prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Eldrift i olika former och bränsleceller är också intressanta.Vi kan även tänka oss andra system, t.ex. spårtaxi, som kommeratt tala om . Det kan också vara fråga om utvecklade spårsystem av olikaslag och samordningar av olika transportsystem. Allt detta skall ske i syfteatt få effektiva transporter som är miljövänliga och energieffektiva. Vi serdetta som en mycket stor utmaning, och vi anser att man måste satsa på detta. Nuräcker naturligtvis inte 100 milj.kr för det närmaste året. Vi tänker oss enupptrappning och har föreslagit 500 milj.kr. , och vi tänker ossökningar framöver i fråga om spårtrafik, järnvägsforskning och inom VTI. Idetta betänkande har vi tagit upp bidrag fill miljövänlig kollektivtrafik.Detta borde ha behandlats vid gårdagens debatt vid behandlingen av trafikensinfrastruktur och utvecklingen av trafiken över huvud taget. Jag har emellertidinte lyckats övertyga utskottets majoritet om att det inte skall tas upp idenna debatt. Men skall alltså detta tas upp i dagens debatt. Dethandlar alltså om 500 milj.kr under det närmaste året och 15 miljarder kronortotalt för . Vi anser att staten skall gå in och hjälpa kommuneroch landsfing att bygga ut den miljövänliga kollektivtrafiken. Vi vet attbehovet är enormt. Det finns behov redovisade för framför allt ,och , men även en rad andra städer har mycket stora behov. Vianser faktiskt att staten bör gå in och hjälpa till. Det är klart att 15miljarder inte räcker till. Det behövs mångdubbelt större summor, men det ärväl meningen att kommuner och landsting skall bidra. Vi anser emellertid attdet är bråttom, eftersom försurningen förvärrats, skogsskadorna tilltar ochalgblomningarna tilltar för i och runt våra kuster Dettahänger ihop med trafiken, och det hänger i hög grad ihop med den fullständigtonödiga biltrafiken i städerna. En stor del av biltrafikens ökning undersenare år har skett inom storstadsområdena, där de bästa förutsättningarna förmiljövänlig kollektivtrafik finns. Detta är naturligtvis en fullständigtvansinnig utveckling, och den går att ändra. Men det kräver att man satsar påen förändring av detta. Vianser att det är viktigt att deltar i internationella forskningsprojektför att på det sättet utnyttja den kunskapsutveckling och information som finnsi utlandet. har tagit upp . Redan förra åretkritiserade vi i miljöparfiet . Vi var inte säkra på att maninom hade inriktningen att arbeta för en bättre miljö och ökadtrafiksäkerhet. Då krävde vi att krav skulle ställas på att man inomDrive-projektet skulle arbeta i denna riktning. Vi upprepar detta krav i årMiljöpartiet har tillsammans med fogat en reservation till betän- kände om att en sådaninriktning skall vara en förutsättning för fortsatt svenskt engagemang. Miljöpartiethar tillsammans med och fogat reservation 11 tillbetänkandet. I denna reservafion krävs att det skall ske en redovisning tillriksdagen och att en granskning skaU ske humvida denna inriktning verkligensker. Precis som har jag läst informafionsbul-letinerna mycketnoga. Och jag kan konstatera att det verkar som att bilindustrin i vissutsträckning utnyttjar staten som mjölkko för helt andra projekt än sådana somsyftar fill bättre miljö och ökad trafiksäkerhet. Om så skulle vara fallet,skall naturUgtvis detta projeket stoppas omgående. Det borde vara självklart.Jag upplever ofta att över huvud taget har en mycket dåligefterkontroll av vart pengarna tar vägen och om de används på avsett vis. Ochdetta är väl ett bra exempel på ett sådant projekt. Enannan reservation handlar om att man skall försöka få lätta bilar, små-bilar,trafiksäkrare. Faktum är ju att en lätt bil, och därmed också en liten bil,regelmässigt drar mindre bränsle, kostar mindre att bygga och ger upphov tillmindre utsläpp, inte minst av koldioxid. Då står man inför en motsättning,eftersom små bilar också är mindre säkra. har gjort en storundersökning som visar att små bilar är betydligt farligare än stora bilar. Nukan det delvis