prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — och jag har nog mycket olika syn på samhället och hurdel skall utvecklas. Del kan nog inle skymmas av ett aldrig så ambitiöst arbetemed detaljerna i ell så här dåligl förslag. Jagtrodde all del var en allmän känsla bland aktiva politiker, både socialdemokrater,borgare, kommunister och miljöpartister, att vi har ett väldigl stort avståndmellan väljare och valda här i landet, och att detta är elt stort problem. Delär ett problem som socialdemokraterna med det här förslaget vill förvärra; manvill öka detta avstånd genom all uppifrån tillsätta nickedockor - höll jag påatl säga - som skall sitta i dessa nya nämnder ule i länen, utan all varadireklvalda av de medborgare i länen som de skall besluta över. Del är ju egentligen ellmyckel konstigt förslag. Jag har ofta talat med socialdemokrater,verksamma både kommunalt och på riksplanet, som har stor förståelse för den härproblemaliken. Och socialdemokraterna, som är ell stort parti, har många människormed sig. Jag undrar om man verkligen företräder sina medlemmar när man läggerfram ell sådant här förslag. På samma säll var del när man körde över ellrådslag om Öresundsförbindelserna ; jag tror inle atl man nuheller har ens sina medlemmar med sig på del här förslaget, Atl påslå all delta förslag skulle innebära ett ökatförlroendemannainflytande - det är en humbug, en bluff, elt slag i ansiktet,när det faktiskt innebär ell ökat inflytande för socialdemokratiskaförtroendemän, eller lål oss säga för den majoritet som vi för lillfällel har iriksdag och landsting. Det är ju otroligt alt man kan stå här i riksdagenstalarstol och påstå all delta skulle innebära ett ökatförlroendemannainflytande. Del är fullständigt nonsens, talar liksom moderalen omalt del här skulle innebära en ökad regional förankring av frågorna. Han menaralt alla förslag som diskuteras på länsnivå också i fortsättningen skalldiskuteras på länsnivå och i statliga sammanhang. Så skall del inle vara.menar vi från och , utan de här frågorna skall föras in ien verklig länsdemokrati. Prot,1989/90:35 JANSTRÖMDAHL (vpk) replik: Till vill jag för del förstasäga atl vi inle föreslår inrättande av någon särskild vägnämnd. Vi stöderförslaget om en särskild kommunikalionsnämnd, och sedan vill vi tona nedvägförvaltning-ens betydelse. Del är innebörden i vad vi föreslår, och det harMagnus missuppfattat i sill inlägg här från talarstolen. För det andra vill jag säga - eftersom jag inte nämnde del- alt jag håller med om alt det är vikligl alt fiskeadminislralionen har kvarsin länsanknytning. Därvidlag är vi alltså hell överens. För del tredje blir jag någol beslörl när jag här märkeratl och socialdemokraterna inle tål atl la ett nederlag i enomröstning här i kammaren i en fråga som trots allt är ganska väl beredd.Detta förslag, som ser ut atl ha en majoritet här i kammaren, är ju precis detförslag som en enig uiredning med parlamentariker frän de flesta partierna harlagt fram. Om nu denna majoritet finns här i kammaren, sä kan ni väl accepteradet och inle konstra lill del hela. Del gör elt väldigt fegt och eländigtintryck all ni inle kan acceptera detta. () replik: Jag skall bara la upp två frågor. Först lilllele- och postfrågorna, där vi inle tycker riktigt likadant som majoriteten, säger all del blir "elt oherransväsen" ule i bygderna om man vill lägga ned en telefonkiosk. Ja, det gördet nog. Men om det är tillräckligt motiv för alt skallhandlägga de frågorna är jag myckel tveksam till. Jag vill i och för sigdeklarera alt del är vikligl alt man har goda telekommunikationer och brapostgång ule i vårt land - del är inle fråga om det. Men frågan är om vi frånriksdagen och från regeringsorgan ule i länen skall talaom vilka telefonkiosker som skall finnas kvar - det är jag mycket tveksam lill.De frågorna skall nog handläggas på annat sätt. Sedan lill den vikliga frågan, hur de föreslagna nämndernaskall väljas. påstod all vi har ändrat oss. I utredningen var vieniga -moderater och socialdemokrater - om all nämnderna skall utses av landstinget.Den som har ändrat sig är regeringen. Har man inte förankrat del ordentligt fårman ta de konsekvenser som del leder till. För vår del har vi deklarerat den principiellauppfattningen alt vi inte skall ha något obligatorium utan atl länsstyrelsernasjälva skall avgöra hur de här frågorna skall behandlas. Då bortfaller frågan,på vilket sätt de här eventuella nämnderna skall väljas. Del är ganska enkell. Men om en majoritet i kammaren säger atl vi skall hasådana nämnder anser vi alt del är viktigt att se till alt de väljs på eltriktigt sätt och inte på ett sämre säll. Av den anledningen lar vi ställningför det. Del ligger helt i linje med vad utredningen har sagt. Detär förvånande atl regeringen förändrade det förslaget, som hade en breduppslutning från samtliga partier. Därför yrkar jag bifall till om avslag på ålerremissförslaget. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. () replik; Jag skulle först vilja kommentera deobligatoriska nämnderna. Jag skulle då vilja börja med all gesocialdemokraterna i bostadsutskottet lilet beröm. De har försökt verka för enstörre flexibilitet, nämligen för all man även utanför ochGotland skall ha möjlighet atl något frångå det krav som finns. Del kommerförmodligen alt kunna medverka lill atl man ibland löser vissa problem ute pålänsstyrelserna, men man har tyvärr inle accepterat alt obligatoriet skallbort. Det kommer att skapa problem - det vet vi. Länen är så olika, och vitycker att del här är olyckligt. Man får ju en hel del brev från folkrunt om i länen. har jag framför mig. Del sägs där atl i ett så litet länsom exempelvis skulle kravet på de fem obligatoriska nämndernainnebära fem nämnder med elva ledamöter vardera plus en styrelse med sjuttonledamöter, sammanlagt 72 personer, tillsammans med kanske 150 tjänstemän. Manfår då en ganska otymplig organisation, som inte alltid passar länets behov.Del här gäller flera län. Jag tycker atl kravet på elt obligatorium är fel och yrkaråterigen bifall till reservation 21. När det gäller frågan hur man skall välja ledamöterna ärdel ingen nyhet hur har agerat. Jag kan bara peka på den senastemotion vi har väckt om samordnad länsförvaltning. Jag kan citera direkl ur den;"Eftersom yrkar avslag på en obligatorisk nämndorganisationbör länsstyrelserna själva ges förtroendet atl avgöra hur besluts- ochberedningsorganisationen skall utformas. Därför bör även länsstyrelsernasjälva välja ledamöter lill de organ som de väljer atl inrätta." Slutligen yrkar jag också bifall till om avslag på Prot. 1989/90:35 ålerremissförslaget. () replik; Samordnad läns- Först några ord till om huvudprinciperna. -* '"" Vi ser de här frågorna från olika synpunkter. frågan om valkorporalionen skall vara landslingen själva. Jag tycker allAgne här gjorde sig lill tolk för en alltför myndig uppfordran. Hansade: Vad har socialdemokraterna emot länsmedborgarna? Vi har ingenting emot länsmedborgarna. Deltycker jag att valresultatet också visar. I många av länen har vi ju majoritet.Vi har en bred väljarkår bland länens medborgare. Jag tycker därför all AgneHanssons spetsar lill del litet. Vi tycker, herr talman, atl vi har gjort enlämplig och praktisk avvägning mellan nationella mål och regionala intressen. började med alt säga all del här är ettdåligl förslag. Han påstod all del medför ell ökad avstånd lill väljare ochmedborgare. Han använde ord som nickedockor och valprocedur och frågade vemman företräder. Jag är inle så kategorisk som miljöpartietsföreträdare. Jag har suttit här i kammaren i räll , och jag har sällanhört ell så pösrnyndigl förtal av kolleger och företrädare för andra partier.Del är endast representant som haft den utgångspunkten för sittanförande, och jag tycker alt vi bör hålla oss på en högre debattnivå här ikammaren. Del är riktigt vad säger om vägförvallningenosv. Men del finns i vart fall en nyansskillnad oss emellan: Ni vill där ha enannan lingens ordning. Också