prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Fördela nyltigheter i meningenalt möjliggöra för människor all efterfråga är vi hell överens om. Vi säger: Geföräldrarna vårdnadsbidrag. Vi tilltror föräldrarna all själva kunna välja hurde skall använda pengarna. Ni misstror föräldrarna. säger mereller mindre atl folk inte kommer att använda pengarna till barnomsorgen, utanpengarna kommer all försvinna. Det tror jag inte på. Nej, här behövs en omskolning av socialdemokratin. Detvore väl bra om ni kunde titta ål öster i stället för åt väster ochsyd. I hur många debatter har vi inte fått höra - Bengl sade detockså - att "om vi ser oss runt om i världen där det finnskapitalister"? Men kan vi inte försöka se vilka effekter planekonomiristotala kollaps i öst har haft? Kan vi inte försöka lära oss litet grand avmekanismerna för att förbättra här i för de människor som har detsvårt? Socialpolitik - inriktning och anslag AnL 81ROLAND () replik; När Bengl talade förra gångenskulle jag på milt lilla anteckningsblock skriva dogmatik. När jag efteråtläste vad jag hade skrivit stod del demagogi. Jag skullevilja fråga om han har hört att vi Socialpolitik - inriktning och anslag fråncenlerparliet har påstått att vårt sociala trygghetssystem skall byggas upp påmarknadskrafterna. Vi har hävdat att samhället måste stå förgarantin i det sociala trygghetssystemet. Vad vi talar om är att de tjänster avolika slag som vi behöver få gjorda inom del sociala trygghetssystemet ocksåskall kunna produceras inom privata förelag, parallellt med att kommuner,landsting och andra svarar för sådana tjänster; detta för atl öka valfriheten. Vårdnadsbidragel, Bengl , handlar bl.a. om altäven de 200 000-300 000 barn och deras familjer, som även efler en utbyggnad avbarnomsorgen kommer alt stå ulanför syslemel, skall få del av de resurser somsamhället satsar på barnomsorgen. Det kallar jag solidaritet. 82 (vpk) replik; Jag vidhåller, , atlkommunerna inte har tagit utbyggnadsbeslutel på allvar. Jag beklagar alt delinte blev en lagstiflning 1985. Jag beklagar att man fortfarande inte lar tilllagstiflning. Det är konstigt, lycker jag, alt resultatet av alt man haftkorta planeringstider på grund av alt det har fötts många barn, som BenglLindqvist säger, har blivit att kommunerna har tagit till åtgärder som gjortsituationen värre än den skulle behöva vara. Jag vill också tala litet om atl lyssna på människor, atllyssna på personalen, all lyssna på föräldrarna. Det är någonting som alla deborgerliga partierna har tagit upp här . Jag vill påpeka all Svenskafacklärarförbundel, som företräder personalen, har tagit mycket klar ställningför barnomsorg. Det har också tagit klar slällning för daghem ochfritidshem. Enligt de undersökningar som har gjorts vill föräldrarnafortfarande ha barnomsorg. Att betala gemensamt genom skatter och att ha enövergripande målsättning hindrar inte att man i verksamhetsledel genomfördifferentierade former, men fortfarande i regi, eflersom del annarskostar mer i slutänden. Den privata barnomsorgen blir dyrare. AnL 83 () replik; Statsrådet sade atl man skulle göra engenomgång av problemkommunerna med målet att nå full behovstäckning. Då undrarjag: Vem talar om vad behovet är? Dagbarnvårdare är tydligen inte någon yrkeskårHur skall man kunna räkna borl deras barn när man tittar på full behovstäckning?Man vet kanske inte ens vilka mammor som blir anslällda som kommunaladagbarnvårdare när barnomsorgen är fullt utbyggd. Jag tycker att del är mycketmärkligt atl det resonemanget kvarstår, atl man inte kan få betalt om man taransvar för sina egna barn. Det tycks vara så även när det gäller ungdomar som harkommit på sned här i livet. Jag har stött på en grabb som hade det socialttrassligt. Kommunen jobbade länge för atl hitta ett familjehem, men lyckadesinte. Till slut sade en anhörig; Jag ställer upp och tar hand om grabben. Dåkunde kommunen inte slälla upp med några pengar för det passade inte in i delsocialdemokratiska systemet atl någon