prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Detär bra att statsrådet här har lämnat en klar redogörelse över beslutsgången iNorge och i . Det är bra att vi får den redogörelsen, så att vi vethur besluten har fattats. Vi måste vara medvetna om att vi inte kangå in i beslutsordningen i ett annat land, men det som är viktigt är att vikritiserar missförhåUanden när de påverkar oss, så som utsläppen från Glåma ochIdefjorden påverkar . Avdet skälet upplevdes det av många som mycket olyckhgt när mUjömi-nistem i dennorska vafrörelsen gick ut och sade att hon för sm del accepterade deförändringar som hade gjorts i den norska miljöpohtUcen. Om det nu är sä attpressen har felaktigt refererat Bfrgitta Dahls uttalanden då, är det mycketvUctigt att vi får en redogörelse fÖr det . De uttalandena gjorde att vi iSverige inte kunde uppfatta att vår mUjöminister går ut och vämar om de svenskamUjömtressena. Här är det i stäUet en partikamrat som går ut och stöder smnorska koUega i en hård vafrörelse - en vafrörelse som Bfrgitta DahlspartUcoUega dessutom förlorade. Det är mycket viktigt att vi får detklarläggandet . JagviU också påminna om att jordbraksutskottet, som nyUgen har behandlatvattenvärdsfrågor, har funnit att det föreUgger behov av att göra etttiUkännagivande av att vi måste intensifiera våra insatser på detta område. Jaghade i och för sig önskat att vi också hade tagit med just dennafrågestäU-ning, vilket man inte gjorde, men bara detta att utskottet nu sägeratt vi måste mtensifiera insatsema tyder pä att man inte är nöjd med de msatsersom har gjorts. MUjö- och energimmisterBIRGITTA : Får jag börja med att uttrycka min respekt för att om pressen möjhgen felaktigt hade skUdrat vad jag sade. Det är heltkorrekt. Det kan bero pä ömsesidig upphetsning eUer kanske på att pressen iSverige var påverkad av att det pågick en vafrörelse i som man hadeintresse av. Det hör tiU det poUtiska spelet. JagskaU därför nu ge en redovisning, som börjar , och med anledning avJens fråga säga att och jag, vid det tillfäUe när viträffades på initiativ av mig, redovisade var för sig vad vi i våra resp.länder var beredda att göra. redovisade de norska åtagandena.Jag redovisade hur vi skuUe börja arbeta med det aktionsprogram mothavsföroreningar som vi nu har och där vi sätter m särskUt hårda insatser i dedelar av våra kuster som är starkast belastade. Vi är långt ifrån färdiga meddet, men det har redan börjat ge påtagUga resultat. Beträffande viUkoren fört.ex. jordbraket och många industrieUa verksamheter har det inneburit hårtskärpta krav. nu aktueUa frågan, om Saugbragsforeningen, har jag, som , uttryckt vår kritik mot att de av statensfora-rensningstikyn föreslagna kraven inte varit tiUräckUgt långtgående och attdet skuUe bU en försening. Jag avslöjar mgen hemhghet om jag säger att de vUlkor som finns angivna idet beslut som den norska regeringen fattade är ett resultat av de ganskaintensiva - låt mig uttrycka saken så - samtal som jag hade med . Däravföljer att msm stäUer krav på en ny investering, som leder tiU väsentUgtbättre resultat och väsentiigt renare vatten, inte detta år och nästa är men påfem och . De beslut som den norska regeringen har fattat innebäratt det inte bUr möjUgt att driva den gamla fabriken om man väljer att byggaden nya. Det viU jag säga med anledning av de tidningsuppgifter som ElvingAndersson refererade tiU. Vi kommer att fortsätta att följa de här frågomaUtomordentUgt noga. Vi kommer att se tiU att man stäUer utomordentUgt härdakrav och fuUföljer sina åtaganden. avgångna norska regeringen var den första som på aUvar tog itu med de härproblemen. Vi har inte anledning att vara nöjda med resultaten . Jag vUl intepä förhand döma ut den nytiUträdda borgerUga regeringen, även om de tidigareborgerUga regeringama aldrig har gjort något åt detta i . Men jag viU geden nya mUjöministem och regeringen en chans att visa att de håUer fast vid deviUkor man kommit fram tiU, för sena, men hårdare