prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta är innebörden i reservation 5, som jag yrkar bifall till. I detta betänkande behandlas också ett förslag avregeringen om hur statsbidragssystemet för LVM- och LVU-vården skall utformasunder den kommande treårsperioden. Vi har haft ett sådant statsbidragssystemända sedan kommuner och landsting övertog ansvaret förden här vården. Systemet har utvärderats av , och man hardär funnit, liksom motionärerna i har funnit, att bidragssystemethar fungerat utomordentligt illa. Det har inte haft de avsedda effekterna. Vihar haft problem med att få fram tillräckligt många platser inommissbrukarvården. Vi har inom problem som är mycket starktuppmärksammade i pressen. Vi vet i utskottet att det finns ungefär 150 ungdomarsom inte tas emot på de 12 §-hem som framför allt landstingen bedriver. Det härär ett mycket stort och allvarligt problem, som utskottet kommer att behandlavidare i det betänkande om LVU-propositionen som läggs fram för kammaren ifebruari. Redan nu har kammaren att ta ställning till en mycket viktig fråga,nämligen hur bidragen för LVM- och LVU-vården skall se ut . Från sida har vi granskat regeringens förslagtill lösning. Vi har funnit att det visserligen innebär vissa förbättringar ijämförelse med det miserabla system som har tillämpats , menatt det fortfarande inte har någon riktig slagkraft. Vi är inte på något sättövertygade om att den här konstruktionen av statsbidragssystemet kommer attlösa de allvarliga problem som föreliggen Tvärtom menar vi att man genom attbinda statsbidragen på det sätt som här föreslås avhänder staten,, regeringen, viktiga instrument som skulle kunna användasmycket bättre och mycket effektivare för att se till att den riksövergripandeplanering som är nödvändig kommer till stånd. Det som framför allt saknasär ett differentierat utbud av vård som passar olika grupper. Bland den storagruppen ungdomar med problem finns det väldigt många olika kategorier, olikavårdbehov. Den decentralisering som vi har genomfört har intelett till en tillräckligt stark differentiering av utbudet av vård, vilket isin tur har lett till stora problem för kommunerna att finna riktigavårdformer Skall det gå att häva de allvarliga brister som vi nu känner till,är det nödvändigt att det sker en bättre samordning mellan de olikalandstingens insatsen Det än fru talman, osannolikt att denna samordning kommertill stånd om det inte sker ett kraftfullt samordnande ingripande från statenssida. Det är allvarligt att och regeringen genom det treåriga avtaletavhänder sig de möjligheter som det innebär att ha statsbi- dragettill sitt förfogande för att tackla de konkreta problemen. Jag befarar att detbeslut som nu kommer att fatta allvarligt kommer att försvagamöjligheterna att lösa de problem som vi har inom . Jag vill mot denna bakgrund, fru talman, yrka bifall tilldet förslag som har framlagt och som finns i reservation 1. Det gårut på att vi skall acceptera det nya statsbidragssystemet mendärefter bibehålla handlingsfriheten att använda pengarna mer kreativt,konstruktivt och mera målinriktat för att tackla de specifika problem som vivet existeran Med dessa yrkanden om bifall tillreservationerna 8, 5 och 1 och med ett yrkande om bifall i övrigt tillutskottets hemställan avslutar jag mitt anförande. Bidrag till missbrukarvård, ni.tn. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Ansvaret för § 12-hemmen,ungdomsvårdsskolorna, bör så snart det är praktiskt möjligt återgå till staten.Det finns många skäl som talar för detta, inte minst den erfarenhet som vunnitsav nuvarande förhållanden. Vi utvecklar motiven för detta ställningstagande iden motion som vi väckt med anledning av regeringens proposition nr 28 om vårdi vissa fall av barn och ungdomar Behandlingen av detta ärende pågår iutskottet, varför vi återkommer med våra synpunkter i ärendet när propositionenoch de motioner som väcks med anledning av det nya lagförslaget behandlas häri kammaren. Mot denna bakgrund saknar jag anledning att närmare gå in påde motioner där utformningen och omfattningen av statsbidragen till kommunernatas upp. Däremot vill jag understryka de krav som framförs i en radmotioner från allmänna motionstiden som avser väntetiderna inom missbrukarvården.Väntetiderna för intagning till den frivilliga missbrukarvården måste förkortas.Där skall bl.a. de enskilda ideella organisationernas tjänster bättre tas tillvara. Jag vill peka på att , Daytop, , Länkrörelsen m.fi.har visat att man kan uppnå goda behandlingsresultat i enskild regi. Konkurrens mellan enskilda och offentliga vårdgivare ärverkligen positivt och något som bidrar till att vården kan förbättras. Därförskall man inte utesluta möjligheten att enskilda vårdgivare får ansvar även förvård enligt LVM. Slutligen vill jag uppmärksamma en motion av GöranÅstrand, som begär förslag till sådana regler att tvångsmässigt kvarhållandeför avgiftning enligt LVM skall kunna ske vid sjukhus. Utan att närmare gå inpå några detaljer anser vi dock, som vi anför i ett särskilt yttrande somfogats till betänkandet, att de problem som motionären pekar på måste leda översyn av LVM-lagstiftningen. Vi avser därför att återkomma till dennaproblematik i annat sammanhang. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna nr 2, 5 och 6. Bidragtill missbrukarvård, m.m. Samtliga partier utom är överens om att vi skallfatta beslut om de nya statsbidragen till missbrukarvården och att vi skallbemyndiga regeringen att godkänna den träffade överenskommelsen mellan statensförhandlingsnämnd och de båda kommunförbunden. Den proposition som harbehandlats innebär att det kommer att utgå höjda statsbidrag till de mestutslagna grupperna. Dethar riktats mycket hård kritik mot det gällande statsbidragssystemet, bl.a.från socialberedningen, från JO och från . Dettaberor på att kommunerna har utnyttjat det statsbidragssystem som gäller i dagoch som har inneburit att man skulle förändra vården så att man satsade påfrivillig vård och vård i öppna former Därmed har man glömt bort de tyngstamissbrukarna och ungdomarna. Detsystem som kommer att införas innebär att statsbidraget höjs väsentligt,per plats i slutna avdelningar vid de s.k. §12-hemmen och med 100 000 kn per plats vid de öppna avdelningarna. VidLVM-hemmen kommer statsbidrag att utgå med . per plats vid de slutnaavdelningarna och med 100000 kn vid de öppna avdelningarna. omstruktureringsbidraget, som kommunerna har utnyttjat och som har letttill den olyckliga utvecklingen av vårdsituationen, kommer att försvinna.Det kommer ett utvecklingsbidrag, som jag tror kan bli mycket givande i dettasammanhang. kommer att få i uppdrag att fördela dessa medel,och det kommer att ges till de kommuner och landsting som vill utveckla vården. Dessutomkommer ett kommunbidrag till kommunerna, för att de skall kunna utnyttjaideella organisationer och olika stiftelsen är helt överens i utskottet omatt det är mycket viktigt att de ideella stiftelserna finns och att kommunernautnyttjar dem. Vi vet vilket bra resultat den vården ger. Kommunernaoch landstingen är enligt 23 § socialtjänstlagen skyldiga att göra uppgemensamma vårdresursplaner, men det finns behov av länsövergripande planering.Det har socialministern poängterat i propositionen, och det har utskottetpåpekat ett flertal gången kommer det att bli så att och debåda kommunförbunden inriktar sig på att göra upp en planering som leder tillatt alla som är i behov av vård skall få denna vård. Vikommer, som har sagts här tidigare, att ta ställning till förändringari lagen om vård av unga. Vi har i utskottet kommit överens om att intedebattera denna lagstiftning . Genom det nya statsbidraget visar riksdagenklart vilken inriktning vi vill ha på utbyggnaden av LVU-hemmen. Kommunerna bördärför omgående komma i gång med att planera och bygga ut vården för de mestutsatta grupperna så att vårdbehovet kan tillgodoses när den nyalagstiftningen träder i kraft. Meddet anförda, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslagpå samtliga reservationen Jagvill också göra det tillägget att det tillkännagivande som utskottet ger tillregeringen, om speciella insatser som behövs för att ge en bra vård till dekvinnliga missbrukarna, också grundar sig på motioner från socialdemokraternaoch . Jag kan börja med att instämma i glädje över att demissbrukande kvinnornas problem kommer att uppmärksammas genom ett enigtutskotts initiativ. Det här är förslag som vi från har lagt frammer än en gång tidigare. Dethar vållat oss en del problem i socialutskottet att pengarna, statsbidragettill vissa verksamheter, behandlas i ett sammanhang, dvs. nu, och sakfrågornatill stor del i ett annat. Vihar från i en motion framhållit att det måste vidtas åtgärderför den allra mest vårdbehövande ungdomsgruppen, och det torde då i de flestafall röra sig om de s.k. § 12-hemmen. Framtill 1983 fanns de statliga ungdomsvårdsskolorna, som tog sig an de ungdomarsom detta gäller. Det fanns anledning att rikta kritik motinnehållet i den vården, men eftersom platserna ändå fanns förekom det inte,som det ofta gör , att svårt belastade ungdomar hamnade mellan stolarna. Fråncentern var vi kritiska till förändringen i fråga omhuvudmannaskapet, eftersom vi inte ansåg det vara den springande punkten. Detsom enligt vår uppfattning borde förändras var i stället verksamhetensinnehåll. Denhelt förhärskande uppfattningen var emellertid den s.k.närhetsprincipen, och det var en mycket viktig orsak till beslutet