prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:46 1§ Återkomst Arméns utveckling och meddelade att () denna dag återtagit sin plats i planeringssystem, , varigenom tjänstgöring som ersättare upphört. 2 § Justering av protokoll Talmannen meddelade att avsägelser inkommit fråndels () från uppdraget som suppleant i socialutskottet, delsGertrud () från uppdraget som suppleant i trafikutskottet. Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkande /90;FiU10 betänkanden /90:SkU10 och betänkanden /90:SfU7 och SfU8 Näringsutskottetsbetänkanden /90:NU15 och NU18 betänkande 1989/90: B0U8 5 § Arméns utveckling och totalförsvaretsplaneringssystem, m.m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande1989/90:FöU3 Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. (prop. 1989/90:9). 1Riksdagens protokoll 1989/90:46 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, i (): Det beslut om den framtida fredsorganisationen som vi kommer attfatta är märkligt i flera avseenden. Jag vill inledningsvis poängtera att dåjag i det följande kritiserar förslaget vill jag gärna att kritiken skallrelateras till vårt eget huvudförslag om en senareläggning av förändringar inomarmén och att de skall prövas i ett sammanhang, då försvarskommitténshuvudbetänkande föreläggs . Detmärkliga med detta förslag är att det inte kommer att tillgodose något av detvå viktigaste uppställda målen. Enligt en bred sakkunskaps mening kommer inteden förändrade organisationen att erbjuda ökad effektivitet. Inte heller kommerdet ekonomiska målet vad gäller besparingar att uppnås under vare sig deninnevarande, nästa eller under den kanske därpå följandeförsvarsbeslutsperioden. Att propositionen härutöver inte analyserat vad somhänder med den traditionella svenska folkförsvarstanken vid en stark utglesningav våra fredsförband är en allvarlig brist. Vidare kommer värnpliktssystemetatt sättas på hårda prov. Härom har det inte sagts någonting. Lika litet hareffekterna för frivilligorganisationens verksamhet ägnats någon tanke. Jaghoppas att dessa frågor kommer att belysas senare under debatten. Blandde moderata deltagarna i debatten har vi gjort en sådan uppdelning att LarsTobisson och jag kommer att delta under debattens första del. att något mera övergripande behandla den försvarspolitiska situationen.Själv kommer jag att hårdare vara knuten just till utskottets betänkande. Jagavser inte att närmare ange anknytning till resp. reservation när jag berör deolika punkterna. För den skull vill jag redan nu yrka bifall till samtligareservationer där moderata samlingspartiet är företrätt. Låtmig ägna ett par ord åt propositionens rubrik Arméns utveckling och totalförsvaretsplaneringssystem. Som var och en lätt kan förstå är det utomordentligt grovtvilseledande att försöka beskriva nedläggning och omflyttning av ett stortantal förband som en effektivisering, när motiven enbart är ekonomiska. Om manär välvillig, kan man på sin höjd säga att ÖB i FU88 har gjort det bästa avsituationen med de förutsättningar han hade. Jagavser nu att teckna något om bakgrunden till det ekonomiska motivet föråtgärden. Jag går då års försvarsbeslut och erinrar om attvid det tillfället hade inte något förslag beträffande arméorganisationenhunnit arbetas fram, varför arméorganisationen blev något av en restpost, somskulle ges innehåll och mening i ett senare kommande förslag från arméchefenoch ÖB. Så långt skulle vidden av olyckan med försvarsbeslut kunnatbegränsas, om man inte - utan något som helst underiag -fattat beslut om den ekonomiska ram som skulle gälla för vår arméorganisationunder försvarsbeslutsperioden. Man hade uppsatt en ekonomisk ram för enorganisation som man inte visste någonting om. Närman sedan begärde förslag om den framtida arméorganisationen och tillade attden skulle rymmas inom befintlig ekonomisk ram började en olycksbådandekarusell att ta fart. Trotsatt det ekonomiska beslutet