prot · GD09132 · 1989-12-31 00:00:00 — Sedanär det inte alls fråga om att vi tävlar i att tycka att det här våldet äravskyvärt. Jag förstår inte hur ni uppfattar anföranden här, när man ger enbakgrund. Dét finns olika medel, och vi menar att medlen utan förhandsgranskningoch ansvarig utgivare är otillräckliga. Detsägs ofta här i kammaren att vi skall ge naturen vad den tål; jag har tagit uppdetta en gång förut. Det är ungefär som att säga att nu skall naturen liggahelt utslagen. Och här har jag en känsla av att man skall ge ungdomarna vad detål. Det är nya generationer som kommer, och vi har inte tid att vänta längre.Det är mycket bättre att vi startar med förhandsgranskningen . Om det sedanvisar sig att den inte behövs, eller inte är lämplig, då kan man plocka bortden. Förhandsgranskning är ett effektfullt medel som vi inte har prövat, och vivill att det skall prövas. Anf.22 (); I frågan om video och våld och lagstiftning kring detta har det variten lång kamp. Det är nu som vi hållit på med den frågan. Redan islutet av var vi några stycken som insåg vad videovåldet skulle ledatill, och vi försökte redan då få till stånd någon lagstiftning som skullekunna hindra den utvecklingen. Dessvärre lyckades vi inte, och därför har uthyrningen av våldsfilmer blommat ut,som vi också förutsåg, . När vi har ställt krav, bl.a. päförhandsgranskning, har det ständigt ställts upp en mängd hinder undrarjag om det inte har varit den obotfärdiges förhinder som man har satt upp. Vivet att det finns en mycket stark folklig opinion mot den här företeelsen ivårt samhälle. Vi vet att människor har väldigt svårt att förstå talet om attdet är en yttrandefrihetsfråga. Åtminstone har jag inte haft den pedagogiskamöjligheten att förklara detta för människorna. Fråncenterns sida är vår inställning helt klar och har varit det Jagvill hävda att det är vi centerkvinnor som har varit pådrivande i det härfallet. Jag vill också nämna att vi tog initiativ till ensammankomst här i , där vi inbjöd representanter för en mängd olikaorganisationer kvinnoorganisationerna, organisationerna som sysslar medbarnfrågor, religiösa organisationer, osv. - och alla var rörande eniga om attvi måste försöka att begränsa videovåldet med alla till buds stående medel,bl.a. förhandsgranskning av de videofilmer som visas för privat bruk. Det är därför givetvis medstort intresse som jag har suttit och lyssnat på 1989/90:132 31 maj1990 Våldsskildringari rörhga bilder m.m. 1989/90:132 31 maj1990 Våldsskildringari rörhga bilder m.m. representanterna för vissaav de organisationer som var med vid det tillfället. Jag måste säga att jag harblivit besviken. Jag tycker att det är beklagligt och beklämmande att bevittnahur exempelvis de socialdemokratiska kvinnorna än en gång låter sig tillrättaförasav sina manliga partikamrater Desocialdemokrafiska kvinnorna står ju här i talarstolen och talar precis så somvi centerkvinnor tycker, och det borde ju leda fram till att de skulle stödjareservationerna från . Men med olika krumbukter försöker de kommaifrån ett konkret ställningstagande. BirtheSörestedt yrkade bifall till sin motion, och det är bra i och för sig, men dåborde det i alla fall vara ganska logiskt att i andra hand, om den faller,rösta på reservationen. talar också mycket vackert men villvänta ytterligare två år Detkommer nog att ställas ganska många frågor till de socialdemokratiskakvinnorna. Man kan ju undra om det finns någon som efter detta tror på vad desocialdemokratiska kvinnorna kommer att säga. Jagkan försäkra att från sida återkommer vi i den här frågan och närmastdå 23 MAJ (): Jag tror inte att har lyssnat särskilt väl på vad somsagts här i kammaren, i varje fall inte från min och de socialdemokratiskakvinnornas sida. Jag hävdade nämligen i mitt inlägg att vi fortfarande tror attförhandsgranskning är det bästa instrumentet. Men vi har sagt - och det gjordevi också i vår motion med anledning av propositionen - att det är en serie avbra åtgärder som föreslås. Vimenar