än vad som eljest skuUeuppnåtts. Denhär frågan är tekniskt och även på andra sätt komplicerad. Det är lätt att dåförvanska fakta. Låt mig än en gäng deklarera att den ochnaturvårdsverkets agerande i denna fråga har syftat tiU och kommer att syftatUl väsentUgt bätfre resultat än som man från norsk sida från början var bereddatt acceptera. Vi har inte stuckit under stol med vår uppfattning någon gång.Vid den presskonferens som höUs när jag var i , jag tror det var den1 augusti , redovisade jag också denna del av vår inställning. Men tyvärrhar den inte kommit fram i den offentUga debatten. Därför är jag tacksam föratt ha fått möjUghet att redovisa vår instäU-ning här och . 1989/90:43 11december 1989 Underdetta emförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhemdlingar. Bfrgitta brukar inte sätta sitt ljus under skäppan, utanvälartikulerat och med skärpa ge sin uppfattning tiU känna. Det är bra att viefter mer än ett är får klarlagt vad Bfrgitta tyckte, fast det inte spegladespå det sättet i massmedia. Men den här diskussionen pågick i massmedia, i aUafaU i de västsvenska mediema, och chans hade funnitsätskiUiga gånger för Bfrgitta att göra klarlägganden på den här punkten. Nusäger , med hänvisning tiU de nya uppgifter som har kommit fram idagama, med den nye ägarens syn på arrangemanget, att det beslut som ärfattat innebär att man inte kan fortsätta med utsläpp från den gamlaanläggningen när den nya pappersmaskinen skaU tas i drift . Det ärju bra. Men innebar inte löftet att fjorden skulle vara ren tUl 1990?Vad har vi för garantier den här gången, för att man verkhgen lever upp tiUsina löften? Jag gör ingen som helst skiUnad med anledning av den poUtiska färgsom regeringen i har. Det är lUta viktigt att leva upp 1989/90:43 11 december1989 tiU ingångnaöverenskommelser med andra nationer och löften som man har gjort oavsett om dethar varit val emeUan eUer inte, så att det har uppstått en annan pohtiskmajoritet. Jag upprepar därför min fråga: Finns det någon bindandeöverenskommelse meUan och i den här frågan, sä att vi verkhgenkan Uta på att man inte återigen sviker löftet? JagviU som konstatera att det mte bara är jag och vi som deltar idenna debatt som tycker att detta inte sköts på ett tiUräckUgt kraft-fuUt ochriktigt sätt av regeringen. beslöt en enhäUig riksdag att göra etttillkännagivande med anledning av en motion av och mig. Det var etttillkännagivande om mUjösituationen i de svensknorska gränsvattnen och att detbehövs ett rejält kraftfuUt agerande från den sida för attkomma tiU rätta med de problem som finns. JENSERIKSSON (m): Vi hade förra vintem tre fyra riktigt kraftiga stormar. Det blåstenästan orkan, och vi fick in ett vatten som vi inte haft i detnordbohuslänska oinrådet. Även om och vattnen där ute har det UlaStäUt, är de betydUgt bättre än de vatten vi har i närheten av vår kust. Det ärde vattnen som häUer Skagerak, och även i någorlundahyggUgt skick, så att det fortfarande finns något hv kvar. Isomras kunde jag få småtorsk i ålryssjor som jag hade ute. Jag släppte tiUbakaden i förhoppning att den skuUe leva. Men jag vet att när lortvattnet kommer frånNorge kommer den att dö och försvinna. Det har den gjort åtminstone två gångertidigare, som jag känner tUl. Detbehövs, Bfrgitta , påtryckningar på norrmännen. De har inte rätt attförstöra sma vatten, och de har ännu mindre rätt att förstöra våra vatten. Detär en angelägenhet som berör oss aUa. Våra fattiga glesbygdskommuner har byggtreningsverk för stora pengar. Vi har höga kommunalskatten Men det hjälper intenär vi får en större tillförsel norrifrån än vi har haft tidigare. Vikan inte vänta fem och på att få renare vatten, utan det hastar. Jag viUuppmana mUjöministem att mte ge tappt när det gäUer att stäUa krav pä Norge.Jag har svårt att begripa vad menar med sma utsläpp. De förstör hela sinskärgård, de fina områden de har vid Hvaleröama. De förstör även våra områden,där de skaU semestra och tiUbringa sommaren. Det är