prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Innanjag besvarar frågoma viU jag fästa Stenmarcks uppmärksamhet på vadöresundsdelegationen anfört i sitt senaste betänkande (SOU 1989:4) Fastaöresundsförbmdelser s. 130, nämhgen att samtUga alternativ tUl fastaförbindelser visserUgen torde ge gynnsamma regionalpoUtiska effekter i en mängdoUka avseenden men att det samlade ufredningsmaterialct ingalunda ger någonklar och entydig uppfattning om de olika effekternas styrka, riktning eUergeografiska fördelning inom . Jagövergår med detta tiU att besvara frågoma. Vissa har jag för övrigt redanbesvarat här i kammaren på fråga av Stemnarck. Förstafrågan lyder: På vilket sätt kommer regeringen att fullfölja arbetet medbyggande av en fast förbindelse över ? Eftersom en fastförbindelse över även berör måste frågan fullföljas genomdiskussioner med den danska regeringen. 1 den svenska debatten utgår man oftafelaktigt från att förbindelserna över endast är en svenskangelägenhet. Bara vi i bestämmer oss för en fast förbindelse och dessutformning skuUe saken vara klar. Så är ingalunda faUet. Vi får inte glömmabort att frågan också måste prövas och avgöras i . Andrafrågan lyder: När bedömer kommunikationsministern att ett förslag skaU kunnaföreläggas ? Jagkan inte besvara frågan eftersom den bl. a. är beroende av diskussionernamed den danska regeringen. Som jag upplyste är min ambition attställning skall kunna tas så snart som möjUgt. Tredjefrågan lyder: Hur anser kommunikationsministem att fmansie-ringsfrågan skaUlösas? FörbindelsenskaU betalas av dem som trafikerar förbindelsen. Subventioner via den svenskastatsbudgeten bör inte påräknas. Detta har varit en gruncUäggandeföratsättning. Fjärdefrågan lyder: Är kommunikationsministem beredd att ge en redogörelse för dediskussioner som förts meUan den svenska och den danska regeringen i dettaärende? Svaretpå denna fråga är nej. Jag anser inte att det skuUe vara lämpligt om jag häroch skulle redogöra för de diskussioner jag för med danskama. Femtefrågan lyder: Vilka initiativ är regeringen beredd att att ta i syfte att nå enökad sampianering mellan flygplatsema Kastrap och Sturap? Jaghar noterat att den svenska öresundsdelegationen i det senaste betänkandet s.127 uttalat att det med en fast förbindelse från svensk sida är av kitresse attetablera förbindelser meUan Sturap och Kastrap. Frågan bör självfaUet kunnakomma att aktuaUseras i diskussionerna med . Beträffandeden sjätte frågan som handlar om hur jag anser att en ökad reguljärutrikestrafik skaU kunna uppnås på Sturap vUl jag erinra om de Ube-raUseringarav luftfartspoUtiken som redan genomförts. Dessa ger nya möjUgheter att ocksåutveckla utlandstrafiken på Sturap. Men detta föratsätter också att det finnsflygbolag som är intresserade av att starta trafik med de fömtsättningar somgäUer. Densjunde frågan, slutligen, lyder: Vilka initiativ kommer att tas för ennödväncUg utbyggnad av järnvägssystemet i söcfra ? Detär som har i uppcfrag att planera för jämvägens infrastmk-tur.Utbyggnaden av järnvägssystemet i söcfra får ske efter gäUandeplaneringsföratsättningar, och får därför givetvis anpassa sin planeringtill om en fast förbfridelse kommer tUl stånd eUer inte. Jag vUl dock tiUäggaatt en framtida utbyggnad av jämvägsnätet för snabbtåg tiU och från Mahnöframstår som särskUt intressant om förbindelsen kan knytas samman medkontinenten. Härför krävs klarlägganden om spårkapaciteten i och om enutbyggnad av infrastrakturen söder om . 