omförändring. proposition som har behandlats framgår att statsbidragets konstruktionskall ändras och att platsbidraget till slutna avdelningar skall utgå med400000 kr per plats till § 12-hemmen och med till § 23-hem-men, dvs.LVM-vård. Fråncentern har vi i reservation framhållit att det behövs mer pengar till denverksamhet som bedrivs inom § 12-hem. Det är det krav som är relevant i sambandmed det här betänkandet. Men det är inte hela sanningen. Det räcker inte med barapengan Alla är överens om att det behövs en specialresurs för ett begränsatantal ungdomar, men för att den skall komma till stånd behövs den ensamplanering över kommun- och länsgränserna, och för detta måste någon ellernågra ha ett klart uttalat ansvan Det är en viktig fråga som behandlas senare,i samband med propositionen om LVU. Bl.a.det gör vår situation besväriig. När vi nu beslutar om statsbidraget i desshelhet utan samband med frågan i övrigt, känns det som att avhända sig ettviktigt instrument när det gäller att styra resurserna till den mest eftersattaverksamheten. Därför är det desto viktigare att nu skicka med en tydligbeställning. Enligt mening skall den innebära att pengar, tydligare änsom föreslås i propositionen, öronmärks för verksamhet för de allra mestvårdbehövande ungdomarna, de som annars löper påtaglig risk att slås ut. Jag yrkar bifall till reservation nr 3 och dessutom till reservationnr 5, som handlar om att enskilda initiativ inom missbrukarvården skall tastill vara bättre än vad som ofta sker, samt till reservation nr 7, i vilkenvi understryker att de bostadslösas situation särskilt måste uppmärksammas. 1989/90:46 14december 1989 Bidragtill missbrukarvård, m.m. Bidrag till missbrukarvård, tn.m. ANITASTENBERG (mp); Vi har i socialutskottet beslutat vänta medeventuella diskussioner om LVU tills LVU-förslaget i vår kommer upp ikammaren. För de grönas räkning yrkar jag bifall tillreservation nr 4 om ett åtgärdsprogram för narkomanvården, som vi hartillsammans med vpk, nr 5 om enskilda initiativ inom missbrukarvården och nr 7om lagändring till skydd för bostadslösa. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. DANIELTARSCHYS (fp); Tiden är knapp, och det är inte önskvärt atthär utspinner sig någon längre diskussion, men jag vill ställa en fråga tillSten . Om huvudsakliga inställning är atthuvudmannaskapet möjligt bör övergå till staten, varför vill dåmoderaterna nu binda sig för att det skall vara kvar hoslandstingen? Det är nämligen innebörden av det förslag som avseratt stödja. Det är icke innebörden av vårtställningstagande. Om det ställningstagande som vi föreslår i reservation nr 2vinner kammarens bifall, är det en signal till regeringen att ta uppnya förhandlingar med anledning av det beslutet. Vad avseratt stödja är ett bemyndigande till regeringen att skriva under ett avtal medkommuner och landsting, som ger dem rätt att uppbära statsbidragför en vård som alltså måste förbli under deras huvudmannaskap. Den moderataståndpunkten här är alltså helt inkonsekvent: Å ena sidan önskar man förändrahuvudmannaskapet, å andra sidan binder man genom detta avtal huvudmannaskapeti nuvarande tillstånd Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under19§.) Företogs till avgörandebostadsutskottets betänkande 1989/90;BoU9, jordbruksutskottets betänkande1989/90;JoU 12, utbildningsutskottets betänkande 1989/90;UbU8 ochsocialutskottets betänkande 1989/90;SoU14. 1(avslag på propositionen) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 56 förreservation 1 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 2(ansvarsfördelningen mellan statliga och kommunala organ) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 112 förreservation 2 av m.fl. 3 (ansvarsfördelning mellan de nya länsstyrelsernaoch de centrala ämbetsverken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avErling m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (utvärdering av de nationella målens genomslagm.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avErling m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (utvärdering och tillsyn/inspektion vid beredningenav utbildningsfrågorna inom den nya , m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 56 förreservation 5 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (vuxenutbildningsnämnderna) Utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering- som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 6av m.fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamation. 8 (roll) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 18 förreservation 7 av . 