prot · GD0953 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:53 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1§ Anmälan om kompletteringsval till arbetsmarknadsutskottet Tredje vice talmannen meddelade attsocialdemokratiska riksdagsgruppen på grund av uppkomna vakanser iarbetsmarknadsutskottet anmält till ny ledamot och ny suppleant. Tredjevice talmannen förklarade utsedda till ledamoti arbetsmarknadsutskottet () suppleanti arbetsmarknadsutskottet () 2§ Justering av protokoll 3§ Information från regeringen om relationerna mellan EFTA-länderna och EG informerade jag senast om diskussionernamellan EFTA-länderna och EG. Då hade den gemensamma styrgruppen nyligenöverlämnat sin rapport för ställningstagande på ömse håll. har EGoch EFTA var för sig uttalat sig på politisk nivå om förutsättningarna för attgå vidare i samarbetsprocessen. Därefter, , kom EG;s och EFTA;sministrar överens om att inleda förhandlingar om ett brett upplagt . EG:sstats- och regeringschefer uttalade vid sitt toppmöte i den 8-9december tillfredsställelse över det kartläggningsarbete som genomförts medEFTA-länderna. Man uttalade en önskan att förhandlingar inleds om 1Riksdagens protokoll 1989/90:53 1989/90:53 18januari 1990 ett globalt avtal mellanEG och EFTA. Syftet angavs vara att på basis av stärkasamarbetet inom ramen för ett europeiskt ekonomiskt område - EES - omfattandede 18 staterna. Balansen mellan rättigheter och skyldigheter betonades. VidEFTA:s ministermöte i framhöll EFTA-sidan försin del att det utförda kartläggningsarbetet visat att det föreliggertillräckligt av gemensam syn mellan och för attgå vidare med processen. EFTA-ministrarna uttalade förhoppningen atthuvudpunkterna i ett avtal skall vara klara tiU med siktepå att man skall kunna avsluta förhandlingarna . Vidare äravsikten att avtalet skall träda i kraft som EG;s inre marknadförverkligas. Ministermöteti EFTA förutsåg att förhandlingarna leder till ett mera strukturerat samarbetemed gemensamt beslutsfattande och gemensamma administrativa organ. EFTA-ministrarnavar också överens om att relevanta delar av på ett eller annatsätt bör ingå som en gemensam rättslig grundval i ett avtal. Undantag sommotiveras av hänsyn till grundläggande intressen samt övergångsarrangemangskall bli föremål för förhandlingar Vi erinrade om att det finns områden därEFTA-länderna har en mer utvecklad lagstiftning, och vi underströk därför attett framtida samarbete rörande hälso-, säkerhets-, konsument- ellermiljöfrågor bör grundas på en hög skyddsstandard. Vadgäller EFTA:s egen roll i ett framtida samarbete med EG var vi eniga om attstärka EFTA-strukturerna i enlighet med de gemensamma EFTA-EG-lösningar somutvecklas i den nya samarbetsprocessen. En omfattande förstärkning har redanägt rum av resursen EFTA-länderna har talat med en röstunder det hittillsvarande arbetet och sade sig vilja fortsätta på den vägen. Närsedan EG:s och EFTA;s ministrar möttes i antogs endeklaration med följande huvudpunkter: - Beslut fattades om att inleda förhandlingar om ettbrett upplagt avtal ; förhandlingarna skall slutförassnarast möjligt. - Målet är att på basis av uppnå frirörlighet för varor, tjänster, kapital och personer; undantag ochövergångsarrangemang får man förhandla om. - Lika konkurrensviUkor skall råda. - Samarbetet skall även omfatta angränsande fält somforskning, miljö, utbildning, arbetsvillkor, social välfärd, konsumentskydd,program för små och medelstora företag samt turism - Ekonomiska och sociala skillnader mellan olikaregioner bör minska. - Beträffande institutionella frågor skall parternasbeslutsautonomi respekteras; procedurer bör förhandlas fram som underlättarsamförståndslösningar om EES-frågorna. - Direkt tillämplighet bör tillförsäkras på lämpligtsätt och detsamma gäller juridisk kontroll av avtalets efterlevnad. - I deklarationen konstateras slutligen att enpolitisk dialog bl.a. på ministernivå skulle kunna övervägas. Ministrarnakom överens om att träffas