1989/90:43 11december 1989 PER STENMARCK (m): Jag ber attfå tacka kommunikationsministem för svaret på min mterpeUation. efterandra världskriget låg genomsnittsinkomsten i 1989/90:43 11december 1989 NuUgger den under genomsnittet för landet som helhet. Jag nämner detta, delsdärför att siffroma visar på en aUvarhg trendmässig nedgång, dels därför attaUtför många ansvariga poUtUcer länge har blundat för utvecklingen. Underde har genomgått ett antal strakturkri-ser inom fleranäringsgrenar. AUt detta gör att situationen bUvit aUtmer problematisk. Regeringentycks nu långt om länge ha msett detta. Med 600 mUj. skaU regeringen stödjaMalmö heter det. Ändå är det inte allmosor och symbolåtgärder som ärnödväncUga eUer ens önskvärda. Därför att i längden är det framtidsmriktadesatsningar som behövs, och för sådana fmns också riskvU-Ugt kapital. Det voredärför betycUigt mer positivt om regeringen gav klartecken tiU en fastförbindelse över . Detfinns nämUgen aUa möjUgheter att fä en positiv utveckUng i Mahnöhus län. Menför det krävs det en annorlunda poUtik med aktiva satsningar från såväl statsom konmiun och näringshv. Detborde vara en självklarhet, att utnyttja de fördelar som fmns i varje region ivärt land. Den fördel som har, i motsats tiU andra delar av , ärnärheten tiU kontinenten. Detta är en fördel som utnyttjas aUdeles fördåUgt. Jaghar i inin interpeUation sökt ange några föratsättningar för att kunna utvecklaMahnöhus län . Jag har där föreslaget satsningar påinfrastruktur inom fre områden. DetgäUer en bro för bUar och tåg meUan Mahnö och . Det gäUer satsningarpå Stumps flygplats, som är en dfrekt följd av en fast förbindelse överÖresund, och det gäUer för det fredje också en utveckling av jämvägen inomregionen. Förde två sista områdena tycker jag, i huvudsak, att kommunikationsministem hargett positiva svar. Jag kommer därför att uppehålla mig vid den första delen. Självklartär det som kommunikationsministem säger i sitt svar pä det sättet att en bromeUan Mahnö och inte är någon aUena saUggö-rande lösning, men det ärodiskutabelt den enskUda satsning som skuUe ge de största effekterna. Viden debatt pekade ordföranden i , , på samma sak. Han menade att etablerandet av en fast för-bmdeke överÖresund är en av två föratsättningar för att komma tUl rätta med regionensproblem. Och det måste - som han uttryckte det - "ske mycket snabbt". Ochmin fråga blfr därför: Hm- snabb är kommunikationsministem beredd att vara föratt tiUgoctose denna vädjan för att undvika att , som utredningsmannenuttrycker det, "får sin nationeUa roU reducerad"? Viden frågedebatt här i kammaren angav kommunikationsministem treföratsättningar för en fast förbfridelse: den skaU för det första "betalasav dem som trafikerar den", de mUjömässiga konsekvensema skaU för detancfra tUlmätas stor vikt, och för det tredje bör "goda föratsättningarför jämvägstrafUc skapas". Om detta är deföratsättningar som gäUer, så bör det finnas aUa möjUghe- ter att föreläggariksdagen ett förslag, därför att bakom detta står därmed mte enbartregeringspartiet utan också vi moderater. Isitt svar hänvisar kommunikationsministem tUl det nödväncUga, att frågandiskuteras med . Kommunikationsministern viU mte ge någon redogörelseför dessa diskussioner. Detta kan jag i och för sig respektera. Ordalydelsen isvaret är dock sådan att jag utgår från att diskussioner faktiskt förs. Menför att sådana diskussioner skaU ha något värde, måste självfaUet den svenskaregeringen först bestämma sig. I ett pressuttalande säger dendanske trafikministem 0stergaard: "Jag förväntar mig, att densvenska regeringen klargör sin inställning tUl frågan ." Mmfråga tUl kommunikationsministem blfr därför: Kan vi förvänta oss någotsocialdemokratiskt stäUningstagande ? Från dansk sida är manuppenbarUgen beredd att nu föra konstruktiva diskussioner, med målsättningenatt nå en lösning. ANFTASTENBERG (mp): Som representant för mUjöpartiet de gröna och som malmöbo viU jagkommentera interpeUationen. Vianser mte att en bro över är det enda eUer ens det bästa alternativetatt färdas meUan Sverigeoch . TVärtom vill vi inte aUs ha någon bro överÖresund. Vi vUl satsa pä färjor, pä vattenvägen. Det bUr både bUhgt och bra.Själva vägen är rent av gratis, Ukasä underhäUet av vattenvägen. Menockså jag är frifresserad av kommumkationsmmlsteras bedömning av när beslutetom öresundsförbindelsens eUer -förbindelsemas utformning bUr klart. Detta vorebra för intressentema inom färjetrafiken att få veta. Då kan de äntUgen bedömalönsamheten av utbyggnad och