prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — socialutveckling och för den delen även för miljön var som helst i världen, menbistånd blir del först när insatserna och pengarna går till Vi harhittills haft en enighet om atl det är de fattigaste som vi skall gestöd lill. Även om man kan hitta exempel på att östeuropeiska länder har en BNPjämförbar med vissa , är det hell klarl atl de inte alls har samma lypav misär som våra vanliga, traditionella samarbelsländer i , ochLatinamerika har Det är enligt min mening viktigt med ett mycket tydligtklargörande från regeringen. Är det så att regeringen numera anser alt de öst-och centraleuropeiska länderna är ? Anser regeringen atl är ettu-land? Anser regeringen atl de baltiska republikerna är ? Vi måsle fåell besked om detta, eftersom del i så fall är ett myckel långtgåendeställningslagande, som kommer att få allvarliga konsekvenser för värbiståndspolitik och för våra möjligheter att agera internationellt lill förmånför de fattigaste länderna i tredje världen. 22 (vpk) replik: Det krävs ett svar pä del som nutog upp. Jag upprepar hans sista fråga: Anser verkligen ochregeringen att och är ? säger att anpassningsprogrammen - eftervad jag förslår menar hon då lMF;s och anpassningsprogram - ärsmärtsamma men nödvändiga. Hon säger vidare atl för en dialog medVärldsbanken och betonar de sociala aspekterna. Jag förmodar att man också förden dialogen med . Jag vill då fråga om hon har märkt av någon förändring i attityden hos Världsbankenoch IMF när del gäller anpassningsprogrammen. Ulskotlel skriver - och del måsle vara utifrån informationfrån regeringen - underst på s. 99 och överst på s. 100 i betänkandet:"Vidare har utskottet erfarit att i del framtida biståndssamarbetet medVietnam någori form av skuldläiinadsåtgärder eventuellt kan komma altaktualiseras, exempelvis i form av betalningsbalansslöd. Avgörande faktorerbör enligt utskottets uppfallning i sammanhanget vara om landet kan genomföraell långsiktigt ekonomiskt anpassningsprogram saml om utvecklingen i övrigtfortsätter i positiv riktning." År det lMF;s och anpassningsprogram somskall vara avgörande när del gäller om skall bli föremål för någraskuldlättnads-åtgärder dvs. få pengar från för alt kunna sanera sinaskulder? År del detta som ligger bakom? Det skulle vara cyniskt. Det är bara att konstatera att har underordnat sigde brutala program som och tillämpar mot och somslår så fruktansvärt hårt mot de fattigaste i dessa länder Jag vill fråga ; Vad är inställning till FNs ,ECAs, analys av IMFs anpassningsprogram i och de förslag som denframför? Vad säger om SIDAs förslag om alt skuldläiinadsåtgärderinte skall vara kopplade till IMFs krav på anpassningsprog- AnL 23KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp) replik; Jag blev något betänksam när jag lyssnade tilldet som biståndsministern sade när hon något tonade ner dialogens betydelsenär det gäller demokratifrågorna. Vi skall inte komma uppifrån norr och säganågra fy och usch - så uttryckte sig biståndsministern. Nej, ordvalet kan vidiskutera, men det är viktigt att vi i samarbetet och i dialogen för framsynpunkter på demokralifrågorna och mänskliga fri- och rättigheter och all viär klara och tydliga på den punkten. Del är en väsentlig del i arbetet med programländer att viför den här dialogen. Jag pekade i mitt inledningsanförande på sex olikaområden där vi kan föra en dialog och driva på utvecklingen. Del gällde t.ex.slöd till fria och rättvisa val, demokratiska institutioner, fria massmedier,oberoende rättskipning, och bistånd lill förvaltning och folkrörelser osv. Pådessa områden skall vi vara klara och tydliga i våra signaler När del sedan gäller nödvändigheten av ekonomiskareformprogram delar jag i stort sett biståndsministerns uppfattning. Vi kaninte låta bli alt gå in och arbeta med detta. Det har här i kammaren sagts alt del ärstrukturomvandlingsprogrammen som dödar barn. Jag är inte så säker på all delförhåller sig på det sättet. Jag skulle vilja säga att det