prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — Det har gråtitskrokodiltårar i denna talarstol och på fidningarnas ledarsidor över hur svårtdet kan vara för flyktingar att erhålla pass - man måste ju fly hals över huvud.Men enligt UD lämnar ingen, säger ingen, , , eller Chileutan att visa upp ett pass vid utresan. Således har ett pass funnits; det vorebra om vi kunde få den biten av debatten klar för oss i alla fall! En annan sak, som har irriterat både mig och säkert mångaandra, är att vissa bedriver en privat människosmugglingsverksamhet. Det ärskrämmande att en människa kan sitta och skryta i televisionen om att han harplockat hit 20 000 människor Han erkänner detta öppet och ärligt! Sedan sadehan i samma program: Vi har inte kommit hit för att arbeta. Här står vi i ibland och slåss så att stickoroch strån far omkring om huruvida skall ta emot I 100, 1 200 eller 1300 kvotflyktingar, som en privatperson öppet kan säga att han hartagit hit nästan dubbelt så många ! Det måste vara genant att försvaraden lagstiftningen inför den allmänna opinionen! Det är trots allt riksdagensom skall bestämma flyktingpolitik, inte några privatpersoner , herr talman! Jag finner inga som helst skäl attminska den hjälp vi ger till världens flyktingar. Vi kan t.o.m. ge mer pengar -men ge då pengar till de flyktingar som sitter under mycket svåra förhållandeni världens tyvärr alltför många flyktingläger, och inte till de bedragare sommedvetet, kallt och beräknande för svenska folket bakom ljuset! 1989/90:7 11 oktober1989 (vpk): Enstaka länder kan inte ensamma lösa världens flyktingproblem. MenFN;s principer om solidaritet och delad börda måste vara vägledande iländernas flyktingpolitik. Alla europeiska länder har på det internationellaplanet uttalat sig för dessa principer Men verkligheten ser annorlunda ut. ,, och har slutit avtal i flyktingfrågor som kan blivägledande för hela EG. Detta avtal, det s.k. , innebär ettklart avsteg från en human flyktingpolitik och inskränkningar i rätten attsöka asyl. Viktiga punkter i detta avtal är en förstärkt gränskontroll ochstraff för flygbolag som för med sig passagerare utan visum. Den grupp somarbetar med dessa frågor föreslår vidare ett informationssystem, som skallinnehålla alla uppgifter om den asylsökande inkl. asylutredning ochfingeravtryck. Man vill också införa en regel om att den som fått avslag på sinansökan i ett land skall vara förhindrad att därefter söka asyl i något annatland. Äveninom den s.k. TREVI-gruppen, som består av de tolv EG-staternas justitie- ellerinrikesministrar, pågår arbete med en harmonisering av flyk-tingpolifiken.Syftet tycks vara att hålla flyktingar borta från . Tyvärrhar den valt att bedriva en anpassningspolitik medavseende på de flyktingfientliga åtgärder som vidtar Den betydligtmer restriktiva utlänningslag som socialdemokraterna med hjälp av ochmoderaterna drev igenom här i är ett exempel på denanpassningen. Viseringstvånget, som riktas mot speciella flyktinggrupper, ärett annat. Viseringstvång kombinerat med ekonomiska sanktioner mottransportföretag innebär att de nödställdas livlinor skärs av. Denviseringspraxis för släktbesök av anhöriga till flyktingar från vissa ländersom tillämpas är ytterligare ett exempel på en inhuman flyktingpolitik. Det harblivit nästan omöjligt för anhöriga från , , , ochPakistan att besöka sina anförvanter här i . Idessa ärenden tillämpar invandrarverket en omvänd bevisbörda, dvs. den somsöker besöksvisum måste bevisa att han/hon inte tänker "hoppa av" ochstanna i . ger ingen vägledning om hur en sökande skallbevisa att han tänker återvända hem efter besöket i . Den sökande fårdärtill inte ta del av motiveringar till ett negativt beslut. Sverigeär inte medlem i EG men väl i och bör där ta kraftfulla initiativtill att samtal och förhandlingar om att en gemensam flyktingpolitik i Europakommer till stånd i stället för den harmonisering till den allt brutalareflyktingpolitik som växer fram i . Sverigekan agera som