prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — 209 ledamöter avstod från all rösta. Härefterbifölls utskottels hemställan med 222 röster mot 57 för reservation 1 av LarzJohansson m.fl. 16 ledamöter avstod från alt rösta. Mom. 3(planeririgsramar för industriell ekonomilinje m.m.) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (plarieringsförulsältningarna föringenjörsutbildningen) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 4 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (försöksverksamhet med leknikemtbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (finansiering av vissa utbildningar i ) Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mol 41 förreservation 6 av och . Mom. 20 (finansiering av den matemafisk-naturvetenskapligalinjen) Ulskoltels hemställan - som slälldes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion Ub728 avElisabeth m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(planeringsramar för ekonomlinjen) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation1 av m.fl., dels reservation 2 av - bifölls medacklamation. Mom. 10 (förlängning av systemvetenskapliga linjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (översyn av sektorn för administrativa, ekonomiskaoch sociala yrken) Ufskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 4 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 77(arislagsbeloppef m.m.) Utskottets hemslällari - som ställdes mot reservation 5 avCarl-Johan och - bifölls med acklamation. Ulskotlets hemställan bifölls. Prot.1989/90:114 betänkande UbU24 Mom. 2 (inventering av behoven avgrundutbildning inom området östsfats- Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 1 av - bifölls med acklamation. Mom. 6 (anslaget Lokala och individuella linjer samtfristående kurser) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation2 av m.fl., dels reservation 3 av ochCarl-Johan , dels reservation 4 av - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3(planeringsramar för utbildning i psykoterapi) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation1 av m.fl., dels reservation 2 av - bifölls medacklamation. Mom. 6 (planeringsramar för rehabiliteringslinjen) Ufskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avCarl-Johan och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (friskvårdspedagogisk linje) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 4 avClaes Roxbergh - bifölls med acklamation. Mom. II (förlängningav logopedlinjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (tandvårdsufbildningarnas organisation ochiririehåll) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamatiori. Mom. /7(iridividuellt anpassade studiegångar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 9 avCarl-Johan och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (vårdutbildningarnas huvudmannaskap) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. utbildningsutskottetsbetänkande UbU22 Prot. Mom. I (planeringsramarför grundskollärarlinjen) Förstbiträddes reservafion 1 av m.fl. med 58 rös-ter mot 35 förreservatiori 2 av och i . 198ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avAriri-Cathrine m.fl. - genom omröstning med uppresning. Mom.2 (förslag till utbildning som kompletterar nuvarandegrundskollärar-ufbildning) Utskottefshemställan - som ställdes mot dels reservafion 3 av , dels reservation 4 av - bifölls med acklamation. Mom.3 (förlängning av gmndskollärarlinjens utbildning för lärare i årskurserna1-7) Ufskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 5 av m.fl., delsreservation 6 av - bifölls med acklamation. Mom.4 (informafiorisinsatser) Ufskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 7 av och i - bifölls med acklamation. Mom.6 (planeringsramar för ämneslärarlinjen om 160-220 poäng) Utskottetshemställan bifölls med 257 röster mot 36 för reservation 8 av i . Mom.12 (resurser för musiklärarutbildningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och -bifölls med acklamation. Mom.13 (utbildning av lärare för elever med tal- och språksvårigheter) Utskottefshemsfällan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.15 (planeringsramar för förskollärarlinjen) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 11 av ,, de/5 reservafion 12 av och iVårgårda, dels reservation 13 av - bifölls med acklamation. Mom.16 (översyn av förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen) Ufskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m.fl. -bifölls med acklamation. Prot.1989/90:114 Mom. 20 (anslaget Utbildning för undervisningsyrken) Utskottets hemställan - som ställdesmot reservation 15 av borg ochCarl-Johan - bifölls med acklamation. Mom. 21 (betyg i lärarutbildningen) Ulskotlets hemställan - som ställdes mol reservation 18 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (karriärtjärister som lärare) Ufskottets hemsfällari - som ställdes mol reservation 19av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (utbildning i studie- och yrkesorientering förlärare m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 27 (läromedelskunskap i lärarutbildningen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 21 av och - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (högre musikutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 22 förreservation 1 av . Mom. 9 (religionsvetenskaplig utbildning vid högskolan i ) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 28 förreservation 2 av . 2 ledamöter avstod från all rösta. Mom. 10 (utbildning i byggnadsvård) Ulskotlets hemställan - som slälldes mol reservation 3 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (anslaget Utbildning för kultur- ochinformationsyrken) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 4 avYlva - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 9§ Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av förste vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammarilrädeskulle företas till avgöraride i ett sammanhang i början av morgondagerisarbelsple- rium. 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglid grundskolor, m.m. Aridrevice talmannen övertog lednirigeri av kammarens förhandlingar 10§ Anslag till grundskolor, m.m. 1989/90;UbU12 Anslag tillfortbildning m.m. (prop. 1989/90:100 delvis), 1989/90;UbU13 Anslag tillgrundskolor, m.m. (prop. 1989/90:100 delvis) och 1989/90:UbU14 Anslag lill ullandsskolorm.m. 1989/90:100 delvis). Andrevice talmannen meddelade att utbildningsutskottets betänkanderi UbU12, UbU13och UbU14 skulle debatteras gemensamt. 47 ANN-CATHRINEHAGLUND (m): har barn, lärare och föräldrar till elever i frånhela landet rest till för aft demonstrera här utanför riksdagshusetoch för att träffa oss riksdagsmän inför debatteri. De har demonstrerat för sinsjälvklara räft att välja skola, för ett rättvist statsbidragssystem, därstatsbidraget följer eleven fill den skola eleven väljer - fristående eller allmän-, för sin rätt aft få rättmätig del av de skattepengar som går lill skolan,för att slippa betala för sina barns skolgång två gånger - först via skaften,sedan genom skolavgifter De har demonstrerat för atf den skola som de anserbäst skall kunna överleva. Jag har här framför mig ett stort, gult brev som haröverlämnats till mig, Där står det om Waldorfskolornas kamp för frihet,jämlikhet och broderskap. Man skriver: Vi föräldrar och lärare i svenskaWaldorfskolor kräver nu ekonomisk jämlikhet med för att denlagstadgade rätten atl välja skolform skall bli verklighet. Detta är underskrivet aven mängd elever, lärare och föräldrar Det är fullständigt orimligt all fristående skolor såsom WaLdorfskolorna skall behöva kämpa för siri överlevriad. Del är orättfärdigt attföräldrar inte skall kunna välja skola. Det är en skaridal alt det skall varaså i gn demokrati som vår Hadevår moderata politik fått