prot · GD0963 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är slåendehur man i denna debatt har undvikit att ta upp dessa grundläggande problem.Jag tycker att debatten på det sättet har varit utomordentligt dålig. Vi har i vårt arbete föreslagit att vi skall införakraftiga ökningar av miljö-och energiskatter i syfte att kunna använda dessaför att bygga upp ett nytt energisystem och nya trafiksystem, som gör detmöjligt att successivt minska den enorma belastningen på vår miljö. Av dettahar vi inte hört någonting i en framåtsyftande ekonomisk debatt. Det är ettsvaghetstecken! Vi är villiga att diskutera förändringar i exempelvissjukförsäkringen som gör att miinniskor inte överkompenseras vid sinsjukfrånvaro. Detta har man inte heller velat ta upp i debatten. Vi vill gärnagöra detta ineden låglöneprofil. Vi har alltså konkret försökt föra denna debatt framåt ien stämning av att vi faktiskt måste göra någonting åt våra samlade ekonomiskaoch ekologiska problem. Jag menar att debatten har varit utomordentligtsorglig. Det har mest varit den sedvanliga pajkastningen från oppositionen. Manhar sagt att vi måste invänta regeringens förslag. Men aldrig kommer man medegna förslag! Aldrig driver man dessa frågor. Man har inte haft några svar påhur man faktiskt, , , AnL 26 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag erinrar iin en gång om att repliken gällde JanBergqvists anförande, Anf, 27 () replik: Svagheten ligger också på regeringens sida.De skatteförslag regeringen har lagt fram barkar till ännu mycket störrebytesbalansunderskott. Denna regerings politik iir gemensam med oppositionens,och den typen av politik borde vi i ärlighetens namn bryta. 28 () replik: Jag vill börja med att konstatera att varjegång jag tar upp ett citat av försvinner han ur kammaren. Jag tycker att denna debattomgång har varit mycketpositiv. Jag kan naturligtvis instämma i de synpunkter som ,och andra har framfört om att man självfallet måste gå igenomdetta mycket noga. se på materialet och vrida och vända på det. Självfalletmåste man också få den tid som behövs för att kunna genomföra en sådangranskning. Jag tycker att det var konstruktiva och positiva tongångar som komfram i den hiir sista omgången. Motionstiden när det gäller lönestoppet har förlängtstill måndag kl, 17,0(1. Bakgrunden till att man från böijaii gick ut med enmotionstid på en dag varatt man var angelägen om att framhålla att det finns en spänning här och bör genomföra detta . För som beslutförsenas uppstår naturligtvis vissa nackdelar Man måste således göra enavvägning och hitta en lämplig balans. är det dock möjligt att arbeta meddenna fråga i betydligt . Som svar på fråga vill jag säga att detinte föreslås att den sjätte semesterveckan eller föräldraförsäkringen skallskjutas . Det finns inte med i det här paketet. Pris- och hyresstoppetinförs fro.m. men det skall ändå komma en proposition som i sedvanligordning skall behandlas av , jag tror att det är inom en månad. Närdet gäller stoppet för höjda aktieutdelningar har man beräknat att det kan rörasig om att man drar in jämfört med om man hade legat på denivåer som man kunde förutse. Förslaget om kommunalt skattestopp måste förstbehandlas av lagrådet innan det kan tas upp i en proposition. När det sedan gäller förändringarna i sjukförsäkringen -apropå det som Margö frågade om. hon var orolig för att det intefinns ett fullödigt siffermaterial - tas det fram en promemoria idepartementet som sedan kommer att skickas på remiss. Därefter kommer det attläggas fram en proposition. Tanken är att detta skall träda i kraft den 1januari 1991, Här finns således inte samma tidspress som när det gäller fråganom lönestoppet. När det gäller investeringsavgiften är det fråga om enhöjning till . Det är också fråga om att man skall gå igenom och utredaåtgärder som stramar upp regler för framtida löneförhandlingar Jag tror attdet är väl känt att regeringen kommer att lägga fram förslag i syfte att ökaarbetskraftsutbudet, förbättra infrastrukturen