prot · GD0920 · 1989-12-31 00:00:00 — Denna visade inte på någotanmärkningsvärt. Det är expeditionsledningens uppgift att se till attverksamheten bedrivs i enlighet med såväl föreskrifter som vedertagen praxis.Regeringen avser således inte alt vidta några åtgärder med anledning av detinträffade, (vpk); Först vill jag tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Jag skall inte gå in i någon detaljdebatt här, ulan baragöra en anmärkning och siiga alt det flnns olika uppgifter om hur avlivningenhar gått till och hur den har lyckats. Del är viktigt att vi hår i återkommer med enseriös debatt om anviindandet av djur inom forskning och utbildning, och vi harsådana diskussioner åtminstone i samband med att regeringenavlämnar sin forskningspoliliska proposition. Bara del att utbildningsministernhar gjort förfrågningar om eventuella händelser i samband med Antarktisexpeditioneniir positivt. Det gör nämligen att frågan om etik i samband med djurförsökhalls levande. Jag ville ta upp frågan för att utåt visa alt vi somaktiva utbildningspolitiker, både jag och utbildningsministern, försöker följaoch delta aktivt i debatten om etik vid djurförsök når det gäller forskningoch utbildning. Jag hade naturligtvis också ställt denna fråga om riksdagenhade varit i gång när beaglehundarna fick sälta livet till. Jag vill ändå stiilla en fråga till utbildningsministern:Ämnar regeringen på något sätt följa upp debatten om etik i samband medforskning och användandet av djur i den forskningspolitiska propositionen?Ämnar regeringen lägga fram förslag som innebär all djurförsök mer och mer kanfrångås? Den fråga som ställer ärnaturligtvis mycket central för varje forskningspolitiskt ställningstagande.Skall vi ha försöksdjur? Just det aktuella faltet ar ett ganska bra exempel påden konflikt som kan uppslå av etiska skäl. En forskningsexpedition till söker finna sambandmellan miljö-gifter och förhållandena i , och för att kunna genomföraden forskningen, som kan lämna väsentliga bidrag till miljöforskningen iarbetet på alt skapa en bättre värld, behöver man göra vissa djurförsök. Da ärdel inte så enkelt all kategoriskt säga all vi inte tillåter några som helstdjurförsök. Det var nödvändigt att forska med hjälp av njurarna från ett antalpingviner. och de forskningsresultat som därvid framkommer kan visa sig vara avavgö- randevärde för att en framtida miljöpolitik skall kunna formas som på delta områdeär till gagn för alla. Den diskussionen får vi tillfälle att föra , iforskningspropositionen och i andra sammanhang. Jag sätter därför värde på attBjörn har tagit upp och aktualiserat diskussionen, diirför att denvisar - förutom att vi i varje fall måste granska och kontrollera alt det integörs missgrepp och all gränser inte överträds - att vi i varje läge måstepröva varje fråga, varje angelägenhet för sig och att vi inte kan ha alltförkategoriska regler, där vi uteslutande rör oss med schabloner. Prot,1989/90:20 (vpk); jag utesluter inte heller att det iblandår nödvändigt alt använda djur och djurkroppar för att forskningen skall gåframåt och kanske t.o.m. för att just del djur som vid ett visst tillfällemåste avlivas skall kunna räddas. Men del iir också vårt ansvar att hälla denhiir debatten mycket levande. Det är mitt ansvar som utbildningspolitiker ochBengt ansvar som utbildningsminister att främja en utveckling somgår dithän att man i vissa fall. där man har varit hänvisad tilldjurförsök, nu söker nya vägar, t.ex. med hjälp av datorer. I del aktuella fiillel har regeringen alltsåtagit ställning når den har medgivit att expeditionen får genomföras ochklargjort att man måste följa vissa grundläggande regler för verksamheten. Dethar riktats kritik mot expeditionen för att den i vissa stycken inte har följtde regler som galler, och där har jag som regeringsledamot inte någonannan möjlighet än att undersöka detta genom att begära en rapport av dem somhar haft expeditionsansvaret. När jag i detta sammanhang resonerar med jag alltså velat