fömyelse av färjebeståndet. SedanviU jag veta om det aUtid skaU vara sä att förbindelsema meUanSverige och utiandet skaU bekostas av resenärer och fraktare. GäUer detverkhgen aUa våra förbindelser tiU utiandet ? Om inte, varför skaU manspecialbehancUa ? Detär av lika stort mfresse för mUjöpartiet som för moderatema att fä ettuttömmande svar på Per Stenmarcks fråga 7: "Vilka initiativ kommer att tasför en nödvändig utbyggnad av jämvägssystemet i ?" IaUa tider har det varit sä att vatten förenar, artikel i skriver Per Stenmarck:"Svensk industrisständiga handUcapp med länga fransportsfräckor skuUe kuima minskas. Menföratsättningen är att poUtUcema slutar sätta käppar i hjulen." Hurminskar en bro de långa transportsfräckoma? Det förstår jag inte alls - vägenförkortas väl inte? Vidareuncfrar jag vad kommunikationsministem anser om Per Stenmarcks debattartikel iDagens Industri, där han skriver: "koppla bort politi-kema frånprojektet". 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 Litarinte Per Stemnarck på poUtikemas omdöme? Jag viU rekommendera moderatema atttro pä poUtikemas förmåga att fatta goda och kloka beslut. Det är uppgivet ochfel att ge uttryck för ett sådant poUtikerförakt som kommer tUl uttryck idagens artikel om öresundsförbindelsema. Ser Per Sten-marek poUtiker sommänniskor, valda av svenska folket, som när näringsUvet sagt sitt kommer"tågande med svansen mellan benen", som det står i artUceln? Vii mUjöpartiet de gröna ser inte på poUtikema på det sättet. Som motståndare -ja. Som våta hundar med svansen meUan benen - nej. Detfinns ingen anledning att "lyfta bort poUtikema från ", frånett ärende som inte verkar gå i just moderat riktning. Vad sägerkommunikationsministem om det här? Tack för ordet. GÖSTALYNGÅ (mp): Jag reagerar pä kommunikationsministems vaghet i svaret på PerStenmarcks interpeUation. Här påstår faktiskt Stemnarck att en borradjärnvägstunnel och en kombinerad väg- och jämvägsbro endast har marginellaskillnader ur mUjösynpunkt. Han tycks mena att problemet för Ugger i attdet finns för få bUar, inte för många. Nog hade kunnat ta ibestämt mot en sådan utsaga, i stäUet för att förbigå mUjöaspek-tenftiUständigt? Mahnöhuslän är en av de mest försurade delama av vårt land. Problemen är sådana att ensärskUt tillsatt delegation för sydvästra viU att området skaU befraktassom mUjöskyddsområde. Men här står aUtså landets högste ansvarige förtrafikfrågor och förbigår mUjöaspektema fullständigt, när man diskuterar enutveckling vars grunddrag bygger på en ökande bUtrafik just i sydväsfra . Fårjag be kommunikationsministem om ett förtydUgande på den punkten? Tredjevice tahnan (): Också jag kan instämma i en del av de frågor som har stäUts här,nämhgen kravet på en satsning pä jämvägen i den skånska regionen.Kommunikationsministem och jag har tichgare haft en debatt om hur SJ:sagerande går i rakt motsatt riktning, när man exempelvis lägger nedgodstrafiken. Jag skaU mte upprepa den diskussionen. fråga som är aktueU är det infressant att se att det Per Stenmarckkräver i senare delen av sin interpeUation helt står i motsatsstäUning tiU hansinledande krav, på en bUbro över . Härfinns en mångfald av olika argument som har ventUerats i olika sammanhang,senast i en debatt med anlechiing av trafUcutskottets betänkande häromdagen.Jag skaU inte heUer upprepa dem. Förmig förefaUer det aUdeles uppenbart, att om vi skaU kunna klarafra-fikproblemen framöver och om vi skaU kunna klara ett vettigt och förnuftigtfransportsystem, kommer det att iimebära att vi tvingas i större utsfräckninggå över tiU rälsbunden frafik och tiU båttrafik. Detta av en lång rad enklaskäl. MUjöskälen är ju nämnda - en del av dem är inte så enkla, men de ärnaturUgtvis kolossalt viktiga. Men även av ancfra skäl, t.ex. rena trängsel- Vart skaU aUa bUamata vägen, helt enkelt? Vi som bor nere i den där hörnan vet att det vissa dagarär praktiskt taget omöjUgt att ta sig från tUl Mahnö utan att ha väldigtgod tid på sig. Där har vi ändå en motorväg som är