prot · GD098 · 1989-12-31 00:00:00 — Därmedunderblåses också ofrivilligt främlingshat, inom skattepolitiken där mansträvar efter helhetslösningar och där glesbygdsproblem ofta ses somovidkommande särintressen och där landsbygdsbefolkningen via skattsedeln fårbidra till storstädernas nybyggnadskostnader och till vägbyggen som den intehar mycket glädje av, inom forskningspolitiken - ja, visst kan många flerforskningsuppgifter läggas ut på landsbygden, framför allt inom jordbruks- ochskogsforskning och naturligtvis genom försök med förändrade samhällsformer, inomtrafikpolitiken där allt och alla, från till småföretagaren iArvidsjaur, vet att miljövänlig kollektivtrafik är det vi bör satsa på, men därframtidens järnvägskarta omfattar enbart de heta områdena.Trafikpolitiken är ett paradexempel på hur snett det går om man bara räknar medstrikt företagsekonomisk lönsamhet och inte med den lönsamhet som ligger it.ex. människors och landsdelars överlevnad, inom utbildningspolttiken, somalltmer koncentreras till K-områden. Ingen vet säkert hur kunskaperna sedanskall nå ut till glesbygderna. Och hur många ytterligare byskolor skall läggasned och minska lusten för inflyttning till byn? Utbildningspolitiken är en fråga som naturligtvis ocksåhör hemma inom jämställdhetspolitiken, eftersom kvinnor har svårtatt stanna kvar i sin landsbygdshembygd när skolgången försvåras för derasbarn. Det blir allt tydligare att glesbygdsproblemen ofta är kvinnoproblem medsvårigheter att hitta utbildning och arbete. Kvinnorna vill ofta gå på kurser,de vill få utlopp för sin skaparlust, de vill nå en högre grad avsjälvständighet. Det är inte lätt med långa avstånd och dåliga kommunikationenDet finns många goda samhällets insatser som vi kan bjuda på för att förbättrajämställdheten och landsbygdens framtid, även om vi för den skull inte skallglömma männens problem, inomarbetsmarknadspolitiken, där många av de verktyg finns som kan bidra till attlösa här nämnda problem: sänkta arbetsgivaravgifter, flexibel arbetstid,kollektiva daghem, starta-eget-bidrag som passar även kvinnliga företagare,m.m., inomlagarnas och förordningarnas politik, eftersom regelverk och byråkrati hejdarde bästa ambitioner och den starkaste företagaranda. Frikom-munförsöken är engod ansats, låt oss utvidga dem både geografiskt och i deras frihet från regienLåt oss befria människornas skaparlust och uppfin-narförmåga, så att de fårsjälvtillit. Ge landsbygden status för dess natur-och kulturvärde, för desspsykosociala värde och för all den överlevnadskunskap, som den och dessmänniskor kan ge. Det är också miljövård. Självtillithar ju antagits som ett av SIDA;s biståndsmål. Vi kan se många parallellermellan glesbygd och u-land. När människorna i ett fattigt land får allmänutbildning, ekologisk kunskap och självständighet kommer de in i en god cirkel.Så länge de är beroende av en kolonialmakt av gammal eller ny modell, som köperderas råvaror och utnyttjar deras arbetskraft till underpris kan de inteanvända sina egna inre och yttre tillgångan Även på detta område lönar det sigatt satsa på kvinnorna! Visstkänns mönstret igen. Och visst hittar vi samma mönster på det individuellaplanet. En människa som inte fått möjlighet att handla självständigt är enkoloniserad människa, en slav, som för att bli en hel människa måste få hjälpatt locka fram sin självtillit. Det går inte genom påbud uppifrån. Det finns inga gränsermellan den lilla och den stora världen. Nuhar jag på strax gett regionalpolitiken ett väldigt omfång, medheltäckning från individ till hela vårt klot - och det är inget skämt. Vi inommiljöpartiet - och många utanför också, är det väl säkrast att tillägga serdet som nödvändigt att så mycket som möjligt lära känna samspelet i helhetenför att inte förblindas av delarnas mängd, såsom så lätt blir fallet när ettmångformigt ärende remitteras till ett utskott med nödvändig specialinriktning.Därför är också regionalpolitiken ett av viktigaste arbetsområden- med allt vad som därtill hön Och vi kommer att väcka många motioner och läggamånga arbetstimmar på att tillsammans med så många som möjligt från andrapartier rätta till här nämnda missförhållanden och underlätta för alla dem somvill bo och verka på landsbygden. Det gynnar också storstadsområdena,K-områdena, och hela världen. 