att om , som proposifionen säger och också utskottet säger, dessaåtgärder kommer att vara mer effektiva än förhandsgranskning, är vi inte sämreän att vi kan säga: Låt oss då pröva det. Men vi säger att fårman chansen att pröva det. Sedan får man återkomma med förslag, och då tror viatt det är nödvändigt att just komma med förslag om förhandsgranskning. Detär inte så, , att de socialdemokrafiska kvinnorna inte vill kommaåt våldsskildringarna i videogrammen, tvärtom. Jag vågar t.o.m. påstå att vivar på barrikaderna om inte före så säkert samfidigt som centerkvinnorna. Vihar agerat i de här frågorna , och vi har inte mindre intresse ännågon annan att komma åt videovåldet. Jagtror och utgår ifrån att man har tilltro fill oss, när vi säger här i kammarenatt våra metoder hade varit annorlunda om vi haft en majoritet bakom oss. Dåhade vi velat se en obligatorisk förhandsgranskning, för vi tror att detinstrumentet är bäst. Men man måste kunna pröva de förslag som läggs fram. Vihar då sagt att vi är villiga att ge en frist , och utskottet utgårifrån att regeringen noga följer utvecklingen och återkommer med förslag ochatt det därför inte behöver göras något särskilt uttalande från . Tilltrontill de socialdemokrafiska kvinnorna hoppas jag hänger samman med vårgrundmurade inställning att det är nödvändigt att komma åt videovåldet. Vadsom diskuteras är de olika metoderna, och vi har fortfarande kvar våruppfattning att vi tror att förhandsgranskning hade varit bättre, men vi är bereddaatt pröva de instrument som föreslås. Somjag noga sade ifrån tidigare; Om den lagsfiftning och den skärpning till två årsom har föreslagits i propositionen inte tillämpas, då är det en tandlös tigervi har fått. Förutsättningen är självklart att man kommer att till-lämpalagstiftningen ordentligt, och så får vi då se vad som händer Alla tillsammansskall vi, tycker jag, ta vårt ansvar - som föräldrar, som kvinnor och somriksdagsledamöter - och se till att äntligen bli av med det förråandevideovåldet. 1989/90:132 31 maj1990 Våldsskildringari rörhga bilder m.m. 24 (): Jag kan försäkra att jag lyssnade mycket uppmärksamt. Detär riktigt, som säger, att centerkvinnorna och desocialdemokratiska kvinnorna har kämpat på samma barrikader iden här frågan. Jag har hyst mycket stor respekt för det fina arbete som nihar gjort för att försöka påverka utvecklingen. Mendet är ju inte ord som gäller, utan det är handling. Därför är jag - jag måstetillstå det - besviken på att de socialdemokratiska kvinnorna inte följer uppden uppfattning som de bevisligen har och röstar på reservationen. Anf.25 MAJ (): Jag kanske skall klarlägga att den reservation som talarom har mycket kraftfullt tillbakavisat vårt förslag om en prövningstid av tvåår För oss är detta fortfarande centralt och viktigt, och vi menar att vi harstöd i utskottets skrivning om att regeringen skall återkomma i frågan, om deavsedda effekterna inte uppnås, vilket också står i propositionen. Vi finnerdet viktigare än att demonstrera och säga nej till vår egen grundtanke ochfölja centerkvinnornas förslag. GunillaAndré, jag tycker inte att vi skall vara besvikna. Vi har samma mål, och latoss då arbeta tillsammans. Är det nödvändigt , står vi på barrikadernaoch har samma krav igen. Anf.26 (); ' Nej, , det är ingen demonstrationspolitik från vårsida. Det som de socialdemokratiska kvinnorna ställer sig bakom är en avsiktatt försena och försinka en lagstiftning på det här området. Som jag har sagttidigare beklagar jag det mycket. Men eftersom vi centerkvinnor kommer attfortsätta att driva den här frågan finns det möjligheter till ett omtänkandeinnan de här två åren har gått. