prot · GD0990 · 1989-12-31 00:00:00 — Viär några centerkvinnor som anser att med en utökning av semestertiden skjulsförkortningen av den dagliga arbetstiden, eller veckoarbetsfiden, ytterligarepå framliden. Del är något som vi inte kan acceptera. Därför yrkar vi avslag påregeringens förslag om en sjätte semestervecka. Jagvill här nämna några väl kända fakta som rör kvinnornas situafion påarbetsmarknaden. Allt fler kvinnor yrkesarbetar, och deras genomsnittligaarbetstid ökar oavbrutet. Dessutom svarar de för merparten av det oavlönadearbetet i hem och familj. Svenska kvinnor har en arbetsbörda som är bland detyngsta internationellt sett. Skillnadernaär stora mellan kvinnor och män när del gäller arbetstiderna. Ungefär hälftenav alla kvinnor arbetar deltid, i genomsnitt 30 limmar . Av männen ärdet som arbetar deltid. Kvinnor förkortar således sin arbetstid lill igenomsnitt sex limmar per dag och förlorar därmed inkomster De gör del för althinna och orka med både del betalda och det obetalda arbetet. Kvinnorsom inte kan klara sig på sextimmarslönen, exempelvis ensamföräldrar som ocksåmåste försörja barn, tvingas pressa sig till heltidsarbete. Dessa och andra medlånga arbetsdagar och dålig arbetsmiljö drabbas ofta av arbetsskador. Enundersökning visar att kvinnors sjukfrånvaro ökade under 1980-talel,männens med enbart . Enförkortning av den dagliga arbetstiden är därför viktig ur både rätlvise-ochhälsosynpunkt. Förlängd semester är ett steg i helt fel riktning. Kvinnor fårfortsätta att betala sin arbetstidsförkortning själva, deras kroppar slits ut iförlid och omänskliga krav leder fill psykiska skador Det behöver väl knappastsägas, atl om mamma mår dåligt, mår också barnen dåligt. Fråganom förkortad arbetsdag är ingalunda ny. Jag har tidigare hyst stor respekt förde socialdemokratiska kvinnornas mångåriga kamp för sexlimmarsdagen. Men närde kommer i beslutsposition, då viker de sig. Som statsråd sviker de sin egenövertygelse. Jag måste också säga atl det skorrar ytterligt falskt om desocialdemokratiska kvinnorna här i röstar för den sjättesemesterveckan sedan de gick ut med budskapet om sextimmarsdag åtalla. Den8 mars sade vpk;s taleskvinna under jämställdhetsdebatten attkvinnor vill ha sexfimmarsdag men erbjuds två dagars semester vill ha enannan politik som innebär en omfördelning av samhällets välstånd till degrupper som har låga löner, dålig arbetsmiljö och litet inflytande över sinarbetssituation. Ettsådant klart uttalande måste givetvis innebära avslag på förslaget om densjätte semesterveckan, I annat fall är det ett rent bedrägligt uttalande. 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. Den sjätte semesterveckan, m.m. Vid omröstningen kommer jag alt i första hand stödjareservation 3 och i andra hand reservation 1, även om jag inte lill alla delarinstämmer i skrivningarna. Jag vill något kommentera debatten hittillsoch ställa några kompletterande frågor Jag ser att arbetsmarknadsministerntyvärr har lämnat kammaren, men utskottets talesman är kvar i kammaren, sade att frågan om förkortad arbetsdag och sexveckors semester är helt skilda storheter Jag håller med om det. Men om mangår vägen om ökad semester måste det rimligen innebära alt man skjuter fråganom förkortning av den dagliga arbetstiden ytterligare . Jag har saknat de socialdemokratiska kvinnorna ochvpk-kvinnorna i den här debatten . Varför är de så tysta?, har vii alla fall fått intrycket all delta om en förkortning av den dagligaarbetstiden skulle vara en hjärtefråga för dem. Men när ett förslag kommer uppi kammaren som jusl berör denna hjärtefråga, då tiger man. Arbetsmarknadsministern har sagt atl kvinnor har ökat sittbetalda arbete, och det sade jag också tidigare i mitt inlägg. Kvinnor harförsörjt landet med arbetskraft. Jag håller med. När man har den insikten, börman då inte också la hänsyn lill kvinnors behov och kvinnors önskemål närtillgängligt produktionsresultat skall fördelas? Huruvida det är tillgängligteller inte har ju diskuterats, men om vi utgår ifrån