prot · GD0963 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag vill konstatera att när vi frånvårt håll har föreslagit detta har vi mötts med misstänkliggörandeav sådan art att det måste innebära stora svårigheter för regeringen attförankra ett sådant förslag, när man har misstänkliggjort oppositionensavsikter så grundligt som man gjort . Det måste vara svårtatt få opinionen med sig på sådana åtgärder som är ofrånkomliga. AnL 49 () replik; Det var inte inånga ord om barnomsorgenIngela hade utrymme för i sitt anförande. Det är illavarslande. Det kanväl ändå inte vara så att barnornsorgsutbyggnaden är ens enmålsättning? Eftersom den nya socialministern är tämligen obelastad pådet socialpolitiska området, vill jag gärna föra henne in litet iproblematiken. Vad det handlar om är att man från statens sida vingklipperkommunerna och landstingen. Enligt de aktuella siffrorna från landstingen ser man attfrån 1982 till 1990 har hänt, att medan antalet personer ökat medöver , har statens indragningar från landstingen rned ackumuleringseffektökat från 1 miljard 1982 till 15,5 miljarder . Detta säger en del omförutsättningarna för landstingen att klara sina åtaganden. Bilden är densamma för konnnunerna. Därtill kominer begränsar kommunernas möjligheter att utnyttja sina resurser. Kommunernakan inte bestämma att använda statsbidragen på det sätt som skulle passabehovet bäst. Till detta kommer att vi nu vet att lönekostnaderna förkommunerna kommer att stiga väsentligt, betydligt mer än man har budgeterat.Man försätts alltså i en svår situation, I det läget kommer regeringens förslagom ett kommunalt skattestopp. Det är naturligtvis bra om man kan hålla en lågkommunalskatt, men detta i förening med övriga åtgärder och den situationkommunerna befinner sig i kan göra att priset blir för högt. Det finns en uppenbar risk att man inte ens kan klaranuvarande åtaganden. Hur det skall gä att klara utökat beting hade jag hoppatsfå socialministerns besked om. Jag lyssnade alltså förgäves efternågon form av besked om det skall ske någon kompensation till kommunerna ellerom man i varje fall är beredd att minska detaljstyrningen när det gällerstatsbidragen. Jag utgår ifrån att ministern är beredd att återkomma i denfrågan. AnL 50GUDRUN (vpk) replik; Jag har ingenting emot att man försöker varalitet rolig i politiken. Tvärtorn tycker jag att det är bra. Jag hade hoppatsatt skulle säga att hon inte höll på utan på tjejernai stället, nämligen alla de tjejer och kvinnor som står i barnomsorgskön ochsom inte kan få barnomsorg. En del tvingas att begära socialhjälp för attklara sig, en mycketdestruktiv och nedbrytande process, som jag antar att har kunskapoch vetskap om. Såsom socialarbetare har jag sett detta på mycket nära håll.Jag kan garantera att det inte är någonting som stärker självförtroendet hosden grupp som verkligen behöver självförtroende för att kunna slå sig in påarbetsmarknaden. Men vi kanske kan få ett tillrättaläggande på denna punkt, Alla föräldrars, ensaitistående och andra, krav påbarnomsorg måste nu uppfyllas. Jag frågar därför-jag ställde samma frågortidigare, men då hade inte kommit; Hur skall den utlovadebarnomsorgsutbyggnaden gå till? Hur skall de 100 000 platser som saknas ipraktiken komma till ? Jag tror inte att man klarar detta. Vi hardärför föreslagit en ny planperiod, och jag vill väldigt gärna ha en kommentartill detta förslag. Detsamma gäller äldreomsorgen. När det gällerhuvudmannaskapsfrägan, som är aktuell, vill jag fråga den ansvarigaministern; Är det möjligt att driva igenom ett sådant förslag , fastän maninte har pengar? Är det möjligt att övervältra dessa kostnader på kommunerna idetta läge. när man också föreslår skattestopp? Hur får man alla de socialaambitionerna att gå ihop rned ett kommunalt skattestopp och dessutom ettlönestopp inom den stora grupp av företrädesvis lågavlönade kvinnor, vilkasarbete regeringen säger är så viktigt och utgör hjärtat i helavälfärdspolitiken, nämligen vård och omsorg? Vi skall värna