prot · GD09130 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag tycker att detta är ett exempel som visar att marknadeninte klarar av att reglera utvecklingen. :Detta är ett område där statlig ochkommunal planering måste in. Man måste ta hand om denna utveckling, bl.a.genom planeringsinsatser Vihar här i kunnat se hur vissa borgerliga parfier vill motarbeta en reglering. Bl.a. vill man inte att detaljplanen skall kunna styra innehållet i en etablering. Man skall i stor sett kunna etablera vad som helst inom ra men för handel. Då får man inte en sådan styrd utveckling som är angelägen. 1989/90:130 Jagmenar att det är viktigt att statsmakterna är offensiva och gör uttalanden avolika slag som pekar på att man måste vara restriktiv med stormarknads- etableringarna och ha kontroll över situafionen.Svar på frågor Det finns gott utrymme inom rådet för handels- och tjänsteföretag attta nya initiativ för att skaffa sig bättre kunskaper om de effekter sometableringarna har och på det sättet vara en kunskapsbas för de lokalamyndigheterna när utvecklingen och de framtida etableringarna skall bedömas.Det går säkert att ta många initiativ. Jag är inte främmande för att stimuleraden typen av initiativ för att ge de lokala myndigheterna ett bättre underlagdå de skall bedöma utvecklingen och ta ställning till framtida tillstånd. Anf.186 (); Jag skulle vilja peka på två punkter Det är exempelvis viktigt attgöra klart att man skall leva efter de detaljplaner som upprättas. Detförekommer att man går in i industriområden med sådana här etableringar, trotsatt de är avsedda för industrier Man skulle kunna ta vara på förslaget om konsekvensbeskrivningsom finns i rapporten och verka för att den, om den inte blir krav, i varjefall blir råd som etablerarna skall följa. Mansäger i utredningen att man inte tar ställning utan bara lägger framsynpunkterna som en rapport. Här.menar jag att staten skulle kunna gå in ochklargöra att man tycker att checklistan m.m. är bra: Ni bör följa detta videtableringarna, eftersom risker för att misstag begås vid sådana här etableringartrots allt föreligger Man skulle kunna utnyttja kompetens när detgäller lokaliseringsfrågor Därför tycker jag att det är viktigt att staten äraktiv, tar vara på den här rapporten och gör sådana här markeringar Jag har ingen annan mening än att vi bör aktivera också de statligamyndigheterna och föra ut de resultat som kommer från utredningar. , som naturligtvis har intresse i de här frågorna,är ett annat exempel. De kan naturligtvis vara goda vägledare för de lokalaorganen i de här sammanhangen; Jag hoppas att de tar fill vara dessautredningar och fullföljer dem på det sättet. Anf.188 (): Jag tackar industriministern för denna debatt. Jag hoppas att det blirmöjligt att ta vara på en del olika uppslag och se till att vi får en positivutveckling när det gäller stormarknaderna. Det tjänar-naturhgtvis ett syfte ometableringarna inte blir för stora. Överläggningenvar härmed avslutad. 34 § Svar på fråga1989/90:675 om den ökade elanvändningen Prot. 189 IndustriministerRUNE : -------------- har frågat mig om planer på att bygga "' P " "' ett naturgasverk i sker med mitt godaminne. Låtmig först understryka att vi här i landet har ett mycket effektivt elproduktionssystem.Ett stort antal fristående elproducenter fattar var för sig självständigtbeslut såväl om den aktuella driften som om investeringar för framtiden. Utbyggnadenav kraftproduktionen planeras givetvis med hänsyn till de restriktioner somställs upp av samhället. Bl.a. fordras lokaliseringstillstånd enligtnaturresurslagen och tillstånd enligt miljöskyddslagen. Utan dessa tillståndsker inga investeringar har ansökt om lokaliseingstillstånd för ettgaskombiblock om 300 MW el i . Ansökan är ute påremiss, och inget beslut har således ännu fattats. Energipolitikenskall medverka till välfärd och trygghet. Den skall genom en säker tillförselav energi bidra till att målen om en social och ekonomisk utveckling samt fullsyselsättning kan