ofroUgt att man kan håUa päpå det här sättet. Jag viU deklarera att det i det här sammanhanget är fuUstän-digtoinfressant för mig vilken regering man har i . Det som i det härsammanhanget är mtressant och viktigt är föroreningssituationen i Västerhavet.Därför tycker jag att det var Utet betecknande när Bfrgitta i sinredogörelse aUdeles talade om att då var det borgerUg regering, då var detsocialdemokratisk regering osv. Här borde vi, oavsett partikonsteUatio-ner,gemensamt förfäkta infressen. Jag ser här ett Utet bevis, tycker jag,på att Bfrgitta noga följer vem det är som har regeringsmakten. Den härgången var det en socialdemokratisk regering. Jag och många andrafoUcpartister brukar ibland kritisera Bfrgitta för att hon mte går tiUräckUgtlångt. Men jag måste erkänna att Bfrgitta . 1989/90:43 ofta tarinitiativ när det gäUer den svenska industrins behov av mUjöinsatser 11december 1989 m.m. Men Bfrgitta måste erkänna att hon låg ovanUgt lågtunder den norska vafrörelsen. Låt mig först säga tiU att det just i denna frga intefinns någon formeU överenskommelse, utan man kan säga att det är en hederssakför både och att leva upp tiU de åtaganden som vi gjorde 1986. Påden grunden imderkände jag på vägnar de nivåer som man skuUe kunna nåned tiU, om man hade godkänt det ur-sprangUgen tänkta kravet från norskforarensningstUsyn. Jag sade ifrån att det måste tiU mycket mer långtgåendekrav, som leder fram tiU en bättre rening av . Vi nöjer oss intemed den otUfräckUga reningen på den gamla anläggningen, utan det måste tiU enhelt ny teknik. Underprotester och kritik sade jag att det är bätfre att få en ny anläggning påviUkor att man inte fortsätter att använda den gamla än att acceptera enomedelbar mindre förbättring som är otUlfredsstäUande. Detta har hela tidenvarit min linje, oavsett vilken regering haft. Jag bara gav ett historisktperspektiv här, . Vihar en nordisk mUjöskyddskonvention, som däremot är bindande. EnUgt denna harSverige rätt att också i det fortsatta arbetet på detta område föra talan ochdriva mål upp tiU regeringsnivå när det gäUer ett mUjövårdsä-rende i ettgrannland, om det som där sker påverkar mUjö. Nyavillkor skaU nu faststäUas för den kommande verksamheten. Naturvårdsverketkommer enligt mUjöskyddskonventibnen att bevaka våra frågor. Om det behövskommer jag att ha ytterUgare samtal med den norska regeringen. Jag noterar attvi är överens här i , och jag kan säga tiU den norska regeringen attden svenska och dess partier kräver insatser som innebär att de härvattnen renas och att vi är beredda att för egen del göra de insatser som ärnödvändiga. Med detta, herr talman, tycker jag nog att vi kankonstatera att den här debatten visat att vi har en gemensam uppfattning ifrågan. Jag tycker att det är synd att det inte finns också en formeUöverenskommelse - det hade varit mycket bra att ha en sådan. Bfrgitta Dahlsäger att detta är en hederssak, och det är det naturUgtvis. Men var det inteockså en hederssak 1986 när Bfrgitta och sade attIde-fjorden skuUe vara en ren fjord och kunna användas tiU bad,frUuftsUv osv.? Det var väl också en hederssak, men vi såg hur det gick meddet. Historieskrivningenom hur mycket Bfrgitta kritiserat sin norska kollega osv. är det kanskemte så intressant att fördjupa sig i, eftersom det är vUctigare ätt se framåtoch försöka lösa problemen. Men Bfrgitta borde tacka mig för att jag stäUtdenna interpeUation, sä att hon nu äntUgen fickchansen att tala om vad hon egentUgen menade med vad hon sade i juU 1988. 