i gott skick, och dessutomen gammal väg vid sidan om som man också kan åka. Tl-ängseln bär är redan såstor att detta är ett aUvarUgt sanitärt problem. har diskuterats , har det varit nästan omöjUgt att få tiU stånden övergripande diskussion om hur man viU ha trafiken ordnad framöver på ettvettigt sätt. Dethar hancUat om dessa punktfrågor , är ju en punktirågasom man diskuterat och utrett men inte satt i relation tiU aUa ancfraövergripande mål vi har inom frafik- och mUjöpohtiken och inomnä-ringspohtiken. Jagblfr nästan uppgivet trött när dessa argument ständigt kommer tiUbaka, senasti Per Stenmarcks artikel i , som redan apostroferats. Det är uroUka aspekter minst sagt märkhgt. Jagfår höra att en bUbro skuUe vara en föratsättning för ett fimgerande näringshvi . Det är ju rena framset! Jag brakar säga: VUken bro har tiU ?EUer vilken bro har tiU eUer ? är världens mestframgångsrika industrination . Varhar den mest expansiva utvecklingen inom ny framtidsindustri skett i ?MeUan Stockhohn och . VUken bro har man haft där? ManskuUe kunna föra bort detta argument helt och häUet. Det är en lång rad andrafaktorer som gör att näringslivet i tUl viss del inte har gått SärskUtbra. Det är inte särskUt smickrande för företagarna i , måste jag heltuppriktigt säga. Härhar man ett stort universitet tUl förfogande, man har tiU förfogande.Det finns en väldig utbUdningskapadtet i regionen. Men man får erfara att det utbUdadefoUcet åker tUl och för att få jobb. Här finns storauppgifter om man viU satsa på en utveckling av regionen. Men en bUbro har juingen specieU fimktion att fylla i det sammanhanget. Vidarekan man fömtse att det kommer att bU knepigt framöver att som SärskUtmeningsfuU se en bUbro ens ur de aspekter som förespråkama anför. Vadhar vi för problem när vi kommer ner en bit i - ja redan tiU ?Detta område börjar vara mycket elänchgt ur mUjö- och tta-fiksynpunkt. I TVskl;md,, HoUand osv. är frafUcproblemen de stora problemen. I viss utsträckninghar man börjat cfra slutsatser av detta, dvs. man har börjat satsa på järnvägari och . Jagtycker det är bra att denna fråga har tagit tid. Det fmns ordenthga bristerockså i det utredningsmaterial som man för fem ansåg vara fixt ochfärchgt. Detfmns brister befräffande gransknmgen av vUka effekter en bro skuUe ha på mUjön.Det finns brister när det gäUer de geologiska undersökningama av bottnen iöresimd - brister som enligt min menfrig är mycket aUvarliga. Förmig framstår det som aUdeles givet, att om vi skaU ha en förbindelse på aimatsätt än med båtar, bör det bU en borrad jämvägstunnel. 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 Det var en infressant flora av synpunkter kring frågan omöresundsförbindelse som vi nu har hört. EmeUanåt anklagas regeringen för attvara handlingsförlamad och ha svårt att komma tiU beslut - jag skaU sfraxkommentera detta. Men här visas tydhgt att altemativet, en borgerhg regering,skuUe ha ett stort dUemma när det gäUer att hantera denna fråga. PerStenmarck betonade mycket riktigt att det i längden behövs mycket storaframtidsinriktade satsningar på infrastrukturen, järnvägar och vägar. Det vUljag understryka. Det gäUer inte bara i . Det gäUer kanske i ännu högregrad i ancfra delar av landet, som brottas med mycket större av-ständsproblemän . PerStenmarck säger att det gäUer att utnyttja regionens särskUda fördelar,nämligen närheten tiU kontinenten. Ja visst är det en fördel. Jag måste sägaatt det är Utet förvånande för mig som norrlänning att denna fördel inte redani dag betraktas som en välcUg tiUgång, utan ofrånkomUgen måste kombineras meden broförbindelse för att komma tiU uttryck. I det ljuset kan man uncfra vilka framtidsutsikterDalarna och Norrlandslänen har. De är väl helt förlorade? Jagmenar att det bör finnas framtidsutsikter för , oavsett vilken typ avförbindelse som vi kan utveckla framöver med kontinenten. Mendetta är en infressant och viktig fråga att lösa. Jag är angelägen om att lösaden snabbt och komma fram tiU ett snabbt beslut. Men jag viU