igen för att följa upp arbetet. Vi har uppnått ett första delmål i arbetet på att förverkligariksdagens mål att "kontakter med EG skall om möjligt leda tillsamma fördelar och åtaganden för medborgare, institutioner och företag iSverige som kommer att gälla i EG när vitbokens intentionerförverkligats". Sverigehar genom sitt ordförandeskap i EFTA ett särskilt ansvar att föra förhandlingarframåt . Vårt mål är att konturerna till ett avtalskall avteckna sig . - att avtalets omfattning i sak bör vara klart tilldess liksom viktigare undantag och/eller övergångsarrangemang, - att enighet i princip skall ha nåtts om de legalaoch institutionella frågorna. Statsministern och jag besökte föratt med Kommissionens president och vice presidenten upp ritningarna för de kommande månadernas arbete. Vårt allmänna intryckär att både EFTA-länderna och EG är angelägna om att gå fram snabbt. inleds i den fortsatta processen genom ett möte ichefsförhand-largruppen. De s.k. explorativa samtalen som påbörjas - ipraktiken är det fråga om förförhandlingar - skall möjliggöra för Kommissionenatt senare i vår begära ett konkret förhandlingsmandat från EG:s ministerråd.Tidtabellen är ambitiös, men jag har goda förhoppningar att vi skall kunnahålla den. Om vi skall kunna uppnå målet att få hkabehandling för personer,företag och institutioner på den västeuropeiska marknaden, måste vi skapa engemensam grund för samarbetet mellan EG och EFTA-länderna. En viktig del av detarbete som förestår blir därför att enas kring gemensamma och enhetligaEES-regler 1deklarationen från ministermötet har parterna enats om atttillsammans identifiera sådana gemensamma regler med utgångspunkt från EG;sexisterande regelverk. Det rör sig om ca 1 000 ohka direktiv, men förslagenfrån kommissionen är fortfarande preliminära och ofullständiga. En stor del avdirektiven i ingår, men också regler som antagits dessförinnan.Avsikten är inte att vi skall ta över alla Vad som måste görasär att klara ut vilka regler som är relevanta för EES-samarbetet, vilkaundantag som kan komma i fråga och vilka övergångsarrangemang som kan behövas. Detär den ena delen av förhandlingarna. Den andra delen handlar om den juridiskakontrollen och om att komma överens om en beslutsprocedur för framtidaEES-reglen En förutsättning för en lösning på den senare punkten är attEFTA-länderna får ett reellt medinflytande i beslutsprocessen -det harEFTA-länderna också gjort mycket klart under de samtal som förts. 1de arbetsgrupper för integrationsarbetet som upprättats inom regeringskanslietpågår nu en genomgång av vad vi på svensk sida anser bör finnas med i ettgemensamt regelverk. Som ett andra steg i arbetet analyseras innehållet i EG:sregler I många fall räknar vi med att våra svenska lagar redan överensstämmermed EG:s. I andra fall diskuteras svenska anpassningsåt- 1989/90:53 18januari 1990 1* protokoll 1989/90:53 gärder motden bakgrunden. Här ligger nyckeln till inträdet på lika villkor i den internamarknaden. 1 , liksom helt säkert i övriga EFTA-länder, finnslagstiftning som vi dock inte är beredda att ändra till följd av samarbetet.Det har EFTA-kretsen framhållit vid upprepade tillfällen. Vi vill bibehålla vårhöga ambitionsnivå när det gäller exempelvis arbetarskydd och miljökrav. Sammahållning kan vi förvänta oss från EG-sidan på de områden där man har högrenormer än vi själva. Här är det naturligtvis fråga om en ömtålig balansgång.Eller som president sade vid sitt besök i ;"Det finns inget avtal utan undantag men det finns heller inga avtal sombestår av bara undantag." Vi står väl rustade för att klara uppgiften.Integrationsorganisationen fungerar bra. har vi inom EFTA-kretsenvarit väl förberedda under de informella samtalen med . Vi hartalat med en röst, och vi har tillsammans föresatt oss att fortsätta på denvägen. Jag räknar med att också framöver löpande hålla riksdageninformerad och samråda med dess EFTA-delegation om det fortsatta arbetet. Vihar inom EFTA också kommit överens om att intensifiera samarbetet med parlamentarikerkommitténsom ett led i förankringsprocessen. 