inte är på detsättet. Om vi däremot salt med armarna i kors och inte gjorde någonting, skulleulvecklingen bli katastrofal. Kvinnornas roll är i del här sammanhanget oerhört viktig.Jag log inte upp detta i mitt inledningsanförande, men vi har delat upp ämnetså, alt deri frågari kommer upp i inlägg. Jag delar ocksåhär den uppfattning som gav uttryck för Den enda gång som riktigt höjde röstenvar när hon kom in på enprocentsmålet och östbiståndel. Del brukar kanske varaså alt när argumenten tryter och är litet svaga, då höjer man rösten. Östeuropabefinner sig i ett historiskt skede, säger biståndsministern. Behovenav hjälp är stora. Men varför då koppla detta till atl östbiståndelskall rymmas i enprocentsmålet? Varför sträcka ul handen mot och beall få hjälp med detta? Det finns ju alternativ här i kammaren. På senare lid har socialdemokraterna visat ett stortintresse för folkparti-förslag på del ekonomiska områdel. Varför inte visa ettsådant intresse också här ? Vi har ett alterriativ som är framlagt och somdel går bra alt rösta på, och det finns ekonomisk täckning för det förslaget.Det finns tillfälle atl länka om fram lill dess att vi riksdagsledamöter skallsätta fingrarna på röstknapparna. 24MARIANNE () replik: Del var intressant atl höra altbiståndsministern ägnade en slor del av sitt inlägg till atl försvara sin egensyn på bistånd gentemot syn på bistånd. Del var kariske behövligtmed tanke på de gemensamma förslagen när det gäller budgeten. Biståndsministern berörde inte alls de bislåndspoliliskamålen, och del saknade jag. Vart är vi på väg, och vart vill vi kommanågonstans? frågan omekonomisk tillväxt och ett allt större närmande till syn påutvecklingen i biståndsländerna. Jag tycker att det är viktigt atl man verkligen satsar päden självtillii hos som vi i har tagit upp och som jagtror är en räddnirig för . Jag skulle också gärna vilja altbiståndsministern tar upp frågan om del bundna biståndet, dvs. det bistånd somvi kopplar till vår egen industri. Jag tog upp den frågan litet grand när jagberörde , och . Biståndsministern nämnde inte någontingom detta. Också jag undrar också om biståndsministern räknar inländerna i bland bisländsländerna. Del borde i sä fall vår industrifå ett visst utbyte av. Tar vi också hänsyn till vår egen industriulvecklingriär vi ser på biståndet? AnL 25 () replik: Jag delar biståndsministerns uppfallning närdet gäller del historiska som inträffade då blev självständig stat ochmedlem av . Men del finns tvä punkter när del gällerbiståndet till som den nordiska rådgivande kommittén för bistånd villpeka på. Utskottet ställer sig bakom alt blir ettprogramland. Men det finns en påtaglig risk för atl del blir så mångabidragsgivare som ställer sig i kö för atl landet kan riskera alt blibiståndsberoende. Det är oerhört betydelsefullt alt vi är vaksamma på derisker som finns, så atl nami-bierna själva aktivt engagerar sig i sin utvecklingoch inte blir beroende av bistånd utifrån. Den andra punkten vi vill peka påär den dominans som sydafrikanska företag i så slor utsträckning har i Namibiaoch de risker som finns atl ett stort bistånd också kan stödja ekonomin för desydafrikanska förelagen i . Vi vill gärna alt biståndsministern skallvara mycket vaksam på den punkten, så all inte biståndet i del avseendet kommersnett. Jag skall först kommentera det om . Del är förvisso på del sättet all del nu plötsligt är mångabiståndsgivare som skall genomföra sina program och att det ställer mycketslora krav på den nya namibiska regeringen. Delta har man bl.a. talat medsvenska representanter om, eftersom vi från svensk sida har haft en sådanlångvarig kontakt med dessa människor Vi skall göra vad vi kan tillsammans medFN:s utvecklingsprogram UNDP för att ge namibierna det stöd de behöver församordning och för att se till att inte biståndsmedleri kommer till felslälleri, t.ex. till sydafrikansk industri, vilket här nämnde. Jag vill sedan kommentera volymfrågan och framför alll PärGranstedts argumentering. Länderna i och är