kunna exportera svenskaeller delvis sveriska vaperisystem. Därmed öppnas i priricip hela världen försvenska vapen, om irite direkt från , så via de utländskasamarbetsparlners som svensk krigsindustri har Jag vill frågautrikesharidelsministern om regeringen kommer alt motsätta sig förslaget tillvidareexport vid samarbetsavtal, som utredningen fört fram, och i stället hållafast vid principen att de överenskomna riktlinjerna om vapenexport skall gällaäven vid samarbetsprojekt mellan svensk och utländsk krigsindustri. 1989/90:535 av () till miljöministern om enÖresuudsbros effekter på och dess mariria miljö: Miljömiriistern har uttalat atlderi tekniska lösningen för hur man skall ta sig över eller under Öresuud ärunderordnad frågan hur man skall få ett miljövänligt system för transporterdvs. ökad frakt av gods och personer på tåg. I diskussionen om fasta förbindelser mellan ochDanmark har diskuterats en borrad järnvägstunnel och en bro för väg- ochjärnvägstrafik. Mot den senare har framförts kritik som går ut på att den delsstimulerar en ökning av bil- och lasibilstrafik, dels påverkarvattengenomslrömningen lill . Ett flertal experter har påpekat att en bro kombinerad medsänklunnel allvarligt påverkar tillförseln av syre- och salthaltigt vatten tillÖstersjön. Rubbas den nuvarande syre- och saltbalansen leder detta til altvissa fiskarter slås ut och all ytterligare områden i dör Experternamenar atl den tekniska lösningen i form av en bro, oavsett vad som fraktas påden, med sina måriga bropelare och säriklunnel, innebär ett stort hot mol Östersjönoch den miljön där Har miljöministern skaffat sigfakta som klart visar att den "tekniska lösningen" i form av en broöver inte innebär några som helst hot mot och dess marinamiljö? 1989/90:536 av () till miljöministern omvästra fram-tidii miljö; Den av miljöministern tillsattaMiljödelegation presente rade för en korl tid sedan en del av sina förslag om hur miljösituationen i denna del av landet skall kunna förbättras eller åtminstone inte försämras. 4 Jag vill fråga miljöministern; Har miljöministern dragit några slutsatser av de förslagoch överväganden Prot. 1989/90:103 som Miljödelegation gjort? 1989/90:537 av () till miljöministern omkoldioxidutsläppen: Ämnar regeringen föreläggariksdagen förslag om avsteg från beslut om oförändradekoldioxidutsläpp? 1989/90:538 av () till socialministernom traktamentes m,m. betydelse för placering i sjuklöneklass: Traktamente och del avresekostnadsersältning skall nu beskattas. Det innebär all motsvarandeinkomster också ligger till grund för placering i sjuklöneklass. Huvudarbetsgivarenskall betala sjuklön under den första delen av en sjukperiod. Följande situation kan uppstå; En anställd harfritidsuppdrag som t,ex, landstingsledamot och som idrotlsdomare. Summan av deextra inkomsterna - inkl. reseersättningar och traktamenten - ger högreersättning vid sjukdom än lönen hos huvudarbelsgivaren. Resultatet kan alltsåbli, alt huvudarbetsgivaren måste betala mer till den anställde när han ellerhon är sjuk än när han eller hon arbetar Vilka åtgärder kan finansministernvidla för att förhindra att arvoderade frilidsuppdrag inom t.ex. politik ochfolkrörelser blir så belastande för en s.k. huvudarbetsgivare att det minskarbenägenheten att anställa personer med sådana engagemang? 1989/90:539 av () lill utrikesminislerri omhotel om ekorio-misk blockad mol Lilaueu: åtgärder för alltvinga och övriga baltiska republiker kvar i unionen trappas upp.Visst militärt våld har redan förekommit i , och man har tvingatutländska journalister att lämna landet. Normalt besöksulbyle förhindras. Nuhotar man med ekonomisk blockad. Åtgärderna sker i strid med tidigare gjordautfästelser och är oförenliga med Helsingforsavialel. Vilka diplomatiska åtgärder vidtarSverige med anledning av hittillsvarande ingrepp i ochdet nu aktuella hotet om ekonomisk blockad? 