prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — Vilka är det som skall habevisbördan? Tillverkare och hanterare eller domstolar och myndigheter?Grundtanken i lagen är atl det är tillverkare och hanterare, men del fungerarinte. Varför kan vi då inte få en lagändring till stånd så atl det tydligtskrivs in i lagen all det skall förhålla sig på det sättet? Varförfår inte kommunerna ökade befogenheter nu när deras makt ökas? Varför skallinte livscykelspecifikationen införas? Det måste väl ändå finnas någrapolitiska idéer, några politiska ställningstaganden hos kammarens socialdemokrater.Det går inte att bara vänta på atl regeringen skall ta ställning. Vi har juväntat . 1989/90:21 8november 1989 LENNARTBRUNANDER (c); Jag frågade om vad detär som händer på de områden där vi reserverat oss - antydde attdel var en demonstration från vår sida. hänvisade då till vadsom står i betänkandet. Ja, det är mot del som vi har reserverat oss. Min frågahandlade inte om vad som står i belänkandet, utan om vad som händer i verklighetenoch vad regeringen gör. Del är vad jag skulle vilja ha svar på. anser tydligen fortfarande att det är en sak att avgeolika löften till väljarna och en annan att hålla löften till företagen. Omlöftena inte kan uppfyllas, får man svika löftena till väljarna. År det då intebättre alt inte ge väljarna löften som man inte kan infria? GretheLundblad fortsätter alt tala om överbud och tar upp frågan om PCB. Jag ämnarinte förlänga den här debatten med , eftersom del finns flerärenden som skall behandlas här . Men sade bl.a. all detinte får installeras några nya PCB-anläggningar i . Om i betänkandet på s. 13, fjärde raden kan hon läsa att "nyainstallationer av sådan utrustning med en större effekt än 2 kilovollampere ärsedan den 1 januari 1989 inte tillåtna". Detta borde lyda på alt det ärtillåtet att installera viss utrustning. I så fall har gettoss en felaktig konsumentupplysning här . Detta är en viktig fråga som vii har drivit . har socialdemokraterna börjatnärma sig oss, men man kan fråga sig hur det hade blivit med PCB om vi inte årefter år hade drivit frågan. Har vi då hela liden enbart varit opportuna ochbedrivit oppositionspolitik? Det skulle vara intressant att få någon kommentartill detta. Det finns även en delandra motioner som vi från inte har kun- nal ställaoss bakom, eftersom vi inte tror att förslagen i dem är genomförbara. Men jagskulle aldrig komma på tanken atl säga att de är en form av överbudspolitik.Del är viktigt alt dessa frågor tas upp och debatteras och utvärderas och atlman kommer fram till olika ställningstaganden. Jag är ledsen att jag måste säga det, men om man har denuppfattning som företräder anser jag all del tyder på ensjälvgodhet när det gäller miljöpolitiken som ibland tyvärr präglar socialdemokraternashantering av denna. Det är därför som man måste reagera så starkt ibland, (vpk); Vi slår inför enorma problem när det gällerkemikaliehanteringen, problem som har tillåtits växa genom decennierna. Efterdenna debatt tvingas vi här i kammaren atl konstalera alt socialdemokraternatycks stå tämligen handfallna inför denna utveckling. Man väljer alt stoppahuvudet i sanden och låtsas som atl allting i stort sett är bra och atlutvecklingen går ål räll håll. Jag måste konstalera att t.o.m. tycks stå tillvänster om socialdemokraterna när det gäller kraven på ökadesamhällsingripanden och kontroll över kemikaliehanteringen. Delta gör migbesviken. Tror socialdemokraterna att vi kan fortsätta som och låtaförelag producera utan atl ta hänsyn till konsekvenserna för människors hälsaoch effekterna på miljön? Det är bara på papperet - men bara påpapperet, - som producenten tar ansvar för de varor som hanproducerar. I verkligheten är del inte någon som lar detta ansvar. Jag undrar på vilket sätt socialdemokraterna anser atl viskall få en förändring till stånd. Hur skall producentansvaret förverkligas,om inte så som har diskuteras och föreslagits? Vad har socialdemokraternaför alternativ till kraven på