hänga ihop med att många bilar är stora, och om en stor krockarmed en liten bil så är det naturligtvis den bilen som drabbas värst. Detär så att säga inom fysikens lagar. Men vi vet också att små bilars säkerhetvarierar och att det går att bygga betydligt säkrare småbilar Det är urenergisynpunkt, resurssynpunkt och inte minst kostnadssynpunkt viktigt att manfår fram även säkra småbilar. Jag överlåtit till att tala mer om trafikensmellanformer, m.m. Vii står naturligtvis bakom alla de fio reservationer som miljöpartiethar fogat till betänkandet, men jag yrkar bifall till endast de tvåreservationer som jag tänker begära votering på, nämligen reservationerna 12och 17. 1989/90:136 8 juni1990 , 170 (): Vi behandlar i den här delen av forskningsdebatten regeringens förslagvad gäller transportforskning, som tas upp i trafikutskottets betänkande 26. Förslagetinnebär allmänna nivåhöjningar både vad gäller statens väg- och trafikinstitut,'VTI, och trafikforskningsberedningen, TFB. De satsningar som föreslås visaratt regeringen anser att trafikforskningen är viktig. Detförslag som ligger på bord innebär en allmän nivåhöjning förväg- och trafikinstitutets forsknings- och utvecklingsmedel på 6 milj.kr. underden närmaste treårsperioden. De ökade anslagen skall användas till utökning avjärnvägsforskningen. Detföreslås också att trafikforskningsberedningen skall få höjda anslag med 4milj.kr för forsknings- och utvecklingsarbete, FOU, . Transportforskningsberedningenär den myndighet som har fastslagit skall vara samordnare avtransportforskningen i . 1989/90:136 8 juni1990 jer kontinuerligttransportforskningen och det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs.TFB initierar vid behov nya forskningsområden genom att fastställa program. TFBär en liten men effektiv organisation, som har stor kompetens att bedöma vartillgängliga FOU.-medel gör bäst nytta. Genom den rådgivande delegationen somhör fill TFB tillförsäkras också sektorns olika intresseorganisafioner ochmyndigheter möjligheten att påverka FOU-verksamhetens inriktning. Destatliga satsningarna på forskning och utveckling i finansieras genomanslag direkt till högskolorna, genom' anslag till forskningsråd som fördelarmedel främst efter inomvetenskapUga kriterier och genom anslag tillsektorsansvariga myndigheter som även de i stor utsträckning förlägger sinforskning till högskolorna. Tilldet här betänkandet har det fogats 19 reservationer, och i de flesta krävs detmer pengar, medan andra handlar om miljö. Beträffande medelsnivåerna bör detobserveras att det enligt TFB långt ifrån alltid är pengar som saknas inomolika FOU-områden. är ett litet land, och transportforskningen har attkonkiirrera om forskarna:med många andra forskningsfält. Att bara pumpa in merpengar är därför ingen lösning. En långsiktig uppbyggnad av attraktivaforskningsmiljöer krävs, något som TFB arbetar mycket med. Jagskall kortfattat kommentera några av reservationerna, även några av dem som detinte har yrkats bifall till. Ireservation 1 framför och krav på mer pengar tilljärnvägsforskning: VTI har fått särskilda medel för ändamålet både 1985 och1987 och föreslås få det även . Att bygga upp en järnvägskompetens vid VTItar tid och kan inte hastas fram med mer pengar. När förtroendet hos SJ ochbanverket växt fram för VTI kommer säkerligen också uppdragen och de totalaFOU-medlen för järnvägar att öka. Ireservationerna 2 och 3 föreslås ytterligare medelsanvisning till transportforskningsberedningen.Utskottets förslag innebär reella nivåhöjningar på 4 milj.kr av det ordinarieanslaget , vartill kommer de särskilda FOU-pengarna tillenergin, som ökar med hela 7 miljoner . Under treårsperioden1987/88-1989/90 var anslaget 11 milj.kr föreslås anslaget bli 18 milj.kr.för tiden /91-1992/93. Det är kraftiga höjningar av anslagen. Ireservation 4 kräver att transpoftforskningsberedningen avvecklas.Visserligen har inte i yrkat bifall till reservationen,men jag väljer ändå att kort kommentera den. Den här reservationen är