1989/90:8 12 oktober1989 Svensk arbetsmarknad är i en rad avseenden en av världens bästa.Arbetslösheten är rekordlåg, antalet sysselsatta är fler än någonsin och vi harinte haft så låg arbetslöshet som just . Hittillsi år har vi en genomsnittlig arbetslöshet på eller 61000 personen den dolda arbetslösheten har minskat väsentligt. Svenskarbetskraft har reagerat mycket positivt på den ökade efterfrågan. Bara på ettår har antalet sysselsatta ökat med 62000 personen ökade antalet arbetadetimmar per löntagare. Fler arbetar, och fler arbetar men Ocksåden regionala balansen är bättre än på mycket . Vi har i lyckatsmed att ta till vara människors vilja till arbete, var man än bor Här hos osskan så gott som alla känna sig behövda, och kampen för den fullasysselsättningen har givit löntagarna i vårt land ett mycket stort mått avvalfrihet och trygghet. Menvår arbetsmarknad är för den skull inte utan problem, och det saknas definitivtinte uppgifter för oss som är politiker med engagemang i arbetsmarknads- ochregionalpolitik. Fördet första råder det brist på arbetskraft. Denna brist har inom vissa sektoreroch i vissa delar av landet ökat oroväckande snabbt, särskilt under de senaste18 månaderna. Fördet andra är det så att trots en stark efterfrågan på arbetskraft kan inte allakänna sig välkomna. Andelen arbetslösa invandrare är ungefär dubbelt 1989/90:8 12 oktober1989 så hög som bland övriga.Ofrivillig delfid är fortfarande ett bekymmer, inte minst bland kvinnor - detvisar bl.a. den rapport som publicerade . Deäldre och de handikappade har fortfarande stora problem att komma ut på arbetsmarknaden. Fördet tredje har delar av landet en svag och ensidig arbetsmarknad. De drabbassärskilt hårt av det som är nödvändigt för landet i fråga om strukturomvandling.Arbetslöshet och en ogynnsam befolkningsutveckling blir följden. Fördet fjärde ökar utslagningen från arbetsmarknaden oroväckande. Under 80-talethar det skett en ökning av både förtidspensionering och sjukskrivningsdagar Dethär är fyra mycket stora bekymmer Bristen på arbetskraft skapar flaskhalsar iproduktionen, och vi får svårt att upprätthålla servicen i den offentligasektorn. Det driver på inflationen och hotar därmed tillväxten och välfärden.Samtidigt som det sker förmår vi inte fullt ut utnyttja den arbetskraft vihar, och för detta får de drabbade betala ett mycket högt pris. Fleratidigare talare har varit inne på frågor som rör regional balans ochmöjligheterna att utnyttja resurserna i hela landet. , , m.fl. har varit inne på detta. Några har framfört attregeringen för en kraftlös regionalpolitik och en regionalpolitik som är ettnollsummespel, vilket innebär att de mindre regionerna ständigt utarmas. Dettaär naturligtvis inte sant. I allt väsentligt har utvecklingen under de senareåren varit positiv, inte minst tack vare en stark regionalpolitik,som under förra budgetåret skapade 6000 nya arbetstillfällen i nya ochbefintliga företag. Det jag nu säger betyder naturligtvis inte att vi nu saknarbehov av en fortsatt kraftfull regionalpolitik. Nej, vi behöver naturligtvisännu mer kraftfull politik på dessa områden. finns det möjligheter att läggagrunden för en effektiv regional utjämning och bredda regionalpolitiken tillatt i ökad utsträckning avse också kompetensutveckling och åtgärder för attfortsätta att förstärka infrastrukturen. Eneffektiv regionalpolitik behövs för det första därför att det finns regionalaobalanser som gör att förutsättningarna för näringslivets utveckling behöverförbättras. På det sättet skapas fler arbetsfillfällen, vilket behövs inteminst för kvinnornas del. För det andra behövs en effektiv regionalpolitikdärför att vi kan förvänta oss strukturella förändringar