understryka att vi inte kommer undan detställningstagandet, och då måste det politiska beslutet alltid handla om att geregler som dels är fasta och säkra i varje enskild situation, dels är utformadeså att vi efteråt har möjlighet alt kontrollera huruvida de har tillämpats. (vpk): Jag kan förståvartenda ord som säger om villkoren för regeringen i dessasammanhang, men jag återkommer till min fråga; Ämnar regeringen i samband medden forskningspoliliska propositio--nen i vår lägga fram förslag som innebäratt man komma vidare inom försöksteknologin och undvika djurförsök? Jag har svårt alt se alt regeringen skullekunna lägga fram något schablonförslag beträffande djurförsök som skulle varatillämpligt både i medicinsk forskning på och vidAnlarklisexpedi-tioner. Det jag kan försäkra är att de eliskafrågorna ägnas stor uppmärksamhet i alla sammanhang, självfallet också iforskningspropositionen. Prot.1989/90:20 (vpk); 7 noveinber 1989 Herr talman! Jag noterar naturligtvis all del inte läggs fram någrascha- blonförslag när det handlar ometik. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1989/90:178 om åtgärder mot videovåld har frågat justitieministernom regeringens uppfattning om nödvändigheten av åtgärder mot videovåld. Fråganhar överlämnats till mig. Den s.k. väldsskildringsulredningen (U 1985:10) avslutadei sill arbete. Utredningen har lagt fram två betänkanden som innehållerförslag till åtgärder mot våldsskildringar i videogram, dels Videovåld II (SOU 1988:28), dels Censurlagen(SOU 1989:21). Förslagen innebär bl.a. en skärpning av straffen för olagavåldsskildringar och ökad tillsyn och kontroll av videomarknaden. och ställningstaganden till vilka åtgärder som skall vidtasför att lösa de allvarliga problemen rörande våldsskildringar bereds förnärvarande inom . Jag avser alt föreslå regeringenalt inhämta lagrådels yttrande över lagförslag på delta område. Jag ber all få tacka utbildningsministern för svaret. En av anledningarna till min fråga om videovåldel är altdel tycks råda myckel delade meningar inom regeringen. Statsministern har nämntvideovåldet som en av bakgrundsfaktorerna till den allmänna brottsligheten,och meddelade han att hans inställning mer och merhade blivit den alt man måste försöka hitta en utväg för att införa förhandsgranskning,sä att man effektivt kan få bort de värsta videofilmerna. 1 en intervju sade emellertidjustitieminister ; Videovåldet bidrar inte heller i någon störreutsträckning till att skapa våld. Både i och utomlands bedrivs omfattande studier ommediernas inverkan på människan och hennes beleende. Forskarna är överens omatt den information som förmedlas genom rörliga bilder har stor. De flesta massmedieforskare är också överens om all delblir negativa effekter för i synnerhet barn och ungdomar när de ser våldsprogram.Barn och ungdomar blir aggressiva, skrämda och ängsliga och fär sämrekoncentrationsförmåga. Särskilt barn och ungdomar som är känslomässigtinslabila tycks i högre grad än andra söka sig till våldsprogram, och dessaprogram förstärker i sin lur dessa barns och ungdomars inslabila beteende. Detuppstår s.k. cirkeleffekler. Jag vill därför fråga utbildningsministern: ärregeringens handläggning så långsam? Varför förhalar regeringen en så viktigfråga? Regeringen förhalar inte alls denna fråga.Regeringen har diiremot - vilket jag tycker alt bordeuppskatta i en fråga som i hög grad berör yttrandefriheten - valt att göra enmycket noggrann utredning och en mycket noggrann prövning för att inte utsättaett förslag för det som hiinde första gången en videolagstiftning redovisadesför , nämligen att en betydande och lillråckligl stor minoritet kundebordlägga ett lagförslag . därför att det intebedömdes tillräckligt berett, tillräckligt genomlyst. Regeringen har alltså setttill att vi fått en omfattande utredning. Denna har varit ute på remiss. Ettstort antal organisationer och engagerade personer har yttrat sig och givitsina synpunkter. Jag har ansett det vara nödvändigt att liisa