1989/90:43 11december 1989 Detta är inte första gången som dessa problem tas upp, och det är inteförsta gången som det varit diskussioner meUan den svenska och norskaregeringen om en förbättring av vattnen i norra . Jag minns att OlofPalme och i en tidigare vafrörelse rodde rant på detsnusbruna vattnet i och då lovade stora förbättringar. Dessaförbättringar blev inte av, och vi fick heUer inga förbättringar efter BfrgittaDahls och samtal, utan detta har skjutits tUl 1993. Detta äraUtså tredje gången som man nu skaU göra försök med detta. Jag hoppas att detnu skaU leda tUI resultat, inte om fem eUer utan mycket snart. BfrgittaDahl säger att hon skaU föra samtal med den norska mUjömmis-tem om det behövs.Jag viU tala om för Bfrgitta att det behövs verkhgen. Ta de kontakternaså fort det går och försök få tUl stånd en bättring. Vi skulle aUa bU glada omdet kunde lyckas. Jag viU bara korrigera i sak. Jag förmodar att detberodde på hastigheten att sade att det gått ett och ett halvtår sedan den diskussion vi nu för först kom upp. Det är faktiskt inte sant. Detvar augusti som den fördes offenthgt. Däremot har mina samtal med SisselR0nbeck pågått under hela , men den offenthga diskussionen har nupågått . Under den tiden har jag varit sjuk en månad. Under endel av den övriga tiden som gått har jag varit på resa i BaltUcumoch och deltagit i och fört mycket viktigamUjöförhandlingar. överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar påinterpeUation 1989/90:33 om exploateringen av våtmarker har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för attSverige skaU leva upp tUl sitt intemationeUa ansvar för att våtmarkskonventionenskaU fä avsedd verkan. Vidare frågar om jag tänker vidta någon åtgärd medanledning av omläggning av väg 100 i VeUinge kommun. Sverigehar undertecknat en konvention om våtmarker av intemationeU betydelse isynnerhet som UvsmUjö för våtmarksfåglar. Regeringen fast-stäUde för ett årsedan en ny lista över svenska våtmarker av mtemationeU betydelse, mom ramenför den s.k. våtmarkskonventionen. Beslutet mnebär att antalet områden utökasfrån 20 tUl 30 och att arealen ökade från tiU . Sverigearbetar aUtså mycket seriöst på det nationeUa planet med våtmarksfrågoraa ochtar dessutom aktiv del i det intemationeUa arbetet i syfte att stärkabetydelsen av konventionen. i VeUinge kommun i är ett av de områdensom är upptagna på den nationeUa listan. Vägverketsoch VeUinge kommuns ansökan om tiUstånd tiU utfyllnad i för omläggningav väg 100 och därmed sammanhängande byggnadsarbeten utgör ett vattenföretag,vars tillåtUghet har prövats enligt vattenlagen. 1988 förkliu-adevattenöverdomstolen i vattenföretaget tiUåtUgt. Frågan haravgjorts slutUgt av högsta domstolen . Högsta domstolensbeslut innebär att vattenöverdomstolens avgörande står fast. Regeringen harinte lagUg befogenhet att ompröva domstolamas beslut och kommer därför mte attvidta någon åtgärd i det aktueUa ärendet. GÖSTALYNGÅ (mp): Jag ber att få tacka för att mUjö- och energiministem gett mig ett svarpå interpeUationen. Jag är också glad att se Bfrgitta tUlbaka efter sinsjukfrånvaro. Närdet gäUer svarets mnehåU är mina känslor Utet blandade. Visst är det bra attarealen mark som skyddas av våtmarkskonventionen Ökades . Det är en god bit pä väg mot standard. I dettarelativt land har man faktiskt i Ustade våtmarksområden. Men viär alltså på väg, och det är bra att det blfr en utök-omg. Dessvärre urholkas meningsfullheten i gesten om ett stort antal av dessakvadratkUometer upplåts för vägbygge. Det är viktigt att beakta vägens totalainverkan, inte bara dess egen storlek. Ett brett område dräneras, dvs. Fåglarna som träffas av framrusande bUar kommer från en ännu störrezon. Det här är saker som med rätta upprör naturvänner, och om jag är tvungenatt säga tiU invånarna i att ingenting kommer att göras, dåblfr besvUceken stor. JagviU påpeka för historieskrivningen att när den här ändrade stadsplanen förstlades fram , så reagerade regeringen mot att en småbåtshamn,en , skuUe byggas i området men inte mot att vägen skuUe dras genom ettskyddat område. Vattenöverdomstolen ogUlade ä sin sida också vägdragningen.