prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet noterar denna ulveckling med tillfredsställelsemen vill framhålla alt del alltjämt föreligger anledning förriksdagen att nu lämna regeringen det begärda godkännandet alt säga uppavtalet. Om avtalet skall upphöra atl gälla vid utgången av året måste detsägas upp . I motion Sk49 yrkande 1 yrkas avslag påpropositionen och atl i stället bör gä in för atl genom förhandlingar åstadkommaen lösning på sina mellanhavanden med på skatteområdet. Som jag sade i börjari av mitt anförande är bakgrundentill förslaget att man från svensk sida vill ändra på regleringen av vissabeskatlnirigsfrågor, bl.a. beskattningen av utdelning som belgiska bolagbetalar till svenska bolag, men inte fått gehör för delta. Jag yrkar avslag på motion Sk49 yrkande 1.Motionerna Sk49 yrkande 2 och Sk50 yrkandena 1 och 2 anser jag tillräckligttillgodosedda. Jag yrkar därför avslag på motionerna samt bifall tillpropositioneri och hemställan i detta betänkande. Uppsägning av dubbelbeskatlnings-avtalei med 65KNUT (): sade i sitt anförande, vilketjag också nämnde, alt ell nytt dubbelbeskattningsavtal mellan ochBelgien har, som det heter, paraferats - dvs. Jagskulle vilja fråga : Vad är det för mening med att vidhålla enuppsägning av ell avtal, när della i realiteten har godkänts av parlerna? Del man vill komma ål är tydligen de s.k. CoordinationCentres i , där svenska företag har en förmånlig skaltesits. Men, herrlalman, de företagen har flyttal lill av många andra orsaker än juslskallesitseri. Jag kan räkna upp en handfull orsaker; geografiskaläge, bra kommunikationer, närvaro av Gemensamma marknadens huvudkontor,NATO;s högkvarter, och dessutom kvalificerad arbetskraft att tillgå. Det förvånar mig att man inte kunde lugna sig litet grandoch försöka få ett avtal till stånd, i all synnerhet som del är preliminärtundertecknat. Jag vill fråga varför man från socialdemokratiskthåll inte har ansett att så kunde ske. AnL 66 (); Vi socialdemokrater lycker inte atl della ärnågot uppseendeväckande i det förhandlingsarbete som har pågått. Såvitt jagkunnat erfara har man inte heller från belgisk sida tagit alltför illa vid sigi del här skedet. Det är jusl för atl förhandlingarna har pågått så lång tidsom vi har varit ivurigria alt vidta dessa åtgärder Avtalet är ändock inteklart. 1989/90:104 inte säga upp det före , betyder del att vi får behålla ett sådåligt avtal som del vi har lill. Anslagidl rätts- Anf. 67 (): ' P Herrtalman! I propositionen slår del klart och tydligt alt de två viktigaste punkterna för Sverigesdel, dvs. realisationsvinstbeskattriirigen och förmögenhetsbeskattningen,redan har fått en tillfredsställande lösnirig. Då finner jag det ytterstegendomligt alt man ändå vidhåller en uppsägning av avtalet för alt få densvenska viljan igenom när det gäller bolagsbeskattningen. Jag är fullkomligtövertygad om alt denna utpressning, som nu bedriver, skadarmyckel mer än om denna del av avtalet inte hade lösts, när nuförmögenhetsbeskattningen och realisationsvinstbeskattningen har klarats av. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 12§ Anslag till rättshjälp m.m. Föredrogs justitieulskollels belänkande1989/90;JuU26 Anslag till rättshjälp m.m. (prop. 1989/90:100 delvis). AnL68 (): I moderata samlingspartiet ariser vi att deri riuvarande rättstillämpningenär alltför restriktiv när det gäller möjligheter för vissa näringsidkare altfå rättshjälp. Del gäller för de näringsidkare som är att jämställa medlöntagare. Jag yrkar därför, herr lalman, bifall till den moderata reservationennr 3. Vianser även all del måsle tillskapas ökade möjligheter att ge rättshjälp iangelägenhet som rör bodelning. Men eftersom detta är en fråga som man nu hartagit upp för översyn i har vi endast berört dennafrågeställning i ell särskilt yttrande. Om översynen emellertid - det vill jagdeklarera här och - inte leder till förbättring av möjligheterna att erhållaallmän rättshjälp vid bodelning ämnar vi från moderat håll återkomma i den