nås. EnergipoHtiken skall utformas med utgångspunkt i vadnatur och miljö kan bära. Elanvändningensutveckling har stor betydelse för behovet av utbyggnad av kraftsystemet underkärnkraftsawecklingen. Genomen effektiviserad elanvändning och elhushållning kan utbyggnaden hållastillbaka och därmed även kostnaderna. Sålångt det är möjligt skall utbyggnaden av en ny kraft ske med kraftslag med lågmiljöpåverkan och med rimliga kostnader En viss kraftproduktion med fossilabränslen kommer dock att bli nödvändig . Naturgasen är detfossila bränsle som från tekniska och miljömässiga utgångspunkter bedöms ha debästa förutsättningarna för elproduktion i kondenskraftverk. enegipolitiska proposition som regeringen avser att förelägga ihöst kommer erfarenheterna av det nu pågående elhushållningspro-grammet attredovisas. Där kommer också behovet av särskilda åtgärder för såvälenergitillförsel som effektivare energianvändning att behandlas. Vidutformningen av energipolitiken beaktas givetvis de pågående internationellaförhandlingarna om miljö- och klimatfrågorna. Anf.190 (): Jag tackar industriministern för svaret. Särskilt det han sade omenergipolitikens mål är saker som jag helt skulle kunna skriva under på. Enliten oklarhet föreligger dock när det gäller ersättningen under kärnkraftsavvecklingen.Givetvis kan man tänka sig att det behövs en viss ökning av fossilt bränsle då,men det är faktiskt inte detta det är fråga om i planer. Detcyniska är att vi i använder ungefär 16 000 kWh per person och år som man i liknande länder, som , och , använder 6 000 kWh. Vi använder mer energi per person. I detta läge vill bygga ut, men inte alls med 75 1989/90:130 avseende på kärnkraftsavvecklingen. De tror över huvud taget inte på kärn- kraftsavvecklingen i sina planer Det är för att fåen ökning av energianvänd- ' I [ ningen man vill göra detta. Detta är cyniskt, ochdet måste strida mot de >" P' I 8 '' miljöpolitiskamål som bland 34 olika länder var med om att sam- tycka till i Bergen förnågra veckor sedan. svarar ju för elproduktionen och eldistributionen i storadelar av . Man har gjort bedömningen att man behöver tillförsel avel för att klara den efterfrågan som finns. planerar naturligtvisutifrån den bedömningen. Vaddet blir för energipoUtik framöver blir beroende av vilket beslut den härriksdagen kommer att fatta, bl.a. när det gäller hur vi skall ha det medkoldioxidtaket, som har uttalat sig om. Energipolitikenkommer att bli föremål för diskussioner mellan de olika partierna inför denproposition som skall skrivas. Då kommer det också att avgöras vad för slagselproduktion som kan tillåtas. Jag kan nu inte säga annat än att vi får förade diskussionerna, och så får vi se vilken bedömning vi gör av elbehovet iframtiden, av vilken elhushållning vi kan åstadkomma och av, vilka energislagvi måste sätta in för att klara elproduktionen. Den bedömningen kan vi göraförst . Anf.192' (): Svaret från industriministern blir bättre och bättre ju längre debattenfortskrider. Den började faktiskt på ett sådant sätt att man trodde att det varSydkraft som svarade för energipolitiken, och det är inte bra alls; Sydkraftsintresse är att öka energianvändningen. Det kan inte vara vårt nationellaintresse. Därför är jag glad att regeringen, innan har fattat sinanya beslut, håller hårt i tömmarna när det gäller kraftbolagen och verkligenförsöker åstadkomma att som helhet lever upp till ett energipoli-tisktmål. Det måste ändå vara regeringens uppgift att sköta detta och inteSydkrafts eller . Överläggningenvar härmed avslutad. 