1989/90:540 av () till utrikesministern omsvenska åtgärder om skulle drabbas av en försörjningskris; hotar nu medekonomisk blockad för all den vägen försöka tvinga kvar i unionen. Medhänsyn lill landets stora beroeride av tillförsel från grannrepublikerna kanförsörjningslägel komma all bli allvarligt om della hot verkställs. Vilken beredskap har att bistå medförnödenheter om en sovjetisk blockad skulle skapa en försörjningskris iLitauen? 4 § Svar på fråga 1989/90:479 om förslaget till ändringari sekretesslagen har med anledning av attriksdagen hos regeringen har begärt en översyn av sekretesslagen frågat mig närförslaget lill ändringar i sekretesslagen kommer Som angetl begärde underhösten 1988 en översyn av vissa regler i sekretesslagen. Med anledning avriksdagens begäran har inom utarbetats en promemoria omsekretess inom och mellan myndigheter pä vårdområdet (Ds 1990:11). I promemorian diskuteras bl.a. frågan om rapportering avläkemedelsmissbrukare, men några förslag som särskilt lar sikte på denna frågaläggs inte fram. Detta beror på atl frågan om hur tillsynen över förskrivningenav beroendeframkallande medel närmare skall anordnas genom socialstyrelsensregionala enheter ännu inte är löst. Ett eventuellt behov av ändradesekretessregler får tas upp i anslutning till all den frågan behandlas. Socialstyrelsensregionala enheter kommer atl byggas upp successivt fr.o.m. . Det är rikligt som säger atl jag påhennes fråga svarade atl jag räknade med en propositionunder . Arbetel har emellertid tagit något längre lid änvad jag kunde förutse. En anledning till della är all promemorian även tar uppvissa andra sekretessfrågor inom hälso- och sjukvårdsområdet som det ärangeläget att finna godtagbara lösningar på. Promemorian har sänts ut på remiss.Jag räknar med atl regeringen skall kunna falla beslut om en proposition underhös-len 1990. AnL 2 (); Jag ber att fätacka juslitieministern för svaret. Det är tyvärr ingen ovanlighet alt propositioner skjutsupp, och under liden sitter människor i kläm, i väntan på beslut och förslag.Sekretesslagen lägger hinder i vägen för effektiva åtgärder för hjälp motläkemedelsberoende, och denna fråga är därför aktuellare . var för ell par veckor sedan pä besök påS:l . På sjukhuset underströk man mycket tydhgt behovet avinsatser på detta område. Alltför många patienter går runt till olikaläkare och får recept på lugnande medel, sömnmedel. En åtgärd bland flera för att komma till rätta med dettaär all ge apoteken möjlighet men inte skyldighet alt kontakta enreceptutfärdare för alt göra denne uppmärksam på atl patienten anlitar fleraläkare i samma ärende. För läkare kan del nämligen vara hart när omöjligt all avslöjaatl patienter går runt på detta sätt. Det harskrivits en del om detta, bl. a. i Social-Nytt. delsberoende har däruttalat sin oro över all de, om man nu ändrar på sekre- Prot. 1989/90:103 tesslagen, inte skulle kunna fä dessa läkemedel från flera läkare. Dessaper- söner är rädda för den abstinens som uppträder när de inte får preparaten, ] [ och de är därför emoten förändring av delta slag. Jagförstår att de är rädda, men jag kan inte acceplera atl detta skulle vara ettskäl som talar emot en förändring. Del är viktigt alt få lag på dessa personer,att hjälpa dem och ge dem en adekvat vård, så att de inte fastnar iläke-medelsberoendel. Regeringenpåtar sig ell stort ansvar för enskilda människor när den dröjer med att göradessa förändringar Jag återkommer till denna fråga och hoppas all delhela då är i hamn. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§Svar på fråga 1989/90:517 om omhändertagande av vissabekämpningsmedel inom jordbruket frågat mig vad regeringen avser att göra för all stimulera insamlande ochomhändertagande av bekämpningsmedel frän jordbruket. Ejanvändbara bekämpningsmedel är miljöfarligt avfall enligt statens naturvårdsverksvägledande förteckning (Allmänna råd 1985:7). Den princip som gäller förmiljöfarligt avfall är all del är det enskilda företaget, där avfalletuppstår, som har kostnadsansvar för atl avfallet omhändertas och oskadliggörs.Del finns ingen anledning all ändra på denna princip. Renhållningsfrågorär främst en angelägenhet. Kommunalt monopol gäller i fråga omborlforsling av miljöfarligt avfall. Regeringen har i proposition 1989/90; 100,bil. 16, föreslagit ett flertal åtgärder på avfallsområdet. Bl.a. föreslås atlkommunen ges skyldighet atl svara för en heltäckande avfallsplanering ochinventering. Kommuner som så önskar föreslås också kunna frivilligt utvidgasitt hanteringsansvar till att omfatta annat avfall än hushållsavfall. Jagvill peka på atl del finns ell flertal kommuner som redan påbörjat arbetet medall kartlägga förekomst och mängder av miljöfarligt avfall, bl.a. gamlabekämpningsmedel inom jordbrukei. Jordbruksorganisationerna har Också självainlett arbete avseende jordbrukels avfallsfrågor Jagvill också framhålla all regeringen vidtagit åtgärder för att totalt settminska riskerna med och användningen av bekämpningsmedel inom jordbruket. Detpågående arbetet omfattar bl.a. åtgärder som syftar lill en halvering avanvändningen av bekämpningsmedel inom jordbrukei. Myndigheterna görbedömningen atl detta mäl kommer att nås. Förslag till åtgärder som syftar tillatl ytterligare minska riskerna med bekämpningsmedel har lämnatslill regeringen av lanlbruksslyrelsen m.fl. myndigheter Detta förslag beredsför närvarande inom . AnL 4 ANNIKAÅHNBERG (vpk): Jag ber atl få tacka för svaret på min fråga,ett svar som jag dock inte är helt nöjd med. Frågan gällde vad vi frånsamhällets sida kan göra för alt se lill att bekämpnirigsmedelsrester samlas ini jordbrukei. Miljöministern säger atlhuvudprincipen är att den som smutsar ned också skall betala. Jag delar denuppfattningen, men det går enligt min mening inte alt förneka att samhälletgenom sin förda jordbrukspolitik faktiskt också har ett delansvar i attbekämpningsmedel har kommit till sådan omfattande användning inom jordbruket.Vi har stimulerat den användningen, vi har t.o.m. i rådgivning och informationtill jordbrukarna sagl att detta är bra, att deskall använda denna lyp avmedel. Vi gör det inte längre, men vi har gjort det. Den prispolitik som används inom , som i regel tarhand om avfallet, gör det omöjligt för ett normalt jordbruksförelag alt lämnain sina bekämpningsmedel. Enligt uppgifter som jag har tagit del av kankostnaden uppgå till för ett enskilt jordbruksförelag, och om mankänner lill hur låg lönsamheten är i del svenska jordbrukei så inser manatt bekämpningsmedlen inte blir insamlade med en sådan prispolitik. Det är nu en omsvängning på gång inom jordbrukspolitiken,och det är bra, I del läge då vi håller på att minska användriingen avbekämpningsmedel är det extra angelägel att samhället, t.ex, genom en kampanjmed "extrapriser", ser till atl det blir möjligt att lämna in dessa bekämpningsmedel. Det är också litet märkligt med den definition avmiljöfarligt