härfrågan. Anf.69 (): Kriminalpolitiken har till stor del präglats av reformerinom kriminalvården som främst tagit fasla på gärningsmannen. Brottsoffrenssituation har därigenom kommit i skuggan av gärningsman-riens, och det ärdärför viktigt all samhället nu också uppmärksammar brotlsoffreris situaliori.Stödet måsle förbättras såväl ekonomiskt som socialt, rättsligt ochmedicinskt. I motion Ju607 från centerpartietbegärs ett uttalande om stöd till kvinnor som har utsatts förvåldtäkt utomlands. Bl.a. föreslås att regler införs så att 62 svenska kvinnor får tolk- eller advokathjälp isådana situationer I motive- ringenhänvisas till att en svensk medborgare som åtalas för brott utomlands Prot. enligt laghar rätt till tolk- och advokathjälp via svenska ambassadens för- sorg. Det borde vara minst lika angeläget a» stödja den som har utsatts för våldtäkt som att ge slöd lill densom har begått våldtäkten. "''' "" '"'''"' Med denna motivering yrkar jag bifall lill reservation nr 11. ja p m.m. 70 (vpk): Syftet med rältshjälpslagen, som trädde ikrafl 1973, var all ingen av ekonomiska skäl skulle vara förhindrad aft ta tillvara sin rätt. Det är, som utskottet säger i sitt betänkande, sant alt fleraöversyner har gjorts , men alla har haft i sina utredningsdirektivall minska statens utgifter Det vi kräver i vårt reservalionsförslag är att enulredning skall göras med utgångspunkt i det ursprungliga syftet, att ingen avekonomiska skäl skall vara förhindrad atl ta till vara sin rätt. Många ärenden har efler de olika översynerna, som räknasupp i betänkandet, undantagits från rättshjälp och förts över tillförsäkringsbolag. Rällshjälpstaxorna har även urholkats krafiigt, genom altkompensation för inflation inte har getts fullt ut. Del gör att det är svårt alt få skickliga advokater atl ta rättshjälpsärenden. Det är snart baraidealister kvar, och i en förlängning är detta ell hot mot likheten införlagen. Rältshjälpsavgifierna är dessutom fortfarande för höga,trots en viss sänkning . De höga avgifterna gör att rättentill rättshjälp är mer formell än verklig. Räften till offentlig försvarare i broftmål är alltförbegränsad. Att människor döms lill fängelse ulan all ha en offentligförsvarare är oacceptabelt. Ingen bör dömas lill fängelse utan att ha biträttsav en advokat. 1 reservation 1 framhåller vi atl anslaget tillrätishjälpskoslnader bör ökas med 30 miljoner I budgetpropositionen anges atlden ökning av rällshjälp-skostnaderna som skedde bl.a. berodde på ellökat antal asylsökande, men justitieministern och utskottet tror aft denökningen var tillfällig. Anlalel asylsökande har inte minskat. Dessutom finnsdet brister av ekonomisk art i syslemel, vilka bör rättas lill. Utbetalning till offentligt biträde enligt utlänningslagengörs av invandrarverket. Dessa utbetalningar fördröjs på ell rent skamligtsäll. Vissa advokater har fordringar på invandrarverket motsvarandehalva årsomsättningen. Dessa missförhållanden har funnits och ävendet är något som hotar rättssäkerheten. Vem har råd all ligga ute med pengar iden storleksordningen? FN;s barnkonvention skall snart ratificeras. Enligtkonventionen skall elt frihelsberöval barn ofördröjligen ha juridiskt biträde.De regler som gäller säger all det kan gå . I och medatl vi antar konventionen får det här inte fortsätta. I utlänningslagen, som antogs av ,sägs alt den asylsö kande skall ha rätt till juridiskt biträde redan vid polisförhöret. Efler på- trycknirigar från bl.a. vpk har äntligen en skrivelse gått ut lill allapolis distrikt om detta. Det kommer också atl öka kostnaderna. Det är både tro ligt och mycket önskvärt att det upprättas en advokaljour som kan arbeta med asylsökande vid avvisningsärenden. Prot.1989/90:104 Vi har i betänkandet också anslutitoss till reservation om rätls- 18 april1990 hjälp för svenska medborgare somutomlands blivit utsatta för allvarliga övergrepp, exempelvis våldtäkt. Del är herr lalman, litetabsurt att om en ns ag ti rai s- svensk medborgare begår enbrottslig handling utomlands