materialbalanser, livscykelsspecifikation och etteffektivt genomförande av den omvända bevisbördan? Om socialdemokraterna inte har några alternativa förslagtill hur vi i realiteten skall få en effektiv kemikaliehantering, anser jagalt situationen är mycket hotande och mycket allvarlig. Jag vill gärna säga atl vi socialdemokraterinte alls står hand-fallna inför den utveckling som sker. Ni lyssnar inte påvad jag säger. Jag har sagt atl det är myckel inom kemikaliehanteringen somskall åstadkommas framöver. Det är en mycket viktig verksamhet och vi skall setill alt den får bra resurser. Men vi är också glada över alla framsteg som görs när detgäller kemikaliekontrollen. Det är dessa som ni försöker att dölja. Vi villarbeta träget för en ökad kontroll av alla nya kemikalier. Vi skall försöka attkomma ifatt med arbetet när del gäller alla kemikalier vi redan har och sällaen deklaration på dem. Till vill jag säga att den förhandsanmälansom nämns här och som kemikalieinspektionen nu skall gå ut och kräva är ettsätt atl genomföra den s,k, livscykelsspecifikationen på kemikalier, dvs, frånföretagens sida skall anmäla vilka ämnen som ingår och hur dessa kommer atlutvecklas i de produkter som de skapar. Jag tycker atl ni svartmålar den politik som har förts. Niär också obenägna alt erkänna atl det trots allt sker framsteg på delta område.På många av de områden som har nämnts i reservationerna är ju en verksamhet pågång. Utvecklingen är kanske inte tillräckligt kraftig och snabb enligt er uppfattning,men den är på gång. Jag tror alt vi är överens om atl vi måste begränsaanvändningen av många av dessa kemikalier och se till att vi får en hållbarutveckling även på kemikalieområdet. Efter att ha bevistal en stor internationellkonferans måste jag ändå konstatera alt är ett av de länder som ärmycket långt framme när del gäller delta område. Vi är lacksamma över alt ocksåmånga av länderna i börjar vakna upp och försöka hjälpa till i dettastora internationella arbete på all begränsa antalet farliga kemikalier och fåned användningen så att den ligger på en nivå som både naturen och människortål. Delta är trots allt den gemensamma strävan vi alla bör ha, och den harockså socialdemokraterna. (vpk): Jag konstaterar nu att i sittsenaste inlägg plötsligt gör en ny och ganska vidlyftig definition på vad dennaförhandsanmälan innebär. I själva verket gör hon den till en synonym medbegreppet livscykelsspecifikalion, vilket är mycket positivt. Det visar i såfall atl socialdemokraterna anser att en livscykelsspecifikation är nödvändig.Då blir det ju ännu mer obegripligt alt man inte anslöt sig till de krav somframställdes i utskottet. Jag får väl förmoda att det i såfall var politisk prestige som lade hinder i vägen. Det kan vi ha överseendemed, så länge man kan tolka uttalande så, att detta betyderatt vi kanske från regeringshåll kommer att få ett förslag som motsvarar kravetpå livscykelsspecifikation. Del tackar vi för! Nej, det är inte alls så alt vi inte lyssnar,. Det är bara så alt jag inte ens med min bästa vilja att läsamellan raderna får några svar på de frågor som jag ställer. kommer ju all fatta två viktiga beslut:att utvidga lagen om kemiska produkter till att också omfatta kemiska varor- utvidgning av tillämpningsområdet - samt all införasubstitutionsprincipen i lagtexten. Hädanefter måste man alltså alllid väljadel bästa alternativet. Men kemikalieinspektionen måste få resurser atlförverkliga detta. Man kan inte bara tala om hur lagtexten ser ut, utan manmåste också se till atl del finns ordentliga instrument för att genomföradelta. Hur kommer det att bli? Kommer ni socialdemokrater i atl jobbaför alt följa upp detta riksdagsbeslut? Sedan måste jag återigen ställa en annan fråga. Det gällerriksdagens funktion som lagstiftare. har fattat beslut om lagen omkemiska produkter. En grundtanke i den lagen är den omvända bevisbördan.Bevisbör- dan liggeralltså på tillverkare och importörer. Men i praktiken fungerar det inte alls,av massor av olika skäl. Då