atl det är tillgängligtmåste väl också kvinnorna få vara med och få sina behov tillgodosedda. Hurmånga kvinnor är det som har drivit kravet på en sjätte semestervecka? Hurmånga uppvaktningar i har det gjorts av kvinnor som harkrävt en sjätte semeslervecka? Så till detta med rättviseaspeklen. Man hävdar alteflersom vissa grupper i samhället har gått före med kravet på ökad semestertidskall vi här i nu lagstifta om detta. Del är klart att det vidförsta påseendet kan ligga en hel del i detta, men om man funderar vidare trorjag alt man kommer fram till alt man har fel utgångspunkt om man för ett sådantresonemang. Arbetsmarknadens parter har rätt alt förhandla. Man förhandlar omolika saker när del gäller hur fillgängliga produktionsresultat skall tas ul.Man kan förhandla om atl la ut mer ledig tid, löneutrymme och annat. Hitintills har det hävdats att när arbetsmarknadens parteri en förhandling har kommit överens, skall vi i respektera dellaförhandlingsresultat. skall vi komma in och la över detta ansvar genom attta till lagstiflning. kan det innebära alt vissa grupper avarbetsmarknadens parter kommer att vilja öka semesterfiden ytterligare - delkan bli fråga om många semesterveckor Skall vi då komma in efteråt och lagstiftai enlighet med de motiv som här förs fram, att det måste vara rättvist? Eftersom man hävdar detta med rättvisa mellan gruppernavill jag fråga: Är regeringen beredd att lagsfifta, så att inte vissa grupperpå arbetsmarknaden kommer överens om ytterligare semesterveckor? Tänker man iså fall gå in och ta till lagstiftning? Det vore intressant om utskottetstalesman och också några socialdemokratiska kvinnor och vpk-kvinnor deltog idenna debatt. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut fattades under 8 §,) 7 § Särskilda regionalpolitiska insatser i länm.m. Föredrogs arbetsmarknadsulskotletsbetänkande 1989/90;AU20 Särskilda regionalpolitiska insatser i länm,m, (prop,1989/90:66), 39 (): Moderata samlingsparfiet står i huvudsakbakom de förslag till satsningar i som arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 20 visar De satsningar som föreslås ger möjligheter attylleriigare förbättra sysselsättningsläget i länet. Det är bara på en punkt vi har en annan mening änutskottets majoritet, nämligen när del gäller frågan om satsning på regionalainveslment- och utvecklingsbolag. Vi har anledning all betvivla statensposiliva roll som företagare genom delägande i sådana inveslment- ochutvecklingsbolag som har som främsta målsättning att utveckla små ochmedelstora företag i regionen. Vi i moderata samlingspartiet anser all sådana mindreförelag i huvudsak skall ägas och drivas av privata intressen. De senastedecennierna har klart visat att staten inte är någon ideal företagarpart, isynnerhet inte i de mindre företagen där beslutsgångarna måste vara korta ochdär byråkratin ofta är ett hinder. Vår grundinställning är således atl näringslivsverksamhetbäst bedrivs av dem som är bäst skickade alt sådan verksamhet bedriva, nämligenprivata näringsidkare och entreprenörer Statens roll som företagare är alltför kantad av haverierav olika slag, varför det är obetänksamt atl, som utskottet nu föreslår, utökastatens inflytande i dessa mindre företag runt om i vårt land. Vår uppfattningär att privata intressen själva skall utöva hela ägaransvaret. Vi säger därför nej lill förslaget om 35 milj,kr i s,k.ökat riskkapital lill dels ett nytt, dels ett redan befintligt inveslment- ochutvecklingsbolag i , Men vi vill satsa en lika slor summa pengar tillutvecklandet av genom vårt förslag om femåriga ränte- ochamorteringsfria lån till de föreslagna bolagen, 1 regeringens förslag fill statlig medverkan iregionala-lokala investment-och utvecklingsbolag sägs att dessa halvstatligabolag skall medverka till alt främja expansionen. Detta upplever vi mer som ettönsketänkande. Små och medelstora företag, liksom även de större, utvecklasbäst och expanderar säkrast utan staten som partner Det sägs även alt staten genom sin medverkan tillför dessaförelag