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 1989/90:132 31 maj1990 Stadiggaranti för genomförandel av i 12 § Statlig garantiför genomförandet av i Föredrogs kulturutskottets betänkande 1989/90:KrU31Statlig garanti för genomförandet av i (prop.1989/90:149). Anf.27 (): är faktiskt alldeles ensamt om att väcka mofion medanledning av regeringens proposition om Statlig garanti för genomförandet av1990 års i , dvs. Regeringen vill ha grönt ljusfrån för att låta staten stå som ekonomisk garant för högst 25milj.kr för att säkra genomförandet av denna tillställning. Detär inte en tillfällighet som får oss att reagera på ett dylikt erbjudande frånregeringen. de gröna har i sin syn på idrotten och sporten iallmänhet, bl.a. i sitt idrottsprogram, framhållit vikten av att stödja breddidrottenoch människors egna aktiviteter inom sin sport. Vidare vill vi sträva efteraktiv utjämning mellan könen när det gäller resurser som ställs till förfogandeför de olika sporterna. Det är helt klart att de manliga sportgrenarnafavoriseras. Inte minst på ridningens område har vi verkat för ökat stöd tillflickorna, bl.a. för att det är en nyckelsport för flickor, med stortdeltagande. Vihar också velat tona ned satsningar på arenasporterna via spel och dob-bel. Därspelar Tipstjänst en stor roll. Vi har också ganska medverkat till atthöja LOK-stödet till idrotten Det rör sig om sammanlagt 23,5milj.kr mer än regeringen ville satsa vid det tillfället. Den summanöverensstämmer ganska väl med den nu aktuella garantisumman. Trotsvår reserverade hållning till stora sportjippon, i huvudsak till lyst för denpassiva publiken, till näringslivets förtjänst och den internationella turismensbåtnad, går vi med på en begränsad garantisumma, men då som enengångsföreteelse. Vi anser att regeringen fortsättningsvis bör inta en restriktivhållning till garantier som gäller stora internationella och kommersiellaarrangemang, vilka i första hand tjänar näringslivets och turistsektornsintresse. Jag yrkardärför bifall fill reservation 2. Attstorleken på den av oss accepterade garantisumman är 5 milj.kr: beror på attden av utsedda nationalkommittén själv isin kostnadsbudget satt upp en reserv för oförutsedda utgifter på motsvarandesumma, alltså 5 milj.kr i en total kostnadsbudget omfattande 87,3 milj.kr Dethade givetvis varit bäst om arrangörerna hade tecknat marknadsmässigaförsäkringar för att fullt ut gardera sig mot oförutsedda utgifter och inteförlita sig på statligt stöd. Avslutningsvis yrkar jagbifall till min reservation nr 1. Anf.28 (): Jag vill yrkabifall till hemställan i kulturutskottets betänkande om den statliga garantinoch avslag på reservationerna. I reservationerna talas det om restriktivitet.De statliga garantierna till så- dana här evenemang harverkligen skett med en utomordentlig restriktivitet , och det finnsinga tecken som tyder på en mindre restriktivitet . Närdet gäller de , som olika arrangörer i har sökt, ärstatliga garantier en förutsättning för att man över huvud taget skall kunnasöka dessa spel: Den här ryttarbegivenheten arrangeras nu iden form som den kommer att få. Den har nästan karaktären av ettvärldsevenemang, i likhet med i varje fall en vinterolympiad. Detär dessutom värt att notera att det är fråga om en garanti. Det är inte frågaom ett bidrag. Så vitt jag känner till har icke staten tidigare kommit i densituationen att man har behövt betala ut några garantibelopp. Jaghar litet svårt att se motsättningen mellan breddidrott och det intresse somfinns ur turismens synpunkt för sådana här stora arrangemang. Om vi bekänneross till en internationell idrottsverksamhet medför det idrottsutbyte övernationsgränserna. Evenemang där alla länder i världen har möjlighet att deltaleder med naturnödvändighet till mycket stora arrangemang. Inte är det någotfel att dessa arrangemang drar hit människor ifrån andra länder som turisteroch besökare. Jag tycker inte att man skall se detta som en motsättning ellersom något negativt. Det är faktiskt två goda fing som kompletterar varandra. Minförhoppning är att denna garanti är ett bra sätt för staten att visa en positivinställning både till turistnäringen och till ridsporten. Naturligtvis kan manockså ha förhoppningen att garantin icke behöver utnyttjas. 