prot · GD0986 · 1989-12-31 00:00:00 — AnL 40 Jordbruksminister ; Jag delar helt värderingar närdetgäller s.k. herbicidresistens vare sig det gäller gentekniska ingrepp ellervanlig växtförädling, där ju resislensförädling är ganska vanlig. 1 Sverigesträvar vi efler atl kraftigt minska bekämpningsmedelsanvändningen. Vi har juell program för halverande av detta lill utgången av della år Vi har lagt utett uppdrag för all se hur vi ylleriigare skall kunna minskabekämpningsmedelsanvändningen därefter. Del är nalurliglvis hell meningslösloch negaiivi med en utveckling som handlar om atl göra växter resistenta motbekämpningsmedel. Jag håller fullständigt med om detta. Detvikliga är atl styra in resistensföriidlingen på jusl resistens mot självasjukdomen, vare sig del är insektsangrepp, svampangrepp eller vad det nu måvara. Vi är fullständigt överens på den punkten. Jag har i en rad sammanhanguttalat min kritik mol den typen av inriktning. Jag menar att vårtbekämpningsmedelspro-gram. rned en rad insatser för atl minskabekämpningsmedelsanvändningen. leder lill alt vi i inte får den typenav ulveckling. Jag menar vidare atl den kritik som har riktats här motsenfärdighet osv. inte är berättigad. Tvärtom har det varit en ganska högaktivitet från regeringens sida på elt område statt i snabb utveckling. Vi fickför en samlad djurskyddslag. Vi har därefter gått ul med ettbemyndigande för all la tag i den akuta växtskyddssiluationen när nuväxtförädling kommer in på del gentekniska området. Vi har skaffat oss möjligheier all väl konlrollera detyper av försök som är aktuella i dagens perspektiv. Därvidlag är vi intesenfärdiga, och vi har, som sagt, goda kontrollmöjligheter Vi har en avanceradforskning i vårt land. De forskarutlålanden som fogas till denna typ avlillslåndsprövning och som vi hade möjlighel att la del av är av högkvalitet. Men della hindrar inte atl vi med lanke på denmycket snabba utvecklingen av forskningen på det biotekniska området kan kommaalt ställas inför problem som vi inte kan bemästra med dagens system. Del ärdärför som vi parallellt har arbetat med alt inte långhala, ,en utredning ulan tvärtom tagit fram en ulredning inom värt område som hararbetat snabbt och som har lagt fram förslag som är ute på remiss, för atlvi skall se hur vi skall kunna bygga upp mer heltäckande system för de behovsom kan uppkomma i framliden. Det är atl vara ganska framsynt. Jag vill inte all vi skall förhäva oss över våra insatser,men jag menar atl vi väl har grepp om den aktuella ulvecklingen. Jag kan ocksåsäga all vi i jämförelse med andra länder ligger myckel hyggligt till när delgäller möjligheterna alt konlrollera det som kan ske , vare sig detgäller , . eller andra länder. Förstevice talmannen anmälde alt och holm anhållit atl lill protokollet få antecknat atl deinte iigde räll till ytterli- Prot. 1989/90:86 gare inliigg. Överläimniiisjen var härmed avslutad. 7 §Svar på interpellation 1989/90:119 om importen av rågvete har frågat mig om jag villförklara varför den rigorösa lagsfiftningen för svenskt jordbruk när det gällerbehandlingen av flyghavre plötsligt förbytts i en lät-gå-liberal anda när delgäller import. interpellation innehåller en rad uppenbarafelaktigheter. säger all regeringen inte uppfyller elementärakrav på rättvisa då regeringen stiiller lägre krav på importeradespannmålsvaror än på de inhemskt producerade när del gällerflyghavreförekomst. Del förhåller sig emellertid i verkligheten Ivärtom. Jag har sedan, , här iriksdagen utvecklat min syn beträffande importen av rågvete. När det gällerfrågan om gränsskydd för rågvete sade jag all enligt min meningett gränsskydd bör uppiiittas även för lägvete. Rågveie är bundet i GATTtill s.k. O-tull. Den innebär att gränsskydd inteomfattar rågvete. Det är min avsikt alt i la upp frågan om rågveie så allett griinsskydd kan upprättas även för rågvete.Kommers-kollegium har på regeringens uppdrag undersökt olika alternativ för atlåstadkomma della. Kollegiet anser inte all nödfallsåtgärder kan tillgripas förall stoppa importen. För della måsle en klar och allvarlig skada kunna påvisas.Kollegiet anser inte all underlag för ett sådanl påslående finns. Myndighetensbedömning är atl ökningen av importen av rågvete skulle kunna motivera enomförhandling av bindningen i enligt den normala procedur sorn gäller försådan omförhandling. Detta innebär att måsle vara berett alt erbjudalikvärdig kompensation om anspråk ställs på delta. Sådan kompensation skall iförsta hand ges på näraliggande varuområden. Jag delar kommerskollegiumsuppfattning. Inom förbereds nu en sådan omförhandling. Beträffande innehållet av flyghavre i importeraderågveleparlier och lagstiftningen på området, dvs. lagen (1970:299) orn skyddmot flyghavre, har jag i bl.a. konstaterat ochkonstaterar återigen, all samma regler gäller för transport, slutliganvändning, finmalning m.m. av såväl inhemsk som importerad spannmål sominnehåller flyghavre. I ett avseende är reglerna strängare för importeradspannmål. För den gäller atl det dessutom kan krävas ell särskilt tillstånd avlanlbruksslyrelsen för all man skall få transportera spannmål som innehållerhögre halter av flyghavre än vad lanlbruksslyrelsen föreskrivit. Lanlbruksslyrelsen är den centrala tillsynsmyndigheten förflyghavre-lagen. Enligt lagen får inte växtodlingsprodukl som innehållerflyghavre transporteras, förvaras, hanteras eller slulanvändas på ell sådanlsätt som innebär fara för alt flyghavre sprids. Detta gäller, som jag fleragånger har påpekat,både för inhemskt producerade och för importerade produkter. Lanlbruksslyrelsenhar i föreskrifter lill lagen angetl vissa regler för hur t.ex. transporter avspannmål som innehåller flyghavre skall gå lill för atl fara för spridning avflyghavre inte skall anses föreligga. Det transporttillslånd somlantbruksstyrelsen har meddelat i det fall avser innebär ingenavvikelse från gällande försiklighetskrav. Lanlbruksslyrelsen konstaterar i elt pressmeddelande attflyghavreinsla-get i del fall avser är lägre än i elt stortantal inhemska partier som transporteras på våra vägar ulan medgivande från lanlbruksslyrelsen.Del behövs inte, eftersom vi inte har lika stränga bestämmelser för inhemskapartier Det är alltså inte så som vill göragällande, nämligen att importerad spannmål får hanleras på ett lättvindigt sälli förhällande till den inhemska när det gäller flyghavreförekomst, ulan precistvärtom. Reglerna är strängare för importerad vara. 42ULLA TILLÄNDER (c); Jag vill tacka jordbruksminisiern för svaretpå min interpellation. men när man lar del av jordbruksministerns svar kommerman atl tänka på ord "Del dunkelt sagda är del dunkelttänkta". Svaret är så oprecist i vissa delar alt det i ställel för altskapa klarhet väcker nya frågor. Jag vill i alla fall la fasla på några saker som man kanurskilja och som förhoppningsvis kommer atl bli avgörande för frågans vidareöde, om min tolkning är den rätta. Jordbruksministern säger; "Det är min avsikt atl iGATT ta upp frågan om rågveie så alt elt grånsskydd kanupprättas även för rågveie." Del är bra, och hade detta varit hela svaret,så hade allt varit gott och väl. Här sägs rent och klart att gränsskydd skallinföras, l.o.rn. , och därmed erkänns också att det ärsjälvklart atl elt gränsskydd skall finnas. Det sades också ,. har frågan inte blivit mindre brännande.Tvärtom har den fått en hög aktualitet genom all människor ute på fältet harfått uppleva vad detta bristande gränsskydd innebär Uppenbarligen är det så altSverige är tämligen ensamt om all sakna gränsskydd för den nya typ av säd sområgve-lel är Man frågar sig; Hur kommer del sig alt den harförsall och svenskt jordbruk i en sådan situation? Det innebär ju atlman öppnar gränserna på vid gavel för ell sädesslag som har okända egenskapereftersom det är tämligen nytt, i synnerhet för svensk flora. Ingen vet om detär behäftat med okända