saknade grund, hade det ändå angivits som ram fördet förslag om arméns organisation i fredstid som vi beställde. Vibetraktade utredningen som en konsekvensutredning. Få-om ens någon - anadeatt försvarsministern skulle upphöja denna utredning till ett förslag.Försvarsministern, nog var väl detta ändå ett märkligt beteende! Det förändrar föga att man försökte legalisera galenskapenmed att låta en parlamentarisk beredning ta sigan detta. Jag betraktar förslaget som ett sätt att komma undan ansvar förnågonting som redan från början var en rent absurd företeelse. gick det inteså bra, försvarsministern. Som bekant kunde inte uppgiften fullföljas. Pressenpå försvarsministern ökade och det blev alltmer uppenbart - kanske även för densvenska allmänheten - att problemen inom vårt försvar var svåra, och att manborde göra någonting åt dem. Detta hade ingen kunnat förutse. När försvarsministern i en debatthär i kammaren -påkallad av oss moderater - lät meddela att han avsåg attförkorta den nu gällande försvarsbeslutsperioden med och omedelbarttillkalla en ny försvarsutredning med uppgift att se över hela försvaret,hälsades detta med tillfredsställelse även från vårt partis sida. Däremot är det svårt att säga att någon erkänsla skullekunna ges åt försvarsministerns förslag att arméorganisationen skall behandlasmed förtur Det är ett rätt och slätt enfaldigt argument att säga attarméorganisationen var en kvarvarande del 'av försvarsbeslut. Det harsjälvfallet ingen relevans, då en ny försvarskommitté har tillsatts med uppgiftatt lämna förslag om hela försvarets situation. Det är ett mycket dåhgtförslag. Frågan om hanteringen av fredsorganisationen har fått ensådan prägel att vi känner att man på departementet och från försvarsministernssida har bestämt sig för hur man vill ha det, sedan tiger man och röstar iförvissning om att kommunisterna ändå ställer upp. Det ser ut som om det var enriktig bedömning. Den är riktig så tUl vida att förslaget troligen kangenomföras, men den är inte riktig i sak. Då frågan om ett delbeslut nu står inför avgörande ikammaren är vår kritik mot denna beslutsordning självfallet hård. Den är likahård nu som när direktiven tillkännagavs, och vi har i reservation gett uttryckför detta. Vi säger i denna reservation att frågan om de storaförbandsförändringarna som föreslås skall anstå tills försvarskommittén lämnarsitt slutbetänkande och då invägas i ett nytt försvarsbeslut. Därmed harvunnits att vi på traditionellt sätt grundar ett försvarsbeslut på ensäkerhetspolitisk analys, som i sin tur ger anledning till beslut om vilkenkrigsorganisation vi skall ha. utformning får häreftervara avgörande för vilka fredsförband vi skall ha kvar Skulle sådana förändringar i krigsorganisationen komma attgöras att de motiverar nedläggning av förband och skolor, vet vi i alla fallvarför vi gör det. När försvarsministern till äventyrs gör besök ute i landet,utgår jag ifrån att han skall säga precis som det är: Fråga mig inte varför,men kom tillbaka för då har vi analyserat och har bakgrunden heltklar för oss. Naturligtvis säger inte försvarsministern så. Jag förmodar atthan hittar på något helt annat. Det är ändå inget försvar inför dem som nuberörs av den stora förbandsförändringen. Vanligt gott umgängessätt ochansvarskänsla kräver långt bättre besked än detta. När detgäller det beslut som vi nu skall fatta - och bakom vilket det kom- Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem, Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. mer attfinnas en majoritet av i första hand socialdemokrater och kommunister - kandet inte på något sätt sägas att man vet varför. En godtycklig budget för arménsom är fastlagd är bestämmande för den fredsorganisationvi skall ha. Steget är sannerligen inte långt till att vi också skall formuleravår säkerhetspolitiska analys utifrån den godtyckligt valda budgeten. Ingenskulle klandra försvarsministern för ett sådant