Ärendet överklagades tiU vattenöverdomstolen. När denna behandlade frågan ansågman att eftersom regeringen inte reagerat mot vägplanema var det fritt fram atttUläta vägbygget. Regeringen har därför del iansvaret för att det har bUvit som det är. Idet moderatdominerade VeUinge är naturvärdsinfresset Utet. Det är just för sädanakommuner som konventioner måste fumas och upprätthåUas. Att sådana härvägbyggen tiUåts förstöra mer och mer av den natur som vi ännu har kvar, t.o.m.i skyddade områden, rimmar iUa med vad Bfrgitta just sade om att vi taraktiv del i att intemationeUt stärka betydelsen av våtmarkskonventionen. Låtmig också ställa den kritiska frågan: Är det Bfrgitta Dahls mening attdomstolar i inte skall behöva ta hänsyn tUl intemationeUa konventionersom vi undertecknat? Det är faktiskt det som saken gäUer. 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 Statsrådet har redovisat en Usta över aktueUa våtmarker. Skyddet förvåtmarker är utomordentUgt angeläget för att återskapa en UvsmUjö för bl.a.våtmarksfåglar. Men återstäUelsen av våtmarker har också mycket stor betydelseför det ekologiska systemet över huvud taget. Jagbegärde ordet också i den här debatten av det skälet att vi nu även har enomfattande debatt om kväveläckagen från jordbraket. ÅterstäUelse av våtmarker ianslutning tiU jordbraksmark har i det sammanhanget ansetts ha stor betydelseför att minska kväveläckagen. Jag skuUe vUja höra hur Bfrgitta ser på denexploatering av våtmarker som skett i jordbrakssam-manhang och hur hon ser pämöjhghetema att återstäUa våtmarker i anslutning tiU jordbraket. Detkommer att kosta mycket pengar om vi skaU göra aktiva insatser på det området.Men även den återstäUelsen och skapandet av nya våtmarker skuUe, föratom attdet skuUe medföra minskade läckage, ha stor betydelse för de ekologiskasammanhangen och för skyddet för bl.a. de fåglar som vi enhgt oUka konventionerhar förbundit oss att skydda. MUjö- och energimmisterBIRGITTA : Jag tror att kammarens ledamöter respekterar att jag inte framför någrasynpunkter på utslag som har fäUts av domstolar. Som ni vet får regeringen ochriksdagen mte göra det. Däremotkan jag redovisa några fakta av infresse. Jag skaU också svara på allmanna fråga om synen på våtmarkerna. DomstolamaskaU självfaUet ta hänsyn tiU intemationeUa konventioner. De kan inte heUerskyUa ifrån sig på regeringen utan är skyldiga att självständigt pröva frågan. Detär också så nu att man för vägdragningar av betydelse aUtid måste göramUjökonsckvcnsbeskrivningar, och dä skaU självfaUet den här typen avbedömningar vara med. Dessbätfre är det inte så, som påstod i sin interpeUation, att vägenkommer att gä rakt igenom våtmarksområdet. Enligt vad jag har mhämtat skaU denför vägen avsedda utfyUnaden i HöUvUcen endast beröra , dvs. \%o,av våtmarksområdet. Hurregeringen ser på det här skyddet har vi redovisat i vårt stäUningsta-gande -som också erinrade om - när det gäUer småbåtshamnen. Där handladedet verkhgen om en omfattande exploatering av samma vätmarksomräde. I självaverket omfattade den tiUtänkta hamnanläggningen eUer ungeför entredjedel av våtmarksområdet. Det sade vi självfaUet och utan tvekan nej tiU. Medanlednmg av fråga vUl jag säga att regeringen anser att detbehövs en ny syn på dUcningsföretag och våtmarker jämfört med den som har råttnu , inte bara med hänsyn tiU det numera kända faktumet attvåtmarker kan spela en vUctig roU för att begränsa kväveläckage utan ocksådärför att det är oerhört väsentUgt att bevara ursprungUga naturtyper. Vi hardärför i ett antal ärenden prövat tidigare stäUningstaganden med utgångspimkt ien sådan syn. Det mest kända är naturUgtvis det revide- rade programmet förHomborgasjön. Det är ett uttryck för en sådan ny in- Prot. 1989/90:43 stäUning. Ett annat exempel är i . Enrad enskUda ärenden som vi har tagit ställning tUl speglar samma syn, och denkommer att prägla regeringens handlande i fortsättningen. GÖSTALYNGÅ (mp): Uttrycket "rakt igenom" i mterpeUationen var inte särskUt välvalt. Jag använde det i betydelsen "rätt m i", inte "genommitten av" våtmarksområdet. Korrigeringen är helt på sin plats. Statsrådetsäger att det bara är fråga om . Ja visst, det gäUer utfyllnaden. Men envägs inverkan är betydUgt större, som jag också sade. SåtUl