prot · GD0959 · 1989-12-31 00:00:00 — Då delades det gamla SJ i ett nyttlönsamhetshetsande affärs-SJ och ett banverk, och det var något världs-unikt.Inget annat land har vågat sig på den manövern. Så har ju inte haftnågon budget förrän . Då förstår jag inte vad det är med, när han säger att nu investerar mycket mer . Iblandfår man för sig att statsråden tror att vi kan behandlas som idioter Det kan viinte, och jag tycker att debattiusten och inläggen här tyder på att det intekan löna sig i längden med sådana trick, . Jagvill alltså veta; Vad tänker regeringen göra konkret för att se till att bl.a.trafiken på banan Borås-Herrljunga-Uddevalla räddas och kanske Det skullekunna bli ett bra bidrag till att minska miljöproblemen för oss. Vad har vi iVästsverige att hoppas på? Anf.40 (): Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är mycket viktigtför att vi kan finna gemensamma lösningar på hur kommunikationernaskall utvecklas. Inom de socialdemokratiska partidistrikten i harvi för vår del därför bildat en gemensam arbetsgrupp för detta. Sedanvill jag framhålla, utan att upprepa för mycket av vad som har sagts, attjärnvägen mellan och är viktig för hela . Dentillgodoser ju ett viktigt transportbehov i såväl , ochSkaraborg som . Jag vill också säga att enbart ochfyrstadskommunerna har nära 250 000 invånare, och i hela området finns detdubbelt så många människor, som är beroende av banan för anknytning tillvästra stambanan. Någraav oss socialdemokrater i området har därför i en motion krävt att Herrljungabanan upprustas för ökad komfort och högrehastighet. Jag tycker också att de kommande snabbtågen bör stanna i ,vilket skulle ge ett ökat reseunderlag och kunna motivera fler turerBorås-Uddevalla i stället för färre som tyvärr diskuteras. Med tanke på detstora befolkningsunderlaget tycker jag att har förutsättningar attutvecklas till ett resecentrum för regionen. Närjag säger att Herrljungabanan är viktig för hela , tänker jag ocksåpå det stora underlaget i fyrstads- och Boråsregionerna som så kraftigtpåverkar hela underlaget för tågtrafiken mellan och . Vidareanser jag att när behovet av trafiken på Herrljungabanan skall bedömas är detviktigt att hänsyn tas till kommunikationerna i sin helhet mellan ochfyrstadsregionen. Då kan man ju inte med bästa vilja i världen säga attlandsvägen mellan dessa centra har någon bra riksvägsstandard. Tyvärrmåste jag hålla med dem som säger att en stor del av tågresenärerna motStockholm i Borås- och fyrstadsregionerna antagligen kommer att gå över tillflyg, om försämringarna av järnvägstrafiken genomförs. Då menar jag att utövermiljöaspekterna på detta måste det vägas in bl.a. att intelöst sin flygplatsfråga utan har kapacitetsproblem på sin provisoriskaflygplats. Jag tycker faktiskt att Herrljungabanan inte hör till den kategoribanor som det är rimligt att länstrafiken skall ta ansvar för Slutligenförväntar sig innevånarna i de berörda regionerna att kommunikationsministernmedverkar till att avvärja hotet mot Herrljungabanans framtid. 1989/90:59 31januari 1990 41 (): Kommunikationsministerns interpellationssvar ger intryck av attregeringen kanske förstår, men det är tydligt att handlingskraften för attåstadkomma något saknas. skall användas som ett offensivtmiljöpolitiskt instrument. Om tåget skall bli ett slagkraftigt alternativ,måste det få chans att utvecklas där det finns underlag och där trafikmängderna Om flera skallförmås att välja tåget erfordras dessutom att tåget har förutsättningar att taemot passagerare, att tåget verkligen går och att det har en rimlig standard.Med rimlig standard i det här fallet avses att tåget måste kunna konkurrera medde alternativ som finns att tillgå, bilen och flyget. Deninvesteringsram som den socialdemokratiska regeringen inte vill höja är då mot dennabakgrund naturligtvis otillräcklig. EnUgt både och SJ kan varkenvästkustbanan, eller en upprustning av vägen mellan ,och rymmas inom denna ram. Vi i menar därför attdet är nödvändigt att höja