2 (): Fru statsråd, jag tackar för denna information. Det är sannerligenbetydelsefullt för oss att ha den tillgänglig, och den gör det möjligt för ossatt föra den aktiva debatt i detta väsentiiga ämne som naturligtvisfortlöpande måste föra. Kommentarerna från min sida kommer att bli mycketövergripande, eftersom jag blott har hunnit läsa det här materialet undernågra minuter före statsrådets presentation. Den första kommentar som jag tycker att man måste ta uppoch där man måste begära ett förtydligande av statsrådet är den kommentar somJacques Delors bestod vårt gemensamma arbete med under sitt återkommandeföredrag inför . Det finns flera uttryck här i texten för ensyn som är den typiska EFTA-synen, nämligen att beslutsprocessen skall vila påett medinflytande från EFTA:s sida. I går gjorde helt klart attdet inte är fråga om detta. Han sade att det var fråga om att vi möjligen skallfå tala om vad vi tycker och tänker, och sedan skall EG ta hänsyn till det sålångt som möjligt. Jag undrar om statsrådet har några ytterligare kommentareratt göra med anledning av den här formuleringen från sida, somväl inte är helt ny. Jag skulle även vilja begära en kommentar till dettidsprogram som kommer till uttryck. Statsrådet har presenterat det svenskaordförandeskapets syn så, att man bör vara klar med utformningen av ettramverk för avtalet . Statsministern sade däremot att vii samband med EFTA-jubileet i borde vara i tillfälle attfira ett avtal med pompa och ståt. Jag undrar vem som representerar regeringen.Är det statsrådet med sin mycket försiktiga, om än ambitiösa, hållningeller är det statsministern som talar å regeringens vägnar? Det vore värdefulltatt få en kommentar till det. 3 (); Först vill jag komma med ett par berömmande ord och sedan med trefrågon Detär en mycket bra ambition som redovisas här när det gäller och EFTA;srelationer med EG. Jag noterar särskilt att statsrådet har lagt sig vinn om attrelatera detta tillbaka till beslut. Dessutom tycker jag att det ärbra - även om möjligen satte det något i fråga -att vi har fått entidtabell. Jag tycker att det ger styrsel åt fortsättningen. Jag hoppas att denär så klar som jag till att börja med har uppfattat den. Minförsta fråga gäller de undantag som kan bli aktuella från de fyra friheterna.Jag tycker att det är angeläget att inte viftar med för många krav. Jagskulle vilja ha statsrådets kommentar på den punkten. Det handlar ju om vårtrovärdighet som partner i integrationsarbetet. Denandra frågan rör miljön. Jag noterar att i det referat som utrikeshandelsministerngör av ministeröverläggningen finns ingenting ommiljöfrågorna. Vad har regeringen för åsikt om ? Vore det intepå tiden att sökte medlemskap där? Dentredje frågan, som kanske är den svåraste och den mest centrala, gällerbeslutsprocessen. I statsrådets redovisning sägs att en förutsättning för enlösning är att vi får medinflytande i beslutsprocessen, dvs. att förutsättningenför att vi skall kunna hitta en beslutsprocedur som vi kan acceptera är att vifår medinflytande.Vad händer om vi inte får det? Står och faller hela avtaletpå denna punkt? Jag tycker att det är en bra ambition, men jag ifrågasätter omman kan få igenom det som en förutsättning för avtalet. 1989/90:53 18januari 1990 Anf.4 (vpk): Med risk för att framstå som litet tjatig tänker jag ta upp sammafrågeställningar, men som bekant ur en annan synvinkel. Jaghar också tagit del av Delors mycket bestämda uttalande om att det inte är talom något medinflytande. Den slutsats jag drar av detta är att det är bra attdet blir så klart uttalat. Vi har hävdat att det är ohållbart att så ivrigtkämpa för den här harmoniseringen under förutsättning att vi får medinflytande.Antingen får det bli ett medlemskap eller också får vi lämna det enträgnaEG-spåret. verkar det som om den här frågan blir klar Jag undrarnaturligtvis vilka slutsatser