förfarande, eftersom detligger helt i linje med den politik han nu bedriver. Vi accepterar emellertidinte den. För att den fredsorganisation vi nu läggerfast inte skall vara gränssättande för det antal krigsbrigader vi sedan kankomma att besluta om, har det förutsatts att ett antal regementen ifortsättningen skall vara s.k. tvåbrigadförband. Denna förbandsorganisation ärinte ny. Det finns ingenting i den organisationsformen som är så värdefulltatt det bör överföras till en ny organisation. Vid årets vårriksdag har vitvärtom beslutat att lägga ner inte mindre än åtta äldre infanteribrigader När dessa infanteribrigader inrättades gavs ingetförtecken om att de skulle vara eller utvecklas till förbandens B-lag. Så haremellertid blivit fallet. Det finns inget som säger att de nyatvåbrigadsförbanden inte kommer att bli annat än presumtiva nedläggningsförbandi den krigsorganisation som försvarsministern har ansvar för. Strävandena motatt driva vidare i oförändrad ekonomi, försvarsministern, leder till enförbandsorganisation med åtföljande nedläggningar i accelererande takt. Dettaär försvarsministern ansvarig för. Vi har tidigare gett uttryck för det otillfredsställande iatt enbart ekonomiska villkor - dessutom grundade på lösan sand - skall fådiktera den framtida organisationen. är det enligt min mening ännu värre.Situationen ter sig utomordentligt mörk. Det gör den motbakgrund av att flera förbandsomflyttningar förestår Detta betyder inte att den verksamhet som bedrivs kommeratt försvinna. Verksamheten skall i de flesta fall vara kvar på ganskaoförändrade villkor Den skall uppstå på nya lokaliseringsorter Härav följer attunder förestår stora investeringar sannolikt imiljardklassen. I det längsta trodde jag att det var regeringens avsikt atttillföra medel för nyinvesteringarna. Skall omlokaliseringarna kunnafullföljas så att vi får nya och bra förläggningsplatser där utbildning kan skepå ett effektivt och bra sätt, måste dessa investeringar göras tämligen snabbt.När omflyttningarna sker måste man vara beredd att kunna ta emot de nyaförbanden. visar det sig av allt att döma att det inte är meningen attinvesteringarna skall ske på annat sätt än inom befintliga ekonomiska ramarDet betyder, försvarsministern, att kommerutbildningsverksamheten, försörjningen av material osv. att belastas medytterligare en kostnad. Detta är orimligt. På den verksamhet somredan befinner sig långt över smärtgränsen - och för vilken försvarsministernhar tidigarelagt en försvarsutredning för att man skall komma till rätta medobalanserna -läggs nu ytterhgare en börda. Jag vänder mig tillförsvarsministern med frågan: År det försvarsministerns mening att det skallske på det här sättet? Förklara i så fall här och hur den normalaverksamheten som redan lider skada över huvud tagetskall kunna fullföljas under t.ex.de närmaste fem åren. Vihar i utskottsbetänkandet naturligt nog också berört frågan om förkortadgrundutbildning. Härvidlag har vi oroats över att försvarsministern i propositionensagt att planeringsförutsättningarna skall baseras på det fattade beslutet omförsök med förkortad utbildning. Vi har funnit försvarsministerns uttryckssättsådant att det är motiverat för oss moderater, och även för centerpartister, iutskottet att betona att det gäller försök som skall genomföras under två åroch därefter utvärderas. Man kan inte dra några längre gående växlar på dennaverksamhet. Jag kommer inte här att vidare uppehålla mig vid effekterna för de treförbandsplatserna - , och - där man nu av allt att dömaförlorar sina förband. Det beror inte på att det inte skulle vara intressanteller att det inte har stor betydelse. Jag vet dock att många talare kommer attuppehålla sig just vid dessa frågor Jag lämnar detta för tillfället därhän. Motbakrund av nedläggningarna - som såvitt jag förstår är oundvikliga med detmajoritetsförhållande som just nu råder-vill jag däremot uppehålla mig ettögonblick