inte sätta upp ettdatum, för då bUr det diskussion om detta datum i stäUet. Vimåste ha en överläggning med dem som har att ta ställning tiU hur det ancfrafästet skaU se ut vid en sådan här fast förbindelse. Detär ett mycket märkhgt agerande som jag har noterat i pressen. Man sätter nustrålkastarna pä den efter det att den danskekommunikationsministem 0stergaard gjort ett pressmeddelande för sedan.Nu måste bestämma sig, heter det. Per Stemnarck instämmer idetta: Först skaU bestämma sig. Har inte vi poUtiker i anledning att stäUa krav på dendanska regeringen att ge klara besked i sä faU? Sverigehar en gång bestämt sig. 1973 beslutade vi här i om en fastförbindelse. Då sade nej. Ensådan situation vUl jag undvUca i detta läge. Jag viU att vi om möjUgt kommerfram genom gemensamma cUskussioner tiU ett enhälhgt stäUningstagande, sä vivet att det vi tar ställning för här i också har stöd på den danskasidan. Jagtycker det vore ganska meningslöst att först säga: Så här skaU det vara, ochsedan gå tiU danskama och cUskutera. Förmin danske koUega 0stergaard markerar detta pressmeddelande att det återståratt bedöma om det skaU vara en ren järavägsförbfridelse eUer en kombineradförbindelse, om man nu väljer en fast förbindelse. Föross på den svenska sidan är det infressant - och det har vi framfört i oUkasammanhang - att få besked om vilka framtidsplaner som fmns för utveckling avjämvägsmfrastrakturen söder om . Vilka föratsättningar och planerfinns det för att utveckla förbindelsen mot kontinenten över Femara balt så inte skaU behöva köra 15 eUer 17 mU omväg över Stora balt? Närvi i bedömer betydelsen av den fasta förbindelsen är det ganskainfressant att veta om den kan länkas in i en snabbförbindelse ner motkontinenten, i synnerhet när det gäUer jämvägstrafiken. TiUAnita vUl jag säga att det inte är någon ny princip att trafikanternabetalar för sig när de åker utrikes. Det vore mycket märkhgt om vi i dettasammanhang skuUe säga att på färja får man betala för sig, men i tunneln skaUvi subventionera. Det vore ett dfrekt brott mot principema för vår frafikpoUtiki övrigt. Dettaär naturUgtvis en poUtisk fråga att ta ställning tiU på både svensk CKh dimsksida. Det är rent befångt att i det sammanhanget tala om att koppla bortpoUtUcema. Det löser inte problemet. Vi måste visa oss besluts-kompetenta, såatt vi kan komma tiU ett stäUningstagande utifrån poUtisk bedömning. GöstaLyngå viUe ha mig tiU att kommentera mterpeUationen i övrigt när det gäUermUjöaspektema. Jag kan pä den punkten bara säga att öresundsdelegationen harräknat fram viUca mUjöeffekter oUka lösningar har. När det gäUer den dfrektaöverfarten - om man kopplar bort frågan om de uidfrekta effektema - kommer manfram tiU att det är ganska margineUa skillnader i mUjöeffekt av de oUkalösningarna. Jag bara refererar. PERSTENMARCK (m): började med att fråga: Litar inte Per Stenmarck päpoUtikemas omdöme? Svaret är: Nej, i varje faU uite i aUa situationer. Jagtycker framför aUt inte att det fmns någon anledning att Uta på poUtikemasomdöme eUer för den delen det som kommunikationsministem tog upp, poUtUcemasbeslutskompetens, i den här figan. Himcfra år av ufre-dande visar vad politikerkan åstadkomma här, och det är icke särskUt mycket. BertUFiskesjö säger att om vi skaU klara våra problem , måste vi satsamer på jämväg och på båt. Ja, det är helt riktigt, men det är ju just därförsom vi inte enbart skaU bygga bilbron, som BertU Fiskesjö och andracenterpartister aUtid talar om. Det är inte enbart en bUbro, utan huvudalternativeti öresundsdclegationens slutförslag är en kombinerad förbindelse med både bUvägoch järnväg. Idet sammanhanget är det då positivt det man har kommit fram tiU och som GeorgAnderssons statssekreterare har gått ut och ttdat om i massmedia, nämhgen attdetta kan bUismen fmansiera. Dä får vi sä att säga tågen på köpet. Om vi integör på det viset, kan vi inte transportera över några tåg heUer Såfrågar : VUka broar fmns det egentUgen i ? Få länder har väl satsat så mycket på