inom näringslivet,som lokalt och regionalt kommer att ge negativa effekter på sysselsättningenoch indirekt medföra ogynnsamma följder för samhällsservicen. För det tredjebehöver vi en effektiv regionalpolitik för att motverka den arbetskraftsbristsom råder särskilt i storstadsregionerna och som leder till flaskhalsar påt.ex. bostadsmarknaden och driver upp inflationen. Iarbetet med en stark regionalpolitik är det självklart att vi kommer att behövafortsatta insatser på infrastruktur, när det gäller kommunikationer, när detgäller teknikutveckling och när det gäller kompetensutveckling och att denna satsningockså kommer att gälla för hela landet. och har varit inne på frågor som rörutbildning och forskning. Det arbete som pågår med en forsknings- ochregionalpolitisk proposition där de här frågorna behandlas kommer att fåavgöra i vilken utsträckning och hur vi kom- mer att tillmötesgåbehoven och de krav som ställs. Jag skall här kanske bara säga att när detgäller frågor om fasta forskningsresurser till de mindre högskolorna är detknappast någon tvekan om att sådant kan lösas på mer än ett sätt. hade synpunkter på vilken områdesindelning vi skall ha när det gällerstödområden och påpekade att mindre kommuner ofta kommer i kläm mellan olikaprioriterade områden. Medan detta arbete pågår vill jag inte i den här debattenuttala vilka konkreta förslag som kommer att ingå i den regionalpolitiskapropositionen, men den huvudsakliga inriktningen bör ändå vara att stödområdenaskall vara så små som möjligt, och skall avgränsningarna mellanstödområdena och områdena utanför inte vara alltför skarpa. Tills vidare gällernaturligtvis de stödområden som riksdag och regering har beslutat om. Det varintressant att höra säga att den nuvarandestödområdesindelningen ändå har gett åtminstone hans kommun ett antal hundratalarbetstillfällen. Fleraav talarna i debatten har också tagit upp frågor om landsbygdsutveckling. Detär min avsikt att i den regionalpolitiska propositionen ha ett förslag om ensamlad regionalpolitik, där man också tar mycket stor hänsyn tilllandsbygdsfrågorna. Påtal om på vilket sätt vi i vårt land kan föra en regionalpolitik som vi självaanser vara riktig och som vi anser vara till stöd för vårt eget lands utveckling,frågade på vilket sätt vårt närmande eller vår harmo-nisering tillEG skulle påverka vår regionalpolitiska ambition framöven Detfinns ingenting i regionalpolitiska kommitténs betänkande som ger någon signalom att på något väsentligt sätt skulle behöva avvika från denregionalpolitik som vi hitintills har bedrivit. Tvärtom framgår det att vi iallt väsentligt kommer att kunna bedriva en nationell regionalpolitik så som vihittills har kunnat bedriva den och så som vi skulle vilja driva regionalpolitiskafrågor framöver Det är möjligen på en enda punkt som man har lyft fram ett avde regionalpolitiska medlen, och det gäller transportstödet, som för övrigtenligt kommitténs förslag kommer att utredas i särskild ordning. Ekonomioch skatter har kammarens ledamöter diskuterat ingående tidigare. Jag kan ändåinte låta bli att göra en reflexion när jag lyssnar på de moderataföreträdarna. har tidigare fört fram i diskussionerna om ett nyttskattesystem att de vill ha så radikalt sänkta marginalskatter som möjligt ochatt de framför allt vill ha ett annat skattesystem. Men som framgår avdiskussionen här, vill man uppenbarligen dessutom ha kvar allaavdragsmöjligheter i deras olika former som det nuvarande skattesystemetinnehåller Jag får inte riktigt detta att gå ihop. Någraav talarna har också varit inne på arbeslivsområdet. Jag kan väl säga att därhar vi stora förväntningar på arbetsmiljökommissionens arbete, och jag räknarmed att komma med ett par olika förslag och sedan återkomma ,när arbetsmiljökommissionen är klar med sitt arbete. Tillarbetslivsfrågorna, till den sjätte semesterveckan och också till arbetsmarknadspolitikeni övrigt återkommer jag i ett senare inlägg i debatten, eftersom jag ser attmin taletid nu är slut. 1989/90:8 12 oktober1989 1989/90:8 12 oktober1989 () replik: . Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för de svar vi har fått påde frågor vi har ställt i den här omgången, som handlar om regionalpolitiken.Vi som har talat här har erfarenhet av hur verkligheten ser ut. Det fungerarinte bra då det gäller de regionalpolitiska insatserna, det är den bistraverkligheten. Jag vill än en gång peka på att det behövs en fast regionalpolitiksom bär på alla fronter Statsrådethar räknat upp de områden som hon har ansvar för och skall återkomma till i ensärskild proposition . Men det är väldigt viktigt att statsrådettar det samlade ansvaret för en rad områden som har stor betydelse förregionalpolitiken, nämligen kommunikationerna. Det är viktigt att människor kanta sig fram och tillbaka mellan hemmet och arbetsplatsen. Det får inte vara såatt staten ger med den ena handen och tar tillbaka med den andra. Domänverkethar nu rationaliserat inte bara i vårt län utan i många av Norrlandslänen, ochdet är inte bara de direkta jobben som går förlorade utan också servicen runtomkring. Det handlar om handel och skola, om butikernas fortlevnad och hur manskall klara det dagliga livet. Statsrådetsvarade inte på min fråga om vad man skall göra för att underlätta kvinnornasmöjligheter att avancera inom sina jobb. Jag tror att det är viktigt attutbildningen också inriktas på kvinnors förutsättningar att studera, att manunderlättar för kvinnorna att komma fram den vägen. Jagkonstaterar också att jag inte fick något svar på frågan om socialdemokraternasnegativa inställning till att stötta . Men jag vill också läggaregeringen på minnet att nu när den nya forskningspropositionen kommer, somgäller förstärkning av universiteten, skall inte de pengarna räknas bort, fördå är det ganska liten mening med den satsning som vi från den samladeoppositionen har gjort för att klara en bättre regionalpolitik som skall syftatill att höja kompetensen hos de människor som får ta del av utbildningen. Jag ber att få återkommasenare. (m)replik; inlägg spände över ett stort ämnesområde, och det ligger isakens natur eftersom det finns regionala aspekter på de flesta politikområden.Ibland har man en känsla av att det kanske vore lika bra att statsministernsjälv kom hit och talade. Men vi får väl se om statsrådet kan ge prov påkunnighet över alla fälten hän Jaghar aldrig påstått att regionalpolitiken är ett nollsummespel, utan jag varnadeför att det är farligt om det utbreder sig en föreställning om att regionalpolitikär ett nollsummespel, att vad som ges åt stad tas från land och motsatt. Jagmenar att det finns möjligheter att utveckla både stad och land och mellanorteroch att regionalpolitik alltså inte är ett nollsummespel. Menom regeringen för en sådan politik att vi inte får någon ekonomisk tillväxt, dåkan man lätt lockas in i den givna resursramen. Därför ligger det i sakensnatur att ju bättre ekonomisk tillväxt regeringen ger förutsättningar för,desto mindre spänningar får man. Då kommer jag fram tilldet första konstaterande som statsrådet gör, att vi har världens bästaarbetsmarknad. Låt oss säga att det är rikfigt, även om man kan se att detfinns många fläckar på den svenska arbetsmarknaden också. Varförär då tillväxten så väldigt dålig? Statsrådet pekade i och för sig på någrapunkter, men tillväxten är år långt sämre än genomsnittet för devästliga OECD-staterna. Det måste ju vara ett ganska dåligt betyg åt densocialdemokratiska ekonomiska politiken att ligger i botten på ligan. Sedanskulle jag vilja ställa en fråga som jag tycker är viktig. Vi vet - jag utgårifrån att statsrådet gör det också - att i hundratusentals svenska hushållönskar båda makarna förvärvsarbeta men att de bor på ett sådant sätt attförutsättningen för det är pendelresor till arbetet. Vi vet också att pa mångaplatser - på landsbygden och i småorter - finns det ingen ekonomisk möjlighetatt genomföra en någorlunda väl fungerande kollektivtrafik. Detfinns då ett par alternativ. Det