35§ Svar på fråga 1989/90:674 om förhandsbesked i skattefrågor 193 Statsrådet ; . Herr talman!Margit har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förkortaväntetiden i ärenden om förhandsbesked i skattefrågor så att institutet kanfungera såsom avsetts. Ibörjan av framhöll den dåvarande finansministern här i kamma ren att den långa väntetiden hos rättsnämnd i ärenden om förhandsbesked var otillfredsställande. Bakgrunden var att handläggningsti- den hade förlängts Tiden har därefter successivt förkortats och är nere i mellan sju och åtta må- 76 nåder Ioktober 1989 besvarade den dåvarande finansministern en fråga av MargitGennser i samma ämne. Han nämnde då bl.a. att man inom finansdepartementetövervägt ett förslag från om att handläggningen av vissadispensärenden skulle flyttas ut från verket, något som skulle avlastarättsnämnden och dess kansli. Han räknade med att kunna presenteraett förslag om detta. Tanken var att ställning då också skulle kunna tas tillom några andra åtgärder borde vidtas för att ytterligare förkorta handläggningstideni ärenden om förhandsbesked. Förmin del är jag inte av någon annan uppfattning än den som redovisades ioktober Även min strävan är att ett förslag rörande rättsnämnden skall kunnaläggas fram . 1989/90:130 29 maj1990 194 (): Jagär medveten om att detta är en perenn debatt. Den har hållit på i drygt tre årnu. Revisorersom arbetar i Förenade auktoriserade revisorers södra krets och som arbetar medjust de här frågorna har tagit kontakt med mig och sagt att detta ärett institut som över huvud taget inte fungerar Man kan inte använda det. Ochdet skall hjälpa de skattskyldiga att överblicka de skatterättsligakonsekvenserna av mycket besvärlig lagstiftning och även skapa prejudikat! Manuppfattar faktiskt detta faktum som näst intill ett brott mot rättsstaten -skattskyldiga får inte den ledning de skall ha. Manhar från - jag tänker då på - kommit med löften om att det här nog skall bli mycket bättre. Detgjorde man 1988, det har man gjort 1989, och är vi inne på 1990 och nästanhalva året har gått. Jaghoppas verkligen att följer de här sakerna mycket noggrant ochförsöker prioritera. Det vore kanske bra om man såg till att man hade deabsolut mest kvalificerade på rättsnämnden och inskränkte litet grand påskattemyndigheternas spektakulära skatteprocesser, där det ofta efter många århar visat sig att man fakfiskt har fel men där människor har skadats. Alvgardhar vi redan diskuterat - jag kan föra in ett annat namn i debatten:Hellgren, vars tre familjeföretag gick i konkurs. Dettagäller, , den enskildes rätt. Jag hoppas att det inte är något somär sekundärt i förhållande till statsmakten. Den bästa dementi göra av den beskyllningen vore att nu verkligen avge ett löfte att manunder 1990 skall komma ned till vettiga tider Handläggningstiden borde i normalfallet och upp i de allra värsta fallen.Kan jag få ett sådant löfte , ? Det har faktiskt, som jag redovisade i mitt svar, redan skett betydandeförbättringar Den genomsnittliga väntetiden har gått ned från drygt tolvmånader till sju ä Balansen över antalen förhandsbeskedsärendenhar gått ned från 235 vid utgången av 1988 till 138 vid utgången av 1989. Detär aUtså en betydande nedgång. Ändå delar jag MargitGennsers uppfattning att det är önskvärt med ytter- 7Riksdagens protokoll 1989/90:130 1989/90:130 29 maj1990 ligare förbättringar Detär också vår strävan att åstadkomma sådana genom de åtgärder som jag haraviserat. Vi kommer före detta års utgång att lägga fram förslag som jag hoppasskall ha en sådan effekt. Däremot är det självfallet mycket svårt att påförhand ge några preciserade löften om vilka effekter som kan åstadkommas ochhur snabbt de kan åstadkommas. Jagvill också säga att jag helt delar uppfattning om behovet avkvalificerad personal på rättsnämnden. Det har vi , och vi kommer attsträva efter att behålla det även . 