och öka produktiviteten genom depropositioner som redan är aviserade om forskningspolitik, näringspolitik ochregionalpolitik. Margö vill inte ge sig på att försöka leta uppnågot annat land. Jag förstår henne. Jag har visserligen inte gått igenom allavärldens länder, men verkligheten är i alla fall den att om man jämförfördelningspolitiken i med den politiken i andra länder så är detmycket svårt att hitta länder där man har fört en tillnärmelsevis så kraftfullfördelningspolitik som den har gjort , Det är verkligen ingen orättvis fördelningspolitik. Detförekommer en orättvis fördelning i det svenska samhället, men den politik somregeringen har fört har syftat till att öka rättvisan. Kom ihåg hur läget var1982-stigande arbetslöshet, dålig investeringsvilja, växande underskott. Det ärsjälvklart att det är avgörande att skapa arbete åt alla i kampen för rättvisa.Hög arbetslöshet ger de anställda en svag ställning i arbetslivet ochförstärker de sociala klyftorna. Sysselsättningen i har ökat med 225 000personer Statens finanser har förbättrats, dvs, statens beroende av detprivata länekapitalet har pressats tillbaka. har vi slagit vakt omvälfärden genom att skrapa ihop pengar till föräldraförsäkring, barnbidrag,sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring. Det finns en rad andra saker. Skattereformen kommer att leda till ökad rättvisa. Det ärmin fasta övertygelse att det är en rättvis skattepolitik. Det skulle ha varitmycket olyckligt för fördelningspolitiken om vi hade hakat oss fast vi någotsom liknar det nuvarande skattesystemet, eftersom det har tjänat ut sinroll. Det har fyllt Prot. 1989/90:63 en funktion i historien, men det håller inte för framtiden. AnL 29 MARGÖ (vpk) replik; Som jag sade redan i mitt inledningsanförandekan vi inte från vpk;s sida ge något besked om hur vi ställer oss tilldet här krispaketet. Vi måste få en rimlig chans att diskutera detta ipartigruppen. Det har vi inte fått än i den behandlingsgång som har varit. Jag blev snopen när sade att motionstiden nuår förlängd och går ut . Jag har ju bara suttit här i kammaren så jagvet inte hur beslutet har kommit till, men jag trodde ändå att det varriksdagen som skulle fatta beslut om motionstider o.d. 1 söndags publicerades nya SIFO-siffror omväljarsympatier. Ett val avgörs i och för sig inte genomopinionsundersökningar, men dessa SIFO-siffror inger ändå en viss oro. För detförsta tycks en större andel än tidigare vända samtliga politiska partierryggen. För det andra visar siffrorna att vid en eventuell borgerlig valsegerkommer moderata samlingspartiet att bli det helt dominerande partiet. Det är ingen tvekan om att en borgerlig regering blirliktydig med en högerregering. I vpk känner vi ett ansvar, vi känner ettansvar för arbetarrörelsen. Vi säger därför att det nu är dags för oss attgemensamt gå till offensiv mot högerkrafterna för en politik för rättvisa ochsolidaritet. Vi tror inte att strejkförbud och lönestopp som slår raktöver och hårdast mot de lågavlönade är rätta vägen att mobilisera dearbetarväljare som har blivit bortskrämda av den förda regeringspolitiken. Nyvalshotet skrämmer i och för sig inte oss. Men vi tyckerinte att nyval är någon ansvarsfull politik. Ett nyval löser inga problem. Om regeringen däremot vill driva en rättvisepolitik, finnsdet här i kammaren en säker inajoritet för en sådan politik. Anf, .30CARL () replik: Det var bra att vi fick beskedet ont motionstiden. politik utgår från att vi måste ändra vårlivsstil. Vi måste tänka om i ett stort antal frågor Gör vi inte det, kommermiljöförstöringarna att fortsätta med oförminskad styrka, och vår livsgrundkommer att ryckas bort. I årets budgetförslag har vi föreslagit skatt påenergiråvaror och slopad elskatt. Höjda råvaruskatter leder till att man villeffektivisera sin råvaruan-vändning och öka utbytet. Med de höga kostnadernaför fordonsbränsle vill vi att medborgarna skall börja räkna och inse att dekan avstå ifrån bilen ibland och att de kan köra bil på annat sätt. Man kanköra