måste förtydliga sig, så att det kommerin i själva lagtexten. Det räcker inte med allmänna resonemang i förarbetena.Riksdagen måste ta sitt ansvar. väntar på regeringensinitiativ, men det är faktiskt vi här som fattar beslut om lagarna. Vad vi görär alt fatta beslut om lagar och anslå pengar, så vi är faktiskt ansvariga! Jag måste också fråga på nytt: När islutet av debatten plötsligt ändrar sig och börjar tala om all del är positivtmed livscykelsspecifikation, varför då inte stödja den reservationen? Ochvarför inte också stödja den reservation som gäller materialbalanser? går inlägg ut på alt det händermycket, ibland på att det går långsamt, men skall man lugnt sittaoch vänta på regeringens aktivitet, trots atl problemen växer. Det är jupressen utifrån som har gjort alt del över huvud taget har hänt någonting pådel här området. Del är olika aktioner från miljörörelsen, t,ex, ,som har tvingat regeringen atl agera i kemikaliefrågan - och även harsatt press på regeringen. Åndå skall vi sitta här och vänta på regeringensinitiativ! Vad skulle vi ha för skäl alt tro på atl regeringen kommer att varasärskilt aktiv på del här området? De enskilda människornas och organisationernas initiativoch intresse är alltså nödvändigt för att det skall hända någonting, men trotsdet vill inte alt uppgifter av olika slag skall varaoffentliga, så att människor verkligen får möjlighet atl agera på ett brafaktaunderlag. Jag tror det är helt nödvändigt med deltagande från människoroch organisationer för alt stödja myndigheterna i det här arbetet. Men då måstede också få chansen! GRETHELUNDBLAD (s); Till vill jag gärna säga alt detjag nämnde om de långa orden gällde märkning av produkterna. krävdealt det skulle vara fullständig märkning med alla kemikalier på alla produkter,och det tror jag är någonting omöjligt. Däremot är produktkonlrollregislret öppet, om man ansökerom tillstånd att få uppgifter ur del. Orsaken till alt del blev kringgärdat pådet sättet var hänsynen till produkthemligheter hos olika företag. Man haralltså möjlighet att få ut alla uppgifter, men det är mycket få som frågarefter dem. Borde vi inte gå in och kräva lagstiftning, frågar . Jag har här i lärt mig alt ta reda på faktainnan jag gör någonting och all undersöka saklägel, både när jag skrivermotioner och när jag skall vara med i debatter. Del kommer jag att fortsättamed, och jag skulle vilja rekommendera andra att göra likadant, I fråga om livscykelsspecifikationen och principen om denomvända bevisbördan kan jag bara läsa upp ur det av nu behandladebetänkan-del: "Med hänvisning till alt såväl principen om denomvända bevisbördan som frågan om krav på livscykelspecifikation har varit föremål för kemikalie- kontrollulredningens arbete och således är aktuella i samband med regering ens beredning av utredningens betänkande avstyrks motion Jo860 ." Vi har alltså inte sagt atl vi inte vill vara med omdelta, men vi har sagt att vi kan avvakta den remissbehandling som pågår. Vikommer alt ta ställning när detta förslag läggs fram. Eftersom det redan liggerpå regeringens bord, torde detta inte ta alltför lång lid. Det har också nämntsi proposilionsförleckningen att det under innevarande skall komma enproposition om detta. Med hänsyn härtill vill jag inte slå här och krävalagstiftning, utan jag avvaktar med lugn och ro detta besked. har delvarit vanligt att man gör på det sättet i . Jag kanske är gammaldags,men jag hyllar fortfarande den principen, Del här blir mitt sista inlägg i den härdebatten. Jag skall inte upprepa så mycket av mina tidigare frågor, för jag fårändå inga svar. Jag måste ändå trycka på offentlighetsprincipen en gång till. säger atl man måste ansöka om tillstånd.Det är just del stora felet - myndigheterna skall ju aktivt föra ut de häruppgifterna i stället, så att folk kan delta i debatten! Det är oerhört viktigtmed folkligt engagemang i debatten i en demokrati. säger; Del kan man inte göra, med tanke påföretagshemligheten. Förelagshemligheten är alltså viktigare än miljö- ochhälso-inlresset i regeringens politik! Jag vill bara göra ytterligare en uppläsningur utskottets betänkande. Där står atl utskottet betonar värdet av attproduktregistret syftar till en så bred kunskapsspridning som möjligt omkemiska ämnen. Det är ett särskilt råd som har alt pröva om uppgifter kan lämnasut, och detta råd har ännu icke avslagit någon sådan begäran. Möjligheterna atlfå upplysning från registret utnyttjas endast i begränsad utsträckning. Mensådana möjligheter finns. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under9 §.) 4 § Offentlig upphandling Föredrogs finansutskoltels betänkande 1989/90:FiUlOffentiig upphandling. Vi behandlar nu återigen finansutskottetsbetänkande om offentlig upphandling. Förra gången var nästan exakt på dagenför . Tyvärr har vi moderater och folkpartister åter tvingats attreservera oss på några viktiga områden. Våra synpunkter om en översyn av upphandlingsförordningenoch en lagreglering av den kommunala upphandlingen, liksom 1989/90:21 8november 1989 våra förslag om enhetligredovisning på den kommunala sidan, har avvisats. Jag skall redovisa några avskälen till våra reservationer. Vireservanter har i olika sammanhang understrukit viklen av alt den offentligaverksamheten utsätts för konkurrens i skilda former. Vi tror fullt och fast skulle kunna förnya och stimulera den offentliga sektorn genom all erbjudaalternativ. Ett av skälen till detta är all det har lagtsfram en rad utredningar som mycket klart visar atl den verksamhet som bedrivsinom den offentliga sektorn inte kan mäta sig fullt ut med sina motsvarigheteri den privata sektorn. Medan lönsamhetskrav och konkurrens driver fram enständig produktivitetsökning i privata förelag, utsätts offentlig verksamhetför en nästan lika regelbunden försämring av produktiviteten. Det tycksdessutom vara så atl delar av offentliga sektor, huvudsakligen inomkommunområdet, uppvisar väsentligt lägre produktivitet än motsvarande sektoreri t,ex, våra nordiska grannländer, vilket antyder all det i finnssystemfel. Detta är enligt vår uppfattning myckel allvarligt för landet. Vianser alt en väl fungerande offentlig sektor i själva verket är en avgörandeförutsättning för en framgångsrik välfärdspolitik. Vi vill därför från moderat-och folkpartihåll öka konkurrensen mellan privat och oftentlig sektor. Vi måstehelt enkelt leva upp till den i en marknadsekonomi nödvändiga principen om frikonkurrens och fri upphandling. Degällande riktlinjerna för den offentliga upphandlingen antogs av redani början av 1970-talel. Beslutet följde i allt väsentligt upphandlingskommitténsförslag, som innebar en lagreglering av den statliga upphandlingen samt enförordning för den kommunala sektorn som syftade till att på frivillig väg fåtill stånd en överensstämmelse mellan de kommunala och statligaupphandlingsreglerna. Någon lagreglering av den kommunala upphandlingen skeddesåledes inte den gången, vilket man, när man nu ser i backspegeln, kan beklaga. Liksomi tidigare bestämmelser beslöt att den statliga upphandlingen skullebedrivas efter affärsmässiga principer. Detta innebar i praktiken altmyndigheterna i valet mellan olika anbud i princip inte skulle ta andra änaffärsmässiga hänsyn, oavsett om valet slår mellan enbart svenska anbud ellerom också utländska anbud finns med. Principenom affärsmässighet skall dock enligt gällande regler inte tillämpas fullt ut.Undantag kan medges, antingen av sysselsättningsskäl eller för alt främja densvenska industrins utveckling. Dessa undanlag öppnar möjligheter för atlexempelvis stödja vissa företag genom alt inte välja det affärsmässigt bästaanbudet. Syftet kan då vara atl förhindra nedläggning eller inskränkning ellerandra lokaliserings-, regional- och industripolitiska skäl. Nuvaranderegler för den offentliga upphandlingen innehåller således så många möjligaundantag från principen om affärsmässighet att denna princip ofta kan frångås ipraktiken. Motdenna bakgrund är en översyn av upphandlingsreglerna motiverade i syfte att gede