investeringsramen för att dessa viktiga satsningar iVästsverige skall kunna säkerställas. Enligt vår uppfattning kan mannaturligtvis inte göra detta om man inte också är beredd att pröva nyaalternativa finansieringsformer för . Man måste dessutom öppna dörrenför alternativ när det gäller tågoperatörerna, dvs. de bolag som skall tillåtasatt bedriva tågtrafik på banorna. Vii anser att det är angeläget att trestadsområdet - ,, och självfallet också - kan ges möjligheter tillsnabbare och tätare förbindelser med såväl som ochOsloområdet. Men då förutsätts självfallet att det finns någon form av förbindelsemellan de olika banorna. Vi folkpartister i redovisade öppet redan i ett dokumentinför valrörelsen vilka förutsättningar som järnvägen har i länoch vilken stor roll som den skulle kunna spela i trafikfiödet. Där harnaturligtvis en betydelsefull plats som en växel- ochom-stigningsstation. Men regeringen har inte visat någon som helst positiv inställningtill dessa planer I själva verket är det tvärtom så, att det genom uppköp avjärnvägstrafiken på linjen blir allt färremöjligheter för resenärerna att välja tåget. Det är naturligtvis inte rimligtatt vi skall låta järnvägstrafiken fortsätta med enorma subventioner där deninte är lönsam. Men där det finns förutsättningar för en lönsam trafik, för ettpassagerarunderlag och där det spelar en stor roll från såväl miljö-somträngselsynpunkt att resandeunderlaget fördelas mellan de olika transportslagenskall vi naturligtvis ta den chansen. Denna chans finns när det gäller den häraktuella järnvägen. Jag vill StäUa någrakompletterande frågor till regeringens företrädare: Delar regeringen uppfattning att dennuvarande investeringsramen är otillräcklig? Om så är fallet, varför ärregeringen då så kallsinnig till att tillåta kompletterande och alternativafinansieringsformer? Varför är regeringen så avvisande till att ökafriheten för andra trafikoperatörer att köra tåg, att konkurrera och atterbjuda järnvägstrafik också där SJ ännu inte fått trafiken lönsam? 42 (): Också jag vill något kommentera kommunikationsministerns svar tillMarianne . På första sidan säger kommunikationsministern attsamhällsekonomin numera är ledstjärnan vid järnvägsbyggandet. Vi icenterpartiet tycker att det är bra att man ser mer samhällsekono- miskt på järnvägsbyggandeti sin helhet och inte bara företagsekonomiskt. Vidaresäger kommunikationsministern att investerar mycket mer nu äntidigare. Det kan emellertid diskuteras. Självfallet är merän ingenting, men man kan fråga sig hur mycket betyder närdessa pengar i stort sett redan är bundna för . Från SJ har manklart uttalat att det behövs harliknande tankegångar Överallt ute i landet är kravet betydligt högre än deanvisade . TillAnders Castberger vill jag säga att är välkommet att ansluta sigtill kravet på Såvitt jag förstår rör det sig om minst 127ledamöter i denna kammare som står bakom detta krav. Om också landetskommunikationsminister själv ansluter sig och får åtminstone en del av sittparti med sig, får man ett betydligt bättre utgångsläge än det som vi har Kommunikationsministernsäger att SJ har fått förutsättningar att utvecklas konkurrenskraftigt. Detkan jag inte riktigt hålla med om. Vad är det för förutsättningar? Är detkonkurrenskraftigt när man gör uppehåll mellan och för attmöta persontåg? Är det förutsättningar att utvecklas konkurrenskraftigt närsamma sak sker på vägen ner till ? Jag har framhållit att detinte kommer att finnas några förutsättningar förrän den dag då man kan tala omatt det finns motorvägar på räls i det här landet. Närjag sade att industrin är beredd att använda järnvägen och betala i form avbanavgifter nästan raljerade kommunikationsministern och menade att det baravar fråga om småpengar Men så förhåller det sig inte alls. Det kan ju intebegäras att man skall betala högre banavgifter och dessutom stå för självainvesteringen. Det är ju därför som SJ och har delats upp. För egendel är jag övertygad om att en större del av de investeringar som skall