gälla, hade Waldorfskolornas elever och föräldrarinte behövt demonstrera, Hade vår politik fått gälla, hade vi haft ett syslemdär bidraget utbetalats till deq skola som elev och föräldrar valt. Rätten aftvälja hade slagits fast. Vi hade haft ett statsbidrag för fristående skolor somhade varit likvärdigt med bidraget till allmänna skolor Hade vår politik fåttgälla, hade inte Waldorfskolorna behövt kämpa för sin överlevnad. Hade vårpolitik fått gälla, hade vi i haft mer av mångfald på 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglid grundskolor, m.m. skolområdet och mer av denförnyelse och ulveckling som detta skulle innebära. Det hade varit elt friareoch bättre , där fler elever hade fått mer kunskap. BoRothstein, forskare vid statsvetenskapliga institutionen i , skrev i enartikel i : "Motivetför att medborgarna inte ska ges rätt att välja skola är att skolan ska ståunder politisk kontroll, där riksdag och regering, skolöverstyrelse ochlänsskolnämnder och kommunala skolstyrelser garanterar en bra och likvärdigutbildning vid alla skolor Men så gott som alla som forskar om den politiskastyrningen av skolan, både i och internationellt, är överens om atldenna styrning infe fungerar Politikernas och skolbyråkraternas möjligheteralt påverka skolan är, på gott och ont, utomordentligt begränsade. Ett systemdär föräldrarna fritt kunde välja skolor skulle vara utomordentligtutvecklande för skolan och lärarna. Goda skolor skulle dra till sig ett ökandeantal elever och mindre bra skolor skulle vara tvungna aft förändra sinverksamhet." Ja,just så. Hela utbildningssystemet skulle få en nytändning om rätten att väljaslogs fast och blev en reell möjlighet för alla elever och föräldrar! Varför,, vågar ni socialister inte använda den möjligheten? Vad har nisocialdemokrater för besked till de föräldrar som har demonstrerat ? I dagavslår ni enligt betänkandet kravet på ett nytt rättvist statsbidrag. I dagavslår ni kravet från oss moderater, , och påett överlevnadsbidrag till de fristående skolorna. Ett nytt statsbidrag utredssäger ni bara, som så tidigare. Vad har ni för besked tillWaldorfskolan i som tvingas stänga? betänkanden 12,13 och 14 behandlar anslag tillfortbildning, till grundskolor och till utlandsskolor Vi moderater har i dessabetänkanden markerat vår syn att skolans huvuduppgift, att ge kunskaper ochfärdigheter, skall lyftas fram. Vi har gjort överföringar från olika anslag föraff stärka det som borde vara skolans huvuduppgift - undervisningen. Vi hardärmed kunnat öka den del av den s.k. förstärkningsresursen som avserundervisning med över 800 milj. kr Detta stärker undervisningen, och det gerockså kommuner och lärare större möjligheter att använda resurserna på delsätt som man finner angeläget. Hur man arivänder dessa resurser borde riksdageninte lägga sig i. Låt lärarna bestämma över arbetets organisation,gruppstorlekar och metoder. De vet bäst vad som ger resultat. Vimoderater har också genom atl sammanföra de olika anslag som används tillfortbildning och genom att tillskjuta mera pengar kunnat föreslå 525 milj. krtill fortbildning av lärare, 100 milj. kr mera än regeringen. Fortbildningenär oerhört vikfig för aft man som lärare skall kuuna hålla sina kunskaperaktuella och för aft få ny kraft för aft orka fortsätta i läraryrket. Forfbildningerimåste vara iririktad på atl ge ökade kunskaper i de ämueri som lärarnaundervisar i. Ämneskunskaper ger den säkerhet och trygghet i lärarrollen som ärså nödvändig. Det behövs personlig förmåga och fallenhet för alt bli en bralärare men kunskaper Utan rejäla kunskaper som grund har man svårtatt bli en riktigt bra lärare och svårt att bedriva en le- vande och engagerandeundervisning. De lärare som vi själva minns från vår Prot. 1989/90:114skoltid var de som var intressanta atf lyssna till, de som kunde lämnalärobo- ken och berätta, de som hade kunskaper atf förmedla. BirgerHagård har talat om det moderata