långsammare och man kan samåka. Med ett system som gynnar nyförsäljning avbilar med låg bensinförbrukning kan vi ganska snabbt minska bränsleåtgången. Omdet inte finns någon moms på persontransporter blir kollektivtrafikåkandet relativtsett billigare. Fler åker kollektivt. Färre åker bil, och därmed smutsar färrener. Sänkta farter på våra vågar minskar bränsleåtgången, och färre dödas ochskadas. Belastningen på den offentliga sektorn minskar och bytesbalansen blirbättre. Med slopad moms på svensk basmat vill vi ge medborgarna enchans att välja inhemskt producerad mat. Slopad moms är vägen in i ettekologiskt rimligt jordbruk som kostnadsutvecklingen dämpas.Importerad mat blir dyrare relativt, och vi får chansen att minska importen ochbli mer självförsörjande. En sänkning av arbetsgivaravgifterna med en fjärdedel iNorrland, och på är ett led i vårt arbete att minska skattenpå arbete och höja den på energiråvaror Energiintensiv industri får ett skydd motkostnadsökningar. Vi avsätter 500 milj, kr. till en industriomställningsfondoch vill göra mindre ändringar i storförbrukarsubventionen. Vi vill ändra konsumtionsmönster, ändra medborgarnasekonomiska situation till det bättre. För att förstärka denna vill vi bygga utkonsumentvägledningen och stoppa oombedd kommersiell reklam i våra brevlådor.Vi säger nej till kommersiell reklam i svenska TV-sändningar till svenskpublik. Vi tror på den kunnige och aktive konsumentens storamöjligheter att påverka sin egen situation och som medel att ändratillverkningen så att den blir miljöriktig. Därmed är vi på väg in i en sundareekonomi och en sundare ekologi. Vi anser detta vara framtidsinriktade förslag. De medföråtstramning av konsumtion, räddar miljön och sanerar vår ekonomi. De är socialtrimliga. De innebär att vi tar internationellt ansvar. Det borde inte varasvårt att ställa upp på dem, med de kunskaper vi har . De är realistiskaoch sakligt välmotiverade. Om vi inte bygger vårt lands politik på sådana härförslag kommer vi in i en ännu mer ödesdiger situation, och det vill vi med allkraft motverka. Vår fråga till politikerna om den personligaåtstramningen, i då man begär åtstramning av landets befolkning,kvarstår - den är fortfarande obesvarad. 31 () replik; Den här debatten går väl mot sitt slut, ochluften har gått ur den för länge sedan. Det finns ingen anledning att ställanya frågor. Jag vill bara hålla med på en punkt, nämligen att vihåller på att få en skattepolitik som ökar rättvisan och gör slut på ettgammalt, orättvist, ruttet skattesystem. Det är obegripligt hur kunnat ta ansvar för det så . Men om det nya systemet skall fungerafår inte inflationen braka på som den nu gör. Det förslag som regeringen nu har lagt fram kommer inteatt göra någonting åt de grundliiggande problemen i svensk ekonomi. Det ärdärför som jag envisas med att fråga var den strama finanspolitiken finns. JanBergqvist säger att det inte finns några förslag i detta paket om att man skallskjuta på nya utgiftskrävande reformer. Det var ju ett besked. Men sådanaförslag finns på bord på annat sätt. Det finns tillfällen då detblir nödvändigt för den socialdemokratiska riksdagsgruppen att ta ställningtill de förslagen. Det kan väl inte vara möjligt att man. som mantar till rena kristidsfasoner - regleringar, åtgärder - menar att man skall tapå sig nya Det går väl inte ihop med alla de stopp man nu vill etablera på andraområden. Jag blev också överraskad av det besked somJan ger beträffande motionstiden. Jag läser i IIS riksdagsordningen,där det står; "I ärende som måste avgöras skyndsamt kan , om denfinner synnerliga skäl föreligga, på förslag av regeringen besluta om kortaremotionstid," Jag tror inte att det kan behandlas i den socialdemokratiskariksdagsgruppen och inte heller i regeringen, utan det är faktiskt härikammaren som vi beslutar om det. Jag förutsätter att det blir överläggningar omden saken innan någon kan ge besked om vilken motionstid som skall gälla, vilkaarbetsvillkor som vi här i kammaren skall besluta