göraskommer att vara inte bara samhällsekonomiskt utan också företagsekonomisktvettiga. Det betyder att industrin är beredd att betala högre banavgifter,eftersom tåget kommer att gå snabbare. Tåg som går är man ju bereddatt betala mer för än för tåg som kör som , stannar och möter varandra. Närdet gäller flyget skall vi inte klandra människor som flyger eller som åkerbil. Många människor har inte möjlighet att utnyttja alternativet, dvs.taget. Den dag det finns snabbtåg kommer många människor att välja det,eftersom det är bättre. Man kommer att göra precis likadant här i somman gjorde i fråga om sträckan mellan och . Det är ju i första handregeringen och som har ansvaret för att se till att dessa möjligheterfinns. Påandra sidan i svaret tar kommunikationsministern upp att regeringen harföreslagit 618 milj. kr Det är riktigt påpekat att det egentligen inte finnsnågon ram, utan här finns det en möjlighet att anslå mer Det förvånar mig attkommunikationsministern inte har varit mera lyhörd, särskilt emot en mängdpartikamrater , ordförande i , har tillsammans meden fullständigt enig styrelse gått in och sagt till regeringen att den måste taett större ansvar för uppköpen av trafiken och föreslagit att man skulle göramera. 1989/90:59 31januari 1990 4 protokoll 1989/90:59 Vi från sida har tagit det ansvaret. Vi har imotioner till nu föreslagit 140 milj. kr mera för att kunna köpa upptrafik. Varför har vi gjort det? Jo, därför att vi menar, precis som jag nysssade, att det är oklokt att börja dra ner på trafiken, innan man har klarat utvad man vill med banorna och på vilket sätt de skall byggas ut. Det är möjligtatt vi , , kan säga att det kanske inte är riktigt attsatsa på en viss bana utan att transporten skall ske på länsjärnväg. Detta kanman inte säga i dagens situation. På det järnvägsnät vi har finns det påmånga ställen inte förutsättningar för vare sig person- eller godstrafik. Meden bättre järnväg skulle det dock finnas förutsättningar, eftersom det finnsindustrier som vill transportera gods och det finns personer som vill åka. Manmåste ha detta synsätt. har jag en fråga till kommunikationsministern.Vi har ifrån i politisk enighet gått in och begärt att man skalltillsätta någon form av samordningsman. såg jag att det i diskussionen närdet gäller storstäderna blev det resultatet. Det står visserligenförhandlingsman, och det är jag litet rädd för Jag menar att det behövssamordning och man behöver se till att man kommer fram med olika projekt, bl.a.när det gäller den bana som tog upp. Vi har ännu intefått något svar på den frågan. Jag kontrollerade med mitt kontor, GLAB.Jag hoppas att det med det snaraste tillsätts en person som kan börja ta handom vissa frågor Vi är överens på en punkt, nämligen att en ny järnväg ellerett dubbelspår byggs inte eller en månad utan det tar tid. Det ärdärför viktigt,att komma till skott i dessa frågor 43BERNDT (); Vi kan notera att transportrådet harförhandlat med SJ och att förhandlingarna således har resulterat i ett kraftigtförsämrat tågtrafikutbud på . Det innebär konkret att sträckanBorås-Herr-Ijunga tappar en tredjedel av sina turer och går ner från nio tillsex dubbelturer Det innebär vidare att sträckan tappar enfjärdedel av sina turer och går ner från åtta tiU sex dubbelturer Det är ingenliten nedskärning, utan det rör sig om en ganska kraftig åderlåtning avtrafiken på banan. Det drabbar dessutom många turer som faktiskt har ett ganskagott trafikunderlag. Jag skulle vilja formulera det så, att läget äroacceptabelt. Det gäller särskilt som man säger att man skall satsapå järnvägen. Dessutom drabbar detta anslutningarna till västra stambanan, somförmodligen är den mest lönsamma järnväg vi har Den blir inte mera lönsam föratt man går till väga på det här sättet. Jag tycker att detta är obegripligt. Processen har börjat med att vi lägger ner ett antallänsjärnvägar, och sedan tycks den fortsätta med ett antal turer påstomjärnvägarna. För mig är detta en oroande utveckling, även om jag inser attall trafik naturligtvis inte kan försvaras. Staten har åtagit sig i ett avriksdagens trafikbeslut att svara för trafiken på stomjärnvägarna.Länshuvudmännen skulle ta över länsjärnvägarna. Anslaget till den olönsammatrafiken på stomjärnvägarna är uppenbarligen för snålt tilltaget. 