pådrivare, men då gäller det för oss att föregå med gott exempel.Det gäller också för oss att respektera de konventioner som vi har undertecknatsom slutdokument från den europeiska säkerhetskonferensen i ochfrån . Deåtaganden som vi har gjort i och med vår ratificering av dessa dokumentinnebär bl.a. att viseringstvång riktat mot en speciell grupp människor nogamåste prövas och inte som användas för att hindra människor att utöva denfundamentala mänskliga rättigheten att söka och få asyl. ganden innebär även attden viseringspraxis som invandrarverket använder Prot. 1989/90:7 sig av vid beviljande av visum för släktingars besök måste ändras. Omintentionerna om en human och generös flyktingpolitik alltjämt skall gällakrävs initiativ på det internationella planet och ändringar av de missförhållandensom råder i vår egen flyktingpolitik. Det krävs av oss att vi på ettkonstruktivt sätt bidrar till att lösa flyktingproblemen i världen. HANSGÖRAN (): Trots Sjöbodebatten, diverse rasisfiska aktioner och en ökandeflyktingström är svenskarna betydligt mer positiva till invandrare än fidigare.Detta bekräftas i en SIFO-undersökning som har publicerats i början av dennamånad. En stor majoritet av svenska folket tycker att vi tar emot lagom mångainvandrare, och en avsevärd del av dem anser att vi kan ta emot ännu fler Jagsäger detta för att framhålla att det finns en stark folklig grund för attbedriva en human och generös flyktingpolifik. har detförts en bred diskussion om den frivilliga återvandringen. Folkrörelser, humanitäraorganisationer och invandrarorganisationer har varit aktiva i denna debatt ochställt krav på förstärkta och mer kvalificerade insatser i form av projekt ochannat för att möjliggöra för människor att frivilligt återvända till hemlandet.Det vore av intresse att i denna riksdagsdebatt få invandrarmi-nisterns syn påfrågan och på möjligheterna att utarbeta ett mer konkret återvändandeprogram. Denpromemoria som har utarbetats i saken inom departementet kan, med de sparsammaförslag som återfinns däri, inte göra anspråk på att motsvara de krav ochförväntningar som ställs. Flyktinginvandringen har varierat högst avsevärtunder efterkrigstiden. Genomsnittligt uppgår den till 4 000 personer Nuär siffrorna som bekant väsentligt högre. Det har varit toppar i invandringen,då förföljelsen skärpts och väpnade konflikter förekommit i störreutsträckning. Det är behovet av att få en som i allt väsentligt styrtutvecklingen. Fördem som inte är så insatta i bakgrunden fill flyktingströmmen väcker det kanskeen viss förvåning att det vid en bred undersökning på iStockholm kunnat konstateras att var fjärde flykting som kommer fill Sverigehar torterats och behöver vård. Det görs insatser för dem på en hel del håll ilandet, men på många håll görs det inte. Det behövs ytterligare åtgärder föratt vi skall kunna uppfylla det ansvar som måste åligga ett land som dådet gäller att ge nödvändig vård och behandling åt dessa ytterligt utsattamänniskor Detfinns tendenser i flyktingpolitiken som kan förändra bilden. Det är oroande fören generös och human flyktingpolitik att man i allt större utsträckninganvänder viseringsinstmmentet, vilket kan få fill följd att möjligheten attsöka asyl i kan komma att begränsas betydligt. Vi vet att införandet avviseringstvång för ledde till en dramatisk nedgång av antaletasylsökande. har det också, som det har sagts här, beslutats omviseringstvång för människor som kommer från flera andra länder och det kan fåliknande effekter I detta sammanhang villjag erinra om att det inom har utar- 107 betatsöverenskommelser om avskaffande av viseringstvång för flyktingar för attförstärka skyddet för flyktingar Anpassningen till EG kan på det flyktingpolitiska områdetkomma att innebära betydande svårigheter för genomförandet av en human ochgenerös svensk flyktingpolitik. Risken finns att vi förmås att anpassa oss tillbetydligt restriktivare regler än vi har . Det har i den svenska debattenställts många frågor kring detta