om den offentligasektorn. Det är den som skall leva och få utvecklas för att vi skall kunnauppfylla våra välfärdsmål. Hur går detta ihop med ett lönestopp. en så stor lågavlönad grupp? Detta är åter ett bevis på att kvinnorna är förlorarna. Vii vpk har förklarat att kvinnorna är 1980-talets förlorare. menar vi att detmåste bli tvärtom under 199()-talet, Men detta bådar verkligen inte gott.Ensamstående föräldrar är i stor utsträckning totalt beroende av en fungerandeoffentlig sektor. Man blir helt enkelt lurad på konfekten. Det verkar som omdetta inte längre skulle vara socialdemokraternas bord, vilket är beklagligt. Om jag skulle kunna tro på att detta är en politik som nisocialdemokrater fortfarande värnar om måste jag fråga; Hur tänker ni förbättrakommunernas ekonomi? På vilket sätt ämnar ni dra in de pengar som behövs föratt uppfylla välfärdsmålen? AnL 51 () replik: Anser socialminister att vi imiljöpartiet har rätt, när vi talar om att barnen behöver mer intresse och tidfrån sina föräldrar och frän samhällets sida? Samhället måste hjälpa till såatt detta går att genomföra. vill ha kortare arbetstid för att viskall hinna ta hand om varandra inom en informell sektor, ett socialt nätverkdär vi alla hjälps ät så gott vi orkar och hinner Det skall visserligen varafrivilligt, men det skall vara självklart att vi har en sådan inställning tillvarandra. Samhället skall även tillåta längre föräldraledighet och ge föräldrarrätt att vara dag-barnvårdare ät eget barn. Vi skall också ha en skolpeng, somföljer barnet så att det blir möjligt att välja mellan olika skolformer, ävenförskoleformer. Också inom barnstugeverksamheten skall det finnas många flervariationer. På densociala sidan i statsbudgeten sparas det på hälso- och sjukvården. trots attdet står i brödtexten att inånga fler barn skulle komma att födas under detkommande året. Det betyder i klartext att barnavårdscentralerna får knappareresurser till flera barn i den förebyggande verksamheten. Det står också räknar med en ökning av antalet yrkesverksamma och attdetta innebär ökade sjukvårdskostnader Det står t,o,in, att de gamla skall öka i antal, särskiltde äldre, som det heter, Alla sunt tänkande människor vet att detta betyderökade sjukvårdskostnader. Ändå var hälso- och sjukvården förutom punktenÖvrigt den enda post i budgeten, där man drog ner kostnaderna. Hur kan man ibudgeten dra ner kostnaderna för hälso- och sjukvården? 52HANS () replik: I sitt anförande sade socialministern attsocialdemokraterna vill ha valfrihet för alla, inte som valfrihetför de privilegierade. Att vill förfiilla till att använda sådanaklyschor, när vi diskuterar så allvarliga saker som hur vi skall kunna stödjade handikappade, tycker jag är mycket illa. Vi moderater vill värna om rättentill fria läkemedel och förbrukningsartiklar, för att ta ett exempel. TyckerIngela att detta är att stödja de privilegierade? Ni vill ta bort dennarätt, vilket stämmer mycket illa rned klyschan. sade också att välfärd är en medborgerligrättighet inte bara för de svagaste grupperna. Där har vi samma uppfattning.Men det får inte innebära att de svaga grupperna stiills åt sidan, vilketregeringen emellertid har gjort . I mitt tidigare anförandedokumenterade jag vilken uppfattning handikapporganisationerna har om detta. För att ta någonting positivt kan jag nämna att regeringennu vill införa en arbetsgivarperiod av samma omfattning som vi moderatertidigare har föreslagit. Det är klart att vi inte sympatiserar medfinansieringen, men den kommer väl att diskuteras . Då sade IngelaThalén att de resurser hos försäkringskassorna som kommer att ställas tillförfogande genom att kassorna får mindre jobb skall anviindas förrehabilitering. Jag vill då skicka med det budskapet att ni, om ni får igenomen skattehöjning för företagen på 9 miljarder, måste använda de pengarna tillverklig rehabilitering. Jag tror att försäkringskassornas tjänstemän kanuträtta en hel del. men de är inga rehabiliteringskunniga personer Rehabilitering är investering. Vi moderater har i vårhandikappmotion föreslagit att nian skall utbilda flera sjukgymnaster ochlogopeder. Jag läser ett kort stycke ur motionen; "Afiisi är ett symptompå hjärnskada och drabbar ca 5 000 människor i , Tillgången pålogopeder är ofta avgörande för hur märniiskor. som drabbas av hjärnskador pågrund av stroke, olyckor eller tumörer och därmed blir afatiker, kan återvändatill arbetslivet." Framför allt måste vi stärka rehabiliteringsklinikerna. 