196 (); Man skall alltid vara försikfig med statistik. Det är klart attbalanserna kan ha gått ned. Men kom också ihåg att de som från den andra sidansysslar med deklarationer och skattefall har tröttnat på att vänta pårättsnämnden. Det är naturligtvis så att man inte längre lägger ned så mycketarbete på att begära förhandsbesked. Nedgången i balansen kan alltså vara ensynvilla. Detär bra att vi har samma målsättning. I andra fall brukar inte socialdemokratiskapolitiker vara rädda för att ge löften. Här tycker jag att ett löfte voreberättigat. Ansträng sig verkligen, , att se till att denna detaljkommer att fungera bättre! Det är någonting som varje politiker skulle kunnagöra. Jag skall avstå från att komma med några mer svepandeomdömen om moderata politiker och begränsa mig till frågeställningen. Jagvill då lägga till utöver vad som har sagts tidigare att det är pådet sättet att viktigare ärenden tas med förtur inom rättsnämnden. De avgörs dåefter en handläggningstid Det betyder att man redan i daguppfyller de krav som har velat ställa. Menjag vill än en gång säga att vår strävan är att åstadkomma ytterligareförbättringar Det kan inte göras på så enkelt sätt som genom generella resurstillskottför rättsnämnden. Det handlar här om mycket kvalificerad personal, och det ärinte säkert att hanteringen skulle förbättras om man bara ökade på antaletpersoner som arbetar med dessa frågor Det är viktigt att slå vakt om den högakvaliteten hos de anställda på rättsnämnden. Det är också viktigt att man därkan koncentrera sig på ärenden av större vikt och mer principiell betydelse.Det kommer att vara vår strävan också i fortsättningen. Anf.198 (); Det är bra att jag fått löftet att man skall lägga stor vikt vid 'detta institut - det skall jag framföra till de oroliga revisorer som jag hartalat med i de södra delarna av landet. Det är också alldeles riktigt att manmåste ha tillgång till kvalificerad personal, och sådan har det varit svårt attrekrytera. Lönerna har inte varit särskilt höga eller jämförbara med lönernainom andra verksamheter Prioritera kan man göra även med ekonomiska incita- Det är emellertidbra att vi har samma uppfattning om förhandsinstitutet. Överläggningenvar härmed avslutad. 36 § Svar på fråga1989/90:633 om branden i har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser attvidta för att hjälpa i det läge som uppstått efter brandeni kyrkan. Katarinakyrka förvaltas av kyrkorådet i . Det är i första handkyrkorådets sak att ta ställning till hur man skall förfara med den brunnakyrkan. Om man i församlingen bestämmer sig för att den skall restaureras och igörlig mån återställas i sitt tidigare skick, så är det enligt gällandebestämmelser i första hand församlingen som med skattemedel skall stå för dekostnader som inte täcks av försäkringsskyddet. kyrkligasamfällighet får, enligt bestämmelser som gäller intill utgången av ,bevilja församlingarna bidrag med fyra femtedelar av kostnaderna för attanskaffa och vårda deras kyrkor Man kan väl räkna med att samfällig-heten ärberedd att hjälpa så långt resurserna räcker Denmöjlighet som i övrigt står till buds att få ekonomisktstöd för restaurering av den skadade kyrkan är i främsta rummet att sökakyrkobyggnadsbidrag ur kyrkofonden. kan nämligen beviljaett pastorat bidrag till kostnadskrävande underhåll och restaurering av enkulturhistoriskt värdefull församlingskyrka. Riksantikvarieämbetetdisponerar medel för kulturhistoriskt motiverade byggnadsarbeten. kan påräkna något bidrag härifrån får prövas i särskild ordningav . Jagvill dock betona att såväl kyrkofondens som resurser fördessa ändamål är rätt begränsade och skall räcka till många. Jaghar personligen informerat mig om situationen för vid besök påplatsen och genom samtal med församlingens kyrkoherde och biskopen i Stockholmsstift. Med hänsyn till de stora kostnader som en restaurering av kyrkaninnebär kan bidrag behöva komma från många håll. Frågan om statens möjligheteratt tillföra resurser för att kunna hjälpa iden uppkomna situtationen och ge ekonomiskt stöd åt pastorat i andra liknandefall kommer att prövas i höstens budgetarbete. Jagvill emellertid i detta sammanhang betona hur viktigt det är att kyrkornatillförsäkras ett fullgott försäkringsskydd. I bereds förnärvarande det förslag härom som kyrkofondens styrelse har lagt fram i februarioch som har remissbehandlats. Regeringen kommer i det sammanhanget att inomkort pröva frågan om hur försäkringsskyddet för kyrkobyggnaderna kanförstärkas. 