problem. Det skulle vara av intresse ochvälgörande om invandrarministern här ville klargöra den svenskaståndpunkten i denna fråga. av de asylsökande har under en följd av år fåttbifall till sina framställningar om uppehållstillstånd. Det är i jämförelsemed åtskilliga andra västeuropeiska länder en hög procent. Men detta får inteskymma blicken för att det finns en hel del fall, främst i samband medawisningar, där det har begåtts fel och där rättssäkerheten inte har iakttagitstillräckligt. Asylutredningarna koncentreras nu till flyktingslussar ochflyktingförläggningar Det finns risker för att beaktansvärdarättssäkerhetsintressen inte tillvaratas på det sätt man har rätt att kräva.Fortfarande har frågan om advokatjourer för asylsökande inte lösts, bl.a. beroendepå att nödvändiga samhällsinsatser inte har gjorts. Jag vill hälsa med tillfredsställelse att regeringenbeslutat om att göra en översyn av instansordningen. Det bör tillskapas en nyöverklagningsinstans. En avlastning av överklagningsärendena från regeringenskulle innebära att skulle kunna ägna sig åt mycketvälbehövliga insatser för invandrar- och flyktingpolitiken i allmänhet. Det behövs en aktiv politik för att stärka invandrarnasställning och förbättra deras möjligheter till anpassning i det svenskasamhället. Det rör sig framför allt om insatser på arbetsmarknaden, där vi intetillgodogör oss i tillräcklig utsträckning den kapacitet som invandrarnautgör. Enligt min mening är tiden nu också mogen för att det läggs fram ettförslag om hur det skall bli möjligt att beivra diskrimineringen på den privataarbetsmarknaden. Det finns utredningsförslag som har legat alltför . RUNEBACKLUND (c): Det är läget i vår omvärld som avgör hur vårflyktingpolitik ser ut och hur många människor som söker sig till vår gräns.När man tittar ut över världen och försöker följa händelseutvecklingen, finnerman att på en del håll har hoppet tänts , på andra hållhar det släckts. Om man tittar i vår närhet, kan man konstatera attutvecklingen i , i och i är väldigt positiv, sett frånvåra utgångspunkter. Många människor som har tvingats fly fill vårtland kan kanske härigenom få en möjlighet att återvända, om den positivautveckling som är på gång fortsätten Ä andra sidan kan vi konstatera att andra länder har gåtti den motsatta riktningen. Jag tänker på händelserna i , som lett till enmycket hårdare situation i och på ockupation av . Det fannsväl förhoppningar om att kriget i på något sätt skulle kunnaavslutas. Det fortsätter nu medoförminskad styrka och lika många människor befinner sig fortfarande på flykt. Iväldigt många av världens länder kränks de mänskliga rättigheterna. Till listanöver sådana länder kommer nya, när förändringar sken Vi kan ocksånotera att etniska minoriteter lever hårt trängda i en del länder, även iEuropa, t.ex. i och . Här har utan tvivel en mycketstor uppgift att på den internationella arenan verka för fred, för frihet ochför att de mänskliga rättigheterna respekteras. När vi här i behandlade den nya utlänningslagen,framfördes det väldigt många oroliga synpunkter på vilka konsekvenser denlagen skulle få för vår flyktingpolitik. I kammarens talarstol uttalades frånflera håll uppfattningen att det efter knappast skulle komma någraflyktingar till vårt lands gränser, med den utformning som lagen fick. Vi kannu konstatera att den oron var synnerligen obefogad. Det kommer flerflyktingar än det gjorde före , om vi nu håller oss till det senasteåret. beräknas ungefär 2700 asylsökande ha kommit. För septemberär motsvarande siffra ca 3000. Detintressanta är att när vi i har fört en diskussion om att den nya lagenskulle innebära en åtstramning, har tydligen omvärlden uppfattat detsom att det skulle vara fråga om en liberalisering, dvs. att det nu finnsstörre möjligheter att få asyl i än det var före . På annatsätt kan man knappast tolka signalen att fler nu söker sig till vårt land. Ettav huvudsyftena med den nya lagen var att förkorta handläggningstiderna. Medtanke på att