1mer än hälften av våra landsting finns medicinska rehabiliteringskliniker. Iövrigt saknas denna specialitet. Vi anser att i första handrehabiliteringsklinikerna vid regionsjukhusen rnåste utvecklas och ges störreresurser. Men även de större länssjukhusen måste få sådana här kliniker, om viskall kunna klara rehabilite- ringen.Därför vill jag skicka med det budskapet; Använd pengarna även tillrehabiliteringskliniker! AnL 53 () replik: Vi blir naturligtvis rhånga som ställerföljdfrågor till socialministern. Det finns ändå några tema som kommer attupprepas. Vi måste rimligen kunna begära att få svar. I min inledning hade jag såsom bärande tema att de ökandetransfereringarna - om den politiken fortsätter och om det är en medvetenprioritering från regeringens sida-riskerar att tränga ut vissakärnverksamheter som staten är ansvarig för, däribland skolor och sjukvård.Jag fick naturligtvis inget klart besked om huruvida den politiken skallfortsätta men ändå att ministern delar min uppfattning att vi måste se översystemet. 14-dagarsperioden är ett första steg. Men måste det verkligen gå ibotten med olika välfärdstrygghetssystem, innan man anser sig tvingad attförändra det hela? Arbetsskadeförsäkringen är ett försäkringssystem, som vifrån sätter i främsta rummet när det gäller reformer. Inom sjukvården tror vi i att det inte räcker med enbartinterna rationaliseringar och effektiviseringskampanjer, även om det i det avseendet finns mycket att göra. något som jagltror att de flesta inser. Men därutöver fordras att sjukvården får ett tillskott av resurser, minst i takt med den all männa ekonomiska tillväxten i , När man nu inleder de nya Dagmar- förhandlingarna får man ett utsökt tillfälle att visa om man verkligen priori terar sjukvården så högt som det sägs i olika centrala dokument frän rege ringen, i Den förra uppgörelsen innebar knäppt en uppräkning förinflationen. En ligt vår mening måste det nu bli en uppräkning minst i takt med inflationen. Detta bör vara regeringens mål. Jag skulle vilja veta om vi kan vara överens om den målsättningen, I Jag tror också att man även i den offentliga sjukvårdenmåste bygga in mer av marknadsprismekanisrner för att göra den effektivare. Manbör också ha ett samspel mellan olika producenteri. I fråga om barnomsorgen föreligger det en grundläggandeideologisk skill nad. Jag skall citera , /SR, som av finansininistern utsetts till skattereformens andlige fader. Så här ser han på värdet av flera produ center; I i' "Ur ett fackligt perspektiv är det av betydelse attdet finns konkurrerande arbetsgivare och konkurrerande arbetsorganisationer. Förekomsten av al ternativ och konkurrens är sannolik! den effektivaste hämskon på byråkra tisk utveckling." Det hår är ju så sant som det är sagt. Den insikten måsterimligen så fort som möjligt komma till uttryck i ett handlande frånregeringen. Det kan inte få vara så att man rnåste ändra på tideräkningen ochinföra något av den Lindqvistska kalendern för att förklara att man inte nåttett rimligt mål. Jag är naturligtvis medveten omriksdagsmajoriteten när det gäller undantagspensionärerna - jag noterar den somen realitet. kartläggningav undantagandepensionärernas ekonomiska förhållanden, som jag vet att IngegerdTroedsson väl känner till. visar att undantagandepensionärerna, om man tarrned både inkomster och förmögenheter, definitivt inte har det sämreekonomiskt än andra pensionärer, snarare tvärtom. När det gäller den allmänna obligatoriska sjukförsäkringsom föreslår är frågan hur den är tänkt. Skall man bekostasjukvården