ingau-länder; vi är alldeles överens om detta. Detta har tidigare nämnts här fråntalarstolen. Vi är också överens om alt del inte skall vara några stora summorsom skall slussas från biståndsanslag.Vi har utfäsl oss att bidra med 300milj.kr . Det gör vi under detta speciella historiska skede som germöjligheter atl stödja ulvecklingen framför alll på demokraliområdet ocharbeta för en öppnare ekonomi och för bättre miljö i öst. Man kan konstatera atl detta sker under en begränsad lidoch på områden som stämmer överens med de bislåndspoliliska målen. Jag menaratt delta väl kan inrymmas inom ramen för internationellt utvecklingssamarbete. frågade mig om bundet bistånd. Underden tid jag har varit biståndsminister har vi konsekvent minskat den bundnadelen, dvs. den del som måste upphandlas i , vare sig det gäller varoreller tjänster Jag menar att den processen bör fortgå. På grund av hur detinlernationella samarbetet är kan det fortfarande finnas skäl alt ha en vissdel bundet. Men inriktningen skall vara minskad grad av bundenhet. Det får intevara så att del är för att stödja svenska företagsintressen som skallge bistånd. Detta är framför allt viktigt vad gäller u-krediter, där detnumera alltid är sä att det är först när man har vunnit en upphandling iinternationell konkurrens som u-krediter kan komma i fråga. Jag går vidare till demokratifrågorna. Jag menade inte altsäga att är ny på det här områdel. Jag tycker all under den tidsom har ägnat ål della område har han gjort det med slorambition, och han är mycket välkommen in i den skara som ägnar sig ätbislåndsfrågor Jag talade om del moderata samlingspartiet. Det är där somjag ser den bristande insikten om hur demokrati växer fram. Man stirrar sigblind pä att saker och ting skall lösas enbart genom att vi ställer krav ochgenom att vi i samtal med beslutsfattare i olika länder framför vår åsikt. Kanman göra del tillräckligt skarpt, då förändrar sig verkligheten i det u-landel.Så tycks moderalerna tro. Jag ifrågasätter detta. Vi ställer också krav. Vi måstegöra del för att vara tydliga i alla sammanhang. Men det stora, vikligademokratiarbelet utförs i u-landsvardagen. Det är där demokrati byggs, det ärdär medvetenheten om demokrati stärks. Inom del moderata samlingspartiet finnsdel inte så mycket insikt om detta. Framför allt gäller del när ien reservation säger att allt bistånd till enparlislaler i skallavvecklas. Del är endast är ett par av alla nationer i som inte ärenparlislaler. Det innebär i sin tur att praktiskt tagel alll bistånd tillAfrika skall avskaffas. Jag är inte klar över om moderalerna har insett devåldsamma konsekvenserna av dena. Jag vill i det här sammanhanget göra klart en sak,nämligen alt del ulgör en process att främja en demokrati och all skapa ökadrespekt för mänskliga rättigheter. Men mitt i denna process får vi aldrigacceptera brott mot mänskliga rättigheter Fattigdom är ingen ursäkt för del.Dävidlag måsle vi vara glasklara, och det är vi också. Jag skall inte fortsätta debatten med ommitt anförande i FN. Hur del än var, var jag där för att lägga fram ett programom skuldfrågan, inte för all diskutera demokrati. Ändå tog jag meddemokratifrågan -självfallel, eftersom denna koppling fanns. Men det handladeom hur mycket av ett anförande som skall ägnas åt del ena eller det andra. Jag går över lill skuldfrågan och annat som har medekonomi all göra. Det gäller framför allt synpunkter Det tycksmig som om vpk lever i en egen värld, där man inte behöver ta så mycket hänsyntill ekonomiska realiteter ger mycket dåliga råd lillu-länderna. Del är sådana råd som länderna har fält , ochdärav har en del av deraskris uppställ. De ekonomiska anpassningsprogrammen är nödvändiga, även om vivet att de är smärtsamma. Viskall hjälpa till i omvandlingen sä att smärtaninte blir så slor lalar om hemskheter från ochValutafonden. Jag skall citera hemskhelerna som man inte får ställa sig bakom.De återfinnspå s. 57 i betänkandet: " reformera skuldländernas ekonomier, avvecklaobalanser, uppnå tillväxt