anhörig skulle vårda. med solidariteten, som för mig är fråga om något mycketdjupare än bara Prot. 1989/90:100 anställningsförhållanden. Inledningsvis vill jag påminna om altsocialutskottet kommer att ha ytterligare en familjepolitisk debatt undervåren. Vi får anledning att återkomma lill de här frågorna då. Men jag skall laupp några av de synpunkter på familjepolitiken som har kommit fram här. Först vill jag vända mig lill . Jag glömdebort frågan om STIL och . Jag betraktar del som myckel viktigt attta upp delta problem, all öka den enskilda människans inflytande över den hjälpoch den assistans han eller hon får STIL-projeklet var viktigt i det avseendet.Del var också de DHR-projekl som geriomförts i samma anda. har vi redan en hel del erfarenhet på området. Det jagförsökte säga i Ekointervjun var all det också är viktigt atl inom ramen förden kommunala verksamheten åstadkomma precis samma resultat, alt ge kommunalhemtjänst på den enskildes villkor Jag menar atl del finns mycket som ärviktigt atl göra här Del pågår en dialog mellan någrahandikappförbund, handikapputredningen och oss i om attsätta i gång ytterligare en omfattande utvecklingsverksamhet på det härområdet. Del var intressant alt höra IngridHemmingsson tala om solidaritet. Det var visst litet svårt att hitta något brauttryck för vad det egentli-geri är, sett med moderata ögon. fastnadeIngrid för att skatt efler försörjningsbörda var ensolidaritetsfråga och upprepade sin fråga om detta lill mig. Lål mig säga atl vi har diskuterat just det området mångagånger För mig är det myckel en teknisk fråga om man skall förbättra denenskildes ekonomi via barnbidrag eller via skatteavdrag. Det är dock på detsättet att barnbidraget är mycket enkelt atl administrera och fungeraralldeles utmärkt som det är I samband med skatteavdraget finns en del problem.Dels blir det en stor byråkrati kring själva administrationen av ett sådantskatteavdrag, så alt det utförs på ell jusl säll, dels finns del grupper somhar svårt att utnyttja fördelarna av själva avdraget i förhållande till sinegen inkomst. Det förekom också en fråga fråri omverkligen så myckel av den ekonomiska tillväxten har gått till barnen. Jagtycker faktiskt, , all man får svara ja på den frågan. Jagtycker atl vi kan vara stolta i över att vi under slutel av 80-lalet,som ett av de mycket få reformområden vi har kunnat prioritera under enbesvärlig ekonomisk återhämtning, har satt barnen i centrum. Konkret kan detuttryckas i att barnomsorgen innebär en stegrad årlig kostnad med 1,5- 2miljarder för det anlal nytillskjulna platser som kommunernasutbyggnad har inneburit i statsbidrag och kommunernas egna kostnader Till delkommer också utbyggnaden av föräldraförsäkringen, som sammantaget, när vi når18 månader, innebär atl vi på årsbasis tillskjuter ytterligare 7 miljardertill småbarnsföräldrarna. Jag meriar atl detta är en historiskt sett mycketstor reform, och den har vi anledning att då och då lyfta fram. Det är ett försåtligt resonemang som förherr talman, när han kommer fram till slutsatsen att det kommer att finnas 200000 barn som Socialpolitik- inriktning och anslag 7 protokoll 1989/90:100 Socialpolitik - inriktning och anslag inte fårdel av barnomsorgen efler det alt målet full behovstäckning har uppnåtts. För det första beslår riksdagsbeslutet - det deltogcentern inte i - av olika delar som gällde olika sätt atl nå fram tillföräldrarna med förskoleverksamhet. Därför måste man räkna även den öppnaförskolan och deltidsgrupperna. Gör man del når vi bra många fler när vi har uppnåttfull behovstäck-nirig än dem som nämnde. För del andra innebär "full behovstäckning" justatt de som vill ha barnomsorg för sina barn får del, . Alltsåskall det inte finnas några som inte får del men som vill ha det. Därmed är välsolidaritetsaspekten ute ur bilden. "Full behovstäckning" är alltsåatt de som vill ha tillsyn och barnomsorg för sina barn får det. och jag får väl fortsätta att diskuteravem som är mest dogmatisk. Jag håller