genom en försäkring i stället för som via landstingsskatten?Vad skall försäkringen omfiitta? Skall det vara en grundförsåkring och entilläggsförsäkring? Det finns risk för den negativ utveckling med den vård somär uppbyggd efter sådana principer dvs. efter försäkringsprinciper Vi har påandra håll i världen den typen av system, ger kanske det tydligasteexemplet. Vi vet att sjukvården där kostar betydligt mer än i , både förvårdlagarna och rniitt i BNP, Det finns andra, mer näraliggande exempel.Holland, och har nämnts, och även där har man stora bristerbåde i efterfrågan på sjukvård och i form av otrygghet för den enskildeindividen. Valfrihet för människor som har det arbetsamt är det inte så enkeltatt åstadkomma. Skattereformen ger enligt min uppfiittning helt klart enökad köpkraft åt alla löntagargrupper. Det var också syftet med skattereformen.Når det gäller de fördelningspolitiska effekterna får man kompensera dem somunder alla omständigheter, oavsett skattereformen, behöver ett särskilt fördelningspolitisktstöd, t.ex, genom transfereringssystemen - genom barnbidragen eller på annatsätt. Det är också frågor som jag tror att vi är ganska överens om -åtminstone är en majoritet i denna riksdag det. var inne på frågan om att sammanförasjukförsäkringen rned arbetsskadeförsäkringen. Jag sade i mitt anförande attdet pågår en diskussion i den frågan. har också ettantal experter, som undersöker hur detta skall kunna vara möjligt, delvis medutgångspunkt i den diskussion som riksdagsrevisorerna har väckt, men också medutgångspunkt i diskussioner som förs och har förts ganska länge inomfackföreningsrörelsen. Det finns emellertid ett antal tekniska problem. Dessakanske man kan lösa ganska enkelt, men det finns också ett antal andra frågorsom man behöver klara ut. bl,a. frågan hur man skall klara den arbetsskadadessituation, exempelvis när det gäller livräntan. Och hur skall man inom ettsjukförsäkrings- och arbetsskadesystern kunna säkerställa att den enskildaindividen får sin arbetsskada bedömd och ersatt på rätt sätt? Därför tycker jagatt det är rimligt att man tar den oro som finns på djupt allvar, och viutreder också frågan mycket ingående. Det handlar inte alls om att man på någotsätt slarvar i den här diskussionen. 1 fråga om beredskapen att överföra sjukförsäkringsmedeltill sjukvården, dvs. att betala för att få operationer utförda och för attgenomföra rehabilitering och vård via transfereringssystemet, vill jag sägaatt genom det förslag som förelades gör vi det möjligt attgenomföra en yrkesinriktad rehabilitering. Människor som av olika skäl slagitsut från sin arbetsplats får möjlighet att komma tillbaka genom att man köperrehabilitering av olika slag. Det kan ske på rygginstitut, genom utbildningeller genom olika typer av rehabiliterande insatser. Vad är inne påär frågan om manskall köpa sjukvård via socialförsäkringssystemet. Denna tanke för enligt minmening med sig ett antal frågor som det är litet svårare att klara ut. Skallman via socialförsäkringssystemet kunna köpa sig förbi en vårdkö, där läkareoch annan expertis har, om jag får uttrycka det så, lagt in personer beroendepå vårdbehovet? Jag tycker att man skall ta också den diskussionen på djuptallvar. Sedan kan vi - och det är jag beredd till - göra försök med denna metodutan att man för den skull tar ställning till om detta är riktigt. Jag harockså sagt att jag är beredd att göra sådana försök. I fråga om barnomsorg och äldreornsorg måste jag fåpoängtera, att det faktum att jag är socialminister och departementschef inteinnebär att jag har huvudansvaret för äldreomsorgsfrågor barnomsorgsfrågor,handikappfrågor och . Dessa frågor har biträdande socialministerBengt ansvaret för, och jag överlåter naturligtvis de mer detaljeradediskussionerna och de övergripande frågorna på dessa områden till , var inne på frågan om mödrar som fårsocialbidrag och på frågan om hur vi skall klara barnomsorgen. också in på frågan om löneavtalet, I fråga om pris-, löne-, hyres- ochkommunalskattestoppen är avsikten att de förhandlingar som pågår på denkommunala sidan skall kunna fullföljas. Man skall ta hänsyn till resultatet avdessa förhandlingar, och det kommer att finnas dispensmöjligheter. Viktigt förde lågavlönade är - och det säger jag också som en kommentar till man dämpar kostnadsökningen, så att vi får en lägre inflationstakt och engod tillväxt. Detta ger det allra starkaste stödet för de lägst avlönade ochför dem som bäst behöver vår solidaritet. Det skapar också utrymme förinvesteringar i barnomsorg, miljö och kommunikationer. 