talade om ell nederlag. Del är ju inlefråga om del. Vi vill bereda frågan ytterligare, herr talman. Del är därför somjag på den socialdemokratiska riksdagsgruppens vägnar har lagl fram det förslagsom föreligger. talade om post- och telefrågorna. Jagkan lova all en nedläggning av en telefonkiosk eller en nedläggning av enpostslation ute i bygderna - exempelvis i eller någonstans iNorrland - är utomordentligt viktig från regionalpolitisk synpunkt. I motsatslill är jag inle på något sätt tveksam till all man får laupp en diskussion om det i ; det hälsar jag medtillfredsställelse. Jag tror inte alt har sina partivännerute i länen med sig på den punkten. Vem som har ändrat sig kan man alllid diskutera. Del finnsju två olika reservationer, och jag skall inle orda mer om del, Lål oss la dendebatten i ulskoltssammanhang! Så till och de obligatoriska nämnderna. Dekan självfallet diskuteras. Departementschefen skriver ju också all man ärberedd att la hänsyn lill de olikheter som finns mellan länen. , herr talman: är känt för atlvara ett utskott som brukar lösa problemen pragmatiskt. Del är därför jag har begärt ett ålerför- visningsbeslul i den här frågan. Jag hoppas all ärendet kommer tillbaka till kammaren. Självfallet kommer vi att respektera den majoritet som finns, men vi vill alltså bereda frågan ytterligare, 95 1989/90:35 29november 1989 () replik; säger alt och socialdemokraterna har litet olikautgångspunkter när det gäller huvudfrågan, och del är förvisso rikligt. Dettaskulle innebära, menar , alt jag skulle ha mer avmyndighetsaltilyd, eftersom jag anser alt landslingen bör utse ledamöter inämnderna. Del är, , tvärtom så, alt det är ni som intar enmyndighetsaltilyd. Del är ni som inte vill tillåta atl valresultatet i länenfår slå igenom vid val av länsstyrelse. Vi har ingenting emot länsmedborgarna,säger . Vi har dessutom majoritet i de flesta länen, fortsätterhan. Del är också riktigt, men varför är ni socialdemokrater så rädda för attinle låta den majoriteten i direkta val välja ett länsparlament? Varför väljerni den centralstyrningen atl del i sista hand är regeringen som skall korrigeraeventuella valulslag i fel riktning på länsnivå? Det är ju denmyndighetsatti-lyden och centralstyrningen som vi inle vill ha. Från centernssida betror vi länsmedborgarna all själva kunna utse de företrädare som skallbesluta om länens angelägenheter på länsnivå, på samma säll som vi betrorkommunmedborgarna på kommunnivå och rikets medborgare när det gäller atl utseoss i del här parlamentet. Detta är verklig demokrati, och jag förstår intevarför socialdemokraterna inte accepterar den principen också på länsnivå. Jagtror inle att vi behöver bereda den här frågan ytterligare. Det här bevisar juall man inle är beredd att la ett enda litet steg emot en vidgning avlänsdemokralin. Jag är inte rädd för atl del kommer atl gå snett i fortsättningen.Jag tror alt och folkpartisterna i utskottet klarar den pragmatismsom de kommer att bU utsatta för från socialdemokraternas sida. Det är ju delsom del gäller i det här sammanhanget. Frågan har utretts, berells iregeringskansliet och handlagts i normal ordning i utskottet, så nu är det dagsför beslut. sade att socialdemokraterna känner starkt för jordbrukets intressen,varför socialdemokraterna vill behålla lantbruksnämnderna separat. Det ärförvisso riktigt. Men med den nya ordningen blir inte intressena på det härområdet lika starkt tillgodosedda som . Det här talar sitt lydliga språk, detblir en begränsning av demokratin. Följden blir mer centralstyrning. Vi slårvakt om jordbrukets intressen och om alla andra speciella intressen somlänsnämnderna har. Därför vill vi behålla den nuvarande organisationen lilldess att vi får en mer principiell länsdemokratimodell. ()replik: kallade mig pösmyndig. Jag vet inle hur jag skall bemötaden beskyllningen. Vi skall kanske göra en opinionsundersökning och frågamänniskor i landet vilket parti som uppfattas som pösmyn-digt. Jag tror inteatl del är det