fast vid atl den linje hon pläderar föri socialpolitiken i sig är utomordentligt dogmatisk. Jag vill dessutom peka på alt ibarnomsorgsfrågan har uppträtt väldigt kluvet. Å ena sidan talar man om att detmesta naturligtvis skall ske i offentlig regi. Å andra sidan säger man att delär regeringen som är det största hindret för att vi skall nå fullbehovsläckning. Då tillmäts plötsligt de privata alternativen den heltavvgörande betydelsen för atl nå full behovstäckning. Å ena sidan får vi ibland höra atl vårdnadsbidraget medförmöjligheter all stanna hemma - del hävdar framför alll moderater ochcenterpartister men också folkpartister. Å andra sidan har vi här i kammarenhört säga alt vårdnadsbidragel inte alls är till för atlstanna hemma - det är till för atl öka valfriheten. Vilken är då valfriheten?Det är väl i så fall en valfrihet mellan olika alternativ som han menar Det finns i den här debatten alltså en betydande kluvenhetfrån sida, ett betydande vankelmod i synen på både de privataalternativen och vårdnadsbidraget. Jag vill också gärna återgälda om litet omskolning; Jag lycker atl borde lärasig skillnaden mellan och , skillnaden mellan en demokrati,som vi verkligen försöker värna om och utveckla, och en gammal föråldraddiktatur. Lål oss alltså slippa den typen av jämförelser i fortsättningen. Jag tycker också atl vi skall lyssna på dem som arbetar inombarnomsorgen. Vi skall självfallel lägga föräldrarnas önskemål till grund fördet vi gör Jag vill hävda att det är jusl precis det vi gör genom kommunernasplanering och genom den stora barnomsorgsundersökning som görs och somhar till enda syfte all kartlägga vad föräldrarna faktiskt vill ha. Men jag ärockså medveten om de mycket klara uttrycken från personalen för atl fortsättaatt bedriva barnomsorgen i regi. Jag har somfamiljemiriisler - och det är vid del här laget i alla fall fyra och ett halvtår - inte en enda gång uppvaktals av en personalgrupp som har krävt alt fåbilda eget. Det borde jag ha gjort, om situationen var sådan som de borgerligabeskriver den. Här kommer återigen dogmatismen fram, lycker jag. Vem lalar omvilka behoven är, frågade . jag alltsåatl föräldrarna skall göra. De skall uttrycka vilka behov de har, vilka formerför slöd de vill ha på barnomsorgsområdet. Del är de formerna som det är våruppgift all utveckla. Låt mig lill sist, herr talman, säga all jag tycker alt vihar myckel att göra inom barnomsorgen för alt få den atl fungera påföräldrarnas villkor. Vi måste föra en allmän diskussion om hur den offentligaverksamheten kan bli mer följsam i förhållande till människors önskemål. Vi harkommit en bra bit på väg i de utvecklingar som vi bl.a. ser inom barnomsorgen,med större utrymme för initiativ och ansvartagande från personalen lokalt. Ibarnomsorgen utvecklar vi också mer och mer del direkta, konkreta samarbetetmed de föräldrar som berörs. Men här går att göra mer, och det är viktigt attdel görs mer. Men är ändå den viktigaste orättvisan köerna - då är vidär igen - och för att få bort dem krävs i första hand pengar, personal ochlokaler, och det måste vi ställa upp med genom alt prioritera denna viktigaverksamhet. Någon annan väg finns inte. Tredje vice talmannen anmälde attIngrid , , , ochBerith anhållit atl lill protokollet få antecknat atl de inte ägderätt till ytterligare repliker AnL 85 (); Det är egentligen ganska fantasfiskl allBengl inte kominer med någon proposition om äldreomsorgen i vår Härslår hela Vårdsverige handlingsförlamat och väntar på besked om hur jobbetskall läggas upp , och så hukar regeringen på nytt! Handlingsförlamningen i regeringen ger naturligtvis enhandlingsförlamning i hela landet. Det är föga trösterikt atl regeringen oftaär handlingsförlamad. Det var också ett vikfigt konstaterande all valfrihet iBengt tappning bara innebär valfrihet för dem som väljer densocialistiska modellen. vill jag övergå till sjukvårdsproblematiken igen. Trotsatt sjukvården i är bland de dyraste i världen är jag oroad förframtiden. Landstingen är