om för oss själva. AnL 32 () replik: För att klara ut det sista först vill jagsäga att regeringen från början var inställd på att begära en dags motionstid.Efter att ha fått reaktioner från partierna där de säger att det är för korttid och att de inte hinner med. är regeringens begäran, som jag nämnde, attmotionstiden skall förkortas Det är alltså den verklighet somjag försökte beskriva. Det svenska skattesystemet har. såsom det har varit,historiskt spelat en oerhört stor roll för att finansiera framväxten av Sverigetill ett av världens främsta välfärdsländer. Men vi är överens, IngemarEliasson. om att det inte håller för framtiden, därför att det inte fungerar såsom det står i tabellerna. När det gäller åtstramning osv. innebär förslaget om enövergång till en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen att man lägger påarbetsgivarna netto mer än . Margö trodde attlönestopp kunde bli negativt för lågavlönade. All erfarenhet visar attinflation och arbetslöshet är det som drabbar de lågavlönade allra värst. Jagvill informera om att LO;s ordförandekonferens har haft engenomgång av dessa saker och då antagit ett enigt uttalande till stöd förregeringens paket. Det kan upplysningsvis nämnas i förbigående att ävenKommunalarbetareförbundet fanns med i det sammanhanget och representerades avsin andre förbundsordförande . AnL?< Förste vice talman (): Jag hade gärna velat vända mig till frusocialministern också. Det hade varit trevligt om hon hade varit närvarande ikammaren när den socialpolitiska debatten inleds, för krisen är akut också närdet gäller välfärden. Den otillräckliga tillväxten, lägst i vår del av världen,är bara hälften av vad som krävs för att t. ex. trygga ATP. Vi har kris i barnomsorgen, kris i sjukvården, kris iäldreomsorgen, kris i narkomanvården. Hos dem som berörs växer oron och otryggheten. GunnarBjörk nämnde att antalet uteliggare ökar alltmer. Vi kunde läsa iAftonbladet att mentalpatienter kastas ut på gatan efter åratal inom den slutnapsykiatrin. Jag blev uppringd av en gammal dam, . Hennes syskonoch vänner hade gått bort, och hon hade inga barn. om honinte längre kunde klara sig hemma? Hon hade bett att få ställa sig i kö tillålderdomshemmet, men det gick förstås inte. Hon kunde ju ännu klara sig själv.Men hennes otrygghet var inte att ta miste på. Den oron ärtyvärr befogad, med den politik som förs och som har förts. Kan inte kommunereller landsting ställa upp med vård , saknas allt vad skyddsnät heter får vi brev från förtvivlade småbarnsföräldrarsom har förmenats rätten att själva ordna för sina småbarn eller inte vet hurde skall klara arbete och ekonomi, därför att köerna är så långa eller därföratt dagis har stängt på grund av personalbrist. Men betala till den kommunalabarnomsorgen måste de, vare sig de får del av dess tjänster eller inte. Försäkringskassorna förväntas gladeligenbetala ut miljardbelopp till sjuka som står i kö till operationer som skullekosta väsentligt mycket mindre att utföra. Och det är minsann inte fråga ombara höftleder, starr och hjärtoperationer. fick jag höra av enlantbrukare som fått en seninflammation i handen att han hade varit sjukskriveni nära han fick den obetydliga ortopediska operationen, somgick och kostade en bråkdel. Runt om i världen växer insikten omfördelarna med en marknadsekonomi där verksamheten styrs inte av politikernautan av konsumenternas behov och önskemål. Men i har regeringen mednäbbar och klor slagit vakt om monopol och centralstyrning på så viktigaområden som vård och omsorger med allt längre köer, stora orättvisor och enallt allvarligare flykt av personal som resultat. I socialdemokraternas måste man ha mycket godekonomi för att vara säker på att få vård . Jag skulle vilja fråga IngelaThalén, som ännu inte är här, om det verkligen skall vara på det viset. Med vilken rått sätter sig socialdemokraterna till domsöver småbarnsfamiljernas val av barnomsorg? Med vilken rätt förhindrarsocialdemokraterna sjuka och gamla att få använda de skattepengar