och internationell kredilvärdighet. De åtgärder somgenomförs i allmänhet är en liberalisering av handeln, mer marknadsanpassadevalutakurser, en minskning av budgetunderskotten, högre jordbrukspriser somincitament till större produktion, effektivisering av statliga förelagm.m." Delta är vad vpk-represenlanten kallar hemskheter Vi ställer upp på dessa åtgärder, men inte därför attValutafonden och säger att del är bra, utan därför atl vi anseratt det är bra. Vi gör egna bedömningar, och vi gör det i samtal med framförallt olika . önskar ju att och andra givare skalldelta i denna process med stöd för den omställning som de själva har bestämtatl de skall genomföra. Vi vill dessutom genomföra denna omställning isamarbete med och Valutafonden. Det finns länder som inte kan göradenna omställning i samarbete med och Valutafonden - ochNicaragua. Måbrink är på sida i detta sammanhang,dvs. vill ha blockadinsatser mot dessa länder Länderna har bett attfungera som en brygga över lill fonden och banken för alt de skall kunna fåstödet därifrån. För har vi beslutat om skuldläiinadsåtgärder -det borde veta - trots all del inte finns någon uppgörelse medIMF. Det är dåligt antingen med kunskaperna eller med den information man villta till sig. På önskemål verkar vi mycket aktivt för eninternationell aktion för alt skall få slöd där just internationellaValutafonden är viktig. satt jag med Valutafondens chefoch förde samtal om hur vi skall gå vidare. Del hjälper inte alt gernågot litet bidrag. Det måste lill en internationell aktion. Här är dessainstitutioner viktiga. Jag tycker att det är lilel underligt atl här föra enekonomisk debatt som nästan alla redan har lämnat. Del är vad man görnär man så onyanserat kritiserar Valutafonden och . Jag menar inteatt vi skall slälla oss bakom allt vad de gör Vi har kritiserat dem mycket frånden sida. Det är bättre atl föra en diskussion med dem ochförflytta deras positioner, vilkel också har skell. Jag hoppas all läst deras senaste Afrikastudie, så han kan se hur ståndpunkterna harförflyttats - inte minst för atl vi har varit så aktiva inom områdel ekonomisktreformprogram och slrukturaripassningoch skuldavskrivning i ochValutafonden. 1989/90:113 2 maj1990 27PÄR () replik: Låt mig först konstatera atl även jag uppleveren viss förvåning över den myckel siarka anslutning till ochValutafondens strukturanpassningsprogram som ger uttryck förHar man sett litet hur detta program har verkat på och hur så- danainsatser som har belydelse för den långsikliga ulvecklingen, t.ex. utbildningsinsatser,nutrilionsinsater och sociala insatser får stryka på foteo för mera kortsiktigtlillväxlfrämjande åtgärder, tycker jag att motiven för entusiasm inte är sästora. kommer närmare utveckla vår syn på dessa frågor Jaghoppas all statsrådet har tillfälle att la del av det längrefram i debatten. När skall förklara enprocentsmåletytterligare, djupnar förvirringen. Del är bekymmersamt. fick vi reda på attde öst- och centraleuropeiska länderna inte är Del är bra atl det ärkonstaterat. Men då säger alt eflersom detta utgör insatsersom stämmer väl överens med våra bislåndspoliliska mål, kan man ändå räkna indem i del svenska utvecklingsbiståndet. Det nya beskedet från den svenskaregeringen är alltså att u-hjälp inte behöver riktas till , utanu-hjälp kan ges till vilka länder som helst bara del stämmer överens med deövergripande bislåndspoliliska målen, dvs. all främja ekonomisk och socialutveckling, nationell frigörelse, miljö osv. Det här är ell annat sätt alt riva upp . Det innebäratt var vi än gör insatser för miljön så stämmer det med ett biståndspolitisktmål och då kan vi räkna in del i enprocentsmålet. Detta gäller således oavsett omdet sker i ett u-land eller inte. Det kan väl inte vara regeringens avsikt atldet riumera inte behöver röra sig om insatser i för att det skallkunna räknas som utvecklingsbistånd? Jag tycker att försöken att bortförklara att regeringenfaktiskt gör ett avsteg från enprocentsmålet bara gör det hela ännu värre. Manluckrar nu upp principerna bakom enprocentsmålet och vårt utvecklingsbistånd.Därmed kan man åstadkomma myckel slor skada . Jag tror all delär pä liden atl vi får en klar och tydlig definition från regeringen. Vad anserregeringen krävs för all en insats skall kunna räknas som utvecklingsbistånd?Jag ulgår ifrån atl en av de främsta förutsättningarna också i framliden skallvara all insatsen sker i ett u-land och till elt u-lands fromma och inte någonannanstans. 28KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp) replik; Jag delar biståndsministerns uppfattning närdet gäller demokratiarbelet, all del är elt långsiktigt arbele och att detpågår och skall pågå på basplanet i . Vi får ha tålamod. Det är enlångsam process. har därför inte ställt upp på de drastiskanedskärningar som moderata samlingspartiet vill göra i delta sammanhang. Vitror att det ger fel signaler och alt det är fel väg all gå. Det tog många årtionden innan den svenska demokratin"kom i mål". Det är likadant i dessa länder Del är en långsamprocess. Vi skall vara pådrivande, och vi skall vara klara och lydliga i vårakontakter Jag skall också la upp elt av de slora debattämriena här , riämligen enprocentsmålet och östbiståndel. säger atldet inte rör sig om några stora summor som skall gå från biståndet tillöstländerna. Jag skulle vilja all biståndsministern preciserade delta. Är delett maximibelopp som vi ser här , 300 milj: kr, eller är det någon annansumma som bi- ståndsminisiernhar i åtanke när hon säger att det inte skall vara några stora belopp? Denbegränsade liden som det är fråga om, skall vi ta del som ett löfte,som ett statsrådslöfle, att det bara är fråga ? Statsrådet ochordföranden i utskollet har preciserat det på ett sådanl sätt all jag tar detsom ett löfte. Som jag sade tidigare, finns del möjligheter att slåin på andra vägar Jag är övertygad om all ju snabbare socialdemokraterna ändraruppfattning och riktning och tar en annan väg, desto bättre är det både försocialdemokraternas image ulåtnär del gäller biståndsverksamhet och förSveriges riksdag i dess helhet. Del finris som sagl fler alterriativ här . Del fioris fortfarande lid att ändra sig framlill dess atf vi skall votera. AnL 29 ALFWENNERFORS (m) replik; Statsrådet hävdar att del är ibiståndsarbetets vardag som man sprider kunskap om demokrati och alt det görsmed stor framgång. Det hävdade statsrådet också i sitt huvudanförande.Jovisst, jag instämmer Det ena förskjuter dock inte det andra. Jag vidhålleratt regeringen i forlsätlriingeri, t.ex. i de förestående förhandlingarna medZimbabve - där man nu t.o.m. funderar på att gå över från flerpartisystem lillenpartisystem - med skärpa skall redovisa den svenska synen på demokrati. Jagförutsätter verkligen att förhandlarna kommer atl göra delta i de föreståendeförhandlingarna. 30 (vpk) replik: tar nu i här och höjerrösten när argumenten tryter. Det är ett gammall beprövat medel. Det är intesärskilt klädsamt för , eller för någon annan som använderdel. svarar inte på frågorna. Hon säger allvpk lever i sin egen värld. Jag kan bolla tillbaka del påslåendet och säga atlLena faktiskt lever i en egen värld. Jag förstår problemaliken medskuldfrågan. och Internalionella valutafonden. Jag förstår alldet infe är så enkelt. Jag förstår också att def måste till internationellaåtgärder Det är inte bara som skall agera, men kan trots alltändå göra väldigt myckel. Jo, därför all har fortfarande -trots denna Östeuropainblandning - ett gott anseende internationellt, intemirist i tredje världen men också i västvärlden, för sin solidaritet med defatliga och förtryckta . Vidare säger alt och vpkstår på USAs sida, därför alt man förvägrar alt fä del av IMFs ochVärldsbankens pengar. Det är en aning hårresande och litet våghalsigt av all kasta ur sig den beskyllningen. Det är i så fall och regeringen som underordnar sig IMFs och , ochdärmed USAs, diktat när det gäller vilka krav som skall finnas. Det är derasanpassningsprogram, , som jag angriper. De är brutala mot defattiga. Det