väldigt illa ute. Bara för elt par är sedan hadelandstingen i reserven. har man iskulder Trots försök att rädda budgetsituationen går landstingen med 6miljarder kronor i förlust. Det bäddar för en kraschlandning. Det är entidsinställd bomb som vi har framför oss när det gäller landslingens ekonomi. Visst kan del vara okej atl avskaffa reserver om manslrukturanpassar , men del har man inte gjort. Kostymen ärfortfarande ohållbart slor Nästa steg -- del ser vi redan - blir krisålgärdersom sålda och återhyrda sjukhus, men hjälper inte heller det. Manskjuter kalastrofen framför sig, och det håller inte i det långa loppet.Samtidigt är sjukförsäkringen i kris, och trots en av som godkarakteriserad sjukvård är vi sjukare än någonsin och sjukare än i andra länderi . Sjukvården drabbas hårt på flera olika sätt. Inomsjukvården är läkarna borta , sjuksköterskorna , vårdbiträdena40 dagar och städerskorna . Del kostar också pengar Produktiviteteni den svenska sjukvården har enligt flera studier halverats Socialpolitik - inriktning och anslag Socialpohtik - inrikttting och anslag sedan1970, och har personalen fördubblats, vilkel kan liknas vid ettnollsummespel, men ell nollsummespel som är dyrbart. Köerna är långa - del har vitsordals - till höftleds-,ögon- och hjärtoperationer Samlidigl bygger Landslingsförbundel förskattepengar på Söder ell palats, som är sä dyrt alt bara kostnaden för husetskulle räcka lill all avskaffa hjärloperationskön om! Vårdköerna är av tvä slag. Del finns köer lilläldrevården. Det beror på ett stelbent syslem där alternativ aldrig hartillåtits och knappast existerat. Det andra slaget är prevalensköerna - sådana är köernalill hjärt-, höftleds- och ögonoperationer. När ny teknik kommer är det storamängder människor som inte har kunnat fä hjälp tidigare som ställer sig i kö.Det måsle man klara av genom all hitta okonventionella lösningar. Man måste fåfolk som kan hantera de här problemen att jobba pä övertid. Försöken alt byggaupp en vårdapparat som är lämpad för hela denna kö leder lill alt vi fåröverkapacitet längre fram, och del är ohållbart. Missnöjet med omhändertagandel siiger också ipatientenkäterna. Själv känner jag av egen erfarenhet alltför väl till den renaskära nöd man upplever när svårt vårdbehövande på akutinlagen tvingas hem igendärför alt det inte finns vårdplatser Det slåprov som tillämpas som kriteriumför intagning på sjukhus kan vi inte fortsätta att uppehålla.Svängdörrspatienter är alldeles för vanliga i svensk sjukvård. Den socialdemokratiska handlingsförlamningen har drabbatsjukvården hårt och vi är inne pä en farlig väg. Pengarna rinner mellanfingrarna. Man saknar framlidsvisioner när den gamla modellen går motsammanbrott. är ett lilel land. Det finns bara en åsikt itaget. skulle länsdelssjukhusen rädda oss från sjukdom och död.På 1980-lalet var det primärvården och på 1990-lalel kommer det att bli denhögspecialiserade vården. Vi ser redan på köerna atl det är här man kommer attfå göra insatserna. Men ingendera löser grundproblemet. Vi måste gå tillbaka till väsentligheterna.Väsentligheterna i sjukvården är inte organisationer ulan del är patienterna.De svårast sjuka behöver vården först. Patienterna måsle få bestämma översjukvårdens resurser på nytt, inte politikerna. Patienterna bör fä väljavårdgivare själva med sina egna försäkringspengar Då behöver vi inte en massabudgelslyrande landstingspolitiker, utan då får vårdcentraler, privatpraktikeroch sjukhus konkurrera. Man kan skapa ett köpar-säljar-förhållande. De som ärbäst och billigast får patienterna, och de andra får skärpa sig. Då får mandynamik i verksamheten. Det finns många tekniska lösningar på det; HMO-system,PPO-system, DRG-system. Ute i världen söker man överallt efler nya alternativtill det gamla stelbenta systemet. Alla de här systemen har sina brister, mende har framför allt fördelar. Bristerna kan hanteras. Grunden för alt få en bättresjukvård måste vara en individuell sjukvårdsförsäkring så atl patienten återigenfår