sjukdomar. Dessutom är svensk lagstiftning uppenbarligen inteanpassad lill detta, eftersom jordbruksminisiern nu överväger att införa ettgränsskydd. Ändå är importen i full gång. Denna senfärdighet är med förlov sagtsvår att begripa. Del här är ett område där man inte hade behövt låta sig överrumplas. I den situation som har uppkommit anser jag alt det ärjordbruksministerns skyldighet att snabbt vidta åtgärder som skyddar svensktjordbruk rnot en sådan äventyrlig import som det här är fråga om. Kampen frånböndernas sida mol del flyghavrebemängda rågvetet är rigorös, det tror jag migveta. Del importerade rågveie som ligger i hamn har inte kontrolleratspå samma rigorösa sätt. Det tror jag mig också med bestämdhet veta. Den kontroll som utövas vilar ju i första hand pä importöroch exportör som båda har elt vinstintresse atl främst ta hänsyn lill. Del ärförst när del kommer lill som lanlbruksslyrelsen kan utöva sinkontroll, och dä är del så dags. Jag skulle vilja se den tjänsteman someffektivt skulle kunna utöva sådan kontroll och i händelse av negativt resultatskicka tillbaka några lusen lon rågvete. Man kan nu bara hoppas atl statsrådet vidtar åtgärder ochdel finns flera anledningar till det. För det första bör man förhindraspridningen av flyghavre med de risker det medför. För del andra behöversvenskl jordbruk ett gränsskydd pä del hår onirådel, på samma sätt som man hari andra länders jordbruk. För det tredje vet vi atl denna import kommer fränPolen, elt land som så innerligt väl självt behöver sin säd och som också fårmotta stora kvantiteter från väst. Det finns också elt fjärde skäl, och det äratl jordbruksministern borde vara riidd om sitt eget goda namn och rykte inomdet område som han är salt all värna och vårda. Vi vet alltså att frågan om gränsskydd för rågveie förstkom upp , rnen än viktigare är frågan; Niir räknarjordbruksministern med alt del kan bli resultat? Jag noterar först atl har gällifrån de värsta felaktigheterna i interpellationen. Jag beklagar atl den skrevsi uppenbar strid mot den kunskap sorn hade gått atl få. Del är ingalunda så attimporterat rågvete kontrolleras mer bristfälligt än del inhemska, som UllaTilländer uttryckte det. i varje fall inte enligt lantbruksslyrelsensuppfattning. Jag läser ur lantbruksslyrelsens utlåtande över LRF;s iSkåne skrivelse: De risker för ytterligare spridning av flyghavre vidhanteringen enligt styrelsens föreskrifter som LRF säger sig befiira äremellertid starkt överdrivna. Utan alt förringa importproblemet kan dockfastslås all den allt överskuggande spridningsrisken härrör från flyghavrevuxen på svensk mark. Lanlbruksslyrelsen gör alliså en hell annan värdering änUlla Tilländer -hennes värdering görs på oklara grunder. Prover las alliså av imporlören i samband med imporlen menockså av svenska myndigheter Kontrollen är mer utvecklad där än när det gällerden svenska säden. Så förhåller det sig enligt lantbruksstyrelsen. Om UllaTilländer har annan information vore del intressant alt få la del av den ochfå vela varifrån den kommer. När del sedan gäller gränsskyddel är del som sägsingalunda oklart. Vi har givit elt uppdrag lill kornrnerskollegium atlundersöka om det är möjligt atl gå den snabbaste vägen och vidtanödfall.såtgärder har konstaterat, pä de grunder som jag lästeupp i mitt svar, atl man inte anser det, utan rnan menar alt det bör bli envanlig förhandling. Vi avser därför atl starta en sådan förhandling när vi harfått kommerskollegiums beslut. Vi har tagit kontakt rned polackerna. Del är denpolska regeringen som bör uttrycka en värdering om vad som är viktigt förPolens eget konsumtionsbehov av rågvete. Polackerna har vid den förstakontakten beklagat den Prot.1989/90:86 svenska förhandlingen rnedhänvisning till den potential av rågveleodling 15 mars1990 som finns i . Vi har alltsåstartat förhandlingen, och den kommer att Svar påinterpella- c - mi -rn j f ° i ju-. ' ' Som svar pa fråga kan jag saga orn den hartypen av for- '""" handlingar orngränsskyddsförändringar orn del inte uppstår problem eller speciellakomplikationer - som det givelvis kan göra i en förhandling - all tre fyramånader är en rimlig lid men all det självfallet kan la längre lid om förhandlingarnaskulle leda lill speciella problem. Det är alltså prognosen för ennormal förhandling när det gäller att förändra gränsskyddet. 