igenom och taintryck av de inånga synpunkter som har framförts och har inte betraktatorganisationsremisser, företagsieinisser eller enskildas synpunkter somnågonting som man bara går förbi för att lägga fram ett förslag som man påförhand under alla förhållanden har tänkt lägga fram. Regeringen har alltså tagit intryck av det som år sagt.Jag har aviserat att vi konnner att gå till lagrådet för att lagligtpröva ett förslag till framtida åtgärder mot videovåld. Delta är både att ta päallvar problemets omfattning och vikt och att respektera den lagstiftandeförsamlingens rätt till insyn och kontroll i en demokratisk beslutsprocess. Prot,1989/90:20 Jag vill erinra utbildningsministern om altvåldsskildringsutredningens betänkande Videovåld 2 kom , Förragången vi diskuterade videovåldet i var . Man kan läsa iKU:s betänkande att efter remissbehandling kommer regeringen att kunna taställning till frågan om åtgärder mot videovåld , Detmeddelades alltså redan i propositionen 1987/88 nr 100, bil, 10, s. 42, Utskottet vill dock understryka det angelägna i attvåldsskildringsutredningens betänkande sker skyndsamt, sä att såsnart som möjligt får ta ställning i frågan. Det sade alltså i maj1988, Och säger utbildningsministern här att det kommer en proposition -såvitt jag kan förstå , Jag har lagt märke till attdel i propositionsförteckningen inte finns en enda propositionfrån . Men jag för min del tycker att denna fråga harförhalats. Det ar en mycket viktig fråga, så jag hoppas altutbildningsministern verkligen ser till att del kominer en proposition somföreläggs . Propositionsförteckningen för hösten upptaringen proposition från utbildningsdeparleinentel. Det finns emellertidpropositioner från onnåde. Del finns dessutom, vilket jag just har redovisat, en avsikt atttill lagrådet redovisa ett förslag om hantering av videovåld. Sedan villjag påpeka alt den särskilda utredningen, våldsskildringsulred- Prot,1989/90:20 ningen,också har lämnat förslag om film- och biografcensur. Att genomföra en storlagstiftning för videogram utan all man tar hänsyn till samma filmershantering i filmformat är faktiskt inte lämpligt, Jag vill erinra utbildningsministern om - detkänner utbildningsministern säkert till - all man i andra länder, våragrannländer, hunnit väldigt mycket längre när det gäller att komma till rättamed våldsskildringar i videofilmer, I har man en lag om obligatoriskförhandsgranskning av videogram. 1 har man registrering. Och om vi gårvidare, kan vi konstatera all inan i sedan flera är tillbaka haren obligatorisk förhandsgranskning. Likaså krävs det i Tysklandförhandsgranskning av alla filmer och videogram som tillhandahålls dem som intefyllt . Jag vill fråga utbildningsministern: det förhoppningom att det kommer kraftigt skärpta förändringar när det gäller möjligheten attstoppa våldsskildringar i videofilm? Jag har redovisat att regeringen kommer attfa förslag om en skärpt lagstiftning i fråga om våldsskildringar i videogram.Innehållet i ett sådant förslag kan jag självfallet inte redovisa, innanregeringen har kunnat la ställning till det. Därutöver vill jag bara siiga all en jämförelse med andraländer inte är helt ointressant. Det är inte alldeles givet att finska barn ochungdomar och finska 40-åringar ser våldsfilmer av mildare art än svenska barn,ungdomar och 40-åringar ser. Det vet vi faktiskt ingenting om. Vi kankonstatera att man i våra kvällstidningar har omfattandeerbjudanden om postorderhandel frän utlandet, där man kan direkt skaffa sigvideofilmer av olika slag. De omfattas, såvitt jag kan förslå, inte av dengenerella förhandsgranskning som man tillämpar exempelvis i , Det ärbl,a, den typen av svårigheter som har inneburit all regeringen har valt attlägga tyngdpunkten vid de förstärkta påföljderna för missbruk, Jag tackar utbildningsministern för svaret.Samtidigt vill jag erinra om att många av de remissinstanser som har lämnat insynpunkter verkligen kräver ganska hårda tag när del gäller att komma tillrätta med våldsskildringar