frågan om domen. När en dom väl har avkunnats bör regeringen inte - detmedger jag - lägga sig i den. Men vad regeringen tydUgt uttalat spelade enroll. Jag läser ur domslutet: Sett mot regeringens förbehåU om prövning avmarinan i måste detta bl.a. innebära att regeringen ansettvåtmarkskonventionen i sig inte utgöra något hinder mot vägomlägg-ningen. Härhar man aUtså tittat på vad regeringen uttalat, och så har man sagt: Okej.Marinan var viktig - det erkänner vi. Men vägomläggningen har regeringen intetagit så hårt på. - Det har aUtså domstolen använt. Sä långt historien. Vidare har man ansökt om prövningstUlstånd hos HDav vattenöverdomstolens dom. För att ett sådant ärende skaU prövas av HD måsteman ha prövningstillstånd. KammarkoUegiet och makama Qvistberg, som sökteprövningstiUståndet, fick inte det. Någon motivering gav högsta domstolen inte.Svaret på den viktiga frågan om konventionens tiUämplighet från domstolsväsendetssynpunkt hänger därmed alltså fortfarande i luften. Jag är därför mycket gladatt ha mUjö- och energiministerns ord på att sådana konventioner självfaUetockså skaU tiUämpas i svenska domstolar. Det var ett bra uttalande, som jagtackar för. Statsrådet deklarerar att det föreUgger en ny syn på det här områdetnär man prövar bl.a. dikningsföretag. Det tycker jag är utmärkt bra. Menproblemet är att de åtgärder som man kan vidta genom nya projekt inte riickertiU. De här förändringarna av jordbruksmarken har pågått i hundratals är. DetgäUer aUtså att återskapa naturen. Förnågra år sedan föreslog mUjöministem att naturskyddslagen skuUe ändras så attvissa områden skuUe kunna förklaras som särskUt mUjökäns-Uga. FoUcpartietstäUde upp bakom den propositionen - vi var det enda borgerUga parti somgjorde det. Vi tyckte att det var ett bra förslag. fmns den lagen, och dentUlämpas på olika områden. Menom man skaU komma någonstans och få tiU stånd ett konkret resultat forefras detmycket stora insatser. Jag tänker nu på minskade kväveläckage, som, föratom deekologiska sammanhangen när det gäUer de rena våtmarkerna, är den vUctigastefrågan som hänger samman med våtmarkerna. Vihar i jordbraksutskottet behancUat motioner i detta ämne. Det var endastfolkpartiet och mUjöpartiet som stäUde sig bakom kraftfuUa insatser 1989/90:43 på dethär området. Jag tror att fler skall komma tUl denna uppfattnmg. Men 11december 1989 det skuUe vara intressant att höra om inte statsrådet anser attdet på detta område måste tas krafttag för att återställa våtmarker ianslutning tiU jordbruksmark. Detta kan jag ge ett entydigt svar på. Sådana msatser pågår redan,bl.a. pågår ett forskningsprojekt som berör och HaUand. Det syftar tiUatt återskapa våtmarker för att minska kväveläckaget. Det har en dfrekt koppUngtiU mUjöskyddslagens tUlämpning med avseende på och . Detpågår också numera ett mUjöprojekt i västra där dessa problem fmns. Regeringenfattade ett beslut om att stäUa 30 mUj. tiU förfogande för att ökamångfalden i slättbygden, bl.a. genom att återskapa våtmarker; så visst skersaker. Detfmns också ljus i mörkret sä att säga. Det nya och föräncfrade Hom-borgaprojektetsparar t.ex mycket pengar. Det är mycket bUhgare att använda sig av en naturUgmetod än den tidigare valda. överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar påinterpellation 1989/90:73 om en fast förbindelse över , m.m. Per Stemnarck har ställt sju frågor till mig som samtUga gällerSydsveriges och särskUt utvecklingsmöjUgheter kopplade tiU frågan omfasta förbindelser över . I interpeUationen åberopar ennyutkommen bok med titehi Sydsvensk framtid av professor varibl.a. hänvisas till ohka undersökningar, som visar att bl.a. tiUgången tiUmodem infrastruktur har en avgörande betydelse för regionens utveckling av ettmodemt näringsliv med hög produktivitet. Såsomjag uppfattat Stenmarcks interpeUation menar han att en bro för väg- ochjäravägstrafk över mer eUer mincfre är det enda altemativ som fmns föratt ta tiU vara utvecklingsmöjUghetema i .