44 (): Jag tror inte atl bönderna hade känt den sloraoro som de känner om de hade kunnat vara säkra pä kontrollen. Det är ettfaktum. När jordbruksminisiern hänvisar lill felaktigheterna villjag framhålla alt min fråga gällde just varför behandlingen här hemma hade förbytlsi en låt-gå-liberal anda när det gäller import. Det är ju så att Sverigetroligen är det enda land som inte har något gränsskydd, och statsrådet sägersjälv alt han är angelägen om att ett sådant nu införs. Vi vet all det finns importerade rågveleparlier med enmycket stor mängd flyghavrekärnor. som är ett myckel svårbekämpat ogräs. Detfinns en lag som ställer krav på de svenska odlarna när det gäller flyghavre,och med tanke på del är rågveleimport mycket allvarlig. Del har tagils proversom visar alt del finns alldeles för myckel flyghavrekärnor per kilo och altdel finns mycket annat ogräs i rågvelel. Del ställs hårda krav på svenska spannmålsodlarenär det gäller bekämpningen av inte minst flyghavre, så man får verkligenhoppas att jordbruksminisiern når framgång inom i denna fråga. Det är många som förväntar sig alt någol görs, ochbesvikelsen kommer atl bli slor om handlingskraften uteblir. Om det skulle varanågot fel i min interpellation ligger problemet ändå inte där utan del storaproblemet ligger i att det hitintills inte har gjorts någonting i denna fråga. har frågan tydligen också behandlats ijordbruksutskottet med anledning av motioner från bl.a. , och eltenigt utskott står bakom krav pä att importavgift skall införas. Del inåslevara ett stöd för jordbruksministern. Det är en ganska lilen grupp som är verksam inom svenskljordbruk , rnen om jag tänker på vad de producerar i tjänsler ochlivskvalilet, när det gäller miljövård och landskapsvård, skulle jag viljatraveslera ord om att sällan har så många haft så få att tacka förså myckel. har jordbruksministern verkligen möjlighet all visa allregeringen lar böndernas orö och besvikelse på allvar. Han har också möjlighetatt se lill alt del händer något när del gäller rågveteimporlen, så att denlikställs med annan spannmålsimport och beläggs med en införselavgift. AnL 45 Jordbruksminister ; Fru talman! Det är egendomligt atl ä ena sidan talar om den oro som finns hos bönderna och å andra sidan bidrar, i onödan, lill oron ge- 60 nom all sprida felaktiga uppgifterDet är inte första gången under det här året somman i har ställt frågor som bygger på hell felaktig information, därdet hade varit lätt att ta till sig korrekt information. Då bidrar man till enonödig oro. och det har gjort genom utformningen av sininterpellation. 46 (); Det var en mycket märklig kommentar frånjordbruksministerns sida, då min interpellation är föranledd jusl av oron utebland bönderna. Del kan inte las sådan hänsyn lill jordbruksministern alt viunderlåter all framställa interpellafioner. Rågvete är en ny typ av spannmål, och inte minst därför ärdel viktigt att kontrollera importen - del borde och kunde ha gjorts tidigare.Det finns alltför slora mängder flyghavrekärnor i det importerade rågvelel;delta är alla medvetna om. För svenska odlare finns det en lag som ställer kravsom bönderna också är mycket angelägna om all efterleva. Jag hoppas alljordbruksministern är medveten om del. Man kan förslå deras upprördhet, när tiden går ochingenting sker med det rågvete som importeras, medan de själva har gjort myckelstora ansträngningar och har lagt ner betydande kostnader på att utrotaflyghavren ute på fållen. Vi får trots allt hoppas att någonting händer Oron ute bland bönderna beror