prot · GD0998 · 1989-12-31 00:00:00 — Därför är det bråttom om regeringen skallhinna gå in och göra någonting. Del måste alltså ske omgående. Något litet svarmåste vi ändå få! AnL 16 EVABJÖRNE (m): Industriministern sade i sitt svar att hanskulle återkomma lill de frågor som jag har ställt. Men i det svar som jag harfått tidigare berör Prot.1989/90:98 industriministern över huvud tagetinte den elpolitik som kommer att föras Deiäremellertidoerhörtviktigt för oss i att veta vad som kommer atl hända i denfrågan. rpa rp a- 1.. jpjjjp planerar intekortsiktigt, alltså ett halvt eller ett år Företaget behöver veta inriktningen pa energipolitiken 1015 årframåt i tiden, för det rör sig om mycket stora invesleringar inom den härtypen av tillverkning. Jag skullevilja säga att denna industri är väsentlig för hela . Den ger ända ca 90miljarder kronor lill bytesbalansen. Det är ju inte föraktligt.Industriministern talade myckel om alt vi skall ha en näringspolitik och enregionalpolitik och att det finns perigar i form av stöd och åtgärder atl sällain. Men om vi inte har en exportindustri som fungerar och om vi inte har enexportindustri som ger inkomster varifrån skall vi då få medel till dessa insatsersom är av energipolitisk och regionalpolitisk karaktär? AnL 17 (); Jag försökte sätta in Ange i ett störresammanhang och nämnde politiken på olika områden. Jag vill knyta an till detta. har som bekant elt svagare och sämrevägnät än jämförbara län, det är bland de allra sämsta i landet. I olikasammanhang, bl.a. från håll, har större anslag till vägarna begärts.Centern har t.ex. krävt ett vågpaket för . Det skulle självfallelge möjlighel till förbättringar av infrastrukturen i Ange. Jag vill nämna järnvägarna. I dagens ,socialdemokratisk tidning i , finns det en ledare där del slår; SkallAnge resecentrum bli utan tågtrafik? Ange år som bekant en gammal järnvägsknutpunkl. Dettavisar kanske i ett nötskal risken för atl man inte ser tillräckligt påkommunikationsfrågorna i stort och vikten av att tillfredsställande tågtrafikupprätthålls. I det här fallet skulle det vara fråga om ett snabbtågsöderifrån lill Ange. Persontrafiken på sträckan måsteupprätthållas. Det är några exempel. Telekommunikationerna betyder enormt mycket förmöjligheterna alt utveckla en bygd och en kommun. Det skulle verkligen vara påsin plats att tidigarelägga investeringar så alt nya anläggningaroch nya kablar blir verklighet än planerat. Jag tror altdel enligt planerna skulle ta . Del är alltså fråga om fiberoptiskkabel. Jordbrukei och skogsbruket betyder väldigt mycket förAnge. beslut i mitten av 80-talel om att jordbruksproduktionen iNorrland skulle motsvara nivå har man inte lyckats förverkliga. Det ärdärför viktigt att kommande jordbrukspolitiska beslut får en inriktning sominnebär alt den jordbruksproduktion som erfordras ur sysselsättningssynpunktoch beredskapssynpunkl upprälthålls. Jag nämndeskatterna som ell exempel som talar emot glesbygden. villåterkomma till atl det gäller att man inom olika politikerområden tar Och industriministern är väl samordnare för dessa Jag hoppas därför atl industriministern granskar de 18 olika regeringsförslagen utifrånglesbygdens synpunkt. gynna Angekommun om beslutsfattarna konsekvent säg på förutsättningarna för glesbygdeninnan de fattar beslut. Jagskall ta upp den elintensiva industrins problem ochsituation. I detta sammanhang krävs det konkreta beslut om politikens inriktning.Som jag sade i mitt svar kommer regeringen att lägga fram en proposition ihöst i vilken hela energipolitiken behandlas. 