och ställs inför ja p tn.tn. .jj I landet har personen i frågarätt lill bistånd för att tillförsäkras rätts- skydd ,men om en svensk medborgare själv blir utsatt för ett grovt övergrepp har haninte den rätten. På område efter område kan man konstatera att brottsoffrensintresse inte tas lill vara, och även om förbättringar nu görs tillbrottsoffrens fördel finns det fortfarande mycket att förändra, exempelvis delförhållande som reservanterna tar upp i reservation 4. Jag yrkar bifall lill reservationerna 1, 2och 4 samt i övrigt lill utskottels hemställan. AnL 71 (); Härmed yrkar jag bifall till reservationerna4 och 5 samt i övrigt lill utskottets hemställan. Anf, 72 (); 1972 beslutade om en genomgripandereform av samhällets rättshjälp. Den reformen trädde i kraft den 1 juli 1972.Syftet med reformen var att tillgodose de enskildas behov av bistånd irättsliga angelägenheter. Det var två grundläggande krav som ställdes påsamhällets rättshjälp. Det ena var atl rättshjälp skall utgå i varjeangelägenhet där behov av rättshjälp föreligger, det andra alt rättshjälp skallges i sådan utsträckning atl ingen av ekonomiska skäl är förhindrad alt ta tillvara sina rättsliga intressen. Men den skall inte vara helt gratis, utan densökande skall efler förmåga bidra till kostnaden. Den rätlssökande får alltsåsjälv betala en avgift i enlighet med elt system som finns angivet irälthjälpslagen. Rättshjälp lämnas enligt rätlshjälpslagen i fyra skildaformer; allmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkta i brottmål, rättshjälpgenom offentligt biträde samt rådgivning. Efter ikraftträdandet har rättshjälpslagen ändrats vidflera tillfällen. 1980 genomfördes en stor reform. Dä fick domstolar vidgadebefogenheter atl besluta i rättshjälpsfrägor. Och därefter har en radändringar vidtagits i rättshjälpslagen: 1981, 1982, 1983 och 1984. Den senasteändringen i rättshjälpslagen trädde i krafl . Allmän rättshjälp har i princip lämnats i varje rättsligangelägenhet där behov föreligger En begränsning är atl allmän rättshjälp intelämnas om den rätlssökande har en beräknad årsinkomst som överstiger 170 000 krRättshjälp innebär att staten betalar den rättssökandes egna kostnader Genomden senaste ändringen av rältshjälpslagen begränsades möjligheten att erhållaallmän rättshjälp i samband med skadeslåndsärenden. Avsikten är alt kostnadenför juridiskt biträde i skadeståndsmål i fortsättningen skall betalas viaförsäkringar Vidare har rättshjälp i ärenden som rör fastigheterytterligare begränsats under förutsättning att behovet av rättsskydd läcks avförsäkringar När det gäller bodelning kan sägas att rältshjälpslagenändrats flera 64 gånger i syfte att begränsautrymmet för rättshjälp vid bodelning. del sä atträilshjäip när del gäller bodelning mellan två makar skall beviljas endast omdet finns särskilda skäl för della med hänsyn lill boets beskaffenhet ochmakarnas personliga förhållanden. Den här sista ändringen blev egentligenalltför begränsad. Av det skälet gör man en översyn inom departementetnär det gäller rättshjälp vid bodelning. Justilieutskoltets betänkande nr 26 handlar ju omrätishjälpskoslnader Betänkandet bygger pä ett antal motioner som väckts underden allmänna motionstiden. Jag tänker kort bemöta de reservationer som finns ibetänkandet i anledning av motionerna. framhåller i reservation 1 all vpk önskarutöka anslaget för rättshjälpskostnader med 30 milj. kr Förslaget är i och försig lovvärt, men eftersom rättshjälpen är reglerad i lag betyder det att om manlill domstolen inger en ansökan om rättshjälp skall domstolen med hjälp avlagstiftningen bestämma huruvida rättshjälp skall utgå. Om man finner alträttshjälp skall utgå är del inte fråga om huruvida det finns pengar ellerinte ulan då är det lagsladgat. En rätlshjälpssökande kan heller inte erhållamer pengar om del skulle finnas mer pengar disponibla. Lagstiftningen om rättshjälpär ganska klar. Det beiyder alt pengar skall utgå enligt lagen. Därför tyckerjag att reservationen är ganska ointressant och yrkar avslag på den och bifalllill utskottets förslag. 