ena är bilen, och någon säger cykeln -vi vetatt det finns de, t.o.m. på statsrådsnivå, som är ute och cyklan Men jag skullevilja fråga statsrådet: medveten om att radikalt försämradeavdrag för bilresor leder till ett förändrat bebyggelsemönster, ett förändratboendemönster? är medveten om dessa problem - det borde man vara när man ärstatsråd - vad är då receptet? Jag begär inget svar på hur den regionalpolitiskapropositionen skall se ut, för det återstår en lång process - remissvar skallkomma in och bearbetas. Men skattesamtalen pågår, och statsrådet har möjlighetatt effektivt sätta käppar i hjulen för vansinniga reformförslag som direktslår sönder bebyggelsemönster och direkt hindrar att hela kommer attleva vidare. (vpk) replik: Jag tackar för svaret som arbetsmarknadsministern gav om EG ochregionalpolitiken. Jag hoppas att hon och den regionalpolitiska kommittén harrätt i sina förmodanden. Det är dock ännu bara förmodanden. Sverigeligger säkert före övriga när det gäller regionalpolitiken. Obalansernaär om möjligt värre i , och erfarenheter av EG:sregionalpolitik är inte direkt positiva. Jag vill också peka på vad statensindustriverk säger i sin rapport till den regionalpolitiska utredningen; "Detär uppenbart att inte tillnärmelsevis har de ekonomiska problem ochskevheter inom landet som flera länder inom EG har Exempel på de länder som harstörst skevheter inom landet är och . En jämförelse mellanEG och som helhet skulle för det första innebära att hamnaröver EG-genomsnittet avseende BNP/capita. Det skulle för del innebäraatt hör till de givande länderna snarare än de mottagande länderna närdet gäller regionalpolitiska stödåtgärder Sverigeär, liksom de övriga nordiska länderna, en välfärdsstat med en utbyggdfördelningspolitik. EG ser skillnader i ett större perspektiv och skullerelativt sett kunna antas vilja tona ner flera av de regionalpolitiska insatsersom nu görs inom landet. Eftersom EG-kommissionenplanerar att sammanföra de tre strukturfon- dernastärks också Kommissionens handlingskraft och styrka. Detta kommer att ledatill att Kommissionen får en starkare maktposition över de nationellaregeringarna. Kommissionen ges genom sin styrka även initiativrätt tillregionalpolitiska projekt. För ett enskilt rhedlemsland betyder det att dennationella regionalpolitiken kan konfronteras med ett överstatligt organ. Vadsom ur nationell synpunkt således förefaller vara ett regionalpolitiskt viktigtstödområde kan på övernationell nivå försvinna i prioriteringarna." Jagtror fru talman och fru arbetsmarknadsminister att det måste vara ganska rejälatag i dessa förhandlingar som vi kommer att föra med EG för att vi skall kunnaklara hem den svenska regionalpolitiken och bibehålla och förbättra dessslagkraft. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar KJELLERICSSON (c) rephk: I mitt inledningsanförande här betonade jaghur viktigt detta stöd hade varit för de kommuner som ligger i stödområde C.Jag nämnde då också att det i min hemkommun hade tillskapats flera hundraarbetstillfällen. Jag har också en lista från i länsom visar att , , , och sett många nyaarbetstillfällen. Sammantaget rör det sig om tusentals arbetstillfällen. Dehade icke kommit till stånd utan detta stöd. Därför vill jag betona hur viktigtdet är att stödet finns kvar i fortsättningen. 1 utredningen föreslås en heldel förbättringar, men tar man bort en del insatser för dessakommunen Det tycker jag är fel i nuvarande läge. Förvisso skriver man i utredningen att kommunerna istödområde C behöver uppmärksammas av regeringen vid fördelning av länsanslagtill berörda län. Men när man diskuterar med en företagare om etablering, dåvill man ha snabba och klara besked att lämna. Har man då regler att gå efterkan man säga att i dessa kommuner finns det här stödet. Jaha, sägerföretagaren, och sedan kan han ta ställning till om han skall förlägga sinverksamhet där eller inte. Jag vet att det varit en mycket bra morot vid olikaetableringar att stödet har funnits. gagnar