avfall som vi har Det är inte egenskapen hos avfallet som avgör omdet är miljöfariigt, utan det är deri byråkratiska uppdeluingeri av var det harproducerats. Har det producerats i ett hushåll kan det definitionsmässigl intevara miljöfarligt avfall, även om det är precis lika farligt för miljön. Jaghoppas alt miljöministern delar min uppfattning i den här frågan. Del behövsen förändring av dessa begrepp och definitionerna av dem. Miljöministern berör också del arbete som bedrivs för atthalvera användningen av bekämpningsmedel, och det ser ul som om del skulle bliframgångsrikt. Det är naturligtvis bra. I detta perspektiv kan man parallelltmed insamlingskampanjen också se någon lyp av ekonomisk eftergift när det gälleravgifterna som en viktig del i halveringsprogrammel. Del skulle passa bra in idetta sammanhang. Tyvärr måste man väl också framhålla att halveringen avbekämpningsmedel inte bara beror på en minskning av hälso- ochmiljöeffekterna, utan all man går in för medel som är så myckel starkare all deanvänds i betydligt mindre mängd. Därmed uppnår man en halvering avsubstansmängden, men kanske inte av dess effekter AnL 5 Miljöminister ; Får jag först ta upp den sista punkten.Myndigheterna har försäkrat oss att arbetel inte bara är inriktat på enhalvering av volymen ulan också på effekten. Det är delta resultat som skallnås. Sedan vill jag säga att det är riktigt att kostnaderna närdet gäller särskilt besvärligt avfall av det här slaget - kvicksilverhaltigtbekämpningsmedel - kan uppgå till mellan30 000 och per ton. Jag tror aft det är ytterst Prot. 1989/90:103 ovanligt att enskilda jordbruksförelag har så stora volymerkvicksilverhaltigt avfall liggande i lager I så fall torde del också vara riktigt atl kräva av dem all de betalar för det. Däremot kan jag hålla med om att det är viktigt attinitiativ tas för att hantera detta problem. Sådana initiativ har också tagils.Del kommer att ingå i det kommunala arbetet att inventera vad det finns förtyper av avfall inom kommunen. Åven Lantmännens riksförburid har tagitinitiativ av detta slag. Bl.a. kommer varje förening att under del här åretutarbeta en egen miljöplan. I t.ex. finns exempel på samarbete mellanföreningen och kommunen för att arrangera hopsamling och omhändertagande avmiljöav-fallel på ett bra sätt, så att det fungerar Minförhoppning är att man genom ett ansvarsfullt samarbete ute i län och kommunerskall kunna lösa dessa problem på ett bra sätt. Vi har kontakter med såvälKommunförbundet som lantbrukarnas organisation, och självfallet också , iden här frågan. 6 (vpk): Jag delarmiljöministerns uppfattning att tonvis med bekämpningsmedel knappast kanfinnas på elt enskilt jordbruksförelag. Men enligt uppgifter som jag har fått,och som jag inte har någori ariledriirig att betvivla, har ändå den sammanlagdakostnaden för omhändertagande av miljöfarligt avfall från bekämpningsmedel påett enskilt jordbruksföretag uppgått lill en sammanlagd kostnad på 50 000 krJag tror att var och en inser att detta är en helt orimlig kostnad. Vii vpk lycker all det är bra atl kommuuerria skall få det samlade arisvaret ochatt mari nu även tar itu med den här typen av avfallsproblem. Men det äringenting som händer . har ju ännu inte fattat beslutet.Det kommer att dröja innan detta har kommit till stånd och fungerarbra. Närdet gäller bekämpningsmedelsreslerna är det nödvändigt atl del görs något redannu. Ju längre dessa bekämpningsmedel finns förvarade ute på olikajordbruksföretag utan alt de tas om hand på ett riktigt sätt, desto större ärrisken atl de läcker ut i omgivningen. Delär också viktigt