ökad kompelens i form av ledningskunnande. Herr talman, vad då förslags ledningskunnande? Vad har staten att filiföra, annat än möjligen en trögoch ofta obeslutsam beslutsgång - ett ledningskunnande som präglas av sammabyråkratiska, tröga och obeslutsamma statliga agerande som i alla andrasammanhang? När går ifrån statlig medverkan inomnäringslivet - i synnerhet när det gäller de mindre företagen - försöker sig desvenska socialdemokra- Särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. Särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. terna påÖsteuropas nu övergivna linje. Statens roll är inte företagandets, inte helleri . Tillgången på riskkapital kommer inte heller atl öka, somju sägs. Ett bra projekt och en god företagsidé finner alllid pengar En dåligidé eller elt riskfyllt projekt blir utan. Så skall det också vara. ulveckling står och faller med hursmåföretagsamheten förmår utvecklas. Staten skall som ägare hålla fingrarnafrån denna utveckling. Del är bara genom marknadsekonomin som den kan bliexpansiv. Jag yrkar bifall till den moderatareservationen nr 4 om särskilda insatser i . AnL 40SIGGE GODIN (fp): Atl i , när riksdagsgruppernaarbetar för högtryck med motioner med anledning av regeringensregionalpolitiska proposition, debattera särskilda regionalpolitiska insatseri känns som att skilja ul från den regionalpolitiskadebatten. Det gäller inte minst eftersom den regionalpolitiska utredningen, , fått sådana direktiv att utpekades som en av landels mest utsattaregioner Men ingen förundras väl längre över alla de kovändningar somregeringen ägnar sig åt. När regeringen inte vet vad den skall göra ålregionalpolitiken, skapar man som vanligt ett paket. Del spelar mindre roll vadpaketet innehåller och om insatserna ligger rätt i liden. har vidett otal tillfällen kritiserat denna arbetsmetod. Åven i detta paket saknaskonkreta linjer för hur skall stödjas för att bli självgående ochkunna slå på egna ben. REK 87 behandlade situalionen i Blekingemyckel ingående. Utredningen kom fram till att infrastrukturen behövdeförbättras, framför allt vägarna behövde rustas upp. Utredningen kundekonstalera att blekingeborna inte var särskilt benägna att pendla till orter iBlekinges närhet och inom där tillgången på arbetstillfällen ärstörre. Denna pendlingsobenägenhel är beror bl.a. pä all traditioner saknas.Trots korta avstånd till arbetstillfällena saknas traditionen atl pendla. Vidett närmare studium av situafionen kunde också utredningen konstatera attvägarna var undermåliga. Det behövs inte bara en upprustning av huvudstråketgenom länet, utan även andra vägar uppemot exempelvis har uppenbarabrister Jag skulle vilja ha en kommentar från omdenna situation, kommer ju från - ett län med långaavstånd, men med innevånare som tvingats all pendla för alt över huvudtagel kunna få tillgång till arbete. Tycker inte att det ärviktigt atl förbättra kommunikationerna i för att på det sättet snabbtförbättra sysselsättningssituationen så att länet inte blir sä sårbart? Jag måste återkomma till regeringenshandlingssätt. Ena dagen lägger den direktiv som styr mot att en regionbehöver utpekas som särskilt utsatt, REK 87 tog då fram ett betydande antalinsatser för alt långsiktigt förbättra inte bara situation ulan ävensituationen i övriga de- lar av sydöstra ,Det handlade huvudsakligen om infrastruktursatsningar i form av utbildning ochkommunikationer Jagmåste fråga hur det kommer sig att regeringen i denregionalpolitiska propositionen påstår att sydöstra inte behöver någrainsatser när har fått sitt paket. Varför har regeringen då skrivitutredningsdirektiv, som tvingade REK 87 att precisera de mest utsattaregionerna i landet, om man inte menade någonting med detta? Ärdet möjligen så, , att man i norra län skall sitta ochvänta på sitt paket och få det litet senare, kanske inför valet? År del en brapolitik när vi vet att norra län och en del andra kommuner i området haren besvärlig situation? Från sida tycker vi att det är ettmärkligt handlingssätt. Låt mig säga