1 reservation 2 yrkar vpk på en översyn avrättshjälpslagen. Sedan lagen trädde i kraft har den ändrats ett flertalgånger, och för varje större ändring har ett grundläggande utredningsarbete ägtrum. Dels har vi rätls-hjälpskommittén som avgav sex betänkanden, alla under1980-lalet, dels finns del flera departementspromemorior som också tagits framunder . inte behövs det fler utredningar, Berilh . Vpk villha en annan ideologisk inriktning på rättshjälpen, och det åstadkommer man integenom flera utredningar utan genom majoritet i den här kammaren. Jag yrkaralltså avslag på reservationen och bifall lill utskottets förslag. 1 reservation 3 föreslås ökade möjligheter all fårättshjälp för näririgsid-kare som är att jämställa med löntagare. Det ärvisserligen sant aft näringsid-karnas möjlighet atl erhålla rättshjälp förnärvarande är begränsad, men del beror ju på att kostnaderna i princip äravdragsgilla i rörelsen. Rättshjälp får inte beviljas, om det inte finns skäl medhänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, näringsidkarensekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna i övrigt. Detta ärdirekt tagel ur lagtexteri. och det betyder med aridra ord alt dennäringsidkare som har liten verksamhet och behjärtansvärl behov av rättshjälpfaktiskt får del. Såvitt jag förstår är lagtexten alltså ganska vid, ochrättshjälp kan beviljas för den näringsidkare vars verksamhet är så liten atlhan är alt jämställa med löntagare. Därför anser jag att det inte behövs några förändringarför all ge möjlighet för näringsidkare alt få rättshjälp. Jag yrkar alltsåavslag på reservationen och bifall till ulskoltels hemställan. I reservation 4 behandlas ett yrkande om ekonomiskt stödlill kvinna som utsatts för våldtäkt utomlands. Även här kan man väl säga rentallmänt alt yrkandet är behjärlarisvärt, meri yrkandet går ut på att man skalljämställa den misstänktes situation med målsägandens situation när någolinträffat utomlands, och sett ur mitt perspektiv hallar den jämförelseri. Anslag tid rättshjälp m.m. 5 protokoll 1989/90:104 Anslag lill rättshjälp m.i7i. Den misstänkte utsätts ju för hela den andra statensrättsapparat med -enligt vad vi får utgå ifrån - polis, domstol och vad det kanvara för någonting. Den misstänkte som i ett främmande land råkar ut för ensådan situation är otroligt liten och utlämnad. Därför har vi menat atl enmisstänkt skall få exempelvis hjälp med ulredningskoslnader, med advokathjälpoch annat, för att freda sig mol de misstankar som riktas mol honom i detfrämmande landet. När det gäller en målsägande, oavsett vilket brott dennehar blivit utsatt för, är det rättsapparaten i landet där brottet skedde somskall se till atl deri brottslige blir fälld. För att underlälla bevisningenkan behöva företes riågon typ av bevisning från vårt land, om målsäganden finnshär Då kan bevisupptagning ske åt utländsk domstol här i landet. Ommålsäganden dessutom för talan om skadestånd i rättegång utomlands, kanrättshjälp i det fallet beviljas. Med det här vill jag visa pä atl del är väldigt slorskillnad mellan den som är misstänkt i utlandet och den som är målsägande i ettärende i utlandet. Jag yrkar alltså avslag på reservation 4 och bifall lillutskottets hemställan. reservation 5, där miljöparliet pekar på allrättshjälp beviljas restriktivt i förvaltningsmål. Del är också i mångastycken sant. Man brukar härivisa lill alt förvaltriirigsdomstolarna harenutredningsskyldighet som gör alt den rätlssökande inte skall behövaadvokathjälp. När det gäller förvaltningsmyndigheten kan man väl säga att detär ganska klart att tjänstemännen där hjälper de rätlssökande lill rätta. Iförvaltningsdomstolarna förekommer nog både-och. Det finns säkert ärenden därman skulle behöva mer av advokathjälp därför atl man rent praktiskt inteklarar av att föra sin talan. Emellertid har del ganska tillsalls endomstolsutrednirig, och det framgår av dess direktiv atl utredningen skall seöver