55Förste vice talman () replik: Får jag så här i min andra replik hälsastatsrådet välkommen till socialministerposten. Jag blev litet upprörd översocialministerns första inlägg. Men jag hoppas att socialministern skallfortsätta med raka och hederliga debatter. Får jag ge ett litet råd; Döm inteut i förväg och förfall inte till klyschor! För det kan bli så att man tvingastill omtänkande långt innan man över huvud taget förväntar sig det. Det förstaexemplet på detta är frågan om arbetsgivarperioden. Undantagandepensionärernas ekonomiska ställning är intesämre än andra pensionärers, utan snarare tvärtom, sade . Men denkartläggning som gjorts visar att en tredjedel av ålderspensionärerna medundantagande levde under eller möjligen på minimipensionärsnivå. Av dem som varförtidspensionärer och hade undantagande levde över hälften under ellermöjligen på det som brukar betraktas som minimipensionärsnivå. Jag tycker attdet är underbart att åtminstone , när regeringen nu inte inser detta,inser sitt ansvar. Så litet kort om sjukförsäkringen. betalar man förstför sin vård och sina omsorger på skattsedeln. Men när man behöver vården elleromsorgerna finns de ofta inte. Ett litet fåtal har råd att betala ännu en gångur egen kassa. Det är emellertid, som socialministern sade, ett litet antalprivilegie- De andra står där utan skyddsnät. Det är detta vi vänder oss emot. Därför vill vi ha ett annat system där stödet följer denenskilde. Vi vill ha ett system där barnornsorgsstödet följer barnet,äldreomsorgsstödet den gamle, handikappstödet den handikappade ochsjukvårdsförsäkringen den sjuke. Detta är ingen nyhet för oss. Vi har redandetta system inom tandvårdsförsäkringen. Blanda inte in i detta! Där har man definitivt inteett sådant här system, utan där bygger man i stället på frivilligaförsäkringar, vilket gör att många över huvud taget inte har något skydd. Detär just dessa frivilliga försäkringar som börjar bli allt vanligare iSverige, vilket kommer sig av att litet fler än de mest privilegierade villkunna få detta skydd. Vår grund är att finansieringen förblir gemensam ochsolidarisk, men valet blir den enskildes. Att ge människor möjlighet att väljadet som är bra och välja bort det som är mindre bra inom vård och omsorg ärockså den bästa kvalitetsgarantin man kan tänka sig. AnL 56STEN () replik; Jag vill också svara på frågan som gällde denallmänna obligatoriska sjukvårdsförsäkringen som skall följa patienten. Det ärju ett sätt att styra resurser till den enskilde, resurser som den enskilde kananvända för att utöva en mer reell valfrihet. Vi har ett liknande system påtandvårdsområdet, precis som förste vice talmannen alldeles riktigt påpekadenyss. Vi menar att en förbättrad variant av detta system också kan byggas upppå sjukvårdsområdet. Vi har i socialutskottet enhälligt kommit fram till att viskall studera förhållandena i . där man har ett liknande system.Utskottet skall, om riksdagsarbetet så medger, göra en resa för att juststudera detta. Det råder alltså i utskottet politisk enighet om att vi skallstudera denna fråga. Niir nu ger oss synpunkter av den innebördenligger det nära till hands att fråga om har ett verkligt intresseav att studera denna fråga och medverka till att vi får en reform av detta slageller om avsikten är en annan. som jag påpekade i mitt huvudanförande,tillfälle att pröva detta regionalt genom det västsvenska initiativet, IngelaThalén svarade inte på min uppmaning att precisera