arbetet igångsattes mitt i semesterperioden får vi nog konstateraatt det har gjorts ett fantastiskt arbete av dem som jobbar inominvandrarverket och andra myndigheter med att få i gång den nya hanteringsordningen,som syftar till att åstadkomma avsevärt förkortade handläggningstiden Vaddet däremot finns anledning att vara oroad över är att det nu finns tendenser,i och med den ökade flyktingtillströmningen attpolisen inte hinner med sin del av uppgifterna och att vi nu börjar få eneftersläpning i utredandet hos vissa polisdistrikt på fem ä sex veckon Detinnebär att man förskjuter hela den tänkta hanteringsordningen och därmed ocksådet som låg till grund för riksdagsbeslutet. Manblir inte mera positivt inställd till utvecklingen när man hör att det i en delpolisdistrikt upplevs som att den här verksamheten är lågprioriterad. Här trorjag att det krävs mycket klara signaler från både regering och riksdag attavsikten med lagen på den här punkten skall fullföljas, att de uppsattatiderna måste hållas. Enannan del i vårt flyktingmottagande som väcker stor uppmärksamhet ärsvårigheterna att få fram kommunplatser till alla dem som väntar på att fåflytta ut. De senaste rapporterna tyder på att det finns ungefär 6 000flyktingar i olika förläggningar som har fått uppehållstillstånd och som nuväntar på en kommunplats. Många kommuner hänvisar till svårigheterna att fåfram bostäder, men att de försöker hitta andra lösningar. Det rör sig om enväxande kö som man har att hantera. Jag ser det som att vi måste öppna mer änen hanteringslinje. Vi har arbetat hårt med att bygga upp detta enbart genomavtal med kommunerna. Jag tror att vi också måste bygga ut arbetslinjen, dvs. att vimåste öppna fler möjligheter för företag och andra att direktrekryteraarbetskraft från förläggningarna, och därmed också hjälpa till med att ordnabostäder när flyktingarna väl kommer ut i kommunerna. Då får vi tvåutflyttningslinjer: en via kommunplatser och en via företag som får möjlighetatt rekrytera arbetskraft. som är vikfig för det allmänna förtroendet för flyktingpolifiken ärmöjligheterna för flyktingar att komma i arbete. Många av dem som kommer hithar en utbildning. Vad som krävs här i är en komplettering i svenskaspråket. Det kan vidare krävas att man får sin utbildning värderad i Sverigeeller att man får möjlighet att göra påbyggnad för att kunna uppfylla de kravsom den svenska arbetsmarknaden ställen Här tror jag att det fortfarande finnsmycket att göra när det gäller att erbjuda just dessa möjligheten Det har påsina håll prövats, t.ex. inom sjukvården, att erbjuda asylsökande möjlighet attkomplettera sin utbildning. Genom att vidta fler åtgärder av den här typen kanutflyttningstakten från förläggningarna ökas, och därmed blir flyktingarnasnabbare självförsörjande genom att de sätts i arbete. Undervisningeni svenska är en central punkt i vårt flyktingmottagande. Under de senaste årenhar det rått brist på resurser för kommunerna. Innehållet isvenskundervisningen, nivåanpassning och möjligheterna att kunna intensivläsasvenska har diskuterats. Jag noterar att regeringen i regeringsförklaringensagt följande; "kommunerna skall ges ett samlat ansvar för utbildning isvenska för invandrare". Jag skulle därför vilja fråga invandrarministernvad det samlade ansvaret egentligen innebän Vad är det som kommunernaförväntas göra på den här punkten? ()replik; säger sig vara glad över att det kommer flera asylsökandeefter än vad man hade kunnat tro. Det är en väldigt trevligomsvängning, lät det inte som att det skulle vara intressant om det komfler efter , utan jag uppfattade avsikten något annorlunda. Jagskulle vilja fråga hur han tror att det kommer sig att det harkommit flen Vi är nog överens om för det första att folk måste ha visum för attkomma till och för det andra att flyktingar lagligen inte kan få visum.Det finns då tre förklaringar som jag kan tänka ut: att SAS struntar i lagen,att flyktingarna köper falska visum eller att ambassaderna utfärdar olagligavisum