inte på de interpellationersom framställs här, ulan den beror på underlätenheten från jordbruksministernssida. Jag kritiserar ingalunda alt interpellationerframställs, utan jag lycker tvärtorn alt det är trevligt och stimulerande medinterpellationsde-balter. Vad jag kritiserar är atl riksdagsledamöter, som hargoda möjligheter all skaffa sig ordentlig information, skriver in direktfelaktiga upplysningar i sina interpellationer och därmed ger mänga bönder, somkanske litar på sina riksdagsmän, uppfattningen all sakförhållandena ärannorlunda än de faktiskt är. Flyghavreproblernet är förvisso ell stort problem, ochmänga svenska bönder arbetar hårt för att få bort det. Tyvärr är det ändåganska allmänt spritt, särskilt i slättbygderna i . där man harrapporterat förekomst av flyghavre i av för'sariilingarna. Sorn jag har sagt tidigare lar lanlbruksslyrelsen i högstagrad den hårdare kontrollen av importen pä allvar. Utan atl förringaimportproblemet fastslår man all den allt överskuggande spridningsrisken härrörfrån flyghavre, vuxen på svensk mark. Förste vice talmannen anmälde atlUlla Tilländer anhållit alt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare inlägg. Överläganingen var härmed avslutad. Prot.1989/90:86 8 § Meddelande om sammanträdet 48 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att kammarens bordläggningsplenum måndagenden med ändring av sarnmanlrädesplanen kommer att börja . med anledning av prop. 1989/90:92om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar 1989/90;Sol9av m.fl. (mp) 1989/90;So20av m.fl. (m) 1989/90-.So21av m.fl. (vpk) 1989/90;So22av m.fl. (fp) 1989/90;So23av m.fl. (c) 10 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1989/90:142 av (vpk) till miljöministern ombuller från JAS 39 ; JAS 39 kommer om regeringensplaner infrias all starta och landa på flygvapnets flygflottiljer Det leder isin tur till atl 17 av landets kommuner och deras invånare kommer atl drabbaspä olika sätt. Vpk anser atl skall avbrytas. Det finns enstark opinion som har samma uppfattning. Planet har koslat samhället mer som kunde använts på ell förnuftigare sätt. Om projektetinte stoppas kommer det att kosta lika mycket pengar som sjukvården.När del gäller behoven inom vården vet vi alt de är stora. Men vilka är del somhar behov av JAS och varför anser de alt det behövs? Regeringen har intepresenterat någon trovärdig säkerhetspolitisk analys som kan försvara miljardrullningen.Nu har fortifikationsförvaltningen utrett vissa konsekvenser för ett antalkommuner. Fördyringarna för det militära projektet kommer att öka ytterligareeftersom berörda kommuner och länsstyrelser nu tvingas ändra sin planering. genomförs ombyggnationer på olika flygplatser Nyabullerzonsplaner måste fastställas vid en rad flygplatser för atl JAS-planet skall kunna landa. Undersökningen som gjorts på uppdrag av ÖB visar att JAS 39 kom mer att bullra ännu mera än de militärplan som använts . Detta skall ses 62 mot bakgrunden atl redan den civilaflygtrafiken och dess snabba ökning har lett lillomfattande miljö- och bullerproblem för berörda kommuner och deras innevånare. De senaste årens forskning visar att buller förmodligenhar en större negativ effekt på människan än vad tidigare utredningar visat.Både vid låga och höga decibeltal. liksom vid olika frekvenser ger buller svårmätbaranegativa effekter som koncentrationssvårigheter, sömnproblem osv. Därför anservpk all snabba åtgärder rnåste till för alt minska den belastning sombullerproblemen innebär. Detta måste ske oavsett om fullföljseller inte. .Det är helt oacceptabelt att med det ovan nämnda som utgångspunktplanera för ökade bullerproblem vid bostadsområden och liknande. Bullernivåerna kring de flygplatser sorn år aktuella iförberedelserna för JAS-aktiviteter kommer att öka kraftigt. Berörda kommuners planarbeteoch byggande drabbas hårt. Bullerzonerna runt flygplatser där JAS skall landamåste göras mycket större än