1989/90:130 (): Ett tack till kyrkoministern för svaret på min fråga. I I Det är angeläget att vi kan få besked om vadstaten va p f g ' j. (jgjgj](j 3(( gQj-a fQf att hjälpa i den situation som den fruktansvärda branden harskapat. Katarinaförsamling vill återuppföra kyrkan. Olika prästerliga debattörer har kastatfram idéer.om att kyrkan skall förbli en ruin eller ersättas med ettallaktivitetshus. Men det är faktiskt själv som skallavgöra hur kyrkan skall återuppbyggas. Jag har samma uppfattning som biskopSvenungsson och riksantikvarien på den punkten. Kyrkoministernhänvisar.till kyrkofonden och till medel. Det är bra,men de räcker nog inte så långt. Kyrkoministern hänvisar också till att fråganom statens stöd skall prövas i höstens budgetarbete. Det är också bra. Staten bör enligt minmening göra två saker Deténa är att utlova att inte skall belastas av någon investeringsskatteller försenas genom byggrestriktioner Detta borde regeringen kunna utlovaredan nu. Här vill jag påminna om att investeringsskatten i Stockholmsområdetpå inte. skall utgå i vissa tvångssituationer Delar kyrkoministern minuppfattning att detta är en sådan tvångssituation där investeringskatt inteskall utgå? Denandra saken är att staten kan bidra ekonomiskt till återuppbyggnaden. En möjlighetvore att regeringen lovade att staten skall bidra med lika mycket som svenskafolket samlar in till . Hur ser kyrkoministern pä denmöjligheten? Av den debatt som just nu pågår förstår man att den här branden är ensmärtsam upplevelse för alla berörda. Men det är ännu för tidigt att vetavilket slutligt avgörande församligen fäller i frågan om en återuppbyggnad avkyrkan. Inte heller vet vi vilka kostnader som en återuppbyggnad för med sig.Det är naturligtvis intressant för oss att följa den fortsatta, diskussionenoch utredningarna samt få veta vilken ställning församlingen tar Jagär inte alls beredd att diskutera några detaljer beträffande statens insatserMen så mycket kan jag säga att jag i regeringen har uppfattat ett stöd förtanken att söka vägar att hjälpa församlingen. Jag vill på nytt understryka attvi får räkna med att det kommer att behövas bidrag från många olika håll. Viskall inte tro att en enda instans skall kunna bära den ekonomiska börda som enåteruppbyggnad innebär Detär viktigtatt vi försöker undvika att hamna i sådana här situationer framöver Åandra sidan finns det församhngar som inte har fått ett enda öre i statsbidragför återuppbyggnad av kyrkor som brunnit . De har själva fåttbära det ekonomiska ansvaret för återuppbyggnaden. finns dock en posifivvilja från regeringen att leta efter vägar att kunna hjälpa Katarinaförsamling. Men jag är inte beredd att ta ställning till några detaljer80 (); Prot; 1989/90:130 Det hade jag kanske inte heller räknat med,och därför har jag offererat dessa uppslag. Frågan om investeringsskatten och de statliga ~ restriktionernaär faktiskt ganska viktig i sammanhanget. var pa frågorett positivt besked därom kan den vara oberoende av yttre omständigheter i denfortsatta planeringen. I den andra frågan har jag lagt fram ett förslag om hurstatens insatser kan utformas. Jag tror att vi med gemensamma insatser,församlingens hjälp och välsignelse kan klara av även den här saken/ Detviktigaste är att få ett besked om att staten är beredd att medverka så långtsom möjligt till kyrkans återuppförande. Överläggningen var härmed avslutad. 37 § Svar på frågorna 1989/90:668, 669 och 676 om DalaiLamas besök i , ochMarianne i har ställt var sin fråga till utrikesministernom besök i . Frågorna har överlämnats till mig förbesvarande. har frågat vilka skäl utrikesministern haratt säga nej till ett möte med . har frågat om detännu finns tid och vilja att ordna ett mottagande av i riksdageneller på . Slutligen har frågat vilkaskäl som finns att behandla på annat sätt än vi behandlar ledarefrån andra länder och organisationer. Jag avseratt besvara frågorna i ett sammanhang. Först vill jag säga att vi från svensk sida inte behandlarDalai Lama på ett annat sätt än vi behandlar ledare från andra länder och organisationer I