som debetalt in då eller kommunen inte kan ge vård eller sådan vårdsom patienten eller den gamla behöver? Varför vågar ni inte låtabarnomsorgsstödet följa barnet, eller sjukvårdsförsäkringen patienten? Personalen inom den viktiga vårdsektorn är hänvisadtill i stort sett en enda arbetsgivare. Att driva ett daghem eller ett sjukhemi privat regi är näst intill omöjligt, "Man skall inte tjäna pengar på attmänniskor behöver vård", heter det. Eller som barnomsorgsminister brukar kalla det när ett par förskollärare vill öppna eget: det voreatt öppna för den råa kommersialismen. Det hade varit mycket intressant att höra omsocialminister delar den uppfattningen. Man skall inte underlätta fördem som jobbar inom vården att öppna eget, för då tar snikenheten överhandöver alla mänskliga känslor. Är det verkligen så socialdemokraterna ser det,och är det verkligen så socialminister ser det? Men socialdemokraternas socialpolitik har misslyckatsockså på många andra områden. Kostnaderna för sjukfrånvaron spränger allagränser liksom för arbetsskadeförsäkringen. Regeringen har envetet och envistmotsatt sig alla förändringar. Regeringens krispaket lär innehålla förslaget attarbetsgivarna skall stå för de två första veckornas sjukskrivning. Om det årriktigt, så är det ett stort steg i rätt riktning. Under dessa två veckoravslutas av alla sjukfall. Det innebär att flera tusen avsjukkassornas tjänstemän kan avlastas till förmån för den rehabilitering man inte hinner med men som kan vara helt avgörande för möjligheterna attåtervända till hälsa och arbete. Men utformningen av förslaget innebär ytterligare höjdaarbetsgivaravgifter som ytterligare förstärker det inflationstryck, vilket -som finansministern och alldeles även nämnde - alltid gårvärst ut över svagare grupper Och vad avser regeringen att göra päarbetsskadeförsäkringens område -den försäkring som visat sig direkt tnotverkarehabilitering och möjlighet att återvända till hiilsa och arbete? Är niberedda att ompröva er tidigare rigida inställning också i denna fråga? Välfärd handlar naturligtvis också om annat än materiellating. Det handlar om självkänsla och egenvärde, om det värde som ligger i attfå och kunna ta ansvar för sig själv och de sina. Om att kunna leva på sin lönnär skatten betalts. Om att kunna välja den barnomsorg, den skola, den vårdeller det boende som passar den enskilde bäst. I dessa frågor har socialdemokraterna varit de storasvikarna genom att ha drivit igenom gigantiska skattehöjningar - har125 % av tillväxten gått till skatt -. som hårdast drabbat betalningssvagaregrupper och genom att kategoriskt vägra ställa upp på valfrihet och mångfaldoch rättvisa inom vård och omsorger. Genom den förda politiken har ocksåorättvisorna inom barnomsorg och föräldraförsäkring nämligen förstärkts. Därför utmanar vi moderater socialdemokraterna påvälfärdens områden. Vi arbetar för en politik som ger människorna möjlighet ochrätt att fä ta ansvar för sig själv och de sina. som gör det möjligt för fleratt leva på sin lön och som ger också dem med låga inkomster den trygghet somligger i att kunna välja. och kommersenare i debatten att närmare redogöra för våra förslag. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlinaar. Anf, 34SIGGE GODIN (fp); Den socialdemokratiska socialpolitiken harunder fått förödande effekter för vårt samhälle. Vi har flersjukskrivna än vad våra grannländer har. Vi har fler arbetsskadade som går ochväntar på åtgärder än vad andra länder har Vi har fler förtidspensionärer ännågonsin, och de har allt svårare att komma tillbaka till arbetslivet. Baraunder den socialdemokratiska regeringens senaste period har antaletförtidspensionärer ökat drastiskt. Vi har uppenbara problem med fusket i sjukförsäkringen.Människor får socialbidrag därför att de inte kan arbeta på grund av bristen pådagisplatser. Vi har operationsköer som motverkar människors möjligheter attåtergå i arbete. Listan kangöras mycket lång, men jag skall avstå från vidare uppräkning. Mänga i vårt samhälle