är märkligt alt inte ens kan göradel erkännandet. Jag har åberopat för och vad dessanalyser och studier har kommit fram lill. studien.Den riktar avgörande kritik mol innehållet i IMF:s och Världsbankensanpassningsprogram. räknade upp en del av vad dessaanpassningsprogram innehåller. Hon talade emellerlid inte om att de ocksåinnehåller all man skall slopa subventionerna på livsmedel och tjänsler,avskaffa valutaregleringen - därmed får man en enorm kapitalexport, som ocksäär elt problem i denna skuldproblematik -, ökad export osv. Det är såledesåtgärder som obönhörligen slår mot de allra fattigaste. Del enda kan kosta på sig alt säga äratt det är en smärtsam, men nödvändig, process. Hon säger det precis som om delinte skulle finnas andra alternativ. Jag har mycket stort förtroende för FN-kommissionenför , ECA, som har kunskap och kvalifikationer på detta område. Jag litarpå vad den har kommit fram lill. Det borde också göra. AnL 31 () replik: Jag blev litet förvånad när biståndsministernså konsekvent försvarade Valutafonderi och anpassningsprogrammet. Vad har defattiga länderna att välja på? De får välja mellan pest och kolera. Man tar dånaturligtvis det minst plågsamma alternativet. träffade jag chefen för bank, som haransvaret för deras skulder Han var inte precis munter och glad över det nyaanpassningsprog-rammet. Han tyckte ändock all det var bättre än det de hadetidigare. Del är naturligtvis en stegvis process. Situationen ser ut sä när mansitter med en massa skulder Har man inte möjlighel till avskrivning, så är manju tvungen att betala. Då vinner de som kommer först. Det vet alla som harförsatt sig i en skuldfälla. Jag undrar hur det är med miljöanalyserna av del bundnabiståndet. När vi deltog i det här Uri-projeklel tyckte jag att det var mycketsvårl att få fram vem som egentligen gjorde analysen av om det varmiljöanpassat och bra. I slutändan fick upphandlingen, och skötdå till pengar Jag kunde egenlligen inte få något svar på vem som ansvarade föratt man följer de miljömål som vi har satt upp. Även beträffande situationen iNamibia känner jag mig bekymrad. När vi var där nere före valet talade vi medUNDPs chef i och frågade honom om hur de uppsatta miljömålen skulle nåsmed hjälp av biståndet. Vi frågade hur man såg på den saken men fick till svaralt man inte hade lid alt studera den. Det kan på lång sikt uppkomma en myckelsvår situation, om man till följd av ett stort bistånd och annan hjälp bidrarlill alt skada miljön i . Miljön där är ju otroligt känslig. Anf, 32Statsrådet ; När man beskriver lägel i är delden ekonomiska krisen man beskriver, även om vissa talare hävdar atl deresultat som beskrivs av den ekonomiska krisen är resultat avanpassningsprogram. Men så är det faktiskt inte. De ekonomiskaanpassningsprogrammen är program som länderna själva har funnit vara de bäslanär det gäller att angripa den ekonomiska krisen och de problem den för medsig. Om inget görs och man inte anpassar ekonomin efler vad som är allmäntvedertaget, då blir del ännu värre.Dessa länders ekonomier lever inte bara under en skuldkris som de inte självakan hantera - det måste del internationella samhället hjälpa dem med - utan dehar också misskötta ekonomier. Det tycker jag inte alt man skall hymla om utantala tydligt om. Det inser också många i . Här har exempelvis nämnts. Det är så påtagligt alldel landet år har misskött sin ekonomi. Det går inte att komma runtdetta genom att önsketänka och skylla på Valutafonden eller . Manmåste faktiskt också själv göra någol åt saken. Det är smärtsamma åtgärder sommåste vidtas. Då skall vi hjälpa till genom all skydda de sociala sektorerna.Det är i hög grad vår roll, och den skall vi fortsätta med. När jag konstaterar atl dessa program är nödvändiga är detinte samma sak som att säga att och Valutafonden alltid gör rätt.Det gäller atl kunna se till behoven och kunna vara kritisk till vadstora finansieringsorgan gör Det gäller också alt kunna vara kritisk lillu-länder som för en felaktig ekonomisk politik.