förslaget till en ny, "* '' ' på ämnessfudier inriktad, lärarutbildnirig. Denna utbildning harvi föreslagit gtunOskolor, m.m. dels för att öka läraryrkets status ochattraktionskraft, dels för att vi anser att lärarna behöver gedigna kunskaper isina ämnen för en livslång lärargärning. Huvudorsaken är aft vi vill lyfta framskolans huvuduppgift - att ge kunskaper och färdigheter Deninriktning på fortbildningen som vi nu föreslår är också ämuad aft stärkalärarria och deras uudervisriirig. Efter förra årets demoristratiorier ochskolkonflikl är det viktigt med kraftfulla satsningar för att stärka lärarnaoch ge dem arbetsglädjen tillbaka. Alltför många vittnar nu om missmod, och detär inte bra för skolan. Viföreslår också atl alla lärare erbjuds att delta i ämnesiririktad fortbildningom sammanlagt minst 20 poärig . Genomgårigeriforlbildriing bör få genomslag vid lönesättningen. Mer kunskap och särskiltansvar skall ge mer lön. Vi moderater har otaliga gåriger fört fram vårt program för eri bättreskola; - riy läroplari med klara mål som sätterkuuskaper och färdigheter i cerit-rum. - Ett riytt betygssystem som redovisar eleverriaskunskaper och färdigheter - Ökade valmöjligheter både mellan olika skolor ochnär det gäller studieinriktning. - Avreglering och ett statsbidragssystem som följerelevens val av skola. - friståeride utvärdering av skolans resultat. - riy, på ämnesstudier inriktad lärarutbildning,och en fortbildning som är inriktad på ämnesfördjupning. Flera av dessa punkter har jag redan varit inne på,och jag skall ta upp en sista, nämligen möjligheten aff välja inom skolan,särskilt på högstadiet. Detär bra att socialdemokraterna nu tycks ha ändrat inställning när det gäller tillvaletpå högstadiet och förordar en vidgad försöksverksamhet med s.k. dubbelttillval. Det är dock helt otillräckligt för att tillgodose elevernas skiftandeanlag och intressen. Påhögstadiet har eleverna nått olika långt i mognad och kunskaper Det kommer framsärskilt tydligt just på högstadiet. Många elever upplever atf skolan är ganskamenirigslös, eftersom de irite får undervisriing efter sina egnaförutsättriirigar, efter egna anlag och eget intresse. Vimoderater har föreslagit ell högstadium med mer utrymme för tillval.Tillvalsmöjligheterna skall enligt vår åsikt anges eriligt läroplanen för atfman skall kunria gararifera kvaliteferi på tillvalet. Varje elev skall kuunavälja flera alternativ. Det skall kunna gälla dels ämnen som är obligatoriska, delssådana som inte är del, t.ex. ett eller två främmande språk utöver eng-elskari.Arilalel lillvalslimmar bör gradvis öka julängre upp i högstadiet ele- 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtill grundskolor, m.m. ven riår Sammarilagt bli cirka en fjärdedel av tiden, och timmarna bör tas dels från friaaktiviteter, dels från lemastudierna. Efter årskurs nio-före gymnasieskolan -bör det finnas en möjlighet att komplettera, om så är nödvändigt. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer som har moderata namn iifrågavarande betänkande. Anf.48 (): är huvuddebalt för våreu om grundskolefrågor, så deffinns väl anledning att en del beröra de principiella skiljelinjerna mellanpartierna. Det saknas inte ämneri för detta i de betänkanderi som ligger tillgrund för debatten. Folkpartietsskola skall både utbilda och fostra. Det är viktigt att det råder balans mellande båda grundläggande målen för skolan. Vi uppfattar atl det i aktuellsocialdemokratisk skolpolitik finns en tendens att nedvärdera kunskapsmålet.Faktorer som skolan inte råder över har gjort att den fostrande uppgiften desenaste åren och årtiondena har fått en större betydelse än tidigare, men detfår irite irinebära att ambitionerna på undervisningens område mattas.Kunskapen måste stå i centrum, eftersom det är kunskapen som är skolansexistensberättigande och unika kompetens. Jaghörde ett radioinslag som handlade om ungdomar frånHasselakollektivet. De hade