vid effekterna för våra frivilligorganisationer Vi har viduppvaktningar i utskottet fått det väl belyst att de förändrade förutsättningarnai många fall blir utomordentiigt betydande. Jag tror inte att man kan bortsefrån kostnadsaspekten då det gäller att ha tillgång till instruktörer ochmaterial, som dessa förband har bistått med. Dennafråga har hitintills endast i obetydlig grad uppmärksammats av ministern. Jagär därför ganska nöjd med att försvarsutskottet är enigt och i några rader harbelyst detta, uttryckt oro och betonat behovet av att den service tillfrivilligorganisationerna som ges inte skall försämras. Härom är utskottetenigt, försvarsministern. Sammanfattningsvisnödgas jag således konstatera att jag inte kan finna något försvar till fördelför den förändring som en majoritet nu avser att genomdriva. Om vi hadeavvaktat med beslutet tills försvarskommitténs huvudbetänkande kommer, hade vifått svar på frågan om detta är en riktig åtgärd eller inte. Det hade gett ossmotiv, så att vi kan tala om för örebroare, växjöbor och uddevallabor varförderas regementen inte längre behövs. står vi tämligen flata, utan någraargument. Försvarsdepartementet har inte i propositionen gett oss några sådana.Vi som företräder uppfattningen att det hade varit en riktig åtgärd att är nu än mer övertygade. Vi vet att detta beslut inteinnebär några ekonomiska fördelar av det slaget att de hade kunnat varastyrande. Vi tycker att detta är mycket beklagligt. Dåvi står inför en omröstning här i kammaren stöds regeringensproposition av socialdemokrater och vpk-are. Mot huvudförslaget står moderateroch centerpartister samt också , om än med något annan motivering.Men var har vi ? Folkpartiethar i utskottet röstat såväl för som emot propositionen samt avstått. Vibehöver nog, för klarhetens skull, en liten upplysning om hur egentligenser på försvarssituationen. Det hade varit naturligt att , sedanderas eget förslag om villkorat avslag på propositionen fal- 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. Ut, hade stött förslagetom en senare hantering, alltså i samband med ett huvudbetänkande frånförsvarskommittén. blir fallet att man ieftermiddag röstar såväl för som emot ett avgörande . Jag förstår inte vadfolkpartiet har emot en senareläggning av beslutet. Då hade de krav man framföri sin motion kunnat vägas mot andra. Förutsättningarna skulle rimligen inte havarit mindre i kommittén. Jag vill inte gå längre i denna kritik men finner detytterst anmärkningsvärt. Det ger inte dem som är engagerade ute i förbandennågot svar på frågan om hållning. Jag vill gärna till försvarsministern upprepa vad jag har sagt en gångtidigare här i kammaren och återge vad vpk-s representant i en kommentar då försvarskommitténs betänkande lämnades i mitten påjuni. Han sade; Detta är ett bra förslag. Det ligger helt i linje med vpk-s synpå försvarspolitiken och är ett led i vår strävan till nedrustning. Jagställer nu frågan till försvarsministern: det också försvarsministernsmening? År försvarsministern nöjd med det stöd han får? År försvarsministernnöjd med den motivering som finns för stödet? Hade det möjligen funnits skälatt, även med denna bakgrund, invänta ett senarelagt beslut, där vi i vanligordning på en och samma gång kunde ha diskuterat dessa frågor som är såavgörande för försvar? KERSTINEKMAN (fp); Först några ord om vår omvärld. Jag tror att vi alla med oerhördglädje tar emot informationen om förändringar i liksom resultat avnedrustningssamtal. Allt tyder på att vad vi ser är början på vad som kan blien helt ny säkerhetspolitisk situation. Vikan få en helt ny atmosfär, som minskar den omedelbara risken för storkrig. Alltvi kan göra nu är att avvakta. När läget stabiliserats och gjorda utfästelsereffektuerats kan vi dra våra slutsatser Vadvi däremot inte kan göra är att underlåta att fatta beslut i frågor som gällervårt totalförsvar Det handlar om vår framtida värnkraft. Det