618 milj. krför kommande budgetår räcker inte, och det medför t.ex. sådana härnedläggningar Enligt min uppfattning är de inte det. Vi satsar kommunalamedel och statliga medel i länsjärnvägar med mindre trafikunderlag änstomjärnvägarna. På dessa länsjärnvägar skall trafiken drivas vidare, men påstomjärnvägarna skall den delvis läggas ner, trots att de oftast har bättretrafikunderlag. Det finns ingen logik i det resonemanget. Länshuvudmännenblir med hänsyn till sakläget och opinionstrycket tvingade att gå in i ställetför staten. Hur skall de finansiera detta? Om avsikten från statens sida äratt länshuvudmännen skall ta över, borde det rimligen utgå statsbidrag tilldessa turer, på samma sätt som det utgår statsbidrag till länsjärnvägarna. Detblir ett mycket konstigt resonemang om man inte ser en logik i det. Jagvill också kommentera att det så hastigt och lustigt görs så snabba kast itrafikpolitiken. Vi har gjort upp hur ansvarsfördelningen skall vara.Nu kommer en ny diskussion om hur ansvarsfördelningen egentligen skall se utmellan stat och länstrafik. Denna oklarhet gynnar inte insatserna när detgäller att utveckla järnvägstrafiken, utan den skapar stor förvirring. Jag menaratt om man skall vidta sådana ändringar som har varit aktuella det här året,måste det ske i förhandlingar med berörda parter Som jag har uppfattat det hardet i huvudsak varit fråga om ett diktat ovanifrån, på grund av de bristandemedlen. För min egen del tycker jag att det borde vara så att staten skullesvara för trafiken på stomjärnvägarna, såsom vi kommit överens om i det förrabeslutet. 1våra bygder finns det en rädsla för att det här är första steget mot att lägganer trafiken helt på Herrljungabanan. Jag vill på en gång säga, så att det ståralldeles klart, att vi aldrig kommer att acceptera det. Ett tecken på detta kanvara att man har diskuterat busstrafik från till i stället förtågtrafik till . Dessutom annonserar man i attresenärerna skall åka ner till för att sedan åka Cityexpress tillStockholm. Det är ett utsiktslöst annonserade om man tror att man kan lägga upptrafiken på det sättet, eftersom man passerar flygfält. Människornakommer naturligtvis att ta flyget i stället för att åka tåg. Herrljungabananoch är nödvändiga för en utveckling av trafiken. Därmed har jagockså sagt att vi menar att snabbtågen bör, för att inte säga måste, stanna iHerrljunga. Därifrån når man inte bara och utan man nårVänersborg, och . Det är obegripligt att snabbtågen inte skallstanna i infartsorterna till de båda storstadsregionerna, dvs. i iGöteborgsfallet och i i Stockholmsfallet. Det kan inte bara varacentrumresenärerna som skall få åka med de exklusiva snabbtågen. Jagskulle således vilja avsluta med att fråga kommunikationsministern om det ärmeningen att det som sker på banan skall tolkas som att statens målsättningär att vi skall lägga ner en tredjedel resp. en fjärdedel av trafiken. Om detinte är målsättningen, utan någon annan skall svara för trafiken, hur skalldet finansieras? Jag skulle också vilja veta hur kommunikationsministern serpå Herrljungabanans framtid i det nationella järnvägsnätet och på Herrljungastations roll när det gäller övergångar till tågen på västra stambanan inkl.snabbtågen. 