till asylsökande. Vilken förklaringsmodell skulle föredra? BERITHERIKSSON (vpk) repUk; Jag trodde att det var allmänt vedertaget att det är händelser ute ivärlden som orsakar flyktingströmmarna, att flyktingar söker sig till Sverigeoch andra länder, vilket inte föreföll vara riktigt klart i det här fallet. Närman talar om vad som befarades öka rörde det sig om direktav-visningarav flyktingan Dessa har uppenbart också ökat väsentligt. Det kommerlarmrapporter från människor som arbetar i exempelvis asylkommittéerna om får göra brandkårsutryckningar till för att för- hindra justdirektavvisningan Det sägs att polisen på benämner detta som att"man vänder svartskallar". Närdet gäller visumtvånget finns det inte någon som kan säga, vare sig RuneBacklund eller jag, hur många människor som har förhindrats att söka asyl iSverige. Jag anser att vi inte enbart kan nöja oss med att konstatera att detnu är fler människor som söker asyl än vad det var . RUNEBACKLUND (c) replik; Jag anser att det intressanta med de två senaste replikerna är att närden nya utlämningslagen diskuterades hävdade de som var motståndare till dennya utlänningslagen med mycket stor bestämdhet att det inte skulle vara möjligtför flyktingar att ta sig till efter . Jag konstaterade heltenkelt att på den punkten hade man fel. Vi hade den uppfattningen redan innanlagen antogs. Vi konstaterade att lagen medgav fortsatt möjlighet förflyktingar att ta sig till och att den inte innebar de dramatiskaförändringar som motståndare till lagen försökte ge sken av här i . Påden punkten fick vi således rätt. Det blev inte på det sättet att Sverigestängdes mot omvärlden. MARIALEISSNER (fp) replik: Det intressanta är ju att fråga sig varför trodde att hanskulle få rätt i sitt antagande att flyktingar skulle kunna fortsätta attkomma till . Trodde att SAS skulle strunta i att krävavisum, trodde att alla skulle ägna sig åt att köpa falskt visumoch att detta därigenom skulle utgöra en acceptabel väg eller trodde RuneBacklund att ambassaderna skulle utfärda visum till asylsökande trots att deinte har någon befogenhet till det? Vilkendera av dessa förklaringar var det somgjorde att ansåg att denna lag skulle komma att ävenfortsättningsvis medge att man släppte in asylsökande? RUNEBACKLUND (c) replik: Vi gjorde den bedömningen att lagen inte innebar någon stor dramatiskförändring av situationen i förhållande till den gamla lagen och att den inteskulle medföra de dramatiska effekter som motståndare till lagen försökte låtapåskina här i kammaren. Det är det som är skillnaden. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. GULLANLINDBLAD (m); höll jag ett torgmöte hemma i . En ungflicka kom då och frågade mig hur vi moderater kunde gå med på en sådan förskräckligutlänningslag som vi var med om att stifta . Jag försökte först attargumentera och talade om vad lagen innehöll, men med dålig framgång. Jagberättade då vad jag fått reda på innan, nämligen att vi aldrighaft så många asylsökande som har kommit till som den veckan då detkommit 700 personer enbart till . Flickan i fråga blev något häpen ochhon svarade; Jaså, är det på det sättet. Jaganser att detta är ganska betecknande för det varungefär vad vi moderater sade då utlänningslagen behandlades . Sombekant var frågan uppe . Jag delar helt att den nya lagen inte innebar några avvikelser från den gamla.Lagstiftningen blev klarare och bättre, men den hade kunnat blir ännu bättre omsamtliga punkter hade kunnat tas med. Men som alla känner till bordlades ettpar viktiga punkter och därför råder tyvärr fortfarande det förhållandet somrör förvarstagande av barn, vilket kritiserats hårt. Vi kunde inte hellervidta nödvändiga åtgärder mot den dokumentlöshet som jag tror att de flesta idenna kammare, och framför allt utanför det här huset, håller med om är ettstort problem. Jag tillhör dem som tycker att det är viktigt att vi närdet gäller flykting-och invandrarpolitiska frågor har så stor enighet sommöjligt i riksdag. I stora