förvaltningsdomstolarnas utredningsskyldighet. Däri ingår också frågan omersättning för kostnader i förvallningsprocessen. Det är rimligt, som jag serdet, atl har man tillsatt en stor parlamentarisk utredning för atl se över dehär frågorna, måsle man också vänta och se vad utredningen kommer fram till,innan man börjar ändra lagstiftningen. Därför yrkar jag avslag också på reservation 5 och bifalltill vad utskottet har hemställt. AnL 73BERITH (vpk); Till vill jag säga att vi iflera motioner har ansett all rättshjälpen bör utökas, och det säger vi även iden motion som ligger till grund för reservation 1. Det är ju intressant,tycker jag, att man också finansierat sina krav. Vi har inte yrkat på någon ideologisk förändring för atluppnå de mål som rättshjälpen syftar till, dvs. vi vill alt det för förstagången skall göras en översyn med utgångspunkt i den ideologi som lagen byggerpå. Så lill sist litet om rätten till bistånd när man harråkat ut för övergrepp i utlandet. Jag tror nog att man kan känna sig ganskalilen och utlämnad, att irite kurina ta till vara sin rätt, även om man sedansitter hemma i och inte kan följa rättegången i det land därövergreppet har skell. Vi anser iandra sammanhang alt det är viktigt med muntlig domslolsför- handling.Del skulle nog vara djupt olyckligt, om man i exempelvis våld- Prot.1989/90:104 läklsmål i skulle ha enbarl ett skriftligt förfarande,alltså all någon läste uppvad som stär på elt papper Hur skall man bemöta påståenden, om . . ..., I . ., .... o o Anslag tid rätts- maninte sjalv kan vara med vid rättegången? AnL 74 (); När skall argumentera molreservation 4 väljer hon alt lyfta fram den svåra situation som del innebär attvara misstänkt för brott i ett annal land, där hela rättsapparaten med polisosv. står emot den enskilda människan. Det finns ingenting alt säga motpåståendet atl del är en svår situation, men del är inte alls delta vi tar uppi reservation 4, ulan där handlar del faktiskt om den som är i en ännu svåraresituation, att t.ex. ha blivit våldlagen, och som behöver hävda sin sak ifrämmande lands domstol. Om vi skall jämföra vem som har del värst, vilketnaturligtvis är svårt, gör i alla fall jag den bedömningen all del är minsllika svårt att vara drabbad och att vara målsägande. Jag tycker alltså inte kan argumentera på det sätt som gör. I varje fall lederargumenteringen inte lill samma slutsats för min del. Det är ju t.o.m. sä att utskottsmajoritelen ser positivtpå all våldskommissionen i sitt arbete skall behandla frågan om olikastödåtgärder till kvinnor som utsatts för våldtäkt utomlands. Så ett visst stödfinns det även hos utskottsmajoritelen i den här frågan. Men vi reservanteranser atl jusl den här delen inte behöver utredas. Det är alldeles klart allsituationen är tillräckligt svår. Därför yrkar jag fortfarande, trots vad haranfört, herr talman, bifall till reservation 4- inte reservation 11 som jagsade i mitt huvudanförande. AnL 75 (): Jag vill bara myckel korl kommentera detBritta Bjelle sade om atl småföretagare som är att jämställa med löntagare ärtillgodosedda vad gäller rättshjälp. De kan få rättshjälp efter prövning, mendet sker i alltför få fall. hänvisade också lill alt kostnaderna äravdragsgilla i rörelsen, men del är också elt problem jusl för många småföretagare,eftersom de oftast har sina pengar låsta i förelaget och del lar lång lidinnan de drar nytta av avdragsrällen. Därför,herr talman, vidhåller jag mitt yrkande om bifall lill reservation 3. 