frågar sig om vi har blivit ett folkav myglare och fiftlare som hellre tar ut än går till jobbet,som hämtar socialbidrag hellre än att gå till jobbet, som sjukanmiiler sig menändå går till jobbet för att skaffa sig extra inkomster osv. Sanningen är ju den att socialdemokratin har byggt upp ettantal skyddsnät i vårt samhälle med sådana brister att systemet läckermiljarder och åter miljarder kronor utan att ge någon effekt eller som snararemotverkar syftet med reformerna. Människan är så funtad att hon anpassar sig till systemet.Trots att framhållit orimligheten iregeringens förslag, har inte regeringen eller den socialdemokratiskariksdagsgruppen förmått eller vågat inse konsekvenserna av förslagen. Sjukförsäkringssystemet är genom exempelvis timsjukpenningenså utformat att vissa människor enkelt kan få en betydande överkompensationvid sjukfrånvaro. Detta påtalade når timsjukpenningreformen skullegenomföras, men tyvärr utan resultat. Arbetsskadeförsäkringen har sådana brister att t.o.m.riksdagens revisorer har påtalat det orimliga i situationen. Men det allraallvarligaste är den passivisering som systemet skapar. Revisorernaifrågasätter bl.a, om ersättningen vid arbetsskada skall vara högre än övrigsjukersättning. Detta motverkar ju intresset för en snabb rehabilitering. Regelsystemen är så utformade att människor står i kö imånader och år i stället för att snabbt få sin skada reparerad och därmedmöjligheter att snabbt återgå i arbete. Det är vattentäta skott mellansjukersättningssystemet och sjukvården. Och regeringen har hårdnackat sagt nejtill alla våra förslag till förändringar. Inte ens försök har fått genomföras.Vi vet ju alla att de s.k. Bohusförslagen kan prövas, men det säger regeringennej till. Till syvende och sist handlar det inte enbart om ökade kostnader imiljardklassen, utan också om den enskilda människans kamp för en rimligrehabilitering. Det är inte människovärdigt att hamna isjukförsäkringssystemets ekorrhjul. Det svenska sjuktalet har under entioårsperiod ökat från 22.8 dagar 1978 1989. Har vi blivitdubbelt så sjuka som finnarna och danskarna och mycket sjukare än norrmännen,västtyskarna och holländarna? Självfallet är det inte så, men systemet är såutformat att det är ekonomiskt lönsamt att inordna sig i systemet. Och därmedfår vi det samhälle som socialdemokratin förtjänar Det är inte längre lönsamtatt gå till jobbet. Detta tär på människors självkänsla, det skapar oro i vårtsamhälle, inte minst ute på arbetsplatserna. Man misstror arbetskompisar somibland måste vara sjuka. Människor blir ju sjuka ibland! Och sprider sigdenna misstro man och man emellan. Vad gör då regeringen åt detta? Jo, den tillsätter någrahundra nya tjänster vid försäkringskassorna för att öka kontrollen. Vi får ettkontrollsamhällé i stället för att ta itu med problemen. Men här saknartydligen regeringen förmåga. sade i gårdagens partiledardebatt;"Det finns en tendens i den politiska debatten att väja för målkonflikteroch de politiska pro- Alla männsikor vet från sin egen vardag att man inte kan fåallt, att man måste välja. Vi politiker uppträder ibland som om andra lagargällde i vår värld," Jag vill påstå att regeringens oförmåga att ta itumed avarterna i socialförsäkringssystemen är ett typexempel på detta. Den förödande kostnadsutveckling som skerinom sjukförsäkringssystemet gör det dessutom omöjligt att klara andraangelägna åtaganden på den sociala sidan. Regeringen brukar framför allt ivalrörelserna bekänna sig till solidaritet med de sämst ställda i vårtsamhälle. Någonting om hur det glömda skall få sin beskärda del avkakan finns inte i årets budget. Självfallet är det så att man inte både kanlåta miljarderna rulla i socialförsäkringssystemet och satsa på desvaga i samhället. De får stå tillbaka på grund av att sjukförsäkringen ökatfrån 47 miljarder till 50 miljarder . Vad vill regeringen göra åtdetta? Eller är det så att solidariteten med de sämst ställda i vårt samhälleär något som socialdemokratin tar fram endast när det blir val?