prot · GD0959 · 1989-12-31 00:00:00 — När det gäller frågan om EG står det skrivet att det ärönskvärt att de svenska reglerna i största möjliga utsträckning blir kongruentamed vad som kommer att gälla inom EG och att det är angeläget att man frånsvensk sida noga följer detta osv. Det är en mycket tydlig markering. Dethandlar inte bara om att konstatera vad som gäller i EG och vad som gäller iSverige utan det gäller tydligen att få så stor samstämmighet som möjligt. Det är önskvärt och angeläget, säger man i utredningen.Det sägs inte bara för skojs skull eller för att man har lust att säga det. Jagtror att det har en mycket stor betydelse och kommer att få praktiskakonsekvenser i sin förlängning när man kommer att starta ett samarbete, ettsamarbete som man har sagt att man inte har och inte kommer att ha mensom med all tydlighet, som bl.a. visas genom dessa dokument, är i gång. 12 (): Det är märkligt att vi inte skall få lov attdiskutera frågor. Det blir nämligen konsekvensen av vad säger som är under utredning kan vi inte få diskutera med medlemmar avregeringen. Det måste bli konsekvensen av det hela. Vi kan inte få någrasynpunkter från ministern, eftersom det pågår utredning. Jag hartagit upp den här frågan . 1989/90:59 31januari 1990 kunna diskuterakrigsmateriel med utrikeshandelsministern. Jag måste säga att jag tycker attdet är mycket märkligt. Jagutgår naturligtvis från att regeringen har respekt för konstitutionsutskottet.Det ifrågasätter jag inte. Det jag tog upp i min fråga var regeringenssvårighet när materiel, t.ex. Boghammarbåten, blir klassificerad som civil ochman ändå vill stoppa materielen eftersom den används i en krigssituation. Detborde åtminstone strida mot intentionerna i svensk lagstiftning att viexporterar båtar, som direkt kommer att delta i krig. När man ändå tvingasstoppa detta har man inte den rättigheten. Det vore intressant att få utrikeshandelsministernssynpunkter på det dilemma som man faktiskt hamnar i. Men inte ens det kan vi fådiskutera. Jagvill gärna att tar upp den här frågan och medger att det finns ettproblem. Det borde man också lösa när vi får chansen att fattabeslut om det nya krigsmaterielbegreppet. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar påinterpellation 1989/90:103 om arbetslösa småbarnsföräldrars möjligheter tillbarntillsyn m.m. har frågat mig dels hur jag bedömer till-lämpningen avgällande bestämmelser beträffande arbetslösa småbarnsföräldrars rätt tillarbetslöshetsunderstöd vid brist på barntillsyn, dels om jag avser att föreslånågon förändring av bestämmelserna, som bättre tillgodoser dessa föräldrarsrättigheter Låtmig först säga att ett grundläggande villkor för att få arbetslöshetsersättningenligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring är att den arbetslöse stärtill arbetsmarknadens förfogande. Den arbetslöse skall följaktligen varaoförhindrad att ta ett lämpligt arbete, om och när det erbjuds. Närdet så gäller ersättningsrätten för småbarnsföräldrar utan barntillsyntillämpas reglerna i stort sett som har uppgivit. 1 den propositionom ändringar i det kontanta arbetsmarknadsstödet som förelades undervåren 1984 (prop. 1983/84:126, AU18, rskr 323), behandlas frågan omarbetslöshetsersättning vid barntillsyn. 1 propositionen framhölls attutgångspunkten vid bedömningen för rätt till arbetslöshetsersättning även närdet gäller småbarnsföräldrar utan barntillsyn måste vara, att den som göranspråk på ersättning skall vara oförhindrad att åta sig förvärvsarbete. Denarbetslöse skall alltså också här stå till arbetsmarknadens förfogande. Försmåbarnsföräldrar betyder det företrädesvis, att barntillsyn skall vara ordnadför ett normalt dagstidsarbete för att vederbörande skaU anses stå tillarbetsmarknadens förfogande och därmed vara ersättningsberättigad enligt lagenom arbetslöshetsförsäkring. Vissspeciell hänsyn tas dock till småbarnsföräldrarna enligt de föreskrifter AMShar utfärdat. Barntillsynen behöver följaktligen inte vara ordnad under självaarbetslösheten