bestämma vilken vård han själv behöver Det här behövs snabbi. Det är inte kvar innari laridstirigen är sånödlidande att hjälpen är ouppnåelig. Personalen som är den viktigaste resursen- det har sagts här ofta - far illa. Det är personalen, inte politikerna, somupplever det svenska systemets otillräcklighet och som får slå till svarsgentemot de nödlidande patienterna. De når inte politikerna i landslingshusel. Den hjälp landstingen behöver är egentligen model atlavskaffa sig själva. Trots allt är del patienterna och inte politikerna sombäst kan avgöra vilka behov man har. Titta på hur det är ute i . IDanmark finns det inte en offentlig vårdcentral så långt ögat når Man klararsig alldeles utmärkt där. I är både läkarbesök, sjukhusvård ochglasögon fria. Statsrådet meddelade i utrikesutskottet atl om vigår in i EG blir myckel annorlunda men allting bättre. Det ligger faktisktganska mycket i det. Vi har inte längre monopol på bästa sjukvård, menden dyraste. Den svenska modellen var fel på del här områdel också. Ambitionenvar slor Men svensk sjukvård är producentorienlerad, inte konsumenlorien-terad.Där ligger sjukvårdens grundproblem. Socialpolhik - inrikining och anslag AnL 86KARIN (); Det var ett glädjande besked gavi denna kammare när de tillkännagav atl de skulle stödja reservation nr12. som innebär elt ökat anslag lill rättsläkarverksamheten. När jag anmälde mig till denna debatt var anledningen denbedrövliga behandling som rältsläkarstationerna fått i socialutskottetsbelänkande. löser sig den ekonomiska krisen . Jag vill dock innanjag går in på det området bemöta , som i sittinledningsanförande angrep för bl.a. vårt förslag lill en nygrundpension. Vi hade inte finansierat förslaget, och del var integrundtryggheten som var det viktigaste enligt honom. Vi har från sidapresenterat eft enkelt obyråkratiskt pensionssystem, som innebär att KBT ochpensionslillskoltel, de särskilda skattereglerna och folkpensionen samordnas.Alla som fått iriformaiion om systemet lycker alt det verkar värt atl salsa på.Vi har inte fört fram förslaget annat än som elt diskussionsförslag.Pensionsberedningen behandlar det , och jag är helt övertygad omalt vi kommer alt finansiera det lika väl som vi finansierar alla andrareformer Rättvisa och grundtrygghet skapar förutsättningar för många äldre altgå ut i arbetslivet om de så önskar. Det ökar också skatteintäkterna i positiv riktning. Rältsläkarslalionerna har behandlatsmyckel snålt från regeringens sida De enskilda stationerna har relativt litenpersonalstal; i genomsnitt cirka tio befattningshavare, varav ofta två tillfyra är läkare. De är därför mycket sårbara vid sjukdom eller annan frånvaro.Staten har som huvudman lyckats förstöra rekryteringen av nya rättsmedicinare.Detta har skett genom all man har förhalat beslutet om huvudmannaskapsförändringarså länge att verksamheten har fått slora svårigheter atl utföra de arbetsuppgifterden enligt lagen skall utföra. Det har skett genom de alltför små anslagen.1988 försökte följa råd att spara iverksamheten. Om del hade lyckats skulle det ha inneburit den definitiva dödsstötenmol verksamheten. Del är ren skandal alt delta änriu inte har blivit eninsikt hos regeringspartiet. beskrev i sinanslagsframställning för rättsmedicinen de svårigheter hela verksamhetenbefinner sig i. Man kan nästan tro atl inte ens öppnat ochläst den. Hade man gjort del hade man inte kunnat skära ner anslaget med 5milj.kr Det enda sättet att spara så mycket pengar är atl lägga ner en enhet.Men det beslutet vill departementet Socialpolitik - inriktning och anslag Iställel sticker man som strutsen ner huvudet i sanden och tror att det skallfungera ändå, utan pengar insåg socialutskottet att det fanns slora problemmed verksamheten. Man tillstyrkte då min motion med elt beslut om enförstärkning av ekonomin. De pengarna räddade för stunden den pågåendeverksamheten. Men de räckte inte till för att täcka alla de krav som rimligen bordetillgodoses. Rättsläkarna i vårt land utför