regeringens intresse i dennafråga. Jag ställer ånyo frågan; Vill regeringen medverka till att man ipraktiken inom detta regionala område får pröva ett system med allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring som följer patienten? Ur ett sådant provskulle man kunna ta fram erfarenheter som gör att vi kan bygga upp ett systemsom fungerar så bra som möjligt i , dvs. ett system anpassat eftersvenska förhållanden. Jag förestiiller mig att vi inte kan översätta ett systemsom finns i eller i . även om det där finns betydandefördelar. Vi skall naturligtvis studera båda sidor av saken när utskottet resertill , Det väsentliga är att vi får ett svenskt system, ett system somger patienten bästa möjliga förutsättningar att kunna utöva sin valfrihet ochsom gör att vi kan ge vård . Jagpåminner om exemplet i tidningen som jag citerade ur. ter påSophiahemmet hade genomgått en höftledsoperation. Den ena betalade ,och den andra ingenting på grund av omständigheterna. Problem av detta slagkan vi eliminera genom att införa denna form av sjukvårdsförsäkring. AnL 57 () replik; Jag noterar med tillfredsställelse att IngelaThalén framför att frågan om arbetsskadeförsäkringen utreds i departementet.Jag har kanske anat men fått bekräftat att något måste göras idetta sammanhang. Arbetsskadeförsäkringen har en tradition som har gjortsocialdemokratin mycket prestigebunden just när det gäller den formen avförsäkring. Något måste emellertid göras för att förändra situationen. Arbetsskadeförsåkringen är en broms när det gällerrehabilitering. Den kostar oerhört mycket, och det finns många fördelar attvinna på en samordning av de och att även höja ersättningsnivån ifråga om sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring. Jag hoppas att utredningsarbetet går snabbt eftersom detfinns stora vinster för många att hämta om en ny reform skulle kunna sättas isjön. Jag tror att det är fullt möjligt att göra det lika snabbt som i fråga omarbetsgivarperioden. Den var ju omöjlig i går men är möjlig . Finnsviljan, finns också möjligheten. Vidare aviseras en proposition om förnyelse avarbetslivet. Det vore intressant att litet få reda på vad detta går ut på.Gäller det möjligheter för pensionärer att i form av personal inom barnomsorgoch äldreomsorg gå ut av arbetslivet, eller rör förnyelsen något annat områdeav arbetslivet? förslag till en grundpension löser väldigtmånga av de problem som finns när det gäller att få äldre att arbeta ochåtergå till arbetslivet samt i vad gäller att göra det lönsamt för äldre attta del av ett sådant arbetsansvar. Vi har inom äldregruppen väldigt mycketkompetens och kunnande, som på ett betydligt bättre sätt skulle kunnautnyttjas. förslag till grundpension innebär också enhelt annan fördelning av resurserna. Kvinnorna, som är förlorare i vårtpensionssystem, får ett helt annat grundskydd med vår grundpension. Jag hoppasockså att detta förslag finns med någonstans i socialdepartementetsutredningsmaskineri och att det snabbt manglas fram, detta eftersom behovet aven annan fördelningspolitisk profil är fullt tydligt. Vi lever ju i ettsamhälle där klassskillnaderna växer och där man räknar medfrivilliginsatser i allt högre grad. Det måste finnas en grundtrygghet för demsom skall utföra det frivilliga arbetet. AnL 58INGRID () replik: säger att hon inte svarar påfrågor om barnomsorg, utan att hon överlåter till att ta uppdetta i en annan debatt. Men det är ju faktiskt inte vi riksdagsledamöter somhar bestämt debattordningen. Eftersom vi har meddelat kammarkansliet vilkaämnen vi skall gå upp i borde ju också ha anmält sig till denhär debatten. Jag menaratt den fråga som både jag och har ställt inte Vi har frågat hur man skall kunna uppfylla målet att ge allatillgång till barnomsorg, men vi har inte fått något svar på den frågan. Dettaborde ju Jindå vara hela regeringens ansvar och inte ses som någon detaljfråga. Man kan inte avfiirda oss moderater med att vi bara tänkerpä de välbeställda. Jag vill också ta upp detta uttryck.