handlar också omstabiliteten i vår del av . dag fatta beslut om vår framtida arméorganisation står inte i motsatsförhållandetill vår förhoppning om en stabilare värld. Huvuddelen av de förslag som finns i det betänkande vi nu debatteraroch skall fatta beslut om handlar om det militära försvaret. Vi kommer frånfolkpartiet att yrka avslag på stora delar av de förslag som majoritetenlägger fram. Detfinns dock ett förslag som vi med glädje yrkar bifall till, och det förslagetgäller civilförsvaret. Det gäller direktrekryterin[;, till civilförsvaret avvärnpliktiga för grundutbildning. Förslaget kommer från oss folkpartister ochhar , , fått stöd från samtliga partier Skälettill att vi har krävt direktrekrytering till civilförsvaret harvarit att vi anser att behöver en bättre, yngre och mer välutbildadcivilförsvarsorganisation. Just dessa ord kan läsas i det särskilda yttrandesom fogades till betänkandet Säkerhetspolitiken och totalförsvaret, i samband med arbetet inför1982 års försvarsbeslut. Vi anser att orden speglar även dagensverklighet. Att delta i arbetet för att skydda och rädda liv i enkrigssituation ställer höga krav på såväl utbildning som styrka. Möjlighet attge sammanhängande utbildning finns endast när man grundutbildar i samband medvärnpliktstjänstgöring. Med dagens beslut får vi med all sannolikhet ett bättrecivilförsvar Detär bra att ett sådant beslut vid sitt genomförande kommer att bidratill en snabbare avveckling av den s.k. värnpliktspuckel vi har . Denegativa värnpliktssociala effekterna av dagens obalans är helt klarlagda. Huvudfrågan i dagens betänkande och beslut är dock arméns utveckling,och då finns det inte samma anledning att vara positiv till vare sigregeringens eller majoritetens förslag. Någragrundläggande fakta anser jag bör redovisas. Dagens beslut är en restpost fråndet försvarsbeslut som togs i denna kammare . Anledningen till attarmén inte kunde behandlas då var att man vid arbetet i 1984 årsförsvarskommittéitvingats avstå från att behandla arméns framtida organisation- det fanns helt enkelt inte underlag framtaget av ansvarig myndighet. Attdärför hävda att man skall avstå från att fatta beslut, när underlag nupresenteras, för att avvakta den nu sittande försvarskommitténs samlade bedömningär helt förkastligt. Det är ansvarslöst också, om man ser till den situationsom råder inom armén. Överbefälhavaren har vid ett antal tillfällen sagt,med stöd från chefen för armén, att armén blöder När de som har det operativaansvaret tar till sådana ord bör ansvariga politiker samla sig till beslut. Allafakta visar att ju längre vi dröjer med en omstrukturering, desto svagare blirvår armé. Och vår armé, det är inte något abstrakt begrepp. Vår armé ärmateriel med vilken vi skall möta en eventuell angripares toppmoderntutrustade förband. Och vår armé är först och främst svenska värnpliktigasoldater, som med dåligt eller obefintligt personligt skydd skall delta i ettmodernt krig. Det är därför vi måste genomföra förändringarna och förbättringarna- och genomföra dem . Därförkan man inte heller godkänna förslag till omorganisation om resultatet inteleder fram till en acceptabel förändring. Det är därför vi från folkpartietyrkar avslag på majoritetens förslag och yrkar bifall till vårt eget. Vihar från fört fram förslag på förändringar i ochsatsningar på försvaret i syfte att öka dess kvalitet och förmåga. Vi haransett att vårt land i första hand bör satsa på förband och system som tidigtoch uthålligt kan ge stor effekt. Vistod bakom försvarsbeslut och genom vår medverkan kom dettaförsvarsbeslut att innefatta viktiga och betydande förstärkningar inom detmilitära försvaret. Den situation som uppstod inför förverkligandet av beslutethar diskuterats mycket, och anledningen, bristerna i underlaget, är väldokumenterad. Eftersom vi anser att det är allvarligt om inte besluten omförstärkningar beträffande transporthelikoptrar, tunga kustrobotbatte-rier,luftvärn med medellång räckvidd och ubåtar förverkligas har vi yrkat pä attekonomiska tillskott skall tillföras utöver den ekonomiska ram som lades fast ibeslutet. Det har tillförts resurser genom beslut både 1988 och 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. 