1989/90:59 31januari 1990 1989/90:59 31januari 1990 Det finns uppenbarligen ett stort intesse för denna järnväg, och det ärfint. Jag hoppas att det också finns ett stort intresse från trafikanternassida av att utnyttja den och ifrån berörda regioner att i all den utsträckningdet är möjligt medverka till att upprätthålla trafiken. Debattenpräglas av en stämning, en attityd, där man framställer regeringen som passiv,likgiltig och nonchalant. Regeringen gör inget, vill inte göra något och serhelst att allt läggs ner Det görs knappt en reflektion över om det finns någraekonomiska begränsningar Jag skulle vilja sammanfatta det så att regeringeninte är rikare än svenska folket medger Regeringen har de resurser att arbetamed som svenska folket är berett att ställa till förfogande. Detta innebärbegränsningar De har tydligt kommit fram i budgetpropositionen och föranledernu också särskilda överläggningar på för att markera allvaret i denekonomiska situationen. Det är klart att och riksdagsledamöter kan haen annan mening, och det får komma till uttryck i den behandling avbudgetpropositionen som förestår Vi får väl se vad som kommer ut av detta,om det möjligen är så att man traktar efter att ta över ansvaret och därmedvisa sin dådkraft, sitt engagemang och sin rikedom när det gäller att göraalla nödvändiga satsningar Vem skulle vara gladare än den som ärkommunikationsminister just nu om han kunde gå upp i talarstolen och säga: Vihar alla de pengar man vill ha för att bedriva den järnvägstrafik som SJ inteanser vara lönsam, för att bedriva järnvägstrafik där det över huvud tagetfinns någon kund som är beredd att åka till subventionerade priser. Lågapriser skall det vara minsann, det vet vi. Närjag talar om kundernas önskemål är det naturligtvis inte i någon naivföreställning om att man kan tillgodose varje enskilt önskemål. kanfungera där det finns ett relativt stort kundunderlag och där det visar sig atten betydande grupp kunder vill åka. Där skall SJ bedriva trafiken utifrånföretagsekonomiska utgångspunkter och tillgodose dessa kunders önskemål omtidsanpassning osv. talar om kraftiga nedskärningar av det anslag som vi nu diskuterarDet är väl bekant att transportrådet i förra upphandlingen gjorde en s.k.rådrumsbeställning, för att ge länshuvudmännen tidsutrymme att bedöma i vilkenutsträckning de kunde ta ansvar för den regionala trafiken. harbedömt att en del av trafiken på den bana vi nu diskuterar är av denkaraktären att det är trafikhuvudmännen som har ett primärt ansvar Det harockså framgått av någon av debattörernas inlägg, där det talades om att detmest är fråga om arbetspendling på dessa turer Snömos,säger nedlåtande om regeringens insatser. Ja, vad är 22milj. kr i statligt stöd för en sådan här järnväg? Är det en helt föraktligsumma? Jag bedömer det som att det är ganska rejäl insats. Man skulle ha kunnatköpa dessa ytterligare två turer om man hade haft ytterligare 7 milj. kr Jagkan se motsvarande behov runt om i landet. På en del håll går länen in och tarett ansvar för lokalresandet och gör en kompletterande upphandling. Det ärfullt möjligt att göra så. Avgörande i hela denna diskussion är ramen - hurmycket resurser som finns att tillgå. klagar på att regeringen nu lägger moms också på kollektivtrafiken -nu har hon visserligen avlägsnat sig från kammaren. hon talarinte om att , när man går emot detta, också går emot en höjning avbensinpriset. Man fiskar i alla vatten efter röster Men det är inte fråga omnågon särskild ansvarsfull politik. tar ansvar, säger . Med vems pengar?Jag noterar att ledare i skatteförhandlingarna har betraktatcentern som högst oansvarig. Det finns ett visst samband mellan dessa saker Öppna dörren för alternativ finansiering! Vi Söker sådana alternativ. Öppna dörren för andra trafikföretagpå järnvägen! Ja, det sker en sådan utveckling och det ärintressant att se i vilken utsträckning det kommer att innebära ökadeförutsättningar för järnvägstrafik. 