utrikeshandelsministern drar av det mycketbestämda uttalandet. När det står klart att vi inte kommer att få något medinflytandei beslutsfattandet, måste vi då inte ändra vår politik när det gällerförhållandet till EG och de marknaderna? Närdet gäller tidtabellen har jag förstått att en av anledningarna till att deninte kommer att hålla är att man inom EG är fullt upptagen med att bygga uppsamarbetsstrukturen med de östeuropeiska länderna. Man prioriterar det i dettaläge. Den kanske också skulle prioritera det i det härläget. Jag undrar om man har övervägt att dämpa takten litet när man nu harfått klart för sig att EG inte är så intresserat av just . Vi skulleanstränga oss litet mera när det gäller relationerna till de östeuropeiskaländerna. Vi borde kanske ta egna initiativ och via EFTA bygga upp egnarelationer och inte bara hålla oss till EG-frågan. 1989/90:53 18januari 1990 Jagär också intresserad av de här undantagen, som jag tror att det var IngemarEUasson som tog upp. Anf.5 (); Jag vill sälla mig till dem som har uttryckt att det är positivt attutrikeshandelsministern inför redovisar läget i EFTA-EG-frå-gan. Jaghar alltid upplevt en öppenhet från sida. Jaghar dock några frågor I redovisning framhålls att man iregeringskansliet nu genomför en analys av vad som bör finnas med i ettgemensamt regelverk. Det rör sig om en av 90-talets största frågor,EFTA-EG-frågan. Det är självfallet intressant för att få veta vadregeringen kommer fram till. Jag har följande fråga till . Huravser regeringen att inför redovisa slutsatserna sedan man gåttigenom regelverket? Eftersom detta är en fråga som är av mycket vital betydelseför vårt land, tror jag att det är viktigt att man har en stor öppenhet i dettaavseende. Jag tror att det är viktigt att få veta vUka konsekvenser olikaregelverk kan få för , svensk industri, forskning, utveckling,transporter, kommunikationer osv. - ja, egentligen alla samhällsfrågor Vihar från ledamöter i EFTA-delegationen framfört förslag om att manexempelvis skulle engagera utskotten mera. Jag vet att tidigareockså har talat om den frågan. Det är också viktigt att får möjlighetatt ge synpunkter på de slutsatser som regeringen kommer fram till när den hargått igenom regelverket. Vi har för vår del efterlyst en ny s.k. grönbok.Tidigare har vi fått redovisat kartläggningsarbetet och hur arbetet framskriderNu är det viktigt att veta: Var går smärtgränsen och vad har vi med oss ibagaget i de fortsatta förhandlingarna? Anf.6 (): Även vi från sida tackar för den lämnade redovisningen.Vi har efterlyst regelbundna sådana redovisningar, och detta är en. Enav de saker som statsrådet tog upp var hur man skulle se på de regler som redanfinns i EG:s portfölj så att säga, det som redan har överenskom-mits. Jaguppfattade statsrådet så, att man inte skulle gå med på några regler som, om deantogs, skulle innebära att vi fick sämre miljöskydd och arbetsmiljö. I sådanafall skulle man begära undantag. Däremot nämnde statsrådet ingenting om ökadehälsorisker. Jag förmodar att även det ingår. Här i kammaren brukar många partier - eller i alla fall några partier -framhålla att EG ligger före oss här i i vissa av dessa frågor. Jaghoppas att det är så enkelt att vi i i sådana fall höjer nivån. Det ärframför allt viktigt att inte sänker nivån så att människors och djursliv och hälsa och arters fortbestånd hotas mer än de gör i . Vikänner oro för vilken roll riksdag kommer att få om harmoniseringsprocessenfår gå som regeringen vill. En föraning har vi fått när beslutet fattades omatt vi i fortsättningen skall acceptera att utländska lagar överförs till attbli svenska utan översättning. Ett större prov kommer att ges när det plötsligtskall beslutas om de här tusen ärendena. Jagvill också instämma i fråga: Hur går det egentligen Prot.1989/90:53 med öppenhet mot i EFTA-sammanhang? Anf.7 Statsrådet ; Information frän Det är riktigt, som många har sagt i debatten, att tidtabellenregeringew är mycket ambitiös. Det är den. Men