i videofilmer. Jag hoppas därför allutbildningsministern verkligen lyssnar på remissinstanserna. Låt mig bara försäkra attdet för mig intressanta är alt medverka till all vi kan lägga fram förslag omstränga påföljder mot dem som distribuerar våldsvideogram. Ett mycket stortantal av dem som har lämnat remissynpunkter har uteslutande krävt alt man skallha en lagstifining, som stadgar granskning av filmer som man kan komma ät attgranska. Jag har varit angelägen om att kunna lägga fram ett förslag, där manklämmer ål dem som distribuerar våldsfilmer Oavsett om man på förhand hadekunnat komma över dem för granskning, Jag vill erinra om all många avremissinstanserna har som önskemål och krav en obligatorisk förhandsgranskning.Men om jag förstår utbildningsministern rätt, är han inte inne på denlösningen. Jag är ledsen över att jag förlänger dennadebatt. Jag påpekade i mitt förra anförande all det finns ett stort antalvideogram som man inte med en vanlig schablonartad förhandsgranskningsparagrafkan få tag i. Den som åker till eller och inhandlar ettvåldsvideogram kan inte med en vanlig enkel förhandsgranskningsparagraf somhandlar om uthyrning i butik åläggas att lämna in den filmen för granskning.Det är en myckel omfattande underjordisk eller i varje fall buskvegelaliv verksamhetsom bedrivs på detta område. Jag är angelägen om att kunna införa straffsatserför all komma ät detta när man upptäcker dess effekter, oavsett om vederbörandehar skaffat filmen på egen hand eller om han har hyrt den i en butik. Jag avvaktar med spänningutbildningsministerns proposition. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90;20 13 § Svar på fråga 1989/90:179 om bedömningen av utländska examina har frågat mig vad jag avserall göra för alt lösa problemet med de långa väntetiderna vid ekvivalering avutländska examina. Regeringen beslutade att tilldela UHÄ500000 kr, för alt försöka avhjälpa detta problem. Beloppet skall användas tillpersonalför-stärkningar. i syfte alt på kortaste möjliga lid arbeta undan deärendebalanser som uppstått när det gäller bedömningen och värderingen avutländska utbildningar. Skulle delta inte hjälpa är jag beredd att överväga vilkaytterligare åtgärder som kan behöva vidtas, Tack för svaret, tackför pengarna och tack för löftet i den sista meningen! Överläggningen var härmed avslutad. Prot, 1989/90:20 14 §Svar på fråga 1989/90:141 om historieämnets ställning i gymnasieskolan har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att vidmakthålla eller öka elevernasgrundläggande kunskaper om vår egen och omvärldens historia. Hon har ställt sinfråga med anledning av ett förslag från () till nyatimplaner för de teoretiska linjerna i gymnasieskolan. svarade jag här i kammaren på enfråga av samma innebörd. Jag redovisade då alt SÖ;s förslag tillsaininans medflera andra förslag för andra delar av gymnasieskolan nu är ute på en mycketbred remiss fram . Jag vill därför lika litet nu som dåföregripa den processen. När det gäller beredningen av de olika förslagen efterremissen sade jag också att vi kommer att gå mycket nogain i fiågan om balansen mellan humanisliskt-sanihällsvetenskapliga ochtekniskl-nalurve-tenskapliga ämnen innan vi går till med förslag omen ny gymnasieskola. Jag ber all få tacka skolministern försvaret. Del är inte bara jag och inte bara vi i i övrigt som ärintresserade av historieämnet som bakgrund för uppfattningen om värsamhällsutveckling som har blivit oroade: Det är en mycket stor grupp eller -låt mig säga så - en ännu större kategori av människor som är förfärad över delhär förslaget, . professor i pedagogik i , har gjort enutredning om hur historieämnet har fått minskal utrymme alltsedan 1962. dagrundskolan infördes. Det visar sig att ämnet har fått sitt timantal minskatmed . har historieämnet vuxit snabbt iomfång och i växande grad kommit att förutsätta kunskaper frän hela världen. Jag är glad över ett par saker i svaret. Jag tänker delspä att skolministern var beredd att svara en