1989/90:132 31 maj1990 Anf.29 (): Om garantin inte behöver användas, tycker man att det kunde varalämpligt att använda de medel som finns till marknadsmässiga försäkringar. Omgarantilöftet måste infrias kan det i värsta fall röra sig om 25 milj.kr Dettaär en sport som är speciell på det sättet att det finns hästar som är oerhörtkänsliga. Det kan bli epidemier bland dem. Det kan uppstå problem medtransporter till Sveriger osv. Om löftet måste infrias ärdet en mycket stor summa som staten ikläder sig ansvaret för Den är lika storsom den som regeringen inte ville tillföra idrotten tidigare . Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) betänkande 1989/90:JuU31 Summarisk process (prop.1989/90:85). 30 (): Vi skall nu behandla justitieutskottets betänkande om ny summariskprocess. Summarisk process är ett uttryck som brukar användas 1989/90:132 förhandläggning av mål om lagsökningar, betalningsförelägganden och 31 maj1990 handräckning. Den summariska processen handhas avfings- rätterna och förfarandet är nästan uteslutandeskriftligt. Genom den summa-Siiftirtidfisk rtrocss riska processen skall den som har ett krav motnågon snabbt, billigt och en- kelt kunna få dettafastställt av tingsrätten. Med tingsrättens avgörande som grund kan man sedanbegära verkställighet hos kronofogdemyndigheten. Antalet mål i den summariskaprocessen är över en halv miljon . Inomjustitiedepartementet upprättades en promemoria om den summariskaprocessen. I departementspromemorian föreslås att den summariska processenskall bli enklare och mer enheflig än nu och att handläggningen skall flyttastill kronofogdemyndigheten. Närdet gäller en mer enhetlig lagstiftning för lagsökning och betalningsföreläggandenhar vi i inget att invända. Det kan t.o.m. vara önskvärt med ensådan här förändring. Men när det gäller att nu besluta om att förflyttaverksamheten till kronofogdemyndigheten ställer vi oss tveksamma. Det finnsflera skäl till det. Ett skäl är jusfitiedepartementets nonchalantahandläggning av stora viktiga frågor, av vilka summarisk process är en. Men låtmig också ge ett annat exempel. Förett par år sedan lät departementet utarbeta en idéskiss. Den togs fram utannågon parlamentarisk förankring. Idéskissen handlade om radikala förändringarav domstolsorganisationen i . Generellt uttryckt kan man säga attDomstolssverige kraftfullt opponerade sig och att man tvingades avrunda fråganpå ett värdigt sätt. Därför tillsattes en parlamentarisk domstolsutredning. Domstolsutredningenhar nu fått ett uppdrag att se över domstolarnas uppgifter, arbetssätt ochorganisation. Bl.a. betyder det att domstolsutredningen diskuterar om man kanpressa ner mål från överinstans till underinstans, om man skall införaprövningstillstånd och liknande. Trotsdet pågående arbetet driver regeringen, fillsammans med kommunisterna ochmiljöpartiet, igenom att en hel domstolsverksamhet, nämligenförsäkringsrätterna, skall flyttas in i en överinstans. Detta sker utan att densittande domstolsutredningen ges möjligheter att ha synpunkter på dennacentrala fråga. Nukommer nästa förslag, summarisk process, som också har stor betydelse fördomstolarnas organisation och arbetssätt. Även i den här centrala frågan driverregeringen, den här gången enbart med kommunisternas hjälp, igenom frågan utanatt domstolsutredningen får möjlighet att göra en samlad översyn och prövaandra vägar än de styrda som ett förslag i en departementspromemoria utgör Detsom är beklagligt är att regeringen först tillsätter en domstolsutredning somär parlamentariskt sammansatt och dessutom kompletterad med ett flertalexperter och sedan vingklipper denna utredning genom att i flera stora ochviktiga frågor som berör domstolsverksamheten driva igenom förändringar medkommunisternas hjälp. Kommunisfiska lösningar förkastas överallt i , menden socialdemokrafiska regeringen i genomför förändringar inomrättsväsendet med hjälp av kommunisterna och deras 32 tänkande.