1 energipropositionen kommerbesked att ges, till industrin och andra som är beroende av energipolitiken,om de regler som kominer atl gälla på lång sikl framöver. Det är viktigt,eflersom industrins investeringar och planering av produktion över huvud tagetär beroende av långsiktiga besked i detta avseende. Vi måste åtminstone gebesked för 90-lalel. Det finns en rad olika problem som vi måste reda ut. Ochde gäller naturligtvis konkret vad det stora beslut som har fallatom all avveckla kärnkraflen kommer att innebära och vilka konsekvenser detkommer atl få både när del gäller eltillförseln. elhushållningen men framföralll. tror jag, när det gäller priset på el. En utredning som har gått igenomdetta har lagt fram sitt förslag. Efter atl ha läst den utredningentror jag att man kan säga all det avgörande för hur vi kominer alt klara denelintensiva industrins situation framöver är vilken prissätlningsprincip somvi kommer all använda för elen. Om vi använder marginalkostnadsprissätlningen,som var inne på, kommer vi atl få ett pris som kommer atl innebäraatl stora delar av den elintensiva industrin slås ut ganska snabbt under90-talet. Den skulle inte klara konkurrensen. Om vi däremot fortsätter i stortsett enligt de linjer som vi har haft. som har varit baserade på engenom-snittskoslnadsprissättning, så finns del möjligheter alt skapa ett prissom gör också vår elintensiva industri konkurrenskraftig inför framliden. Min inriktning och tro i delta arbete är att vi skallklara omställningen från kärnkraft ti|l andra energislag, helst förnybara ochinhemska, på elt sådant sätt atl vi även klarar sysselsättningen i dessabranscher. En slor del, vilkel har sagts här, av de industrisysselsalta iVästernorrlands län arbetar inom denna lyp av industri. Socialdemokraterna vill inte genomföra enenergiomställning som innebär arbetslöshet, regionala problem eller välfärdsproblem.Del har varit vär inriktning alltsedan vi engagerade oss i folkomröstningenför linje 2. Vår politik innebär alt omställningen skall göras på elt sådanlsätt att vi klarar dessa problem, och det är jag övertygad om att vi ocksåkommer att göra. En del besked får lämnas . Vi i regeringen väntar påen lång rad olika utredningar som vi skall använda som underlag för dennaproposition. När dessa utredningar är klara och når vi har gjort våra utvärderingaroch efler det alt remissvaren har inkommit frän olika myndigheter ochorganisationer, kommer vi att lägga fram vårt förslag. Det finns en kompakt majoritet i denna riksdag mol enutbyggnad av älvarna. Därför blir det naturligtvis inte någon utbyggnad, ivarje fall så länge den majoriteten finns. Beträffande koldioxidtaket vill jag säga följande. Jaglycker att man kan diskutera hur klokt del beslutet är och om det kanske ärdags att diskutera Någon folkomröstning anser jag inte atl vi behöver, utan jagtycker att det finns en mycket talande majoritet i den svenska närdet gäller åt vilket håll energipolitiken skall föras . Jag trorinte att en folkomröstning skulle tillföra oss någonting nytt. log upp olika politikområden ochsamordningen mellan dem. Jag håller med honom om alt del är en utomordentligtviktig fråga. Vi måste samordna olika delar av politiken till en helhel somriktas mol de regionalpolitiska målen. Det gäller även inom näringspolitiken. Idetta sammanhang kommer vägar, järnvägar telekommunikationer och andra infraslrukturåtgärderalt ha en stor roll i framliden. Del är viktigt alt det bl.a. inomnäringspolitiken sker en samordning. Men det är viktigt att delta även skerinom regionalpolitiken. Den proposition som regeringen har lagt fram syftartill att samordningen mellan olika polilikområden skall förstärkas genom atlökade resurser avsatts för det inom induslridepaitemenlel och genom attmyndigheterna får mer konkreta mål och all detta följs upp genom olika utvärderingar. ställde en rad konkreta frågor till mig. Jagvill säga att Ange har fält olika lokaliseringar, också av statlig karaktär SJhar fått regionalpolitiskt stöd för atl flytta delar av sinhjulsvarvningsanlåggning lill Ange. Det har getts särskilda stöd för alt SJ;slelefonupplysningsljänsl skall etableras i Ange. Delta kommer alt ge elttjugotal sysselsättningstillfällen i en första etapp. Ytterligare 20 kommer alttillföras . De medel som kommer alt frigöras genom försäljning avIndustricentras lokaler, kommer atl tillföras de kommuner där de dessa lokalerligger Del kommer åven alt gälla Ange. Det finns många detaljfrågor i detta sammanhang. Detväsentliga nu är enligt min uppfattning, att vi skall göra en