någotförvånande. Över hälften av TFBs medel går till högskolan, där forskningbedrivs enligt de vetenskapliga kriterier som nämns i reservafionen. VTI ärhögt respekterat som inom bl.a. trafiksäkerhetsområdet. Attsvensk- trafiksäkerhetsforskning skulle vara vetenskapligt undermåligdementeras också av den nordiska utvärderingsgruppen. JagviU kort kommentera reservafion 7, som tog upp. Visst har bilenbetydelse för människors möjligheter att i olika sammanhang komma ut utanförtätorter och på annat sätt transportera sig i landet. Som framgår av utskottetplanerar TFB.ett projekt, "Kollektivtrafikens omvärld", därbilismens betydelse i speciellt storstadsområdena kommer att be- Därför anser jagatt yrkandet i stort sett fillgodoses. De initiativ spm TFB planerar kommer istort sett att täcka de krav som ställs i reservationen. Jaghoppar nu hastigt i väg till reservationerna 9 och 10, som handlar om Promethusoch Drive. Här tillgodoses miljövillkor genom TFBs samordningsuppdrag. AttSverige skulle kunna styra hela detta stora projekt enligt eget huvud ärorealistiskt. Däremot skall miljöaspekterna ges stor tyngd i de svenskastatliga insatserna. Det finns dessutom andra värden i projekten, framför allttrafiksäkerhetsmässiga. reservation är återkommande och visardjup misstro mot teknikutvecklingsprojekt som sådana och inom isynnerhet. Denna misstro delas varken av regeringen eller utskottets majoritet.Sverige måste utifrån trafik- och forskningspolitik delta iinternationella sammanhang där detta gagnar våra syften. Det anser jag att detgör i det här sammanhanget. Vadgäller reservation 11, som också behandlar och anser jag attvad som där tas upp i stor utsträckning tillgodoses genom den redovisning somföljer med TFBs uppdrag. Vadgäller "just-in-time"-transporter som aktualiseras i reservation 13är det ett mycket aktuellt område inom den forskning som TFB stöder. Att aktivtmotarbeta den internationella trenden mot "just-in-time" skulledäremot få svåra effekter för svenskt näringslivs möjligheter attkonkurrera. Ireservation 14 tas forskning om järnvägar och regiönaltåg upp. Kombitrafikeninnebär miljövinster och stöds av . Kombitrafikenutvecklas där denna är effektiv. Om den konkurrerar ut viss vagnslasttrafik påjärnväg, innebär detta att den senare var orationell och att trafiken på siktkommer att hamna på landsvägen i sin helhet. Det går inte att"förbjuda" vissa effekter av en i sig positiv utveckling mot ökadkombitrafik. Egentligen är inte detta en FOU-fråga. Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan i betänkande 26 ochavslag på samtliga till betänkandet fogade reservationer 1989/90:136 8 juni1990 171 () replik: Bara en kort kommentar fill anförande. Han säger när detgäller nivåerna på anslag till VTI och TFB att pengar inte är allt. Han sägeratt det gäller att successivt bygga upp kompetensen osv. Han får det att låtasom om det skulle vara bortkastade pengar, om man anslog mer pengar än vad densocialdemokratiska majoriteten har funnit lämpligt. De kan ändå inte användas.Det var ungefär kontentan av vad sade. kommenterade bl.a. reservation 1 när det gäller anslag tilljärnvägsforskningen. Jag vill peka på att vägtrafikinstitutets eget anslagsäskandeligger på samma nivå som det som vi från sida har föreslagit. Visstfinns det behov, visst finns det objekt och projekt att satsa dessa pengar i. Attsocialdemokraterna nu snålar även på detta område visar bara på samma sak somvi konstaterade i den stora trafikpolitiska debatten i går, nämligen attsocialdemokraterna inte har någon särskild hög ambitionsnivå när det gäller attutveckla järnvägstrafiken. Det har däremot vi. inte bara den typen avfrågor som vi resonerade om i går, att investera i järnvägsspår osv., utan detgäller naturligtvis också satsningar på forskning och utveckling. Det är därförsom vi har lagt oss på denna högre ambitionsnivå. AnL172 i (m) replik: Jag skall inte stå här och recensera anförande, men jagkan i alla fall konstatera att han inte har läst vare sig den moderatamotionen