parti som jag företräder. borde vinnlägga sig om att svara på min fråga; På vilket sätt ansersocialdemokraterna att den s.k. reformen innebär en ökning avförtroendemannainflytandet? Majoriteten i landet skulle ju besätta 8-9 platserav 11, Del skulle bli en mycket skev ökning av förtroendemannainflytandet. Atlpåstå alt det skulle bli en förbättring är ju en bluff. Ävenjag vill passa på tillfället att yrka avslag på förslaget om återförvisning.Del verkar ju som om socialdemokraterna skulle vara rädda inle bara för direktdemokrati ule ilandet utan även för direktdemokrati här i kammaren. har vi ett fulltgenomarbetat förslag, så det är bara all fatta beslut i frågan. Partierna hartagit ställning. Låt oss gå till beslut! BERTILDANIELSSON (m) rephk; Jag nödgas åter fresta kammarens tålamod med all la upp en fråga somMagnus inle vill släppa. Del är kanske en bagaiellfråga i de här storasammanhangen. Men det är uppenbarligen en symbolfråga med tanke på hursocialdemokraterna resonerar. Frågan gäller; Vem skall lägga sig i hur post-och leleverksamheten fungerar ule i länen? Jag har redan sagt all del ärviktigt atl vi har goda kommunikationer och bra postgång. Det är helt klart.Men den utgångspunkten behöver inle medföra all det måste sitta en länsstyrelseoch placera ut telefonkiosker ute i bygderna. Del steget tycker jag är välstort atl ta. är emellertid fast i det gamla tänkesättet atlallt skall styras och regleras upp och ned och fram och tillbaka. Men denordningen löser inga problem ulan skapar bara nya. Om det nu är så, MagnusPersson, all skall lala om huruvida man får lägga ned entelefonkiosk eller inte och man vill förhindra en nedläggning, vilkamöjligheler har man i praktiken? Del finns, såvill jag vet, ingetlelefon-kiosksbidrag i länsstyrelseanslagen. Har vi här någon sorts aviseringom all ett sådanl kommer ? Del skulle vara intressant atl få veta hurdet skall utformas och vilka belopp som del skulle röra sig om. För min deltycker jag alt del blir spännande att se vad det blir av det hela . 1989/90:35 29november 1989 ERLINGBAGER (fp) replik; Jag lyssnade noga på han kommenterade milt inlägg om obligatoriska nämnder, och jag uppfattadehonom så, atl socialdemokraterna är lilet grand på glid. Del verkade som om delbenhårda motståndet för att behålla förslaget om obligatoriet kanske kundeminska. Del vore klokt om socialdemokraterna kunde släppa tanken på ettobligatorium. Det är bara att återkomma till med ett förslag i denriktningen. I så fall skulle, såvitt jag förslår, ochsocialdemokraterna kunna bli överens om all få bort de obligatoriskanämnderna. Del tror jag vore mycket värdefullt. () repUk: Till vår högt värderade ordförande vill jag säga atl viinte är rädda atl ta en debatl om centralstyrning, men låt oss ta diskussionenförst i utskottssammanhang. Därefter kan vi återkomma i kammaren. Vi ärberedda till en öppen diskussion ulan några slörre låsningar. Närdet gällde jordbruksintressenas engagemang sade alt jordbruketskulle ta stryk. Det är struntprat, eftersom det enligt logiken skulle gällaalla nämnder. Vi menar alt de nämnder som kommer in under kommeratt fungera med ett större antal förtroendevalda. KjellDahlström öser galla när han talar om ökat förlroendemannainflytande. Men detär ju, herr talman, minst fem obligatoriska nämnder med elt antal människor.All inte råkar komma med är en sak för sig. Se lill all ni får ettstörre väljarunderlag! Del är ju del som det gäller. 