ordentliggenomgång med företaget och i länsorganen. Vi skall även engagera oss centraltför atl lösa de svåra problem som Ange kommer atl stå inför. Då fär vi vidta deolika åtgärder som är möjliga inom de ramar som har gett. 19SIGGE GODIN (fp); Jag skall fatta mig kort. Först instämmer jagi vad sade om infrastruklursatsningarna. är oerhörtviktig, som sade. Men det är också viktigt atl väg E 75 fungerar.Del är en förutsättning för att människor skall våga etablera verksamhet iAnge. I det avseendet behöver regeringen göra speciella insatser Likadant förhåller del sig når det gällerteleförbindelserna. Den frågan har ju varit uppe här. Ange är missgynnat i detsammanhanget. I och för sig har man dragit ul en ledning lill det s.k. GallansTrä. Men det är egenlligen det enda som har åstadkommils. AXE-syslemet måsleman också snabbi komma i gång med i Ange för alt man skall klaratelekommunikationerna. Också i det avseendet kan man alltså göra en insats. Industriministern säger atl långsiktiga besked måstelämnas i energifrågorna, och på den punkten är vi hell överens. Om jag nu larfasta på detta, blir min fråga; Hur skall det gå i om man inte fåren frist fram till det all vi i riksdag fattar beslut om delångsiktiga elpriserna? Vi borde rimligen ge den här möjligheten.Del är del minsta som kan krävasi löftesväg när del gäller - detta i förhållande till vad som skelli både och . måste alltså få ett besked om alt detgår att framåt använda sig av billig norsk el. hinnerman pröva de andra frågorna. Jag tycker att kunde ha fått detbeskedel att vidarebefordra till människorna i Ange - men han har nog redanavvikit. Jag ställde några frågor lill industriministern, t.ex. omelkraften och . Men jag har inte fält någol svar på de frågorna. Jagställde också en fråga om lokaliseringssamrådet. Inte heller i del avseendethar jag fått något svar. Vidare frågade jag om man temporärt kunde flytta Angefrån stödområde 2 till stödområde 1. Den frågan är också obesvarad. Vilka lösningar är tänkbara för den elkraftsintensivaindustrin med tanke på konkurrenskraften på 90-talel? På den punkten har någraantydningar gjorts om vad som kan vara aktuellt. Men frågan kvarstår ändå;Varför löser regeringen problemen i och snabbi och effektivtmedan man låter vänta ? Och inte nog med det - nu måste manvänta ytterligare. Dessutom överlåts ansvaret för förhandlingarna på defackliga organisationerna. Det tycker jag är dålig politik med lanke pä attLjungaverk är en glesbygdsorl där det inte finns några alternativ. 1989/90:982 april 1990 20MARTIN (): Jag är glad över det som industriministernsade om vikten av samordning. På den punkten är vi alltså hell överens. Jaglovar atl försöka atl följa vad som sker pa områdel och alt granska hur delblir med samordningen. För den som följer utvecklingen i Ange kan detta tjänasom exempel. Det handlar dä om i vad mån olika polilikområden medför positivaeller mindre positiva effekter för en kommun som Årige. Jag instämmer i de krav som framställts tidigare i dennadebatt. De industriföretag som under lång lid har verkat i skallalltså ta ett ansvar för sysselsättning och utveckling i den här bygden - enbygd som ju har lång industriell tradition. Det vore myckel tragiskt om delinte skulle gå atl på ett eller annal sätt bygga vidare på nämnda industriellatradition. Jag har inte nämnt energipolitiken. Denna har ju ocksåtagits upp i debatten. Jag vill tillägga alt man som har gåttsedan folkomröstningen har utnyttjat tiden ganska dåligt. Vi måsle ju klaraden omställning som kommer i och med avvecklingen av kärnkraften.Industriministern var ju själv ledare för den linje som segrade vid folkomröstningen- innebärande alt vi först skall bygga ul och alt vi sedan skall avveckla.Själv hör jag till det parti som sade atl det var bättre att stoppautbyggnaden, eftersom man var överens om att avveckla. är ju ell län som producerar väldigtmycket elkraft. Det finns elkraftintensiv industri där. Men"exporten" av elkraft till övriga delar av landet år också av storbetydelse. Jag vill minnas att länet slår för ungefär