atl vi självfallet inte missunnar Blekingeinsatser men det måste finnas litet konsekvens i handlingssättet, debatterar vi ett regeringsförslag som inte har några långsikfiga infrastruklurellakännetecken. Varför har regeringen ändrat sig? Varför har socialdemokraterna iutskottet inte tagit någon nofis om behov av långsiktiga insatserinom infrastrukturen? År ut och år in har påpekat bristerna med det s,k,offertslödel, Offertstödet har brister eftersom det utgår från förhandlingarmellan staten och ett särskilt företag. Statens förhandlingssituafion blirdålig därför alt det bara finns en enda part att förhandla med. Denna vårkritik förstod REK 87. Äntligen hade ni socialdemokrater förstått varförfolkparfiet var kritiskt. Döm om vår förvåning när regeringen bara en kort tidefter det att REK 87 lämnat sitt betänkande återkommer med detta förslag. Somjag sade i min inledning har regeringen nu avlämnat den regionalpolitiskapropositionen. I den finns stödformen offertstöd med. Vill MarianneSlålberg förklara detta hoppande fram och fillbaka mellan olika åsikter? Äroffertstödet en bra eller en olämplig stödform? Varför har regeringen ändratsig? Regeringenoch utskottets majoritet föreslår också att ytterligare ett utvecklings- ochinvestmentbolag skall bildas. är principiellt emot atl staten blirdelägare i nybildade företag. har redan ett investmentbolag. Bra företagsprojekt finns det alltid pengar fill. Varför skall man dåbinda upp framför allt småföretagare i ett delägarskap med staten? Folkpartietföreslår i reservation nr 5 att 25 milj. kr av medlen till det nyainvestmentbolaget skall användas till en upprustning av vägarna. Vi tror attREK 87 hade rätt i atl länsvägarna behöver förbättras och att länsutvecklingenoch företagen är mer betjänta av satsningar på vägnätet än på ett nyttinvestmentbolag. Socialdemokraterna har hamnat i den gamla vanliga fällan. De tror attstatlig styrning och statlig inblandning i företagandet gynnar utvecklingen.Folkparfiet anser att de kreativa människorna skall stimuleras genom ökadesatsningar på utveckling och kommunikationer. Där, herr talman, gårskiljelinjen mellan socialistisk och liberal regionalpolitik. Med detta herrtalman ber jag att få yrka bifall till reservation nr 5, 1989/90:90 21 mars1990 Särskildaregionalpolitiska insatser i m.m. Särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. AnL 41SVEN-OLOF (): , närmare bestämt den19 maj . uppvaktade en delegation från regeringen, I dennadelegation fanns representanter från länsmyndigheter kommuner näringsliv och depo-htiska partierna. Syftet med uppvaktningen var atl visa på de problem - menframför alll på de möjligheter - som finns i . Man redovisade ocksåett antal konkreta och väl avvägda förslag till åtgärder som skulle kunna varaen hjälp för att ge länet en bättre ulveckling och framtid. Man begärde stödoch hjälp från staten för atl kunna genomföra detta. Det besked som lämnades till blekingarna denna dag var att regeringen skulle se över förslagen och atl besked skulle ges tilllänet under förhöslen. Beskeden dröjde, och inte förrän kom de. Detsom då kom länet till del var litet av del man från länets sida haft anledningatl hoppas på. I regeringens proposition 1989/90:66 som kom riksdagentill hända i början av detta år logs ell antal frågor upp som har direktkoppling till uppvaktningen . Regeringen föreslår, liksom utskottetsmajoritet, all 35 milj, kr skall tillskjutas till tvä regionala investmentbolagsamt att ytterligare 112,5 milj, kr skall anslås som regionalpoliliskl stöd förelablering av verksamhet inom Saab-Scänia i , Från sida menar vi alt dessa satsningar i och försig är mycket väl motiverade, inte minst med tanke på del sysselsättningslägesom råder inom länet. Vi lycker dock att de har en alltför begränsad ochtraditionell inriktning och inte stimulerar till en förnyelse och en merframlidsinriklad ulveckling av näringslivsstrukturen i länet, I motion 1989/90; A12 lar vi från sida upp eltantal förslag till åtgärder, vilka vi menar på ett positivt