45 (): Inte heller nu fick jag något svar på minfråga om regeringen tänker göra någonting för att rädda den trafik som manfaktiskt har beslutat att satsa på. Det är just den trafiken man tar bort, påbanan Uddevalla-HerrljungaBorås. Det sades i beslutet att man skulle se till att hålla igång den rikstäckande trafiken med statens medel. När man nu tar bort morgon-och kvällsturerna finns det inget intresse för att utnyttja den rikstäckandetrafiken från denna bana. Man vill ju åka med dessa turer, om man skall åkalitet längre. Det är klart att det finns andra turer som också är intressantaatt åka med - man kanske skall hälsa på moster i t.ex. Men för det s.k.affärsresandet, som i huvudsak går på , är det nödvändigt att mankommer upp till och att man kan ta sig hem på kvällen.När nu möjligheten att ta sig hem med det sena kvällståget tas bort och detinte går att komma upp till , finns detantagligen inget som helst resandeunderlag vid nästa mätning för att hållauppe en förbindelse över huvud taget. Det var det jag tog upp i mininterpellation och frågade om det är en medveten politik från regeringens sidaatt minska just det underlaget. Det är inte i huvudsak pendlandet till och frånjobbet som jag avser i min interpellation. Den rör just det som man iregeringsbeslutet har sagt att man skall värna om och som är viktigt att hakvar, för att inte miljöbelastningen på västra skall bli större ännödvändigt. Det är klart att det är svårt att få pengarna att räckatill allt. Men det finns trots allt partier som har lyckats att i sina budgetarfå ihop mer pengar till investeringar i järnvägen. har i sittbudgetförslag satsat betydligt mer på järnvägen än vad regeringen har gjort,därför att vi anser att det är så otroligt viktigt. Jag vill alltså ha ett svar påfrågan om regeringen inte skall uppfylla de mål man har sagt sig värna om, dvs.den rikstäckande trafiken på järnväg. 46VIOLA (vpk); Jag tycker att detta är en mycket intressantdebatt. Det känns så trevligt att få vara med i en debatt där alla debattörersamstämmigt kräver en miljövänligare trafik. Det var inte riktigt så i denförra debattomgången. Här deltar nu samtUga partier utom moderatasamlingspartiet. Det kan bara tolkas på ett enda sätt. 1989/90:59 31januari 1989 Vorejag - eller en del av regeringen - skulle jag ta chansen ochta fasta på de krav som ställs här. Om alla debattörer fullföljer vad de harsagt, handlar det om att de - precis som vpk, och, har jag för mig,även här i debatten - kräver att man skall satsa mer än 618 milj.kr just för att rädda och kanske t.o.m. utveckla trafiken, som fulltenigt har bestämt att vi skall göra. Detär, som någon sade tidigare i debatten, en väldig uppluckring på gång. Dettrafikpolitiska beslutet som fattades 1988 var omvälvande på ett, som jagtycker, i mångt och mycket negativt sätt. Det var det genom att man t.ex.sprängde SJ och ställde hårda lönsamhetskrav på det nya SJ osv. Men man varenig om att staten skulle ta ansvar för den interregionala trafiken påstomjämväg som inte kan betraktas som lönsam med dagens mått mätt. Det ärprecis detta vi diskuterar här Likafulltåterkommer regeringen i den budgetproposition som har lagts fram ochföreslår precis den summa som transportrådet och haranvänt, för att falskt ge sken av att det fanns en redan spikad ram. Det äringen tillfällighet. Jag har tidigare fått bekräftat att ocksåhar insett att det är på det sättet. Jaghoppas att den kommande behandlingen i av järnvägsfrågorna, och demotioner som kommer att skrivas efter , verkligen visar att enmajoritet av ledamöter kommer att ställa sig bakom ett förslag ommer pengar till den trafik som vi här diskuterar Dethandlar inte bara arbetspendlingen, men det är ett intressant exempel när detgäller frågan om man skall kunna utnyttja den järnväg som faktiskt finns i detområde vi talat om. Om den nya turlistan får träda i kraft har de som bor iBorås och t.ex. skall till inte en chans att komma till Stockholmförrän ungefär . Det finns inget annat än flyget att välja på i detfallet. Det blir fråga om att åka bil till , som redan har förstörtså mycket. 47 (); Det var inte utan att jag nästan tyckte synd om när hankom med sitt senaste inlägg. Det lät ungefär som om han ville säga: Jag haringa pengar fått av , och är det så att ni håller på det härviset så får ni själva komma och se hur lätt det är Omdet som står i svaret stämmer, dvs. att samhällsekonomin numera är ledstjärnani järnvägsbyggandet, måste ta på sitt ansvar att se till får pengar för investeringar Jag vill än en gång återkomma till detta.