har vi ingen fastställd praxis för mottagande av utländska besökare utan gör bedömningar från fall till fall. ' besöker som'privatpersonoch gäst hos Svenska Dagbladets Executive Club. Han kommer också att tala vidRaoul i . Den betraktar somen religiösledare med stor moralisk och stark förankring hos sitt folk. Vi respekterarhonom också som mottagare av . Eftersom inte ifrågasattatt är en del av ser vi honom däremot inte som en statschef. Med hänsyn till den respekt vi från svenskt håll hyser förDalai Lama har det ansetts att han under sitt besök i bör tas emot avnågon i regeringskretsen. Eftersom vi betraktar som en andligledare har kyrkoministern setts som den naturliga samtalspartnern. Jag harockså förklarat mig beredd att ta emot honom för ett samtal . Vi följer från svensk sida noga utvecklingen i . Föratt markera det intresse vi hyser för Tibetfrågan kommer en företrädare för utrikesdeparte mentet att åhöra föreläsning vid . 1989/90:130 Slutligenvill jag tillägga att det självfallet inte ankommer pä mig eller re- 29maj 1990 geringen som helhet att ha synpunkter på vilkabesökare som bör tas emot i Anf.204 (); Jag ber att få tacka kyrkoministern för svaret. Det är väldigttacknämligt att tar emot och även uppoffrar sig ochtar över frågor här i . Jag tycker att det äruppseendeväckande att så negligerar att han intesvarar på de frågor som han fått ställda till sig. Minfråga gällde som sagt varför inte vill ta emot . Hanförklarade sig nämligen på en personlig förfrågan från villigatt ta emot och sade att han inte hade något emot att ta emot honom.Sedan kom beskedet att han inte avser att ta emot . Det är faktisktinte första gången som den behandlar nonchalant.Samma sak hände i samband med mottagandet av . Även då nekadeden till ett sammanträffande. Detfinns i svaret en intressant upplysning, nämligen att vi från svensk sida intebehandlar på ett annat sätt än ledare från andra länder ochorganisationer När man jämför med dem som har tagits emot, t.ex. Govan ,, , och , är det alldelesuppenbart att man behandlar på ett helt annat sätt. Jag vill dåfråga: Varför kan inte och UD ta emot när man kan taemot dem jag har räknat upp? Anf.205 (); Jag vill tacka för svaret. Jag ser det som en viktig förändring attDalai Lama blir mottagen som en religiös ledare. Det har inte hänt tidigareatt någon regeringsmedlem har tagit emot honom. Vi ser alltså posifivt pådetta, och jag är även glad för att flera partier nu står bakom dessa frågoroch dessa tankar Jag ser fram emot en ytterligare förändring, att statsministernkanske kan ta emot honom. Detär litet speciellt med . Han är en religiös ledare för sitt folk, ochhan har genom sin icke-vålds-kamp i fogat ytterligare ett epitet tillsitt namn, nämligen fredspristagare. Ungdomarna där är inte längre eniga om attfortsätta icke-vålds-kampen, utan de ser hur andra befrielserörelser genomsina gerillakrig får en annan uppmärksamhet och ett annat stöd frånvärldsopinionen. Men vi hoppas att även skall kunnaföra denna icke-vålds-kamp. Miljöpartietanser att också är en politisk ledare för sitt folk. Där har Sverigetagit ställning, och det är inte så mycket att göra åt det . Jag villockså understryka det som sade, att vi har tagit emot mångaledare på olika sätt. Mina tidigare frågor har just varit; Kan vi ta emot honomsom politisk ledare eller som religiös ledare eller som fredspristagare? Jagser alltså positivt på svaret och tycker att jag ser en framtid som ljusnar 82 litet grand i det här fallet. 206 (c): Först vill även jag tacka statsrådet för svaret. Det är naturligtvismycket positivt att statsrådet tar emot under hans besökhär i . Jag vill inte pä något sätt förringa värdet av det mötet.Däremot var det ju så att önskade träffa utrikesministern för ettsamtal. Om detta inte skulle vara möjligt, vore det enligt min uppfattningönskvärt om han i stället i sin egenskap av fredspristagare och stark religiösledare kunde få träffa statsministern. Detfinns andra länder som faktiskt redan har bjudit in .