sätt skulle gemöjlighet fill förnyelse och utveckling inom . När det gällersatsningen på menar vi att det är viktigt alt denna investering fåren bredare bas än en satsning på traditionell tillverkning av bensinmotorerför personbilar Inom en mycket nära framlid kan vi vara säkra på atl det inteminst av hänsyn till miljön kommer alt ställas än hårdare krav på motorernasutsläpp liksom på de drivmedel som används. Därför menar vi i atl detvore av stort värde om satsningen i fick en starkare framtids- ochmiljöprofil och regeringen på nytt log upp förhandlingar med föratl få till stånd denna satsning på nya motorer för biobränslen liksom för enutveckling på biobränslesidan. En sådan satsning skulle vara offensiv och geen stark inriktning mol framfiden. Tyvärr kan vi konstatera att utskottels majoritet intevill bifalla detta förslag. Motiveringen är formella skäl. Jag delar inteulskottsmajoriletens uppfattning om all en sådan vidareförhandling skulleminska trovärdigheten i del nu ingångna avtalet. En omförhandling skulle idelta fall kunna betecknas som ett stort intresse för att den föreslagnasatsningen verkligen skall lyckas och få en stark och bred framtidsinriktning. Den satsning som vi från föreslår är ju ensatsning på ulveckling av både ny och känd teknik. Satsningen skulle ocksåkunna gagna andra delar av näringslivet liksom en utveckling av högskolangenom en ny inriktning mot forskning och ulveckling. En satsning av della slagskulle också vara till gagn förSaab-Scania, Del skulle kunna öka företagets framlida konkurrensmöjligheteroch gagna den fortsatta utvecklingen och tillverkningen av bilar ochbilkomponenter inom landet. När det gäller det föreslagna kapitaltillskottet om 35milj, kr till de lokala investmentbolagen föreslår regeringen atl dessa pengarskall tas fram genom en försäljning av aktier i elt utvecklingsbolag. Dennaaffär skulle ge staten en intäkt på 63 milj, kr. Vi i menar att heladenna summa om 63 milj, kr skall användas för insatser i . Vi menaratt regeringens förslag om tillskott med 10 milj, kr, till del befintligainvestmentbolaget bör bifallas. Resterande 53 milj, kr börställas lill länels förfogande för olika utvecklingsinsatser inom länet. Detär viktigt all i sammanhanget understryka atl delta inte går emot tanken påmedelssatsning i ett nytt investmentbolag. Vi menar dock alt man i så fallsjälv kan fatta ett sådant beslut lokalt, på länsnivå. Även förslaget om storleken på och användningen av deaktuella och föreslagna medlen till regionala investmentbolag och lill länetsförfogande ställer sig utskottsmajoritelen avvisande lill. Med tanke på densituation som råder i och har rått sedan lång lid tillbaka vore del avstor betydelse om den föreslagna summan kom länet fill del. har haft en störrerelativ befolkningsminskning än något annat län, eller uttryckt i siffror ca4%, Utflyttningen av yngre människor, och dä i synnerhet yngre kvinnor harvarit stor Likaså är den av rikels residenssläder vilken har haftden svagaste utvecklingen av alla landets residenssläder under 1980-lalet,Även om fått del av olika satsningar behövsytterligare stöd. Länets krav är och har varit rimliga. Det sombegärs är rimlig hjälp till självhjälp. Det är sådana satsningar som man iandra delar av landet ser som självklara, som man också önskar lill , I vår motion tar vi, förutom de punkter som återfinns iregeringens proposition, upp ett anlal frågor som har stort intresse förlänet. Det är frågan om utvecklade förbindelser med och ,frågan om förnyelse av energisystemet med en ytterligare satsning påhavsbaserad vindkraft och behovet av en tryggad produktion vidKarlskronavarvet, av betydelse inte minst för den svenska flottan, liksomfrågan om satsningar på havsmiljön med inriktning mot ett Östersjölaboratoriumi , Dessa frågor har överlämnats till andra utskott för handläggande.Det flnns i dessa fall all anledning atl senare återkomma här i kammaren. Goda kommunikationer är en slor fråga för hela landet, meni synnerhet för ell län som , Delta har också den