gäng till - tack för det! delspå del avslutande beskedet att regeringen noga skall pröva balansen mellanhumanistiskt-sam-hällsvetenskapliga och tekniskl-nalurvetenskapliga ämnen innanden går till med förslag. Jag vill tyda detta positivt, på del sättetatt ni är beredda all frångå SÖ;s förslag, om del visar sig allremissinstanserna tycker all det är nödvändigt. Min första fråga till skolministernär; Är man beredd att jämka pä förslaget, om remissinstanserna så önskar? Jag har förut deklarerat och skall gärna göradel en gång till. att del ar ett myckel omfattande material fränskolöverstyrelsen som är ute pä remiss och att det är av det slaget att detdäri kommer att ske betydande jämkningar. Det är ett förslag som rör helagymnasieskolans organisation. En sådan diskussion som den vi nu har omkringhistorieämnets ställning förs också beträffande biologiämnels och idrottsämnetsställning. Alt vi har fått densituationen beror på ett grepp som har tagit och som syftartill att skapa ett större utrynmie för eleverna till fritt val. Eftersom maninte kan öka antalet veckoarbetsliinmar i skolan utan har en fast timrain, harman tillskapat ett utrymme om sex veckolimmar för fritt elevval. Detta har fått dem som företräder ämnena att reagera. Jaghar nogsamt tagit del av del som framhållits av dem som företräderhistorieämnet i den har debatten, och jag har naturligtvis också tagit intryckav den hetta och del engagemang som finns i de debattinläggen. Vad som slutligtkommer ut av delta återstår alt se när vi samlar oss till en proposition någongång . Prot,1989/90:20 Jag har några frågor till, SÖ-chefen säger i en artikel att man harfått på sig för att arbeta fram detta förslag. Jag blev myckelförvånad när jag läste detta. Är det verkligen riktigt att man fått sex månaderpå sig för att lägga fram en ny gymnasieplan? Och i så fall; Varför var inantvungen all skynda på på det sättet? Kan man verkligen på så kort lid konstrueraen gymnasieplan som har en så vid omfattning? Den gymnasieskola som vi har för avsikt attnästa år lägga fram en principiellt hållen proposition om har utretts sedan1976, Del har varit olika typer av utredningar, beredningar ochförsöksverksamhet. Allt detta har sainmanfatlats i ett omfångsriktdokumentärt material. Det är sammanställningen av materialet från denna långatid av försöks- och utredningsarbete som beskriver. Jag tror alt del är nödvändigt, om vi skall komina framtill ett förslagom gymnasieskolan, att vi vågar sälla en gräns förutredningar och diskussioner och gå in i en fas där vi skriver proposition.Möjligen kan vi alltid diskutera hur lång den fasen skall vara och hur lång behöver för att skriva samman ett förslag. Jag upplever dock inte att delär därvidlag som det har brustit. Vi har, som sagt, utrett denna fråga i snart15 årstid. Jag beklagar att tiden går så fort. Jagskulle önska att jag hade mycket längre debattid. Låt mig avsluta med all fråga;Anser alt kunskap om vår historia är en viktig förutsättning förall vi alla skall förstå vår egen lid och de krav som den ställer på medborgarna? Svaret på den frågan är ja, liksom jag svararja på en fråga om jag anser alt vi skall ha mer utrymme exempelvis förmiljöstudier och för kunskap om datorer och deras användning i olika ämnen iden framlida gymnasieskolan. Också på det år svaret ja. Det aren långrad avolika intressen som gör anspråk på att få mer tid i skolans arbete. Det är enklassisk avvägning, som är mycket svår all göra. 1989/90:20 7november 1989 1 detta sammanhang har historieämnet särskilt lyfts fram.Som jag har sagt. , har jag tagit intryck avargumenten i den diskussionen, och i den utsträckning som vi har möjlighet allförknippa delta med de andra förslag som flnns i delta mycket omfattandematerial skall vi naturligtvis slå vakt om historieämnets ställning igymnasieskolan. Jag hävdar all historia är ett grundläggandeämne även när det gäller studier av miljö, biologi osv. En hel del av dessaämnen - det vet både och alla vi andra - är ju grundade