det måste den vara. Om vi skallfå det hela att gå ihop, nämligen att ett eventuellt avtal mellan EFTA och EG -ett - skall kunna träda i kraft , alltså parallelltmed att den inre marknaden träder i kraft, behövs denna tidsplan. Jagföreställer mig att riksdagsarbetet, lagråd och allt detta kommer att ta ganskamycket tid . Vi har förankrat tidtabellen hos kommissionsledamotenAndriessen. Vi var helt sams om att försöka följa detta. Jag vet inte vad IngvarCarlsson har sagt, men han och jag har varit helt överens om att konturerna avett ramavtal skall vara framme helst och att man skallkunna slutföra förhandlingarna , alltså under detschweiziska ordförandeskapet. Närdet gäller beslutsprocessen vet kammaren - det har jag redovisat öppet vidtidigare tillfällen - att det är den svåra frågan. Jag upplever att vialla har var sin förhandlingsposition i nuvarande läge. Från EFTA-sidan tryckerman naturligtvis hårt på inflytandefrågan. Från EG-sidan håller man igen på detoch trycker mera på institutioner och de åtaganden som EFTA-sidan skall göra. Vadhänder då om vi inte får inflytande, om vi upplever att inflytandet är förlitet, säger . Ja, det är en fråga som vi gemensamt får avgöraden dagen. Som jag sade i min inledning har jag tänkt mig att fortlöpande hanära kontakt med EFTA-delegationen, precis som har sagt, och attåterkomma till kammaren och utrikesnämnden. är ju också ettforum som ger regeringen välsignelse för det ena eller andra åtagandet. Låt ossåterkomma om det skulle bli aktuellt att ställa frågan hur vi nu skall se påen eventuell paketlösning. Jag föreställer mig att det blir en sådan lösning islutändan. Jagvill Också säga till att EFTA-länderna - alltså också Sverige- har fört fram till EG att vi vill bli fullvärdiga medlemmar i det miljöorgansom håller på att byggas upp. Den stora frågan för tillfället beträffandedetta miljöorgan är var det skall lokaliseras. Det lät mycket positivt, attockså EFTA-länderna skulle kunna bli medlemmar i det miljöorgan som hållerpå att bildas, när man har kommit överens om den frågan. Denanalys som vi nu gör av EG;s regelverk utförs av arbetsgrupperna i de olikadepartementen, som sedan skall redovisa till oss på UD/H . Jag harnaturligtvis tänkt mig att också här komma till EFTA-delegationen för att fåen gemensam diskussion om de slutsatser som vi kommer fram till. Men det är juingenting som hindrar att också utskott kallar till sigarbetsgrupperna för att diskutera det som kan gälla på det egna området.EFTA-delegationens ledamöter har fått var sitt exemplar av de listor på frågorinom regelverket som är föremål för diskussion just . De överlämnades tillEFTA-delegationen vid vårt sista sammanträde . Närdet gäller översättningar vill jag också säga att det i årets budget finnsökade anslag till EFTA-arbetet. Vid dagens regeringssammanträde har jag 1989/90:53 18januari 1990 tillsatt en grupp somtillsammans med kommerskollegium skall ansvara för att det omfattandeöversättningsarbete som måste göras i detta sammanhang också blir gjort. Vianslår ett antal miljoner till detta. GudrunSchyman tar upp frågan om . Jag har stärkts i min uppfattning attsamarbetet EFTA-EG påskyndas av utvecklingen i . Vibehöver nämligen alla ställa upp på olika sätt, både i den demokratiseringsprocesssom pågår - det finns klara uttalanden om detta från idecember - och när det gäller att se till att få ett samarbete. SomEFTA-ordförande har jag redan intecknat flera samtal med handels- ochutrikesministrar från reformstaterna för att just diskutera på vilket sätt viskall utveckla samarbetet mellan och , och de andra stater somockså har bett att vi skall hitta modeller för ett samarbete. 