men skall kunna ordnas utan längre dröjsmål vid ettarbetserbjudande. I en del kommuner är det dock fortfarande så, att den som blir arbetslös intefår ha kvar sin barnomsorgsplats, men en småbarnsförälder som är ofrivilligtarbetslös och som oförskyllt mist sin barnomsorgsplats har rätt tillersättning som behövs för att ordna barntillsynen på orten.Sökanden måste dock vidta de åtgärder som är möjliga för att ordna tillsynen.Samma regler gäller för medlem som är ofrivilligt arbetslös och erbjuds arbetemed ändrade arbetstider Sökanden måste även då aktivt försöka ordnabarntillsynen inom rimlig tid. Även den som själv har sagt upp sitt arbete mensom haft giltig anledning, t.ex. inte kan arbeta kvar av hälsoskäl, omfattas avsamma regler Vad som är giltig anledning prövas från fall till fall motbakgrund av bl.a. personliga förhållanden. Det är därför viktigt att sökandenuppger alla omständigheter som förorsakat arbetslösheten , och attarbetslöshetskassan skapar förutsättningar för en bra utredningssituation, somgör att alla fakta kommer fram. 1alla dessa fall har småbarnsföräldarnas problem sin grund i dels bristen påplatser inom barnomsorgen, dels kommunernas regler om barnomsorgsplats vidarbetslöshet. Det är således genom en utbyggd barnomsorg och en generös ochflexibel attityd hos kommunerna som dessa problem skall lösas. Jag vill i dettasammanhang understryka vikten av beslut om fullt utbyggd barnomsorgsenast vid utgången av . Meden ambitiös arbetsmarknadspolitik och krav på rörlighet på arbetsmarknaden måsteman ha rätt till en trygg barnomsorg, även om man inte för stunden har ettarbete. 1989/90:59 31januari 1990 14 (): Först av allt vill jag hälsa vår nya arbetsmarknadsminister välkommentill arbetet - och verkligen önska lycka till i det här viktiga jobbet. Detkänns litet extra roligt för mig att detta är den första debatten här förarbetsmarknadsministern, eftersom jag var den som 1982 försökte ledariksdagsledamoten rätt i labyrinter Så,herr talman, till interpellationssvaret. Barnomsorgen är ett problem för många,och en grupp som har det besvärligt är arbetslösa som i samband medarbetslösheten oförskyllt blir av med sina barnomsorgsplatser Jag tackar försvaret på min interpellation. Arbetsmarknadsministernhar till stora delar samma uppfattning som jag. Vi skall inte ändra på någragrundläggande principer inom arbetslöshetsförsäkringen. Den kommunalabarnomsorgen skall byggas ut, och kommunernas regler bör få en mer generösutformning. Vi skall verka för att genomföra beslut om utbyggdbarnomsorg senast vid utgången av . Menvad skall vi säga till den som är arbetslös och blir av med barnomsorgen framtill dess att utbyggnaden kan sägas vara tillfredsställande? Det uttalande somgjordes 1984 om uppdelning av de arbetslösa i två grupper har blivt svårare atttillämpa på grund av att kommunerna försämrar sina regler. Och det är kvinnornasom är förlorarna i detta spel. Jag har i min interpellation klart deklareratatt det är den dagsaktuella situationen jag vill komma åt. Det kan ske på såsätt att arbetsmarknadsmininstern förklarar att skrivning skall gällaalla arbetslösa. Detförhållandet att vi nu straffar den arbetslöse och frånkänner denne ersättningmed kan vara nog, tycker jag. straffningenav kvinnor på den svenska arbetsmarknaden innebär en dubbelbestraffning somsaknar motstycke i annan lagstiftning. Jag har inte begärt att vi skall ändrapå bestraffningen under 25-dagarsavstängningen. Men jag motsätter mig dennadubbelbestraffning som skapats av kommunerna sedan propositionen 1984 skrevsoch antogs. Vi måste se problemet som det är . Jag angav iinterpellationen att det är mycket svårt att avgöra hur friviUigt man slutarsitt arbete. Det är inte rimligt att värderingarna om vad som är giltiganledning att sluta ett arbete på egen begäran skall ändras bara för dem somsenare kan komma att få problem med barnomsorgen. Vi bör därför ha sammabedömning för alla arbetslösa när det gäller ersättning. Den tolkning somgjordes 1984 