76 (): Till vill jag säga att detframgår inte av reservation 1 all man har ytterligare utökade ambitioner närdel gäller rällshjäl-peri, utari jag har uppfattat det så all man anser att delbehövs mer pengar för alt användas enligt nu gällande bestämmelser Del är möjligt alt del behövs mer pengar Om del är så kanman inte alltid säga i förväg, men en sak är helt klar, och det är alt del behövs ingelsärskilt anvisat anslag. Departementet har sagt all pengarna skall räcka, och då får 67 1989/90:104 viutgå från del. Räcker de inte, får man utkräva mer pengar i efterskott, för härär det en lagstadgad räll som jag menar skall upprätthållas-annars skall man ändra lagstiftningen. Därför lycker jagfortfarande att reservationen är Anslag till rälts- IP' I fråga om översynen sade själv ville ha en annan ideologisk inriktning avrältshjälpslagen. Ni är, precis som jag sade, inte nöjda med nuvarande utformningav lagen och anser att den inte ulgår från de rätta premisserria. då ärdet irite eri ulredning del är fråga om, utan del är fråga om alt försöka fåmajoritet i kammaren för den inriktningen. TillAnders vill jag säga alt det är lovvärt all våldskommissionen arbetar Vifår hoppas att den kan uträtta elt och annat också för de kvinnor som våldtasutomlands. Men del intressanta är atl ni i er reservation hänvisar lill lagen(1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet. Denlagen, som ni vill bygga ut, handlar om svenskar i utlandet som är misstänktaför brott och som får stöd från därför all de har hamnat i en svårsituation. När den lagen kom rådde hell andra förulsäitningar, och helt andratankar låg till grund för den. Målsägande och misstänkta är aldrig jämställda isituationer som kan komma i fråga enligt den lagen. Det är möjligt atl vi påell eller anrial sätt bör parallellkoppla de sveoska bestämmelserna medutländska bestämmelser i fall av bl.a. våldtäkt och grova sexualbrott därmålsägande får stöd. Men del kan troligen inte ske i den här lagen ulan måsletillgå på annal sätt. Del var skälet till den jämförelse jag gjorde. Detförelag ju ett yrkande pa den punkten. Jaghoppas att inte rikligt menade så som hon uttryckte del.Visserligen har man avdrag för kostnader i rörelse, men det lar lång lid innandel ger utslag. Men så är del med alla kostnader i ett förelag. Om man inte kandriva företaget på åtminstone ett eller basis, då är dettveksamt om företaget över huvud tagel skall drivas. Del är skälet till atllagen är utformad som den är, nämligen så alt företagare normalt skall hakostnader för advokathjälp och annal. Det är kostnader i företagel som skall bokföraspå vanligt säll och kunna dras av i deklarationen. Det är därför som det finnsbegränsningar i lagstiftningen. Dock finns det en brasklapp som går ul på altsmå förelag med lilen omfattning på verksamheten och en besvärlig ekonomisksituation kan få rättshjälp. Jag lycker all lagstiftningeri är utformad pä ettrimligt säll. AnL77 (); säger alt helt andra tankar låg till grund för lagen1973; 137. Okej, men vårt yrkande i motionen går ul på att den som drabbas aven svår händelse skall behandlas minst lika bra som den som har orsakat den,dvs, den som har begått elt brott. Det är viktigt bl.a. med hänsyn lill allmänrespekt för lagar har enligt min meriing inte lagt fram någraargument mot behovet av denna syn på de drabbades situation. AnL78 (); Jag ärminsann en av dem som tycker atl brottsoffer ofta blir myckel illa åtgångna, inteminst i , och all något måste göras för dem. 68 Men här rör det sig om två helt skilda saker AndersSvärd säger atl de skall behandlaslika väl som den misstänkte. Den diskussionen är inte rimlig, därför att denmisstanke - som jag tidigare sade - utsätts för hela den utländska rättssapparateni någon mening. Däremot får man utgå från att polis, domstol m.fl. i landet ifråga letar efler förövaren till brottet. Det är inte målsäganden som skallgöra det. Därför kan inte brottsoffret och den misstänkte jämställas i deltaavseende. Målsäganden skall inte heller behöva åka någonslans för atl bemötavad den misstanke säger. Även i andra länder finns ett ansvar för alt det intebegås brott. Del har talats om huruvida det går bra atl avge skriftligtvittnesmål. Men andra länder har sina egna rättsordningar oavsett vad vi tyckeri . Har man den inställningen all del går alt använda ett skriftligtvittnesmål som är avgivet i , är del bra. Här i kan man juförete sådana inför domstolen. Jag förstår inte varför inte det skulle kunnagälla även utomlands. Det är delta saken gäller Anslag tdl rättshjälp m.m.