8 (): Jag tackar inteherr talmannen för generositeten med tiden men följer reglerna. har jagalltså en minut på mig att något litet kommentera vad som har sagts, och dåväljer jag att kommentera en fråga. Vimoderater ser ju detta EES-steg som ett första steg mot det mål som vårtpartiprogram lägger fast, nämligen ett medlemskap i . Jag skulle tillregeringen vilja ge rekommendationen att hålla det målet framför sig, för detmåste vara i hela svenska folkets intresse att vi kan uppnå det likaberättigandesom medlemskap innebär Det skulle betyda att man kunde begränsa Ustan överämnen för EES-förhandlingarna till de centrala. I statsrådets informationfinns ju ett utdrag ur deklarationen från , upptagande enimponerande lista över ämnen. Det skulle förbrukas oerhört mycket tid ochansträngning om alla dessa frågor skulle få sin lösning i EES-förhandlingen. Tagdå gärna fasta på den formulering som statsrådet använde om konturerna! Arbetapå konturerna, arbeta på de centrala frågorna - och med målsättningen att detverket skall tjäna som en plattform för ett blivande medlemskap! Då tror jagatt vi kan lyckas. Anf.9 (): Det gemensamma beslutsfattandet är naturligtvis i högsta grad enförhandlingsfråga. Jag tycker att det finns skäl att komma ihåg att när Delorsoch andra uttalar sig, är det också ett led i en pågående förhand-hng. Vi fårinte ta hans ord - och inte heller någon annans ord från EG-sidan - som ettslutgiltigt besked, utan som ett förhandlingsbud. Närdet gäller det lilla EFTA, mot det stora EG, har jag lust att referera tillSkriften och säga: Förfäras ej du lilla hop! Vi skall stå på oss i den härdiskussionen. Mendet som gjorde mig nyfiken var ordvalet här, att en förutsättning för enlösning i fråga om beslutsproceduren är att vi får ett reellt medinflytande.Det är EFTA:s krav att vi får detta, och vi skall streta i den riktningen sålångt möjligt och komma med konstruktiva uppslag om vad som kan förstås medreellt inflytande. Men tned förutsättning menar man ju att jnan kanske sedanställer allt på sin spets och rusar ifrån hela paketet därför att man inte får exakt som man vill.Därför tyckte jag att det kanske var ett mindre väl valt ord i sammanhanget. Menjag vill gärna uppmana statsrådet och andra som förhandlar att stå på sig, attkomma så långt som möjligt när det gäller det reella inflytandet. Anf.10 (); Vi noterade med intresse att president höll ettnyårstal där han sade att det numera inte räckte med EFTA och EG utan att mannu måste tänka på hela . Pressenhar nog tolkat EG:s agerande och andra signaler på annat sätt än har så att säga givit prioritet åt Östeuropafrågorna, vilket innebär minskadprioritet åt EFTA. Jag tycker att det är riktigt handlat. Enfråga när det gäller är var det skall ligga. En annan fråga somjag tycker att man skall ställa sig är; Vad skall man där göra som EEC interedan gör för alla länder? Det vore kanske enklast att lägga det isamma hus, så slapp man dubbelarbeta. Närdet gäller de huvudpunkter man skall tala om skulle jag för min del viljarekommendera att man lägger stor vikt vid det som kallas angränsande fält-miljö, utbildning, arbetsvillkor, social välfärd, konsumentskydd, program försmå och medelstora företag - och likaså utjämning av de ekonomiska och socialaskillnaderna mellan olika regioner Dettalas också om att parternas beslutsautonomi skall respekteras. Jag hoppas även skall behålla en beslutsautonomi här i för vår del. 1989/90:53 18januari 1990 Anf.11 (vpk): Jag vill ta upp två saker Först återkommer jag till inflytandefrågan,som ju är central och utgör grunden för de förhandlingar som pågår Jag hoppasatt den här paketlösningen, som talade om, kommer attutkristallisera sig, inte bara kommer att diskuteras i - framför allt inte bara i utrikesnämnden, där representationenju inte är fullt demokratisk. Jag hoppas att det är en paketlösning som vikommer att få ta ställning till i den här församlingen och att regeringen idet avseendet kommer att spela med fullständigt öppna kort, så att vi vet vadvi köpslår om. Den utfästelsen skulle jag mycket gärna vilja ha av AnitaGradin. Sedangäller det talet om att EG-samarbetet påskyndar vårt utvecklingssamarbete medÖsteuropa. Jag ställer mig mycket tveksam till den formuleringen och skullevilja ha ett förtydligande; På vilket sätt?