bör gälla generellt, eftersom det var en bra lösning. Problemet är att kommunerna har en annan syn i frågaom arbetslösa och barnomsorg. Och det här gäller ju, herr talman, föräldrar ochbarn som har haft en plats i barnomsorgen - och som många kommuner nu"slänger ut" från denna barnomsorg. Det har jag många vittnesmål om. När det gäller ekonomin utgår ju statsbidrag både tillA-kassan och till barnomsorgen. Man borde därför ha en helhetssyn på dessafrågor, tycker jag-Jag skulle mycket uppskatta om arbetsmarknadsministernkunde utveckla sista delen av svaret och klargöra att vi har samma uppfattning- att vi inte skall diskriminera kvinnor som är arbetslösa och som därförmister sin barnomsorg. 15 (): Jag tycker att det är en brainterpellation och ett bra svar Men vilka sanktionsmöjligheter har man motkommuner som inte fullgör sina skyldigheter? Det är för mig det stora problemet.Hur kan man över huvud taget, om det inte går på frivillig väg, tvinga fram demöjligheter till barntillsyn som det här gäller Det skulle jag vilja ha ettsvar på. Först vill jag tacka för lyckönskningar. och jag har i stort sett i alla delarsamma bedömning när det gäller dessa frågor Jag kan utan svårighet säga att deuttalanden och de skrivningar som gjordes 1984 är vad som skall gälla. Problemet är de kommuner som inte har den generösaoch flexibla attityden att låta föräldrar som hamnar i arbetslöshet behålla sinbarnomsorgsplats. Enligt vad jag har kunnat inhämta - det är siffror från 1987-var det sex kommuner i landet som inte lät föräldrarna behålla barnomsorgsplatsen.Det fanns då 48 kommuner där man fick behåUa platsen helt utan tidsbegränsning.Däremellan fanns kommuner där man kunde behålla platsen från 1 månad upp till18 månader Jag vill bara ytterligare stryka under vad jag säger sisti mitt svar på interpellation - att det bara är genom enutbyggd barnomsorg och en generös och flexibel attityd hos kommunerna som mankan lösa det här problemet för de föräldrar som står i den mycket jobbigasituation som beskriver Som arbetsmarknadsminister inser jagockså det oerhörda värdet för vårarbetsmarknad av att vi har en barnomsorg som fungerar. Den skall ocksåfungera när människor behöver byta jobb, ställa om sig, skaffa ny utbildning.Det understyker ännu mer vikten av en väl utbyggd barnomsorg, men också av engenerös attityd när det gäller att lata barnen behålla sin plats, även omföräldern inte för stunden har ett arbete. TillAnita kan jag bara säga att staten inte har några sanktionsmöjligheterDet är kommunerna som själva har att utforma de bestämmelser och tillämpningarman önskar Jag kan bara som arbetsmarknadsminister understryka behovet av attkommunerna är flexibla och tänker på föräldrarnas bästa i dessa lägen som vinu diskuterar Anf.17 (); Jag tackar för det kompletterande svaret. Jag delar arbetsmarknadsministernsuppfattning att det är den fullt utbyggda barnomsorgen som skall lösa de härproblemen. Somen liten parentes kan jag säga att jag har motionerat om att mankanske borde fundera på en lagstiftning när det gäller barnomsorgensutbyggnad. Jag tycker att det måste vara mycket bättre att vi löser de härproblemen när det gäller A-kassa kontra barnomsorg än att folk skall tvingasatt gå och få socialbidrag. 18 (): Tack för svaret. Jagtror att om det blir tillräcklig press från människor ute i kommunerna och viamassmedia, kan man tvinga fram detta. Och jag vore tacksam omarbetsmarknadsministern ville hjälpa till med det. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:59 31januari 1990 6§ Svar påinterpellation 1989/90:108 om frågat om jag anser att miljöaspekten är en andrahandsfråga vidtrafikplanering, speciellt i flygärenden. Hon har vidare frågat om jag införkoncessionsförhandlingarna angående i första hand kommer attlyssna på industrins krav eller på dem som för fram miljöfrågorna blandutomparlamentariska föreningar, inom kommuner och . Påden första frågan är mitt svar nej. Arbetet för en bättre miljö utgör encentral och övergripande del av regeringens politik, inkl. trafikpolitiken.Enligt det trafikpolitiska beslut som fattade är inriktningenpå lång sikt när det gäller trafikens (inkl. flygets) miljöeffekter attradikalt minska de skadliga utsläppen från transportarbetet. Vid trafikplaneringmåste dock givetvis en avvägning göras av miljömålet mot de andra av riksdagenfastslagna trafikpolitiska delmålen om tillgänglighet, säkerhet, effektivitetoch regional balans. Beträffande frågan omvilka grupper jag ämnar lyssna på inför en konces- 1989/90:59 31januari 1990 sionsprövning av DalaAirport vill jag erinra om, vilket jag förutsätter att frågeställaren kännertill, att en sådan prövning genomförs av en fastställd och omfattande procedur som avser att ge allsidigbelysning av miljöeffekterna av den aktuella trafikanläggningen. Först efterett eventuellt överklagande av koncessionsnämndens beslut hamnar frågan påregeringens bord. 1 sådant fall kommer givetvis regeringen att inhämta allaberörda parters synpunkter innan vi fattar ett beslut i frågan. 20 (); Jag får tacka för svaret. I svaret framhåller statsrådet att arbetetför en bättre miljö utgör en central och övergripande del av regeringenspolitik, inkl. trafikpolitiken. Låt oss hålla oss till det . Jag anseratt statsrådet leker med sanningen. Om miljöfrågorna hade den framskjutnaplats i verkligheten som så ofta framhålls på papperet och i sköna ord fråntalarstolar och framför mikrofoner, då skulle det på trafikområdet ochsamhällsplaneringsområdet se helt annorlunda ut. Tåg till landsväg, tåg tillflyg, och bil till flyg - så ser det ut i verkligheten. På nivå och pålandstingsnivå har det förekommit många turer. Bl.a. har ett kommunalråd iprincip bett industrins företrädare att komma fram ur garderoben för att hjälpatill att rädda framtid. Eftermiljömedicinaren yttrande , att luftföroreningarnaoch bullret skulle ge för stora problem för att det skulle vara möjligt attförsvara flygplatsens existens, ändrade sig planeringschef i ettnytt yttrande. 1 detta yttrande framkom bl.a. att de miljömedicinska kraven påflygtrafiken vid bör kunna tillgodoses utan att flygtrafikenförsämras, eftersom den har stor betydelse för den regionala utvecklingen. av yttrandet från en miljömedicinare kapades alltså, så att det blev ettpolitiskt beslut att ändra hans yttrande. BådeBorlänge kommun och i är delägare i ochsitter därmed på två stolar yttrade att det var betydligt mermiljövänligt att anlita rälsen, något som är helt självklart för alla svenskari dag. Påsträckan kommer SAS troligen att dra in två flygturer omSJ:s nya snabbtåg får en 60-procentig beläggning. Och den sträckan är jubetydligt längre än sträckan . På sträckan man alltså tala om en viss tidsvinst. På sträckan man två timmars arbetstid och får ca 1 timmes snabbare restid. Påtåget kan man arbeta, sova, dricka kaffe, osv. Det är alltså inte bortkastadtid. Medan flyget stadigt ökat antalet turer har antalet avgångar med tågetsakta men säkert minskat, så att fler och fler nästan tvingas att ta detsubventionerade fiyget. Miljöpartietde gröna anser att flyget skall bära sina egna kostnader och inte fåskattefritt bränsle för att en riktig ekonomisk bedömning skaU kunna göras. Enmiljöekonomisk bedömning och kalkyl måste också göras. Då hamnar flygetslämplighet som transportmedel allra längst ner på listan när det gällermiljöpåverkan. Flyget från av staten genom utebliven bräns- leskatt, av landsting ochkommun genom direkta bidrag och genom utförandet av tillfartsvägar ochplanering m.m. Slutasubventionera det miljöförstörande flyget! T.o.m. bilen är betydligt mindre miljöförstörande,även om endast en person åker i varje bil. Även buss är bättre än flyg. Men dethelt överlägsna transportmedlet är ju taget, i det här fallet på räls som redanfinns. Utbyggnadenav - då talar jag om järnvägen och inte startbanan -Stockholm-Arlanda-Uppsala ökar tillgängligheten betydligt för passagerarna dåde skall vidare med flyg från . Snabbtågär en annan tänkbar tidsbesparande framtidsvision. Även om det blir dyrare ärprisskillnaden i förhållande till icke-subventionerat flyg oerhört storBilligare biljetter och därmed belagda tåg skulle, även som ensamåtgärd, ge SJ större lönsamhet. Bullretär ett stort problem när det gäller , förutom de fyr-dubbladeutsläppen av kväveoxider fram , enligt egnaprognoser. professor vid måste utsläppen avfossila bränslen minskas med i världen, och av solidaritetsskäl mednärmare i , eftersom vi i har stora utsläpp per person. 