Är det något som har kännetecknat kommunisterna och de kom- munistiska staterna såinte är det rättskänsla eller önskan att bygga upp ett förtroende förrättsväsendet. Regeringens förslag i anledning av det pågående buggnings-målet är ettannat exempel där viktiga rättssäkerhetsfrågor får en snabb och nonchalantbehandling. Man hoppas att något parti skall haka på. Åt vilket håll är viegentligen på väg? Departementspromemoriortas fram som styrmedel för stora, viktiga förändringar inom rättsväsendet. Enutredning som tillsatts får inte göra den grundliga översyn som vore rimlig. Enviktig förändring av regler tas fram i all hast, med enremisstid som är så kort att hälften av de remissinstanser som yttrar sig intehinner svara skriftligen, utan de svarar muntligen. Finns det något område iSverige där regeringen borde söka breda, genomtänkta lösningar är det vidförändringar av det svenska rättsväsendet. Så sker inte , utan regeringenvilar sig mot kommunistiskt tänkande i de här frågorna när besluten fattas ikammaren. Jagtycker att är på väg åt fel håll, om det är så här rättsväsendet skallförändras i . Vi i anser att det vore rimligt om deförändringar som skall göras inom rättsväsendet fick prövas av domstolsutredningen,så att förslagen får en genomtänkt analys och en bredparlamentarisk förankring. Det är detta vi föreslår i vår reservation nr 1,vilken jag härmed yrkar bifall till. 1989/90:132 31 maj1990 31 (): betänkande nr 31 behandlar den summariskaprocessen. Den summariska processen är ett samlingsnamn för handläggning avmål om lagsökning, betalningsföreläggande och handräckning vid tingsrätterna. Densom har krav mot någon annan skall kunna få detta snabbt och enkelt och billigtfastställt av tingsrätterna. Därefter kan utmätning eller annan verkställighetbegäras hos kronofogdemyndigheten. Ipropositionen föreslår man nu en helt ny summarisk process, trots att dennuvarande ordningen fungerar mycket väl på de flesta tingsrätter. Handläggningenföreslås flyttas till kronofogdemyndigheterna - orsaken skulle vara en enklareoch mer enhetlig hantering. Vi moderater yrkar avslag på propositonen. Det kan vid första anblickenkanske verka underligt, eftersom vi från moderat håll alltid framhållit viktenav rationaliseringar och besparingar i den offentliga sektorn. Jag vill dockpeka på flera starka skäl, som gör att vi yrkar avslag på detta förslag. Fördet första har vi moderater den inställningen att man aldrig kan få tumma pårättstrygghetsfrågor i ovist besparingsnit. För det andra ställer vi oss högsttveksamma till att propositionens förslag verkligen ens i det långa loppetkommer att medföra besparingar Man kommer att behöva anställa personal, och manhar från kronofogdemyndigheten redan begärt ungefär 50 miljoner fördatorisering. De dataregister man här kommer att föra medför att även alla desmåskulder och ganska harmlösa saker, som handläggs på tingsrätterna,kommer att föras in i ett stort register, vilket medför risker för den enskildeatt bli "felförd". Vi vet alla att den risken är 3Riksdagens protokoll 1989/90:132 1989/90:132 31 maj1990 uppenbar Alla dylikastordataregister inbjuder till missbruk och samköring av olika slag. Äveninlärningsperioden kommer att ta sin tid, med fördröjning av ärenden somföljd. Jag vill slå fast att det inte är något problem för de flestatingsrätterna att handha dessa frågor som man haft vana vid att handskas medsedan slutet av 40-talet. Personal, som sköter dessa ärenden påtingsrätterna, har klart uttalat att man inte kan tänka sig att flytta överfill kronofogdemyndigheterna i residensstäderna. De bor i de orter därtingsrätterna är belägna. Detkan tyckas att förslaget till ny summarisk process inte skulle betyda sä mycketför tingsrätterna. Men när jag erfar att man även diskuterat att eventuelltkunna överföra t. ex. bouppteckningar till länsstyrelser och/ellerinskrivningsärenden till lantmäteriet blir åtminstone jag ytterst betänksam.Det betyder en utarmning av de små tingsrätterna. kanske slutetblir "länsdomstolar", med allt det skulle innebära för den enskildamänniskan. Detskulle även få konsekvenser för landsbygden. Alla