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 (länsstyrelsernas roll i vissa ärenden som rörpost- och telekommunikationer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBertil m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (särställning för lantbruksnämnderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (sammanslagning av lantbruksnämnd och skogsvårdsstyrelse m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avBertil m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (en utredning om trädgårdsnäringen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 11 av och - bifölls medacklamation. Mom. 15(avveckling av länsbostadsnämnderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avBertil m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1989/90:46 Mom. 18 (handläggningen avlänsbostadsnämndernas kvarvarande uppgif- 14december 1989 ter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avErling och - bifölls med acklamation. Mom. 19 (lantmäteri och fastighetsregistrering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avJan Strömdahl - bifölls med acklamation. Mom. 21 (organisationen av den regionala och lokalalantmäteriverksamheten) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring imotiveringen som föreslagits i reservation 18 av - bifölls medacklamation. 22 (arbetsmarknadsfrågornas organisation påregional nivå) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avErling och - bifölls med acklamation. 23 (resurserna vid länsstyrelsernas socialafunktioner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (nämndorganisationen) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 78 förreservation 21 av m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att han avsett att rösta ja menmarkerats ha avstått från att rösta. 28 (sättet för val av ledamöter till nämnderna ochantalet ledamöter i nämnderna) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 75 förreservation 22 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 29 (ordförandeskapet i nämnderna) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 75 förreservation 23 av m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (statsbidrag tillkommunerna för genomförd svenskundervisning Prot. 1989/90:46 utöver deras skyldighet) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 150 för reservationen av . 1 ledamot avstod från att rösta EwaHedkvist () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats haavstått från att rösta. Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. 2(statsbidragskonstruktion för missbrukarvården) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 37 för hemställan i reservation 1 avDaniel Tarschys och i motsvarande del. Utskottetsmotivering godkändes med 232 röster mot 58 för den i reservation 2 av StenSvensson m.fl. i motsvarande del anförda motiveringen. 15 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom.4 (förstärkta resurser till § 12-hemmen) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 38 för hemställan i reservation 3 avUlla Tilländer och . Utskottetsmotivering - som ställdes mot dels den i reservation 2 av m.fl. imotsvarande del anförda motiveringen, dels den i reservation 1 av DanielTarschys och i motsvarande del anförda motiveringen-godkändes med acklamation. Mom.6 (ett åtgärdsprogram för narkomanvården) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 40 för hemställan i reservation 4 avGudrun och . GörelThurdin (c) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Utskottetsmotivering - som ställdes mot dels den i reservation 2 av m.fl. imotsvarande del anförda motiveringen, dels den i reservation 1 av DanielTarschys och i motsvarande del anförda motiveringen -godkändes med acklamation. Mom.16 (enskilda initiativ inom missbrukarvården) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - bifölls med acklamation. 1989/90:46 14december 1989 17 (LVM-vård påenskilda vårdhem) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Motn.20 (lagändring till skydd för bostadslösa) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.22 (överläggningar med bostadsmarknadens parter) Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 36 för reservation 8 av . Övriga ttioment Utskottets hemställan bifölls. 