affärsmässiga övervägandena en mer avgörande roll. Stöd av olönsamma företagbör undvikas i största allmänhet och i synnerhet via undantagsregler för denoffentliga upphandlingen. Om det i särskilt akuta lägen skulle bedömasnödvändigt med riktade insatser av exempelvis sysselsältningspolitiska skälbör delta ske med medel direkt över statsbudgeten. Vid enöversyn av upphandlingsreglerna är del angelägel atl reglerna för upphandlingav tjänster ges en större räckvidd än . I detta sammanhang bör även denverksamhet som sköts i egen regi av den offentliga sektornbeaktas, vilket inte görs . Den kommunala upphandlingen bör liksom den statligaregleras i lag, anser vi reservanter, inte minst mot bakgrund av denna sektorsstora betydelse för den ekonomiska aktiviteten i och statsmakternasövergripande ansvar för den ekonomiska utvecklingen. Nuvarande ordning har ialltför stor utsträckning befrämjat ineffektivitet och bristande konkurrens,vilket lett till både en onödig och skadlig skärpning av skattetrycket. Som har påtalat med anledningav ett antal uppmärksammade kommunala upphandlingsärenden ger en lagregleringbättre skydd än nuvarande ordning med upphandlingsreglemente. I det senarefallet kan överträdelse beivras endast med kommunala besvär, och det är inte sålätt. Upphandlingsärenden är ofta av myckel komplicerad natur, varförmöjligheten all påtala avsteg från upphandlingsreglemenlel är små. För en lagreglering talar också atl ytterligare fördelarkan uppnås genom all upphandlingsreglerna skulle få samma status över hela denoffentliga sektorn. Del finns ett klart behov av fördjupat och intensifieratsamarbete vad gäller upphandlingsreglerna mellan den statliga sektorn och denkommunala sektorn. Detta samarbete har , som vi har kunnat notera,försvagats. I stället borde det enligt vår uppfattning förslärkas. Vidare skulle konkurrensen mellan privata företag ochoffentlig verksamhet ges bättre förutsättningar, om den kommunalaegenregiverksamheten ges en enhetlig redovisningsform som utvisar både defaktiska kostnaderna och andelen egenregi resp, entreprenadverksamhet. Densenare typen av uppgifter bör enligt vår uppfattning återfinnas i kommunensårsredovisningar. Så är inte fallet . Uppgifter om de kommunala kostnaderna föregenregiverksamheten bör kompletteras med en redogörelse för alt användaenhetliga redovisningslek-niska principer. Redovisning av egenregiverksamhetenger förelag och allmänhet väsentlig information. Ökade möjligheter att jämförakostnaderna för kommunens egen verksamhet och för entreprenader stärkerkonkurrensmöjligheterna. Kommunerna bör också, enligt vad vi reservanter anser,åläggas atl med jämna mellanrum gå ut på den öppna marknaden och la in anbud påverksamhet som bedrivs i egen regi. Vi reservanter tycker atl regeringen bör ide överläggningar som regelbundet sker med kommunförbunden understryka viklenav en stark konkurrensneutralitet mellan kommunernas egenregiverksamhet ochden verksamhet som sker i entreprenadform. Med del anförda yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2. Under detta anförande överlog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. GUNNARBJÖRK (c): I finansutskottets belänkande 1 upptas tillbehandling en rad frågor med anknytning till den offentliga upphandlingen. 1989/90:21 8november 1989 bara den centralaupphandlingen utan även upphandling på lokal nivå, dvs. i kommuner ochlandsting. Jag skall uppehålla mig vid två aspekter av denna upphandling,nämligen de regionala och arbetsmarknadspoliliska motiven för upphandlingensamt de avsnitt som rör de miljöpolitiska hänsynen vid offentlig upphandling. Vadgäller de regionalpolitiska motiven tycker jag det är viktigt att framhållaatldet fortfarande råder stor regional obalans. Vid en konjunkturnedgångskulle denna obalans förvärras i myckel stor omfattning. All vissa regioner har en lägre arbetslöshet än andra beror delvis på all flyulassen harrullat med ungdomar. En stor del av de regioner som har förlorat ungdomarunder en rad år har därmed tappat