eller reservationen till föreliggande betänkande. Vireservanter kräver en omfattande bilsocial utredning. svarar attdet är någonting på gång, där man skall utreda koUektivtrafiken och bilismen istorstäderna. Vi har faktiskt begärt att man skall göra en total bilsocialutredning och vi vill framför allt betona allt det positiva som bilismeninnebär för många människor i vårt land. Jagundrar också om inte är bekymrad över det faktum att en hel delmänniskor , framför allt många av LO-medlemmarna - en väljarkår somsocialdemokraterna anser sig ha ensamrätt på - har som mål att antingenskaffa sig en bil eller att byta fill en bättre. Men med det besked som OveKarlsson har lämnat här måste de verkligen vara mycket svävande när detgäller deras möjlighet att kunna ha en bil. Änen gång : Varför kan ni inte säga ja till en total bilsocialutredning i stället för att gömma er bakom att det är någonting på gång när detgäller bilismen i storstäderna? Det är faktiskt inte det som vår motion ochreservation handlar om. 173 () replik: Under kvinnorörelsens finaste och mest intensiva år brukade de aktivakvinnorna, när det behövdes, säga till de passiva eller till varandra; Gråtinte, bU förbannad! Det var detta som ringde i huvudet på mig när jag hadelyssnat på . Det kanske hjälper med det senaste och mestaktiva alternativet av dem jag nämnde, men annars känns det fullständigtmeningslöst, . Varför vara föredragande i kammaren i dessa frågor,när man inte har mer kunskap, intresse och engagemang att man inte ens vet vadsom står i betänkandet? Detfinns tillräckligt mycket material som visar att det inte finns några beläggför att särskilda åtgärder ger högre trafiksäkerhet. Så är det. t.o.m. den uppgiften i ett svar här i kammaren. säger att transportforskningsberedningen på något sätt skall varagarant, eftersom den är samordnare för projektet. Det fina som man frånsocialdemokratins sida förväntar sig och beskriver i betänkande efterbetänkande och i propositioner skaU nu kunna få sin aktuaUtet genom atttransportforskningsberedningen har blivit samordnare. Men, tänk, så sent som iapril berättade de ansvariga i transportforskningsberedningen för mig att dettainte alls hade börjat fungera. När jag var på berättade man där attdet är verket som har åtagit sig de uppgifter som regeringen har ålagttransportforskningsberedningen när det gäller och . Detta ärfakta, och det går att ta kontakt med dessa olika myndigheter ochmyndighetspersoner och få bekräftat att detta är riktigt. 174 ()replik: anförande var typiskt för den atfityd vi har mött i utskottet,främst när det gäller . Frånoppositionens sida har vi nu försökt att få igenom attutskottet åtminstone skall informera sig närmare om vad som egenfligen händerinom dessa projekt. Det är detta som har lett fram till att det nu finns enreservation om krav på granskning här i . Utskottsmajoriteten, framförallt socialdemokraterna, har nämligen varit helt ointresserad av att ensinformera sig. Det är ju så det har gått till. Det är bara att konstatera attsamma ointresse fortfarande råder Jagvill peka på några av de problem som finns just med att bara tro att det räckeratt skriva någonting om miljö- och trafiksäkerhet och att allt därmed är bra. Kringfartsleder,som vi diskuterade i går, kan naturligtvis tyckas vara bra förtrafiksäkerheten. Men en lång rad av de kringfartsleder som byggts har letttill att utsläppen och trafikosäkerheten har ökat på grund av att trafikenökar. Människor ändrar alltså beteendet när förutsättningarna för någonfingförändras och det blir därigenom farligare. Ytligtsett kan en förbättrad väg se ut att vara bra för trafiksäkerheten. Men ombiUsterna ökar hasfigheten kraffigt, kan effekten bU rakt motsatt.Det har i många fall visat sig att det också blir på det sättet. Detär likadant med låsningsfria bromsar De kan också locka till högre hastigheter,vilket kan göra att mycket av den förväntade förbättringseffekten kan gå åtmotsatt håll. Detfinns även exempel på motsatsen. Varselljus på bilar har lett