20§ Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, näringsutskottets betänkanden NU5, NU12, NU14 och NU16,beslöt kammaren på förslag av förste vice talmannen medge att de fick företastill avgörande i ett sammanhang sedan debatten i samtiiga dessa ärendenavslutats. Debatteni dessa ärenden beräknas vara avslutad så, att de kan företas till avgörandeföre . Vårambition är att också hinna med näringsutskottets betänkande 17,eftersom mer än 8 timmars taletid redan är anmäld inför morgondagen. betänkande 1989/90;NU5 Minerallagstiftning. Propositionen om ny minerallagstiftning skulle enligt kammarensärendeplanering ha behandlats för en månad sedan. Den tycks ha fastnat iorganisationen. Det är bra, åtminstone om orsaken är att regeringen lyssnat påden massiva kritiken från de inom mineralområdet mest kunnigaremissinstanserna. Förslagetatt slå ihop gruvlagen och minerallagen till en enda minerallag hoppas jag attregeringen vid närmare eftertanke kommer att avstyra. Deförändringar som behöver göras beträffande lagstiftningen på mineralområdetkan och bör göras inom nuvarande lagstiftning. Iväntan på att dessa frågor kommer upp till behandling har vi i ett särskiltyttrande markerat vår inställning avseende markägares rätt till del av avkastningenvid gruvdrift. Den svenska kontinentalsockeln är i stor utsträckning outforskad.Bara 9% är kartlagda. Kartläggningenhar skett i mycket långsam takt. geologiska undersökningarförfogar emellertid nu över ett nytt undersökningsfartyg- Meden norsktillverkad med goda sjöegenskaper kan karte-ringstaktenfro.m. kommande sommar tredubblas. Vikommer i allt snabbare takt få allt större kännedom om vår kontinentalsockel.Den maringeologiska kartan belyser inte bara geologin utan ocksåbottendynamiska förhållanden i olika hänseenden, t.ex. industrimineraltillgångar Ökadkunskap om kontinentalsockeln innebär ökade möjligheter att finna och utvinnafyndigheter Vidutvinning av naturtillgångar från havsbotten gäller lagen om kontinentalsockeln.Tillståndsgivningen är omgärdad av föreskrifter och villkor, somtillståndsinnehavaren måste iaktta. Återkallelseav givet tillstånd kan ske om tillståndsinnehavaren bryter mot villkoren ellerom det i annat fall finns synnerliga skäl. Moderata samlingspartiet, och har i en gemensamreservation pekat på en oklarhet angående ett problem som inte var aktuellt vidlagens tillkomst. Medvetenheten om miljöfrågorna var inte lika stor 1966 somden är . Detär inte vår avsikt att luckra upp lagen och öppna för godtycke. Begreppet"synnerliga skäl" skall kvarstå men med ett förtydligande. Medvetskap om den alltmer besvärliga miljösituationen i haven runt våra kusterföreslår vi att begreppet "synnerliga skäl" bör preciseras genom ettmotivuttalande att "påtaglig skada på naturvärden eller andramiljövärden" som inte kunnat förutses vid tillståndsgivningen, skall varaett sådant synnerligt skäl som skall kunna åberopas vid återkallelse avtillstånd. Jag yrkar bifall tillreservation 1. 1989/90:46 14december 1989 Detta är onekligen berget som födde en råtta. Vi skulle ha haft en stordebatt om en ny minerallag, men det blir en debatt om några motioner från ijanuari. Att inget betänkande om lagförslag har presenterats tycker jag i ochför sig är glädjande; det antyder att inte enbart är etttransportkompani för regeringens propositioner Beträffandede tre motionerna skall jag fatta mig kort. När det gäller inmutningsrättenhar helt andra synpunkter, men det vore fel att ta upp dem nu.Inmutningsrätten bör, som utskottet föreslår, behandlas närminerallagsförslaget kommer upp. Samma sak gäller förslag omlättnader för de markägare som vill utvinna gas i måttlig skala på sin egenmark, något som framför allt är aktuellt i västra . Åven här skullemiljöpartiets förslag till förändrad minerallagstiftning lösa problemen. Denfrågan bör då tas upp i samband med att lagförslaget kommer upp. Dentredje motionen är föranledd av situationen med sandutvinning vid den lilla önMåkläppen i . Vad som där har hänt är att den sandsugning som pågåttför att skaffa fyllnadsmassor till i uppenbarligenhar skadat väsentliga naturvärden. Företaget hade koncession och hade ickegjort något brottsligt. De som gav tillståndet var sannolikt i god tro, menändå uppstod skadon I ett sådant fall bör staten kunna återkalla koncessionen.Det är alltså fråga om att dels erkänna att myndigheter kan göra fel, dels gemöjligheter för staten att reparera sina misstag. Att den som innehar koncession kan mista densamma om haninte uppfyller koncessionsvillkoren framgår av nuvarande lag, men ireservation 2 kräver vi att detta även skall kunna ske om andra särskilda skälföreliggen Sådana särskilda skäl kan då vara att erfarenheten visat attpåtagliga miljöskador uppstått. Att staten skulle dra in tillståndet i onödanär ytterst osannolikt, eftersom koncessionshavaren enligt lagen skall ha rätttill ersättning för liden skada. Därför finns det ingen risk att använda densvagare termen "särskilda skäl" i stället för den i den moderatareservationen använda termen "synnerliga skäl". Miljö- ochnaturintressena skall inte behöva traska i filttofflor, utan det skallmarkeras att miljökraven har status. Att utskottsmajoriteten inte varit villig att tillmötesgåmotionärerna i detta enligt syn fullständigt självklara kravantyder åtminstone att talet om socialdemokratin som ett miljöparti är mestmunväder.