hälften av den energi somproduceras. Såväl ur regionalpolitisk synpunkt som ur rättvisesynpunkt skulledet vara synnerligen otillfredsställande om ett elkraflproducerande län somVästernorrlands län inte skulle kunna få en energipolitik som gör det möjligtför industrin att fortsätta att verka i lånet. Prot.1989/90:98 Vidare har jag tagit fasla på enannan detalj i industriministerns svar Det 2 april1990 gäller dä StiftelsenIndustricentra. Del står i svaret alt Ange kommer att få ~, del av medel som frigörs vidavvecklingen. Jag tycker att de åtta kommuner var pa tncrp t- . fråga om borde kunna få allamedel - inte bara en del av dessa - som frigörs vid avyltringen av de lokaler somIndustricentra har AnL21 (): Jag lackar industriministern för de härsvaren. Del mest positiva var beskedel atl så länge majoritet för att behållade orörda älvarna finns i skall älvarna inte röras. Sedan sade industriministern alt kärnkraften skall varakvar och att det inte behövs någon ny folkomröstning, därför att en sådanknappast skulle ge något annat resultat. Vi har under senare lid sett imassmedia alt det finns andra strömningar bland oss svenskar. Vi har börjatlänka litet annorlunda när del gäller de energikällor som vi har atl tillgå ochden miljö som vi vill värna om. När det gäller koldioxidlaket förstår jag avindustriministerns besked här atl regeringen inte vill behålla del vid dennivå som har beslutat ulan vill tumma på det. Då skulle jag viljasäga att vi ju har ett globalt ansvar i värt land. Vi borde väl överlåta ål deländer i tredje världen som har lättare att bränna ved och den typen av bränslealt få göra det. Det finns i alla fall bra mycket över 400 reaktorer ute ivärlden. Vi har de allra säkraste. Vi borde behålla dem åtminstone så längesom de är driftsäkra och på del viset behålla möjligheterna till den goda miljösom vi kan bidra till vårt globala ansvar med. Det var positivt all industrin skall få elt långsiktigt beskedom elpriserna och eltillgängen. Men det verkar vara ett stort problem förindustriministern och för regeringen med dé förutsättningar somindustriministern här angav att i den elinlensiva industrin få ellgenomsnittspris som är konkurrenskraftigt ute på världsmarknaden, om man inteträffar ett specialavial med just denna industri. Sedan har vi också problemetmed ransonering. Kommer del atl finnas tillräckligt med el, eller kommerhushållen och andra att bli utsatta för ransonering? Del kanske är bra med alla dessa utredningar som skallligga till grund för höstens proposition, men man ställer sig mycket frågandeoch undrar; Är det inte oenigheten inom det socialdemokratiska partiet som manskall försöka lappa ihop lill höstens partikongress? frågade varför Ljungaverketskulle behöva vänta. Nej, skall inte behöva vänta, men vi måste gå igenom de olika processer som ingår i en sådan här fråga; Först diskussioner med företaget, sedan diskussioner om vad kan göra och dis kussioner mellan , kommun och regering. Denna process håller vi på med . Det väntas inte, utan jag skall träffa företrädare för Ange kom mun och i kort. arbetar naturligtvis med dessa frågor. Del gick inte snabbare för vare sig , eller någon annan kommun. Vi måste ta det i denna ordning så atl vi vet vad vi gör för 22 nåconting. tog upp långsikligheten i energipolitiken. Dentycker jag är oerhört viktig. Det bästa man kan göra, om man vill saboteralångsiktigheten, är alt sälla i gång en ny kärnkraftsdebatl, som ha. Här i finns en mycket slor majoritet för fullföljande avfolkomröstningsbeslutet. Jag tror att grunden till långsiktigheten är att viser lill att vi fullföljer detta beslut. Men skulle vi la upp en ny diskussionom kärnkraftens framtid i och inte respektera 1980 årsfolkomröslningsbeslut, får vi ingen långsiktighel i energipolitiken. Då får vien debatt om vad det skall vara för energipolitik, och den kommer all la sinlid. Om vi dessutom skulle fatta beslut om atl ha kärnkraflen också ifortsättningen innebär det att vi skulle få en ständig diskussion om helaenergipolitiken. Om sä någonting inträffar i någon