man de mellanstora städerna, som dekommuner som blir av med stödet skall konkurrera med dem. Vi som bor i de härkommunerna har svårt att acceptera detta. Därför vädjar jag en än gång: Tagmed dessa kommuner i det förslag som kommer att skrivas! Många bra förslag har kommit fram i landsbygdskampanjen,men de har fått en mycket översiktlig behandling. Jag vill fråga statsrådet: Vad avser regeringen att göramed alla dessa förslag? Kommer regeringen att föreslå mer konkreta åtgärdermed anledning av alla olika fina förslag som kommit från dem som jobbat medlandsbygdskampanjen? Det har lagts ned ett enormt arbete från enskildamänniskors och organisationers sida. Det vore fel att förspilla detta arbete.Det vore bra om man kunde få ett besked på den punkten också. harvi en högkonjunktur i vårt land. Många företag går bra på många platser,men det är en falsk tro att vi kan ha det så också. I en Prot.1989/90:8 lågkonjunktur kommer många företag att få det svårt. Det bör manockså ta i beaktande när man skriver propositionen, så inte utgår från dagens läge. Vi kan få svåra tider igen, och då behövs detstöd i olika former. () replik; Jag måste erkänna att jag hajade till när arbetsmarknadsministernstolt deklarerade att svensk arbetsmarknad är världens bästa. Men sedan komlitet reservationer, och nog kan man undra om det är världens bästa när vitänker på alla människor som står utanför arbetsmarknaden på grund av sjukdom,arbetsskada osv. Det är människor som skulle vilja ha ett jobb men som på grundav skada inte kan sköta ett arbete. När det gäller arbetstider och sådant lovadearbetsmarknadsministern återkomma. Får jag då sända med några frågor som jaggärna skulle vilja ha kommentarer till. Håller arbetsmarknadsministern med migom att sextimmarsdagen är både en rättvisefråga och en hälsofråga? Vidare:Tycker också arbetsmarknadsministern att vi i , som är ett av världensrikaste länder, har råd med och kan genomföra en sextimmarsdag? Trorarbetsmarknadsministern att det går att fördela ökningen av produktiviteten påså sätt att arbetstidsförkortningen åtminstone får lika hög prioritet som enökad konsumtion? () replik; Statsrådet kritiserade oss moderater för attvi nu talade om sänkta marginalskatter och deras betydelse. Vi har länge kämpatför sänkt skatt och noterar med tillfredsställelse att man nu även inomregeringen inser betydelsen av sänkta marginalskatter Men vi har också helatiden understrukit vikten av att finansieringen av marginalskattesänkningeninte går ut över delar av landsbygden så som blir följden av de nu föreliggandeskatteförslagen. Jag tog upp exemplet att underskott i en förvärvskällainte längre skulle kunna kvittas mot överskott i en annan. På grund av attdenna rätt funnits och finns är det många som kan bo kvar pålandsbygden och t.ex. driva sitt lilla jordbruk med en kompletterandesysselsättning. Jag tog Också upp avdragsrätten som har oerhört stor betydelseför att detta skall fungera. Vi vet att de föreliggande skatteförslagen innebär ettdyrare boende. Känner inte statsrådet en oro för de effekter som de föreslagnaändringarna kan komma att få just för landsbygdsboendet och för den betydelsedetta har för regionalpolitiken? Jag hoppas att statsrådet också kange ett svar på hur hon tänker sig att lösa de beredskapsproblem som kommer attuppstå om de föreliggande förslagen kommer att genomföras. ArbetsmarknadsministerINGELA replik: Fru talman! Jag skall börja med att kommentera Kjell-ArneWelins fråga om arbetslivsfonden, eftersom jag inte hann med det i mitt förrainlägg. Regeringen kommer tillbaka till , såsom beslutade 1989/90:8 12 oktober1989 om, och avger förslag omhur arbetslivsfondens medel skall användas och dess organisation skall se ut.Det kommer att innebära lämplig organisation och tillämpningsföreskrifterTanken med uppdraget till arbetslivsfonden är att medlen skall användas förarbetsmiljöförbättrande åtgärder och rehabilitering. Detta kommer också attföreslås när regeringen återkommer till med sitt förslag.