till högretrafiksäkerhet, just därför att folk inte upplever att det har blivit säkrare,men att det ändå är det och att man därför så att säga kan kassera in den ökadesäkerheten. Såkomplex är ju verkligheten. Därför borde man - i varje fall om man är en seriöstrafikpolitiker - intressera sig för vad som egentligen är på gång. tyckte också att det var tillräckligt med forskning när det gällerjärnvägsteknik och att det skulle ta mycket att bygga upp något slagskompetens i landet. Jag vill peka på att det trots att har ett ganskaomfattande järnvägsnät inte finns en enda professur i järnvägsteknik. Jagvill påstå att eftersläpningen på detta område är enorm och att det verkligenkan vara av värde att inrätta en professur i järnvägsteknik, kanske flera, ochfå fart på denna utveckling. Därmed är det väl alldeles klart att anslagsnivånär högst otillräcklig- i synnerhet om man på ett seriöst sätt viU förändratrafiksystemet så, att det inte längre blir den miljöförstörare som detfakfiskt är. 1989/90:136 8 juni1990 175 ()replik: Först några kommentarer till , när han säger attsocialdemokraterna har en låg ambitionsnivå när det gäller järnvägarna. I gårvar vi ändå rätt eniga om förhållandevis stora satsningar på järnvägsbyggandei framtiden. Att vi inte skulle ha någon ambition är väl ändå att ta i. 1989/90:136 Vad jagsade är att pengar inte är aUt och att det kan ta sin tid att bygga uppen kompetens på forskningens område. Detta kan väl också få utgöra en kommentar och ett svartill . Vi har således ett intresse för "" järnvägsforskningen, men faktum är att det inte går att tro att manlöser allt med att bara satsa pengarDet behövs ju också fid för att bygga upp en viss säger att jag inte skulle ha läst vad utskottet skriver om Prometheusoch Drive. Endera är det hon eller jag som inte har läst betänkandet, menfaktum är att utskottet skriver att det när det gäller trafiksäkerhetsforskningär väsentligt att man från svensk sida följer FoU som bedrivs utanför vårt landför att vi skall kunna tillgodogöra oss resultaten av vad som därvid kommerfram. Detär väl ändå så, att vi också behöver ta del av den forskning som bedrivs iEuropa. måste vi kanske också försöka påverka denna forskning i denriktning som vi själva tycker är lämplig. Anf.176 () replik: tycker inte att det behövs mer pengar tiU järnvägsforskningen.Jag måste då fråga om han tror att professorer och forskarearbetar gratis. Dessa bör ju, precis som alla andra, få betalt, och det kostar.Det handlar alltså om att pengar måste anslås om man har ambitionen att ha enbra järnvägsforskning. Jagvill också fråga: Varför är socialdemokraterna så obstinata och så ovilligat.o.m. när det gäller att informera sig om saker och ting? Och än mindre viljavisar socialdemokraterna när det gäller att granska . Anf.177 () replik: Jag vill bara helt kort säga fill att jag - och det gällersäkert alla andra socialdemokrater - är fullt medveten om att det behövspengar till järnvägsforskningen. Att säga att vi inte anslår några pengar ärväl ändå att ta i. Det anslås ju här ett antal miljoner Jag tror att det iefterhand kan komma fram mer pengar, som jag förut sade. Men först är detnödvändigt att en kompetens byggs upp, Anf.178 (): Jag skall tala om några av trafikens meUanformer - eller pa-ratransit,som är en internafionell benämning som inte spritts särskilt mycket här hemma iSverige. Dessa trafikens mellanformer har efter hand blivit alltmeruppmärksammade och utvecklade av aktionsinriktade trafikforskare runt om ivärlden. En mellanform som alla väl känner till är ju taxi. Men det finns ocksåmånga andra mycket spännande mellanformer Ivärldens fatfigländer har enklare trafikformer utvecklats, såsom Jeepney iManila, Jitney i , Dolmus i eller Taraha i . Även i denrika världen har efter hand snålare trafikformer prövats. Witkar i Amsterdamär ett känt tidigt försök. Procofip i , Minnytaxi och Maxy-taxi iConnecticut och GreenCar i i är exempel på 170 olika tekniska ellerorganisatoriska försök med sambrukande eller