att lantbrukskooperationen gör stora insatser bl.a. i form aven insamlingskampanj. Det är bra och det tycker jag visar att näringen ärberedd atl ta sin del av ansvaret, men jag anser nog ändå att samhället skulleta en större del av ansvaret i denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1989/90:522 om ändring i naturresurslagen har frågat mig om regeringen är beredd atl föreslå enförändring av nalurresurslagen så att skyddas mot vidarevaltenkraftsutbyggnad. Frågan är ställd mot bakgrund av att upp- Prot.1989/90:103 ges ha återtagit en ansökari om att bygga elt nyttvallerikraftverk vid Flise- ryd. ] I torde syfta på ettskydd enligt 3 kap. 6 § nalurresurslagen. var paJragor har tidigare avvisatmotioner med begäran om sådanl skydd. iett pressmeddelande har förklarat sig ha för avsikt alt återkalla sin ansökanbeträffande det s.k. Fliserydsprojeklet kan enligt min menirig inte i sigsjälvt vara elt skäl för att nu införa ett förbud i naturresurslagen mol vattenkraftsutbyggnadi . Bolaget har för övrigt ännu inte återkallat ansökningen. Större delen av har av bedömtsvara av riksintresse för naturvården. Delar av ån och dess stränder hardessutom bedömts vara av riksintresse för friluftslivet resp,kulturminnesvården. Vid prövning av ärenden enligt bl.a. vattenlagen skalldessa bevarandeintressen beaktas i erilighel med grunderna för den fysiskariksplaneringen och motsvarande bestämmelser i naturresrurslagen. Därigenomåtnjuter större delen av ett viktigt skydd mol exploaleringsförelag sompåtagligt kan skada natur- och kulturmiljön. Jag vill också nämna alt regeringen har beslutat atlfrågan om tillåtligheteri av Jungnerholmarnas kraftverk samt av vissainvallriingsföretag skall prövas av regeringen. Regeringen får därigenommöjlighel alt ytterst svara för atl beslut i dessa ärenden beaktar åns storabevarandevärden. Jag är mot denna bakgrund inte benägen alt nu föreslå ettsådanl förbud mol valtenkraftsutbyggnad som syftar på. AnL 8 (): Jag ber all få lacka för svaret. Det ärtyvärr negativt. Miljöministern är inte beredd att skydda de miljövärden somfinns i , och del är förvånande. Jag tycker att del vore lämpligt all la tillfället i aktall skydda från vidare valtenkrafslutbyggnad nu när tydligen ävenvatlenkraftsinlressen-terna, t.ex. , är beredda atl la tillbaka sinansökan om en utbyggnad. Jag vill mot bakgrund av vad miljöministern sade i svaret,att det inte har kommit in någon återkallandeansökari, fråga om del är det sommiljöministern hänger upp sig på, och om miljöministern är beredd atl omprövasin inställning om en sådan ansökan kommer. Jag tycker, att detta attvalten-kraflsirilresserilerria har tänkt om, är elt mycket viktigt skäl tillatl man skulle kunna la elt sådant beslut. Del beiyder att även de kanske harinsett all det lilla tillskott av energi som skulle ge inte står i rimligproportion till de miljövärden som skulle gå lill spillo. Om man verkligen villvärna miljön är delta elt utmärkl lillfälle atl skydda från vidarevaltenkraftsutbyggnad. AnL 9 Miljöminister ; sade atl regeringen inte skulle vara beredd Del är inte sant. Vad jag har sagt är atl vi inte ärberedda alt nu stifta en speciell lag. Dessa intressen kan tillgodoses 10 Jag vill peka på de beslut somregeringen har fattat om Ammerån,Edäng och . Jag vill också peka på beslut som rege- Prot.1989/90:103 ringen har faltal under loppet av om jusl när detgäller ett tidigare fördrag, där vi har ingripit till skydd för och naturvårdsin- [ [ iressenai strid mol tidigare beslut. Vi har också sett lill all jusl Fliserydsprojeklet harförbehållils regeringen för prövning.