7Riksdagens protokoll 1989/90:35 1989/90:35 29november 1989 är indignerad idebatien, eftersom inte kommer att få någon företrädare inämnderna. Säg i klartext vad egentligen vill ha! Del är en sådandebatl som vi skall föra. Moderaternakommer, , inle undan den här debatten. Det är naturligtvis imoderaternas intresse, men ni skriver ju i er reservation att denna verksamhetinte är av myndighelsnalur. Del går en ideologisk skiljelinje mellansocialdemokraterna och de övriga partierna å ena sidan och er moderater å denandra. Ert förslag kommer inte alt stöttas ute i skogslänen och i många andralän. Så förhåller det sig. TillErling vill jag bara säga; Lål oss nu la den här debatten, återförvisaoch sedan återkomma i kammaren. Det är bättre att i pragmatisk anda diskuterasig fram till en lösning. Talmannenanmälde atl och anhållit atl till protokolletfå aniecknat alt de inte ägde rätt lill ytterligare repliker. CivilministerBENGT K Å ; En sammanhållen regional statlig förvaltning är ett viktigt led i denfortgående förnyelsen av den offentliga sektorn. Den regionala statligaförvaltningen måste stärkas och samordnas för alt vi skall få möjlighet attdecentralisera verksamhet som bedrivs centralt, öka medborgarnasmöjligheter atl påverka utformningen av den statliga politiken och, inte minst,anpassa den till regionens särskilda förhållanden. Vi måste förstås också setill alt landets resurser används så effektivt som möjligt. Detta bidrar ensamordning till. Föratt förvaltningen skall kunna uppfylla de krav som ställs på den krävsflexibilitet, i synnerhet som kraven förändras. Del är uppenbart atl de kravsom ställs på den regionala förvaltningen är annorlunda än då dagensregionala förvaltning formades. Jagskall inte göra någon längre historik. Men jag tror att del är viktigt att manser den här åtgärden, del här reformstegel, som ett led i en rad åtgärder föralt decentralisera och delegera verksamhet ner till den regionala nivån från entidigare central bestämmanderätt. Del finns många steg i den här riktningen.Man kan sammanfatta del som atl vi under ett uppbyggnadsskede har haft behovav att föra en politik sektor för sektor, medan vi nu alltmer har krav på ossatt diskutera samordningen på regional, och lokal nivå för att deolika åtgärderna skall kunna fungera tillsammans så effektivt som möjhgt. Därförhar detta drivits i olika steg. Vi har gjort partiella reformer på 1970-lalel.Vi har haft ändringar i förordningen om hur det regionala utvecklingsarbetetskall bedrivas. Vi har haft försöksverksamhet i , vilket haråberopats här. Där hade vi just som utgångspunkt att se om vi kunde få denregionala statiiga myndigheten att uppträda mer samlat i kontakterna såväl medallmänheten som med kommunerna och näringslivet, all minska sekloriseringen ochgenom en bättre regional samordning bedriva verksamheten effektivare. Dessutomskulle den nya då kunna få bättre möjligheler alt koncentrera sigpå utvecklingsfrågor och därigenom få en större regional frihet. Delhär försöket gav värdefulla erfarenheter och har i betydande utsträckninglegat till grund för den proposition som lagts fram för . Det är på sättoch vis glädjande att se alt det finns en betydande uppslutning bakom förslagetalt vi skall ta de här stegen; atl vi äntligen är i den situationen att vi nukan se en samordnad länsförvaltning växa fram, vilket så många har pläderat förunder årens lopp. Jagser del som elt myckel stort steg alt vi får en samordnad länsförvaltning sompå ell allsidigt och kompetent säll kan väga ihop olika sektoriella intressenoch, inom de ramar som lagstiftningen ger, ta hänsyn till regionalaförhållanden. Jagtycker atl man i den här debatten ibland blandar samman två saker. Vi behövernaturligtvis ha en effektiv regional och lokal verksamhet, såsomsammanslutningar av medborgarna i kommuner och landsting. Dessa skallnaturligtvis bedrivas effektivt. Men vi har också, och det kommer vi aldrigifrån, behov av en statlig förvaltning, och vi skall med hänsyn lill de nationellamål som vi fastlägger, se till all denna effektivt förs ul i de olika regionernai landet. Jagmenar alt det är en sammanblandning när man i de här sammanhangen säger attdelta slår i motsättning till olika typer av lokala eller regionala strävandeni övrigt. Jag ser del inle så. Om man motsätter sig del här blir den endaeffekten atl vi i stället får kvar en mer centraliserad förvaltning och därmedkommer längre ' ..an frågor som är vikliga för medborgarna. Detsom sade i den här debatten är vikligl. Vi kommer alllid att hanationella