samåkning. Häri har vi haft försök med byabussar och anropsstyrda s.k.Tele-transbussar. Det har varit en försöksverksamhet bl.a. i . Självhar jag arbetat med privat och kooperafivt sambmkande i bilpooler. För närvarandefinns det en väl fungerande liten kooperativ bilpool i Vivalla, . För100 kr kan man låna kooperafivets katalysatorrenade nya bilar medfri körsträcka. Detta är egentligen så sensationellt att ingen uppmärksammardet, även om det sägs från talarstol. Vii de gröna uppmärksammar möjligheterna att utveckla trafikensmellanformer och helt nya transportlösningar i några motioner som behandlas idet här betänkandet om trafikforskning. Jagövergår nu till att tala om hyrbils- och spårbilssystem. Jag börjar med atttala om hyrbilssystemet. Varförskall man äga bil och hyra bostad när det lika gärna, eller kanske ännu hellre,kunde vara tvärtom? Jaghar studerat möjligheterna att utveckla hyrbilssystem och även i konkretaaktionsinriktade forskningsprojekt visat att det kan fungera. Vivalla Bil,bilpoolen i som jag nämnt, är ett tydligt bevis på att många skullekunna minska sina kostnader för att ha tillgång till bil. Samhället bör därförunderlätta verksamheten med bilförhyrning. Hyrbilscentraler bör kunnalokaliseras till bostadsområden. Sådana bör också finnas vid varjejärnvägsstation och andra trafikterminaler. Dessutom bör man se över försäkringsformerna.Nu är hyrbilarna försäkrade i en mycket hög tariff - en dyr försäkring ärinbakad i priset - och oberoende av förarens/bilförhyrarens skadebenägenhet.Någon bonusform finns inte. Försiktig och skadefri kör-ning premieras såledesinte. Det här blir onödigt dyrt och resursslösande. Hyrbilssystemhar såväl i samhällsekonomiska som i företagsekonomiska beräkningar visat sigkunna ge mycket goda vinster både för den enskilde och för samhället. Poängenär, enkelt uttryckt, att de stora fasta bilkostnaderna delas upp på fleranvändare . Det är ungefär som för taxi, varsfordonskostnad är mycket låg. Det är i huvudsak föraren som man betalar för närman åker taxi. Genomatt reservation 12 av och om trafi kens mellanformer tillstyrks ges regeringen till känna att ett samlat program för utveckling av trafikens mellanformer bör tas fram. Fömtom att vi får en utveckling av hyrbilssystemet innebär det även en tillstyrkan fill utveckling av spårbilsprojektet, som jag nu skall presentera. . , Spårbilsprojektetär ett av de mest fascinerande teknik- och industriprojekt som jag har stöttpå inom trafiksektorn. Jag skall försöka att kortfattat förklara vad detinnebär och varför det är så spännande. Jag vill här också lägga till attPrometheus- och Drive-projekten kan läggas i malpåse när vi väl har insett vadspårbilsprojektet innebär Prometheus- och Drive-projekten är galnautvecklingar inom den konkursmässiga bilindustrin. Spårbilenär en personbilslätt vagn på spår som oftast går upphöjt över marken. Därigenomkommer den inte i konflikt med barn, blommor, älgar etc. Spårbilen är eldriven,och strömavtagningen sker från en räl rakt ovanför vagnen och det bärandespåret. Energiåtgången sägs kunna bU en tiondel 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 8 juni1990 av energiåtgången hos ennormal personbil. Spårbilen kan transportera Uka många människor som enpersonbil, eller lika mycket gods på en Europapall som en kombibil. Den gårförarlöst tack vare en avancerad datorprogrammering. Man beställer spårbilenvid enkla stationer spridda i städer och byar och använder sig då av en servicesom liknar en vanlig bankomat. Man avgör om man vill åka ensam eller om man kandela färden med andra, vilket naturligtvis påverkar priset. Genom dendatoriserade färdstyrningen kan vagnarna transportera gods, exempelvis undernattens timmar. Systemet erbjuder på det sättet ett extremt gott utnyttjande -inte ens flygbolagen skulle kunna tävla om att vara bättre i det avseendet.Genom eldriften går vagnarna fram närapå ljudlöst. Ett minskat trafikbuller ärdärmed en av de stora vinsterna med systemet. Detär fortfarande ljusa tider ute.