betydligt fler obduktionerper läkare än vad som kan anses vara det normala och jämfört vad som sker iandra länder. Vid rältsläkarstationen i t.ex. är förutsättningarna för dedär verksamma läkarna all ta ut lagstadgad ledighet små. Utrustningen iobduklionssalarna bygger ofta på personalens egen uppfinningsrikedom. Tungalyft och dålig arbetsmiljö med ryggskador som följd är vanliga. I Umeåregionenutförs ett stort antal obduktioner ute i regionen på de olikalänslasaretten. Därför innebär denna nya möjlighet, som departementet hänvisartill, inte någon större avlastning. Skulle arbetsbördan bli normal innebär detatt del inte kan handla om några besparingar I , liksom på de andra rättsläkarstationerria, ärbristen på personal och de svårigheter som finns att nyrekrytera personal,främst läkare, ett så påtagligt problem atl del bygger på den kvarvarandepersonalens välvilja alt verksamheten fungerar gjorde vid framräkningen avunderlag för lönekostnader för /89 ett räknefel på 725 000 krför läkarlöner. begärde då i en skrivelse atl det skulle rättastill. Så gjordes inte. Del medförde alt underskottet fick täckas av detordinarie anslaget. Det här hänger fortfarande med. När man som jag följt behandlingen avrältsläkarstationerna ett anlal år, förvånas man över att det över huvud tagelfinns personal som står ut med den ryckighet i planeringen det handlar om, medden brist på stöd som visat och med de alltmer ökadekraven på rättstrygghet i samband med våldsbrott. Om det varit så alt anlalelvåldsbrott minskat, kunde verksamheten kanske med nuvarande personaltillgång fårimliga arbetstider Men som alla känner till minskar inte våldsbrotten.Tvärtom, de ökar för Med nuvarande arbetsbelastning tar det också ianspråk att få utlåtanden klara. Bouppteckningar får vänta och begravningarskjutas . Den ovisshet de anhöriga befinner sig i kan man baraföreställa sig i sådana situationer. Jag vill gärna fråga företrädare för regeringspartiet: Hurtänker man lösa huvudmannafrågan? Hur tänker man lösa rekryteringen fillstationerna? Hur tänker man klara de problem som finns med lokalerna ute pårältsläkarstationerna? Ni har inte löst det med nya obduktionsregler Tänker nikanske tumma på rättssäkerheten? Jag yrkar med detta bifall till reservation nr 12 isocialutskottets belänkande. 87CARL-JOHAN (); I syfte att förstärka socialstyrelsenstillsyn inom hälso-och sjukvården föreslogs i propositionen att det skulleinrättas regionala till- synsenheterpå högst sex orter. I en motion har och jag föreslagitatt en sådan enhet för skall placeras i Jönköpingi slället för i , som regeringen föreslagit. Värt förslag har märkligt nog inte gillats av utskottelsmajoritet, och därför har fullföljt ärendet ireservation 11, där hon konstaterar alt såväl geografiska somkommunikalionsmässiga, ekonomiska och rekryteringsmässiga skäl talar för alt tillsynsenhelenför placeras i . Jag yrkar bifall lill denna reservation. Socialpolitik - inriktning och anslag AnL 88INGRID (): Vi har här i kammaren ägnat ganska långlid åt alt dis-kulera den utbyggda föräldraförsäkringen. har Bengl Lindqvistgått, men han har ju talat sig varm för nyttan med denna försäkring och nödvändighetenav alt den byggs ut. Den frågan skulle ha debatterats , men vad jagförslår har den tagils bort från föredragningslistan. Har det trots försvar förföräldraförsäkringen skelt någon förändring i regeringens syn på den? Jagundrar om någon av socialdemokraterna här i kammaren kan svara på den frågan,för del är litet underligt alt man först lalar sig varm för en sak och vinågra minuter senare får höra all den har tagits bort frän föredragningslistan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I och5-8 (inriktningen av socialpolitiken m.m.) I voteringen om kontraproposition i voteringen omkontraproposition i huvudvoteringen avgavs 35 röster för reservation 2 avDaniel Tarschys och och 35 röster för reservation 3 avRosa Östh och . 222 ledamöter avstod från atl rösta. Vid lotlning vann reservation 2 av ochIngrid .