1200-2000personer störs av buller på över från flygtrafiken. Ca 250 personerstörs av buller över från flygtrafiken på . Dessutombyggs en infartsväg som innebär ökade trafikstörningar för de boende. EnligtDala Airports VD används som reservflygplats förAmerican Airlines när det är dåligt väder på Arlanda.USA-bolaget skall titta på de tekniska data som det har med sig hem från dessalandningar Och flygplatsen i skall undersöka lönsamheten av atttillfälligt ta emot flygplan från . Luftrummet över Arlandaär också ofta överbelastat. Hur kan dessa planer förverkligas? Stor oro råderi bl.a. och När flyget skall bära sinaegna kostnader blir det kanske nästa krisbransch. Manborde överväga att lägga ner , och t.ex. Gävlesoch flygplatser och inte bygga motsvarande nya om regeringen,, luftfartsverket, m.fl. skall bli trovärdiga i sin miljöpolitik. Menför detta behövs först en förbättrad kollektivtrafik, främst järnväg, genommodernisering, utbyggnad, förbättrad turtäthet och anslutningar av spårbilar,bussar, spårvagn och bil. Ibörjan av 70-talet planerades industrifiygfält, och jag undrar om sådana återplaneras? IndustrinTamrock har goda förbindelser med fraktflyget via , ochreservdelsservicen fungerar på ett bra sätt mellan och denordligaste gruvfälten. Planeras åter ett industriflygfält i , någotsom man sade nej till ? 1989/90:59 31januari 1990 21 (); Jag noterar att kommunikationsministerns svar till varganska knapphändigt, och jag undrar varför Det kanske finns anledningför regeringen att något mer entusiastiskt gå i försvar för den här typen avflygplatser mot bakgrund av de ofta återkommande och hårda debatterna och motbakgrund av anklagelserna för bristande miljöhänsyn, som bl.a. har framfört framför allt mot . Jag tror att det finns ett behov av att en markering görsnär det gäller den avvägning som måste göras mellan flygets roll sommotor i en regional utveckling och de miljöproblem som flyget förvisso innebär Som centerpartist från är jag självfallet igrunden positiv till flygets roll när det gäller regional utveckling. Flygethar förvisso varit en mycket starkt bidragande orsak till att ,centralregionen i , bevisligen har haft en god utveckling underden senare delen av 80-talet. Regionen har tagit sig ur de problem somstrukturomvandlingen inom järn- och stålindustrin innebar Det finns också anledning att poängtera, inte minst motden regionalpolitiska kommitténs betänkande och kommande propositioner, denbetydelse som flyget har för inland. I detta avseende betyder bådeDala Airport och Mora-Siljan flygplats mycket för utvecklingen i . Sedan vill jag gärna i polemik med sägaatt det faktiskt inte är fel att lyssna på näringslivets synpunkter i en sådanhär fråga. Näringslivet är en viktig intressent, vars synpunkter regeringenutan att skämmas bör ta med i sin totalbedömning när man skall se hur en sådanflygplats kan lösa sina problem. Jag vill peka på det positiva när det gäller ,nämligen passage-rarutvecklingen. Alldeles i början av flygplatsens tillkomst1966 var det 1000 passagerare. var passagerarantalet 206000. Det är densnabbaste passagerarutvecklingen när det gäller Linjeflygs flygplatserLokaliseringen av medför naturligtvis problem: bebyggelsen somfinns ganska nära, en del sjöar ligger ganska nära och markgrunden, sand, förflygplatsen. Men min utgångspunkt är att vi naturligtvis måste hjälpas åt föratt lösa problemen. Rikspolitiskt har man gjort det genom att införamiljöavgifter, vilket har lett till att flygbolagets ledning är i gångmed ett program på 25-30 milj. kr