besökt skolor i för att tala om drogfrågor,och de var uppenbarligen myckel chockade över vad de hade sett i någraStockholmsskolor. De vittnade om förstörelse, fler elever i korridorerna än iklassrummen, pennalism och drogmissbruk. De som vittnade har själva haftdrogproblem och vistas därför på Hasselakollektivet. De har säkert sett ettoch annal tidigare i livet, men icke desto mindre var de chockade. De tycklealt vuxenvärlden hade kapitulerat. Därsådana här situationer har uppstått runt om i landet har lösningen iblandblivit all man har tonat ned kunskapskraven. Man har fört elt resonemang omalt man visserligen kanske inte lär eleverna så myckel men att de ändå har hållitsig i skolan. Och man menar alt man därmed ändå har uppnått en del. Jag troratt della är en ganska farlig väg. När man börjar tumma på kunskapsmålet,tummar man som sagt på skolans själva existensberättigande. Fryshusrörelsen,som arbetar bland ungdomar i för att minska våld och drogmissbruk,vill staria en auriorluuda skola här i . Det kommer atl bli en skolaför dem som kallas värslingar, dvs. urigdomar med grava socialaproblem. planerna går inte alls ut på att tona ned kunskapskraven -ivärtom. Genom alt individualisera undervisningen hoppas initiativtagarna kunnaskapa elt intresse och en förståelse för kunskapens betydelse, och därmed trorde sig kunna nå lårigt också med kuu-skapsförmedlirigeri. Jag hoppas verkligeriatl folkel på får starta siri skola. Det rör sig om urigdomar som detofferitliga systemet har misslyckats totalt med. Viär i desperat behov av riya idéer Men man vet ju aldrig hur det kommer atl gåför sådaria här idéer, eflersom friskolorria sitter trångt i vårt land. veterligen finns del intenågot land i västvärlden som har en sådan njugg iriställning lill, som delheter i författningarna, skolor med enskild huvudman. Delexempel jag nämride visar hur spännaride det ofta är att få fram riya idéer Förmåriga av våra friskolor gäller ju alt de kompletterar det offentliga systemetpå ett mycket korislruklivl sätt. Enligtfolkpartiets mening är del bara bra om skolsystemet i vårt land kommer attpräglas av en större mångfald. Huvuddelen av den mångfalden tror jag kommer atlskapas inom del allmänna systemet, men alternativa skolor är också välkomna.Här intar socialdemokrater och kommunister motsatt attityd. De lycks varaskräckslagna för alternativa skolor och bekymrade över tanken på störrevalmöjligheter Lålmig i della sammanhang erinra om den debatt som har pågått omallmäri och särskild kurs i högstadiet. Jag vill irite alls påslå att det är detideala iridividualiseringssystemet, men det är, som jag harpåpekat från deri här talarstoleri, för riärvarande en av defå valmöjlighetersom föreligger i grundskolari. Jag lycker därför atf det är bekymmersamt affman ideligen hör förslag om aft avskaffa def systemet. Ettannat exempel som också tog upp finns i ett av debelärikanden vi behandlar , nämligen möjligheten till tillval i högstadiet.Det är bra att socialdemokraterna och kommunisterna nu accepterar en vidgadförsöksverksamhet med dubbelt tillval, men det är fullständigt obegripligtvarför vissa valalternativ fortfarande skall blockeras. Vägen skall blockerasför de elever på högstadiet som vill läsa två främmande språk utöver engelska.Den möjligheten har funnits för ungdomar i den åldern tidigare, t.ex. riär jagsjälv gick i skolan. Vivet alt det finns språkbegåvade ungdomar som skulle tycka att den härmöjligheten var mycket stimulerande. Vi vet dessutom atf behovet av språkkunskaperkommer atf vara mycket stort i den värld vi nu går lill mötes. Återigen intarsocialdemokraterna attityden som går ul på att de vet bäst och atl de intevågar överlämna till andra atl själva fatta beslut. Jagtycker all den attityden också framkom mycket tydligt i den frågedebalt jaghäromveckan hade med skolminister om rätten att välja skola.Göran föregångare, , har ju i detta sammanhang gläntatlitet pä