dagens. Enligt uppgift kräverfortifika-tionsförvallningen att länsstyrelserna skall behandla marken underbuller-mattorna som riksintresse, delta för alt länsstyrelsernas möjligheteratt tilllåta bostadsbyggande skall inskränkas. Kommuner som kommer alt drabbas hårt om inte JAS-projektetavbryts är bl.a. . , , och . I Uppsalakommer t.ex. 45 000 innevånare att drabbas av ett förvärrat buller. Därförvill jag fråga: Tänker regeringen tillåta atlforlifikationsförvaltningen ivingar länsstyrel serna till en ny behandlingsordning? Vilka åtgärderlänker regeringen vidta för att berörda kommuners invånare inte skall drabbasav ökat buller? Vad ämnarregeringen göra för alt kommunernas planarbele och bostadsbyggande inte skallinskränkas? 11 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:457 av () lill finansministernom lön från ul-landstjänslgöring i förslaget om reformerad inkomstbeskattning: I lagrådsremissen om reformeradinkomstbeskattning föreslås beträffande utlandstjänslgöring alt den s.k.sexmånadersregeln bl.a. ändras så atl skattebefrielse i endast skallbeviljas om lönen beskallas i verksamhelslan-det. Delta skulle medföra ett allvarligt hot mot svenskaförelags fortsatta verksamhet i m.fl. länder som inte har någoninkomstskatt. Förmodligen har något sådant inte föresvävat laglextförfattarna. Avser finansminislern att, medtanke på del nödvändiga i alt stödja svenska exportansträngningar, föreslåerforderliga justeringar i lagförslaget? Prot.1989/90:86 1989/90:458 av .Schyman(vpk) till juslitieministern om dornslolar- Statssekreterare hari en intervju i förklarat alt han räknar medatt svenska domstolar skall kunna bindas atl följa en framlida EES-dornslolsförhandsbeslut ulan alt grundlagen ändras. anser inte atlregeringsformens bestämmelser till skydd för domstolarnas oberoende ändrar pådella. Är statsrådet mot denna bakgrundberedd alt vidta åtgärder så atl svenska domstolars oberoende garanteras? 1989/90:459 av () till försvarsministernom ändringar i kungörelsen om frivillig försvarsverksamhet; Den nu gällande kungörelsen omfrivillig försvarsverksamhet trädde i krafl 1970. Regeringen uppdrog den 15/121988 till Överbefälhavaren att föreslå lämpliga förändringar i gällandeförordning. ÖB återkom med förslag den 20/9 1989. Det är givelvis angelägel förde fria försvarsorganisationerna all besluta orn att föreslagna förändringarsnarast införs och beslut läges om ny kungörelse. Medanledning av ovanslående vill jag ställa följande fråga: Når är statsrådet beredd all göralämpliga förändringar i den nu gällande kungörelsen orn frivilligförsvarsverksamhet? 12 § Kammaren åtskildes . 1 § Debatt om den ekonomiska politiken........................ 1 () () () (vpk) CarlFrick (mp) Finansminister 2 § Justering av protokoll.................................................. 32 3 § Avsägelse.................................................................... 32 4§Hänvisning av ärende till utskott................................ 32 5 § Svarpå interpellation 1989/90; 106 om jordbrukei och framliden 33 AnnikaÅhnberg (vpk) LennartBrunander (c) 6S Svar pä interpellation 1989/90:107 om planerad odling av gen- manipulerad sockerbeta.................................................. 42 AnnikaÅhnberg (vpk) BarbroWesterholm (fp) LennartBrunander (c) () 7S Svar på interpellation 1989/90:119 omimporten av rågvete . , , , 57 () 8§ Meddelande om sammanträdel Förste vice talmannen 9§ Bordläggning............................................................... 62 10 §Meddelande om interpellation 1989/90:142av (vpk) om buller från JAS 39 11 §Meddelande om frågor 1989/90:457 av () om lön från utlands-tjänstgöring i förslaget om reformeradinkomstbeskattning 63 1989/90:458 av (vpk)om domstolarnas obe roende......................................................................... 64 1989/90:459av () om ändringar i kungörelsen omfrivillig försvarsverksamhet......................................... 64