regionalpolitiskautredningen sett som viktigt. Frågorna inom kommunikationsområdet togs upp därDe fick en stor och viktig plats även i länsuppvaktningen , I den regionalpolitiska utredningen föreslogs en satsningpå Blekinge kustbana med 400 milj,kr Detta var en mycket vällovlig satsning,och den måste ses som en satsning utöver andra, redan föreslagna, Ipropositionen sägs all regeringen anser att en särskild satsning skall göras påBlekinge kustbana. Man säger också: "Vidare kommer 150 milj,kr, fördelatpå en femårsperiod atl lämnas för upprustning av banan om regionen beslutarsalsa på fortsatt järnvägstrafik," Detta är något som vi i Blekingebetraktar som elt löfte, och Prot,1989/90:90 Särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. 4 protokoll 1989/90:90 Prot,1989/90:90 Särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. det är medstor besvikelse som vi tvingas konstatera alt det trots ett flertal utfästelserfrån regeringens sida inte har kommit några pengar till denna satsning. Kommerpengarna, eller det ärdet bara ell tomt löfte, ett spel utan innehåll vitvingas bevittna? Det skulle ha varit bra med ett klarläggande på denna punkthär , men beklagligtvis finns ingen ansvarig från regeringen närvarande. Del är och förblir oacceptabelt all länets strävanden idetta fall inte bemöts på ett sätt som är korrekt. Den aktuella summan har junämnts gång efter annan, men del verkar ibland som om pengarna skulle gå länetförbi. Vår uppfattning är alt så inte skall ske. Pengarna är utlovade, och vimenar atl de måsle komma länet lill del. Det krävs för utvecklingen ochbalansen inom landet. Vi begär ett klarläggande och ett fullföljande av dettagivna löfte. I motion AIO tar vi upp en fråga av speciellnäringslivsbetydelse för , nämligen den svenska pälsdjursnäringen, ennäring som i många fall är föga känd utanför de regioner där den bedrivs. Densvenska produktionen av pälsdjur är starkt koncentrerad till och isynnerhet lill . Ungefär en tredjedel av landets samladeproduktion kommer därifrån. Denna näring spelar stor roll för länetsarbetsmarknad liksom i ett väl fungerande samspel med andra näringar, somexempelvis fisket. Pälsdjursnäringen har hamnat i enkrissituation. Priserna på skinnen har halverats, ochett stort antal företag befinner sig i ekonomisk kris. Med detta sombakgrund är det rimligt alt staten ställer upp och stödjer näringenssträvanden lill anpassning och balans. Det är viktigt alt en omstrukturering idenna näring kan ske under socialt acceptabla former Vi föreslår därför atlsamhället ställer upp med lån lill reducerad ränta eller i form av ett direkträntestöd under en begränsad lid, för att möjliggöra den förändring sombehövs, Utskottsmajorileten är inte beredd alt tillstyrka detta yrkande ulanföreslår att det avslås. Sammanfattningsvis, herr talman, kan man konstatera altregeringen har kommit med en del satsningar och förslag till åtgärder iBlekinge län som i och för sig är bra. Men bra kan alltid göras bättre. Vimenar från sida atl satsningarna borde utökas. Vi tycker inte alt deär fulll tillräckliga. De kan inte ge den utveckling länet ärberättigat till. Man skulle i länet ges bättre möjligheter inför framliden omde från föreslagna yrkandena bifölls. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall lillreservationerna 1,6 och 7 och i övrig del till utskottets skrivning. AnL 42KARL-ERIK (vpk); Från vpk:s sida delar vi regeringensuppfattning atl Ble-kingeinduslrin, med ett fåtal dominerande företag, görarbelsmarknaden sårbar för konjunktur- och strukturförändringar Men beslut avriksdag och regering kan förbättra alternativt försämra möjligheterna förBlekingeborna och de redan befintliga företagen. Från vpk;s sida har vi pekat på ett par alternativ fillsatsningar i , som skulle ge den befintliga industrin bättrevillkor. Bl,a, tar vi i vår motion upp stärkelseinduslrin. Blekingeär basen för stärkelseinduslrin. Inom denna produktion har satsals sloraresurser pä forskning och utveckling. Det finnsmånga spännande projekt på gång.