dörren. I den s.k. styrpropositionen talades tydligt ochklart om ökade möjligheter aft välja skola. Den nya versionen inriebär aft detirite alls är fråga om några ökade möjligheter, utan tvärtom betonas nu aft deti många fall är olämpligt atf föräldrar och elever får välja vilken skolaeleverna skall gå i. Fixeringenvid de stora, homogena monopolsysfemeri finns, som jag redan har antytt, ocksåi den politik som bedrivs gentemot friskolorria. Trots att vi alla vet attmånga av friskolorna gör ett bra arbete och trots atf vi alla vet att flera avdem nu har akuta ekonomiska svårigheter, har det varit omöjligt att samla enmajoritet i utbildningsutskottet för ett anständigt statsbidrag till dessaskolor Vivill ha ett nytt system byggt på elevpengsprincipen.Frågan har långhalals i . Det senastebeskedet är aft proposition väntas 1989/90:114 3 maj1990 AnslagUU grundskolor, m.m. Anslag lill grundskolor, m.m. Det finns emellertid ett par friskolor som knappast kanvänta lill hösten. De behöver ell överlevnadsbidrag som gör all de klarar sigfram till det att ett nytt och rättvisare system kan träda i kraft. Demorisfranterna som vi har sett utanför har delvis kommit långväga ifrån. De har kommit därför att de in i delsista hoppas på en siririesäridring hos riågot av de partier som ingår imajoriteten. Kanske är det vpk som har de största praktiska möjligheterna atffå fram ett beslut om en ändrad inställning. Jag vill verkligen vädja till YlvaJohansson och andra vpk-ledamöter atf medverka till ett ändrat ställningstagande.Vid behov kan ju frågan återremitteras till utskottet. Jag skulle vilja säga några ord om min bedömning av detaktuella läget i den svenska skolan. I likhet med är minbedömning, som jag bygger på ett anlal besök , att läget ärganska bekymmersamt. Kommurialiseringsbeslutet kastar siu skugga över verksamhelerioch har skapat precis det missmod som vi varoade för i debatteri Det firiris två faktorer som i mycket hög grad påverkarlärarrias arbetssi-tualiori. Det eria är klassernas storlek och del andra ärfortbildningsmöjlig-heterria. Jag ariser att det är mycket angelägel att minskaklassernas storlek och öka fortbildriirigsmöjligheterna. På valaffischer vid val stod det: Miridreklasser och mer kuuskap. Jag tycker att dessa båda frågor har hamnat i eltmycket egendomligt läge. För all gå med på kommunaliseringsbeslutet hade vpkvissa krav på regeringspartiet. Två av dessa krav var ett program för enkraftigt utökad fortbildning och aft klasserna i mellan- ochhögstadiet-.maximalt skulle ha ca 25 elever Eftersom ställde sig bakom dessa bådabeställningar avstod vi i från att i vårt budgetalternativ tillföramedel för dessa båda äridamål, vilket vi hade gjort Vi utgick fråriatt den överenskommelse som hade träffats mellan socialdemokraterna och vpkskulle gälla. Men på båda dessa punkter har vpk, def ena av dessabåda paktpartier, avgeff reservationer med beställningar på program för atl nådessa mål. På någol sätt litar man uppenbarligen inte på den överenskommelsesom träffades Vad är det som ligger bakom dessa båda krav i reservation11 till betänkande UbU 12 och i reservation 16 lill betänkande UbU 13? Har mani vpk blivit lurad i dessa båda frågor? Vi i folkparliel anser, som jag har sagt, altfortbildningsmöjligheterna är mycket viktiga. Vi betonar, i likhet medmoderaterna, all fortbildningen i första hand skall gälla fördjupade ämneskunskaperVi betonar över huvud taget ämnenas roll i skolan. Vi tror all del är viktigtför kunskapen. Jag noterar alt utskottet apropå den gamla frågan ominstitutionsföreståndare och huvudlärare erinrar om ett gammalt uttalande ibudgetpropositionen /där statsrådet underströk viklenav atl det finns väl fungerande ämnesinsliiutioner i skolan. Sanningen är jualt ämnes-institutionerna förfaller på många skolor Del är bara ännu ettexempel på den nedvärdering av kunskapsmålet som vi spårar i aktuell socialdemokratiskutbildningspolitik.