för att byta brännkammare på F28, som är detsmutsigaste flygplanet. Det här programmet är i stort sett klart . Fyrtiomotorer har redan åtgärdats. Dessutom kommer man att angripa bullerproblemet.Det är svårt när det gäller F28, men där kommer man att gå vidare och kansketidigarelägger introduktionen av 500. Den är tänkt till 1995, menflygbolagets ledning önskar att detta kan ske eller 1993. Det skulleinnebära en bullersänkning med , som rimligen upplevs som en ganskastor skillnad till det bättre. När det sedan gäller de direkta miljöproblemen med glykoloch uren är man från ledningens sida i gång med ett program för att ta vara påpraktiskt taget allt spill av glykoler Man kan nu bygga en till platta med tankså att man klarar inte av spillet som , utan målet är att klarapraktiskt taget allt. Det finns vidare en rad andra tekniska åtgärder i gångför att minska t.ex. användning av uren på startbanan. Man värmer upp krossatgrus, inte sand som blåser bort. Man använder uppvärmt krossat grus, somförhoppningsvis fryser fast i banan. Den vägen kan man minimera använd- Man har ocksåbyggt in sensorer i banan för att få reda på exakt temperatur, vilket medföratt man kan finkalibrera användningen av snö-och isplogar på ett bättre sätt äntidigare. Alltdetta har jag sagt för att redogöra vad nuvarande flygplatsledning aktivt görför att åtgärda de miljöproblem som finns där Jag vill gärna ge den dennachans. Som jag sade inledningsvis har jag upplevt att och har gått mycket hårt mot , för att tala klarspråk, reellaexistens som fiygplats i fortsättningen. Det kom fram i slutet av RagnhildPohankas anförande. Hon säger att man borde överväga att lägga ned den härtypen av flygplatser Jag vänder mig mot en sådan syn på flygets roll i ettmodernt samhälle. Som centerpartist menar jag att det gäller att göra enavvägning och verkligen försöka sätta in åtgärder mot miljöproblem. Men manmåste ändå inse att flyget har kommit för att stanna som ett betydandekommunikationsmedel i det moderna . Det har definitivt en strategiskroll när det gäller regionalpolitiken i fortsättningen. Det finns, som jag serdet, ingen anledning att blossa upp motsättningarna mellan en fortsatt satsningpå tåget t.ex. från till och utvecklingen av flyget. Låtmig notera att sju av tio flygpassagerare från intestannar vid utan fortsätter till andra destinationer Det motsattabrukar vara det vanliga. 1989/90:59 31januari 1990 22 VIOLACLAESSON (vpk); är som vanligt oengagerat och dessutom, som antydde,ganska innehållslöst. Där finns inte ett enda ord om snabba och rejäla tag föratt rädda miljön. Där finns inte ett enda ord om vad regeringen konkret, villgöra för att minska trafikens enorma utsläpp. Tror kommunikationsministernverkligen att det bara är "på lång sikt" som de skadliga utsläppenfrån flyget behöver minskas? Nuväsnas och hotar Daladirektörerna, som har påpekat i sininterpellation. De står på sida i kampen för fortsattflygtrafik. Rent komiskt blir det när STORA:s hövding blandar sig ileken och hotar med att fiytta sitt huvudkontor STORA gör investeringar för 34miljarder - i ! Kan inte eller ellerkanske fråga om det är därför har såstor betydelse eller fråga STORA;s chef om han inte kan ägna mer energi åt attklara sina miljöproblem och uppsatta gränsvärden vid Pappersbruki ? Flygtrafikenmotsvarar inte det övergripande mål som ställt upp för transportpolitiken.Flygtrafiken är miljöfarlig, den bUr mindre säker ju mer flygtrafiken växer,och den kostar samhället miljardbelopp i statliga subventioner varje är Inteett ord om detta finns i kommunikationsministerns interpellationssvar, inteheller ett ord naturligtvis från . Flyget betalar inte sinamiljökostnader, ja, inte ens någon bränsleskatt. Varför då, ?Bensinskatten höjs drastiskt för bilisterna. Varför skall flygbolagen intebetala skatt för sitt bränsle? Medden märkliga politiken är det logiskt att luftfartsverket planerar storainvesteringar. Man räknar med att inrikesflyget kommer att öka 2Riksdagens protokoll 1989/90:59