att bygga ihop delamaav sitt eget land, och det är kanske en av anledningarna tiU att kunnatutvecklas på det sätt som skett på de . BertUFiskesjö stäUer också nonsensfrågan: VUka broar har man meUan ochUppsala? Det är väl ganska dumt att fråga så. Det behövs mga broar här. Det ärett och samma land. Det jag talar om är att bygga 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 ihop och SjäUand ochutveckla den dynamik som skuUe finnas i den regionen om man verkUgen satsade påen fast förbindelse. AvslutningsvisviU jag säga att jag tycker att det finns vissa inslag i det upp här som innebär ett positivt svar och som det finns anledning attarbeta vidare för. Men låt mig stäUa några konkreta frågor: VUlkommunikationsministem ha en fast förbindelse över ? Det måste ju varadet första man bestämmer sig för, om man skaU gå vidare och ha några konkretacUskussioner med danskama. Underförstått med de fre viUkor somkommunikationsministem själv har draget upp. Är kommunikationsministem bereddatt arbeta just i den riktningen? Omvi inte gör de satsningarna eUer rättare sagt inte tUlåter andra att göra dehär satsningama, kommer Stockhohn oundvikUgen att öka sin andel avbefolkningen, som minskar. Det viU jag påstå att ingenegentUgen är betjänt av. ANITASTENBERG (mp): TiU kommunikationsministern viU jag säga att när man åker på Svinesundsbronbetalar man väl inte. Jag är inte så välchgt geografiskt kunnig, men jag harför mig att då åker man tiU . Sämåste jag beklaga Per Stenmarcks oförmåga att Uta på och samarbeta med ancfrapoUtiska partier. Hur i aU sin dar skaU någon kunna våga Uta på att det skaUfinnas ett borgerUgt altemativ då? GÖSTALYNGÅ (mp): Jag är tacksam för att få tillfäUe att korrigera en vanUg feUäs-ning.Kommunikationsministem har aUdeles rätt när det gäUer tabeUen på s. 82 iöresundsdelegationens ufredning, att det är margineUa skillnader på självaförbindelseleden meUan om man har en bUbro eUer om man har fortsattfärjetrafUc. Det blfr något mincfre med en borrad tunnel. Men,säger delegationen på den sidan och pä sidan efter, det väsentUga är hur utvecklingeni hela regionen bhr. Där gör utredama uppskattningar och kommer tiU ungefär tiogånger större emissioner med en bUbro. Detta är det viktiga, och det är välcUgtbra om vi kan läsa aUa sidoma i ett sammanhang, men mänga har gjort denfeUäsning som jag nämnde, och det är beklagUgt. SåtiU detta om att Uta pä poUtiker. Undantar Per Stenmarck sig själv i detsammanhanget? Jag tror att vi måste stå fast vid att vi får Uta pä de demokratisktvalda poUtUcema och att de lyssnar på foUc och på sakkunniga. TVedjevice tahnan (): Det är aUdeles givet att vi måste ha pohtiska beslut i vårt samhäUe,särskUt när det gäUer så viktiga frågor som denna. Jag tar det som ett utslagav Per Stenmarcks skämtiynne att han anser att vi skaU överlåta tUl någrastycken mdustriledare cx:h banker eUer vilka det kan vara att bestämma vilkabroförbindelser och vilka frafiksystem vi skaU ha i vårt land. Sedannämnde jag detta med och bara för att cfrastisktiUusfrera hur man i , inte mmst företrädare för näringsUvet,handelskammare (x;h andra, överdriver värdet av en bro tiU . Deutredningar som gjorts och de resonemang man har fört i de papper som vi har fått i rikhg mängdUgger på en så låg mteUektueU nivå att man nästan blfr iUa berörd när man läserdem. Jagsade inte att man skulle ha en bro meUan och . Att påstå detär ju trams. Jag sade att här har man haft en väldig expansion utan att man harkunnat stödja sig på någon specieU broförbindelse tUl utlandet. Närdet gäller vet jag väl att man där har broar meUan öaraa, men vad jagiUustrerade var ju att har avancerat tiU världens främsta exportnationmed hjälp av andra kommunikationsmedel, framför aUt sjöfarten. EnUgtmitt sätt att se måste man kunna ta ner den här frågan tiU de dunen-sioner denverkUgen har. Det länder inte dem som driver de här frågoma i tiU någonspecieU heder att de hksom uppgivet bara sfräcker upp armarna och säger: Fårvi ingen bro så går det dåhgt för .