friskt blod. Det kommer de framför allt atlkänna av vid en konjunkturnedgång. Statistiken i fråga om människor i arbetehar naturligtvis förbättrats genom detta. Ett annat skäl till det är också attett stort antal förtidspensioneringar har skett .. Vii anser att det finns anledning att vidta vissa åtgärder för att stärkade regioner som har del svårt. Därför har vi i vår pariimolion föreslagit attundantag skall göras för de militära myndigheterna vad gäller upphandling.Detta har prövats inom nedre militärområde, något som dock interedovisas i utskottets skrivning, 1en motion av nämns ett undantag som redan har gjort.Det framgår också av det betänkande som antog med anledning avproposition 1973:73, I förarbetena till upphandlingsförordningen framgår allmyndigheterna inom ramen för gällande upphandlingsbestämmelser bör medverkatill att en ökad del av upphandlingen läggs ut hos företag i de fyranordligaste länen. Detta innebär att Norrlandsföretagen skulle ges företrädevid anbud som bedömdes som likvärdigt med annat förelags anbud. haralltså antagit en bestämmelse som prioriterar Norrlandslänen vid lika anbud.Anmärkningsvärt är dock atl man inte har tagit med del femte Norrlandslänet,, Det pekar också på i sin motion. Del skall bliintressant alt höra argumentation på denna punkt. Jag tror detblir svårt för socialdemokraterna i att framstå som trovärdiga, om deinte aktivt stöder vår reservation vid den kommande voteringen. Del finns jumöjlighet alt göra en aktiv insats för . RuneRydén berörde en del frågor kring den kommunala upphandlingen. Vi får se hurdet går med egenregiverksamheten när dimmorna har skingrats kringskattereformen. Enligt skatteutredningens förslag innebär momsbeläggning avkommunala tjänster att det blir en större jämlikhet i upphandlingen, eftersomdet då kommer alt bli lönsamt att göra upphandlingar utanför kommunen och altexempelvis inte bygga i egen regi. Det kommer att vara fördelaktigt för deprivata företag som konkurrerar med kommunerna. Jag hoppas att del blir en avde saker som skattereformen innehåller. Det skulle bidra till de positivaeffekter som nämnde. Jag delar hans uppfattning därvidlag. Minförhoppning är all det skall bli jämlika villkor vid upphandlingen. Det finnsockså en majoritet i kommittén för indirekta skatter för det förslaget. Vi fårse vad som händer. Närdel slutligen gäller de miljöpolitiska hänsynen är det intressant atl noteraatt har tagit upp i den rapport som heter Avfall och miljö atlman bör ändra upphandlingsförordningen för alt kunna ta större hänsyn tillmiljön vid upphandlingen. Det är svårt att förstå att socialdemokraterna låtermyndigheterna få så alt säga värka fram sakerna. Atl den själv helt saknarinitiativförmåga på den här punkten tycker jag är slött av regeringen. Vi serdet från sida som självklart alt man skall ta miljöpolitiska hänsynockså vid upphandling. Del finns, tycker jag, starka skäl för det. Jag vill meddelta yrka bifall till reservationerna 3 och 5. VIOLACLAESSON (vpk): Regeringens reaktioner eller rättare sagtbrist på reaktioner när det gäller propåer och insatser föratl man skulle ta just miljöpolitiska hänsyn vid offentlig upphandling ärganska talande. För som vi skall stå här och diskutera frågan omoffentlig upphandling förbereder regeringen för fullt en samordning via EFTAmed EG när det gäller offentlig upphandling. Den frågan har vi diskuterattidigare här i kammaren, men den kommer igen. Alldeles fick vi i våra postfack en liten giftgrönskrift, oansenlig till formatet, som heter Lägesrapport om del svenskaintegrationsarbetel, . Del är en kortfattad beskrivning område förområde av vad som har hänt när del gäller vårt lands anpassningtill EG. Det visar sig att man redan under den korta tid som har gått harforcerat anpassningen så alt har hunnit före många av EG-ländernasjälva. Under rubriken upphandling kan vi läsa i den härlilla skriften: "1990. Inledning av förhandlingar mellan EFTA-länderna ochEG förutses om en gemensam marknad för offentlig upphandling.