mål som vi vill försöka få uppfyllda i hela landet, mål som brytermol regionala intressen och samordningskrav. Det är del som är bakgrunden tillden här reformen. Reformeringenav den statliga regionala nivån påverkar ju även andra samhällsnivåer. Detinnebär verkligen all de centrala verken får slörre möjligheler att styra viamateriella regler och ekonomiska styrsystem, i slällel för alt ofta i alldelesför hög grad i detalj styra hur verksamheten skall skötas när den kommer ul påverksamhetsplanet. blir genom den här reformen en mer allsidigtsammansatt myndighet, som jag ser det. Därigenom får vi möjligheter altdelegera ytterligare uppgifter till den regionala nivån. Del är vikligl all vikan göra det. Jagmåste också understryka atl reformen inte skall ses som ell alternativ lill atlge kommunerna slörre beslutsbefogenheter. Desträvanden som jag brukar la min utgångspunkt i, och som jag är en varmanhängare av, skall fortsätta med all kraft. Jag ser det här beslutet som enmöjlighet alt fortsätta ell effektivt decenlraliseringsarbele, inte som motsatsen.Men del är i , anser jag, som de för länet strategiska beslutenmåste fattas. Styrelsen skall fastställa myndighetens grundsyn på ulvecklingeni länet, följa verksamheten inom och la ställning till planereller program för arbetet. obligatoriska nämnder som föreslås kommer det, om vi genomför reformen, altinnebära alt vi får en tillämpning av lagstiftningen på det sätt som vi vill.När det gäller hur nämnderna utses tror jag att del är viktigt att påpeka atldel i de olika nämnderna i hög grad handlar om en tillämpning av lagen på olikaområden. Vi har ansett del som ganska betydelsefullt atl vi 1989/90:35 29november 1989 1989/90:35 29 november1989 får en viss kontinuitetmed nuläget när del gäller utseendet av en del av nämnderna, - som ju i daghelt utses av regeringen. Det tror jag inte riktigt framgick av den tidigaredebatten. Men del kan vara ganska oklart var man hämtar sina mandat, eftersomnomineringen görs av korporationer, av olika intressen eller av länet. framför i sitt remissyttrande atl del kan vara ganskaviktigt att markera varifrån man får sina mandal. Vi har velat markera atl detär regeringen som utser en del av nämnderna. Jagtror alt del vore olyckligt om man nu hell plötsligt här i kammaren ändraruppfattning ulan alt fundera igenom de tre alternativen. Vi har stannat för,och del är det vi har presenterat i propositionen, atl regeringen ochlänsstyrelsen skulle utse hälften var när det gäller samtliga de här nämnderna.Jag har nalurliglvis själv noterat all i hade godaerfarenheter av atl självt utsåg nämnderna. Det har man pläderatför här. Men jag tycker all del finns betydande invändningar mot alt man skullelåta utse alla ledamöter i facknämnderna. Där finns det ju litetannorlunda utgångspunkter när del gäller hur man skall arbeta än i självalänsstyrelsen. Jagskall också något kommentera de synpunkter som förs fram i utskottsbetänkandet.Bl.a, har jag noterat atl man vill göra vissa tillkännagivanden lillregeringen. Del finns naturligtvis skäl atl se litet annorlunda på nämndorganisationeni och på , en fråga som vi själva har berört. länslandsting har ju uppgifter som är längre gående än vad man har på andra håll ilandet. Det kan noteras all det förs en diskussion också i andrastorstadsområden av motsvarande skäl. Även Golland är ett särfall. Ipropositionen säger vi all del kan finnas behov av särlösningar även i någraandra fall. Vi får utreda den saken när vi nu sätter i gång ett mer omfattandearbete framöver med atl fullfölja den här reformen. Jagser alltså reformen som en viktig del i arbetet på all få en effektiv och välfungerande förvaltning i hela vårt land. En ny och sammanhållen statlig ochregional förvaltning är ell riktigt och viktigt steg för att effektivisera ochdecentralisera den statliga verksamheten, men också för att öka möjligheternaför medborgarna atl påverka utformningen av den statliga politiken samt anpassaden till varje regions särart.