1989, men folkpartietanser dessa tillskott otiUräckUga och yrkade på större förstärkningar undervårriksdagen. Vihar också kunnat konstatera att ÖB i sin perspektivplan årsförsvarsbeslut har med de förstärkningar vi särskilt lade vikt vid i beslutet. Detintressanta är att ÖB:s nu framlagda förslag jämfört med tidigare förslaginnebär en förändrad avvägning mellan numerär och kvalitet. ÖB förordar nu enstörre satsning på kvaliteten. Från välkomnar vi denna nya syn. Dennasyn på en nödvändig kvalitativ förbättring av våra förband måste också präglade åtgärder som vidtas för att förändra den svenska armén. Närvi i den nu arbetande försvarskommittén förberedde förslaget tillomorganisation av armén hade vi som grund ÖB;s försvarsmaktsutredning. Det äratt beklaga att majoriteten inte mer lyhört följde de krav på åtgärder som ÖBdär lade fram. Vi i har vid vår granskning av förslaget funnit attdet ligger väl i linje med vad vi anser bör göras, både när det gälleromstrukturering och förstärkning för att genom ökad kvalitet svara mot framtidabehov. Tilldetta kommer de alltmer synliga stora brister som finns i dagens organisation.Denna kunskap är inte förbehållen ledamöterna i kommittén som fått redovisningav läget utan måste också vara känd av de ansvariga inom armén och även av denallmänhet som följer försvarsdebatten. Bristerna finns såväl när det gällerpersonlig utrustning som vapen och ammunition. Att i det läget underlåta attvidta åtärder är oursäktligt. Hur kan vi acceptera att man år efter årunderlåter att ersätta materiel som utgått eller anskaffa ny som svarar motdagens krav? Föratt möjUggöra en brigadorganisation med tillräcklig kvalitet anser vi ,liksom vi gjorde under kommittéarbetet, att man måste genomföra kvalitetsförbättringarmen även ytterligare differentiera utbildningstiderna. Regeringenhar i sitt förslag inte orkat hela vägen fram. Den har avvisat våra förslagtill förstärkningar, och resultatet blir en liten fältarmé med otillräckligkvalitet i de viktigaste fältförbanden. Det är också helt klart, när man följerden debatt som förts, att den förändring regeringen föreslår leder till atttilltron hos personalen till den egna försvarsförmågan rubbs. Detta gällersåväl den anställda personalen som de värnpliktiga som vid krigsförbandsövningarblivit varse bristerna. Detta i sin tur påverkar svenska folkets tilltro tillvårt försvar Vianser att den moderniserade fältarmén bör innefatta omkring 20 brigader Dessabör ha tUlräckUg kvalitet och bör innehålla fler mekaniserade förband än vadsom är faUet . Föratt nå detta mål krävs reformer ÖB har givit förslag på hur sådana skall kunnautformas, och det är beklagligt att majoriteten inte accepterar dessa förslag. ÖBbegärde att få starta en försöksverksamhet med fem månaders utbildning. Dettahar accepterats av regeringen och av , men hans andra krav, att inomramen för denna utbildning få undersöka möjligheten att på två och en halvmånad nå utbildningsmålet för bevakningsförbanden har avvisats. För oss ifolkpartiet var det naturligt att säga ja till femmånadersut-bildningen menockså att bejaka en försöksverksamhet med två och en halv Vårgrundsyn är att ingen värnpliktig skall genomgå en längre utbildning än vad somfordras för att lösa de uppgifter som är förelagda. Eftersom det endast ärfackmännen som kan ge svar på vilken utbildningstid som erfordras är det heltnaturligt att möjhggöra en försöksverksamhet. Vibeklagar verkligen majoritetens ovilja att acceptera utbildarnas krav när detgäller den korta utbildningen, eftersom man därigenom avhänder sig resurser somkunde användas för kvalitativa förbättringar och materiel.