talar om en levande landsbygd,men många beslut som fattas får rakt motsatt effekt. Varförvill socialdemokrater och vpk här inte ge oss en helhetsbild, när man ända haren utredning på gång? Varför vill man från socialdemokratiskt håll inte gå medpå den vidgade utredningen, när domstolsutredningen ändå är tillsatt? Det måstefinnas en underliggande mening, och den skrämmer mig om den är att på sikturholka tingsrätternas möjligheter att bli kvar i landsorten. Jagkänner också en viss tvekan att sammanföra den utredande och exekutivaverksamheten till samma organ. De ärenden, där svaranden nekar, måstevisserligen även i fortsättningen gå till tingsrätt. Många mål kommer även ifortsättningen att hänvisas till och tas upp i tingsrätten. Men den stora faranligger i att människor inte tror de kan överklaga om kronofogdemyndighetenkommer med krav. Det är faktiskt många äldre människor som får god hjälpav våra tingsrätter Jag har ringt runt litet och frågat och fått en klar bildav att människor känner att de inte vet så mycket, utan behöver hjälp. Men närman skall slåss med ett dataregister eller med papper, då är den enskildamänniskan illa ute. Endomstolsutredning är Ullsatt. Vi moderater anser att det är av den allrastörsta vikt att alla beslut som berör utredningen i någon form verkligen behandlasi ett sammanhang och att inte småbitar bryts ut som i detta fall. Att nuöverföra den summariska processen från tingsrätterna till kronofogdemyndighetenvore att föregripa den översyn av de allmänna domstolarnas uppgifter,arbetssätt och organisation, som den tillsatta domstolsutredningen hartill uppgift att göra. I stället bör domstolsutredningen få till-läggsdirektivatt utreda var den summariska processen skall handläggas. Medanledning av motionerna Ju24, Ju25, Ju26 och Ju402 avstyrker jag bifall tillpropositionen och yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. 32 (): Är det klokt att fatta beslut om en del innan vi kan överblickahelheten? Det är verkligen en berättigad fråga när det gäller ärendet om den summariskaprocessen, dvs. lagsökning och betalningsföreläggande. I tyckervi att helhetsmönstret bör vaira klart innan en del läggs på plats. har drivit kravet om en översyn av rättsskipningensorganisation. Det saknas enligt vår uppfattning en övergripande principiellmålsättning när det gäller förändringar av verksamheten. I och för sig välmotiveradeändringar kan leda till oönskat resultat i ett helhetsperspektiv. Ihöstas tillsatte regeringen äntligen den utredning som har till uppgift attgöra en översyn av domstolarnas uppgifter, arbetssätt och organisation. Att idetta läge fatta beslut om en del, nämligen den summariska processen, somregeringen föreslår, tycker vi i är helt bakvänt. Under behandlingenav förslaget här i har också glädjande nog andra partier låtitsakskälen tala. Enligtvår mening föreligger det en uppenbar risk ätt en överflyttning av densummariska processen från tingsrätterna till kronofogdemyndigheterna kommer ikonflikt med målsättningen om lokal förankring av rättsskipningen, enmålsättning som hitintills alla sagt sig värna om. Jag vill åberopa denmyndighet som obestridligen har störst sakkunskap på området, nämligendomstolsverket. Härföljer ett direkt citat ur verkets remissyttrande över promemorian sompropositionen bygger på: "Attflytta den summariska processen till KFM är en åtgärd som för tingsrättens delfår långtgående konsekvenser Enligt verkets mening blir det -om inte åtgärderav annat slag vidtas - nödvändigt att gå fram med en domkretsreglering somberör ett ganska stort antal tingsrätter, varvid en del av dessa måste läggasned. En sådan försämring av den lokala förankringen och de nackdelar som det iövrigt innebär för den berörda personalen är omständigheter som enligt DVmåste tillmätas stor betydelse vid en samlad bedömning av lämpligheten attflytta denna sidofunktion. Av vad tidigare anförts framgår att det i vart fallfår anses tveksamt om förslaget kommer att innebära några besparingar