reaktor i ellernågon annanslans, skulle vi få en ny debatt. Delta är inte en långsiktighet somman kan leva med. Beträffande koldioxidlaket: Koldioxid är en av växthusgaserna.Det finns freoner, metaner och annat. Om vi skall diskutera hur vi skall klaraväxthus-problematiken skall vi diskutera alla gaserna och se vad vikan göra ät de olika gaserna, inte bara plocka ut en och titta på den. Om viskulle följa beslut omstopp för koldioxid, skulle vi setill all del blev någon sorls ransonering eller hushållning i trafiken. Såfungerar det inte. har vi beslutat all sälta stopp förfreonanvändningen, vilkel beiyder alt vi minskar växthusgaserna radikalt. Delbeslutet var inte ordentligt genomtänkt. Det hade inte heller föregåtts avordentlig ulredning. Jag lycker alt vi måste titta på det närmare. säger atl 80-lalet inte utnyttjadestillräckligt bra för alt göra omställningen i energipolitiken. Jag vill sägaatt 80-lalet användes precis på det vis som vi föreslog i vår avvecklingsplan ilinje 2. Vi skulle använda 80-lalet för forskning och utveckling och för allutveckla prototyper osv. för att redan under 90-talel starta övergången tillandra förnybara energislag, för atl få full effekt först på 2000-lalel. Del varvår avvecklingsplan, och den har vi hållit lill punkt och pricka och arbetatefter Det beslut som vi skall fatta innebär ingen försening av planenför avveckling av kärnkraflen. Del är en myt som sprids i tidningarna, framförallt av i och en del andra som inte vill se vad somegenlligen har hänt. Får jag säga alt de pengar som kommer loss genomförsäljning av Industricentras lokaler skall helt, sedan län och annat harklarats av, gå tillbaka till kommunen. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisadesPropositionerna 1989/90:108 lill lagutskottet /90:123 tilljordbruksutskottet /90:134 till näringsutskottet Prot.1989/90:98 Förslag 1989/90:13 till bostadsutskottet 1989/90:N62-N66 till näringsutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs meu bordlades återKonstitutiorisutskoltets betänkanden /90:KU33 och KU37 Finansutskottetsbetänkanden /90:FiU16, FiU18, FiU19, FiU21-FiU23 och FiU25 Skatleulskolteis betänkanden /90:SkU19 ochSkU28 betänkanden /90:JuU24 och JuU25 Socialutskottetsbetänkande /90;SoU17 betänkande 1989/90:KrU 16 Näringsutskotlelsbetänkanden /90:NU29 och NU31-NU33 7 § Meddelande om fråga Meddelades atl töjande fråga framställts den 30 tnars 1989/90:508 av (vpk) lill statsrådetMaj-Lis Lööw om lill-lämpning av utlänningslagens bestämmelser: Enligt utlänningslagen 3 kap. 4 §krävs all en asylsökande skall vara skyddad mot vidaresändning till hemlandetför att svenska myndigheter skall ha rätt all besluta om avvisning till förstaasylland. har i pressmeddelandet 900023meddelat alt de asylsökande som reser in i via i hög utsträckningkommer alt sändas tillbaka, eftersom risken att de skulle återsändas från Polentill hemlandet är mycket liten. Eftersom detta uppenbarligen strider mot lagen vill jagställa följande fråga: Vilka åtgärder avserinvandrarministern att vidta för att invandrarverket åter skall börja tillämpautlänningslagens bestämmelser? 8 8 Kammaren åtskildes . 2april 1990 In fidem TOMT;SON THYBLAD 1 § Meddelande omfrågestunden . 2 § Justering av protokoll................................................................................ 1 3 § Svar på interpellation 1989/90;135 om arbetsmarknadssituationen iBergslagskommunerna i ........................................................ ....... 1 IndustriministerRune () Bo Finnkvist (s) 4 §Svar på interpellationerna 1989/90; 143 och 147 om den elintensiva industrini , m.m...................................................................... ...... 8 IndustriministerRune () () () Marfin Segersledt(s) 5 §Hänvisning av ärenden lill utskott.............................. 23 6§ Förnyadbordläggning............................................................................... 24 1989/90:508 av (vpk)om tillämpning av ut länningslagens bestämmelser.................................................................... 24