på vadsom har hänt i en forntid, hos oss och över hela världen. Man säger alt man skall få en naturlig fortsättning avhistorieämnet i ett ämnesblock, men därvidlag har vi fält en ram och ingetinnehåll. Är det verkligen vettigt att bestämma ramen innan man vet med vilketinnehåll den skall fyllas? Kort; Jag tycker alt den beskrivning somElisabeth gav av historieämnets betydelse för andra ämnen är bra ochkorrekt. Del är så man bör kunna arbeta ämnesövergripande, och det är enstråvan i del förslag som föreligger all man skall ha den typen av ämnesintegreralarbetssätt. Jag är om inte lugn, sa åtminstone behärskat optimistiskvad gäller förutsättningarna att hävda historieämnets ställning när vislutligt gär att fastställa de timplaner som skall gälla för gymnasieskolan iframtiden, Låt mig ställa en annan fråga. Såvitt jagfattat av uppgifter från fackmän på området betyder delta alt man måste ha nyaläroböcker. Man klarar sig inte med de läroböcker som finns. Det är ocksåoerhört dyrt att framställa sådana nya låroböcker. Har regeringen planerat hurdet här skall gå till? Har man lagt ut några uppdrag, och har man några beräkningarav vad detta kominer att kosta? Vi år ännu inte i den fasen av arbetet. Vihar faktiskt ännu inte gått till med en principiell proposition, därramarna för det som just nu beskriver läggs fast. Vi måstenog ta dessa saker i rätt ordning. ELISABETHFLEETWOOD (m); Fär jag då eventuellt avslutningsvis - vi fårse - säga alt vad jag är rädd för är att det är som vanligt, all de starka isamhället, de starka när del gäller hisioriekunskaper, kommer att klara ävenden här situationen. De hittar vägar ut ur dert. Men de svaga, de som är svagtmotiverade för studier över huvud laget men som lika väl behöver dennabakgrundskunskap i sina liv, får den inie. Del gör mig bekymrad att man gång pågång - och jag skullevilja säga framför allt i skolministerns parti socialdemokraterna-glömmer desvaga. Den sista repliken måste jag nog ge ett svarpå eftersom den är så oerhört provokativ. Vi talar nu om historieämnets ställning i en eventuellframlida gymnasieskola, och iimnels avvägning mot andra ämnen i timplanen.Hela denna framtida gymnasieskola kommer, . att utformas utifrånutgångspunkten att alla elever har rätt all vara med. Utformningen konnner attske utifrån en klassiskt socialdemokratisk skolsyn. Jag är ganska säker på attde konflikter som vi kommer att få bemöta vad gäller denna gymnasieskolakommer alt vara konflikter mellan oss och parti. I dessa konflikter kommer det sannolikt inte att vara nimoderater som svarar för de svagaste elevernas intressen. Historien har lärtoss att så inte är fallet. Eftersom vi nu diskuterar historieämnets ställningkan del vara lämpligt att sluta med delta rörande historien även inompolitiken. Jag hade inte trott att mitt förra inläggskulle bli mitt sista, ined tanke på vad jag sade. Men, , vid analyser av vårt skolväsende i daghar vi faktiskt upptäckt att de som råkar värst ut när någonting är galet är desvaga eleverna. Jag har själv innan jag kom till undervisat i 20 år.och jag har egna erfarenheter att grunda detta på. Jag tror ändå attsocialdemokraternas intention kanske är god. Men jag tror inte all resultateti detta fall blir vad ni hoppas, ulan snarare vad jag fruktar. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1989/90:138 om de miljömässigaföljderna av en kärnkraftsavveckling Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag ärberedd att inför redovisa de miljömässiga konsekvenserna av enkärnkraftsavveckling. Mitt svar är ja! GUNNARHÖKMARK (m); Jag skall be alt få lacka fördel föredömligt korta svaret. Svaret är av två olika skäl intressant. För det förstakommer kärnkraftsavvecklingen att leda till en ökad användning av fossilabränslen för elproduktion. För det andra kommer avvecklingen att leda till enökad användning av fossila bränslen i stället för användning av elkraft i enmängd olika situationer. Avvecklingen kommer dessutom att leda till enbristande tillgång på