drag har vi en sådan enighet. Dagensdebatt har i många stycken kanske varit mer konstruktiv än den debatt vi hade ivåras, där det förekom åtskilliga övertoner Det är en självklarhet för mig att vi skall ha en generösoch human flyktingpolitik i . Vi skall leva upp till deninternationella konventionen. är dessutom ett land som i världens ögonframstår som av hävd mycket humant och i många hänseenden socialt. Att vi kankritiseras i vissa stycken må vara hänt, men i stora drag är ett land medsocialt ansvarstagande. Det skall vi fortsätta med. Jag tror inte att någon kan komma och säga att jag ärflyktingfientlig. Mot bakgrund av att jag har arbetat med socialafrågor som distriktST nämndsordförande, barnavårdsnämndsordförande m.m. tyckerjag att det är viktigt att vi använder hjärtat när vi bedömer frågor ommänniskors väl och ve. Vi får heller aldrig glömma bort att använda hjärnan.Det finns även andra partier som har den uppfattningen. Jag tycker attdet är en bra uppfattning. Vi bör emellertid kunna ställa några krav på de människorsom söker en här. Vi skall självfallet upplåta vårt land som enfristad, men då skall vi också kunna ställa vissa krav, t.ex. på att manåtminstone visar upp något papper som talar om vem man är Förslaget i vårasinnehöll också att man t.ex. skulle kunna ta en vuxen i förvar när man märker att denne direkt är motsträvig när det gällerutredningen. Det här är mycket väl förenligt med en människovänlig och humanflyktingpolitik. Som har sagts tidigare här i debatten handlarflyktingpolitiken inte enbart om att man skall ta emot asylsökande, utanfastmer om att det också skall hända något sedan den asylsökande har blivitmottagen vid gränsen. Här finns det stora bekymret , som inte minst MaudBjörnemalm var inne på. Bekymret är att kommunerna har blivit alltmertveksamma till att ta emot flera flyktingar. Jag hoppas att vi skall kunnakomma med konstruktiva förslag . Vi måste fråga oss vad det härberor på och vad vi kan göra. Vi kan först och främst göra en del somkommunmedborgare. Vi kan naturligtvis också se till att åstadkomma bättremöjligheter för bostadsbyggande. Det handlar kanske inte bara om pengar, utanom ökade möjlig- heter att få framplanlösningar och annat som stoppar upp byggandet i kommunerna. Vimåste gå arbetslinjen, som var inne på. Jag tror att det ärmycket farligt att flyktingarna tvingas till inaktivitet, först på förläggningarnaoch sedan kanske ytterligare i månader och år Tillmin glädje har jag kunnat konstatera att regeringen i regeringsdeklarationenkommer med förslag till att man skall kunna öka flyktingarnas möjligheter attfå arbete. Handlar det om den nya besvärsordningen, att man kan direktrekryteramänniskor från förläggningarna, att vi får möjligheter att ge arbete tillasylsökande och att man får arbeta på förläggningarna? Handlar det möjligen istället om att kommunerna mycket friare skall kunna använda de resurser de ändåfår från staten, t.ex. till flyktinglön för dem som inte har möjlighetatt få något arbete? Jag skulle vilja fråga invandrarministern om de kommandeförslagen på den punkten. Attse till att flyktingarna snabbt får lära sig svenska är en av de viktigasteåtgärderna. Det har sagts tidigare, men jag vill gärna upprepa det. Det kommeräven på det området nya förslag, som jag skulle vilja veta något om. Handlardet bl.a. om en ökad individualisering? Om en asylsökande är välutbildad ochhar lätt för att lära, skulle vi då kunna ta vara på vederbörandes möjligheteratt kanske läsa fyra till för att snabbt kunna integreras iarbetslivet? Jagär orolig över de alltmer ökande negativa tendenser som finns ute i samhället,inte minst bland våra ungdomar Jag önskar att jag skulle kunna vara likatrosviss som när det gäller den här opinionsundersökningen,men jag tror inte riktigt på den. Det finns tyvärr mycket som är negativt. Vibör gå ut med mera information, där vi redogör för de verkliga förhållandenaoch lämnar klara fakta som visar att det faktiskt inte är så mycket att prataom.