prot · GD0942 · 1989-12-31 00:00:00 — Skollokalerna är, som vi har hört, på alltför många hållunder all kritik. Arbetsmiljömyndigheterna hade säkerligen inte accepterat dentypen av lokaler och de brister som finns i skolorna om de hade återfunnits inäringslivet. Endast ett fåtal kommuner har gjort en inventering avskollokalernas status. Till dessa undantag hör och Sala. Att investeringsbehoven skulle bli enorma varuppenbart . Men kommunalmännen har inte gjort något, ochdet finns faktiskt ingen ursäkt. är inte i kammaren, men jag vill ändåpåpeka att det skedde en omläggning av statsbidragen, inteen neddragning. Jag skulle vilja säga att det blev plus minus noll i fråga omstatsbidragen. Endast en marginell indragning på 300 miljoner gjordes. Jaganser alltså att fakta bör tala. , som företrädare för kommunerna, harbidragit till att skapa en eländig förtroendekris mellan skolans nyckelpersonaloch det politiska etablissemanget. För skolans skull måste kommunaliseringenuppskjutas för att förtroendet skall kunna skapas igen mellan arbetsgivare ochlärare. Kommunerna har dess värre inte skött sina åtaganden på ettsådant sätt som de borde ha gjort. Detta syns inte minst på det förfall somåterfinns i våraskolon Kommunalpolitikerna - för allt i världen med benägen hjälp av riksdagen- har tagit på sig alltför många uppgiften Den kommunala sektorn måste alltsåförst strukturrationaliseras innan ännu fler uppgifter läggs på kommunerna. Densvenska modellen - som utbildningsministern åberopade - borde leda till attriksdagen avstår ifrån att godkänna regeringens proposition. Den svenskamodellen kännetecknades av konsensus, och framför allt en strävan efterkonsensus, dvs. Jagtycker, åtminstone efter att ha lyssnat på dagens debatt, att den svenskamodellen inte existerar längre. Jag ansluter mig tillAnn-Cathrine yrkanden. 1989/90:42 8december 1989 Kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet (vpk): I den politiska kampen på arbetsplatser, i bostadsområden och imöteslokaler formas en politisk mening hos medborgarna. När det folkvaldaparlamentet fungerar som bäst kan det lägga fast beslut som uttrycker folketsmening och ger regeringen nödvändiga uppdrag. Detförslag till beslut som har förelagts oss , och som kanske i vissaavseenden har fördelar, har i avgörande delar växt fram i toppskiktet avstatsapparaten och , bland vissa ledande kommunalpolitiker ochi ledningen för en del andra organisationer Jag måste, herr talman, erkänna attjag inte har märkt att det finns någon folkrörelse bakom det beslut som harförelagts oss här i . Däremot har vi väl alla märkt en mycket kraftigopinion mot beslutet från de närmast berörda, nämligen lärarna. Och det ärdessa offentligt anställda lönearbetare som skall ansvara för attinnehållet i beslutet blir en framgång. För mig är det obegripligt vilkafördelar man anser sig vinna med ett genomförande av kommunaliseringen mot vadstora delar av den berörda personalen vill. Enminister, ett statligt verk, ledningarna i två fackförbund och Kommunförbundethar försatt i en situafion som innebär att det politiska beslutet påett helt oacceptabelt sätt blandats in i avtalsrörelsen, trots att löfte gettsom att så inte skulle ske. Bara denna oskickligt organiserade beslutsordningskulle vara ett tillräckligt skäl för att nu yrka avslag på utskottetshemställan. Utanatt några skriftliga tillgängliga konsekvensanalyser har gjorts avkommunaliseringen, vilket har utlovats, förväntas nu fattabeslut. Följderna av beslutet kan inte helt överblickas. Någon tyngre argumentationför kommunaliseringen har inte heller anförts. Den lokala skolkampen förs redani dag om skolböcker, skolmat och skollokaler utan att kommunens särskildadriftsansvar behöver förtydligas. Att denna kamp inte har varit framgångsrikberor, som påpekade, dels på indragning av medel från staten,dels på alla andra uppgifter som kommunerna har ålagts. Skolanskall bli målstyrd och decentraliserad, sägs det. Utvärdering, uppföljning ochkontroll av skolan är en , anför statsrådet. Men hur dennamålstyrning, utvärdering och kontroll skall ske vet vi litet om. Närdet gäller statsbidragen räknar statsrådet med att han under nästa budgetårskall återkomma med förslag till . Men vi vet inte säkert 6 protokoll 1989/90:42 Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. pä skoloitirådet hur dettastatsbidrag kommer att se ut. Det sägs att detta statsbidrag skall ligga påminst samma nivå som vid huvudmannaskapets ikraftträdande. Hur kan riksdagengarantera något sådant för ? Och vad händer omskolministern har räknat fel i fråga om sina möjligheter att få fram ett nyttstatsbidragssystem? Lärarutbildningen skall bli föremål för en särskildanalys. Och det är givetvis värdefullt och nödvändigt. Men hurlärarutbildningen skall se ut vet vi inget om. Utskottet förutsätter attregeringen fastställer ett meritvärderingssystem och behörighetsregler för dekommunala tjänsterna. Men vad händer om parterna på den kommunalaarbetsmarknaden kommer överens om att inte tillämpa dessa bestämmelser? Oron i lärarleden för vad som kommer att hända med skolansekonomi, arbetsmiljö och olikheterna i skolornas standard är enligt min meningbefogad. Men den förstärks också av märkliga uttalanden från kommunalpolitikeroch andra om hur lärarpersonal skall användas och hur läroplaner skall styraslokalt, m.m. När beslutet om kommunalisering fattas måste det snabbt klargörashur beslut skall tolkas, så att onödig oro kan minskas. Jag kan inte finna annat än att vpk;s motionhar bidragit till att skrivningen i betänkandet är klarare än den ipropositionen. Jag tycker att det är bra att det slås fast att ett program förlärarnas fortbildning behövs. Stimulansbidraget på 300 milj. kr är inte tillräckligt,men det är givetvis bra att det kommer till stånd för upprustning avskolmiljön. Det kunde också ha framgått att det skall finnas förmånligastatliga lån med t.ex. ränta. Vad som sägs om specialdestinerade statsbidrag är ettminimum, även om det är oklart hur detta löfte skall uppfyllas. Sanktioner mot kommuner som inte sköter skolverksamhetenkan jag också stödja. Jag kandärmed yrka bifall till utskottets hemställan mom. 1, 2, 3 och 4. I vpk;s motion med anledning av propositionen sägs:"Om en överväldigande majoritet av de berörda personalgrupperna motsättersig ett helkom-munalt huvudmannaskap bör förslaget, enligt vpk:s mening, ejgenomföras." Jag har för min del kommit till den uppfattningen att justen överväldigande majoritet av lärarna motsätter sig kommunalthuvudmannaskap. När det gäller mom. 5 och 6 yrkar jag därför bifall tillreservafion 4. : Meningsyttringar från åhörarna är inte tillåtna. Debattreglerna i är ju sådana attjag inte har fått kommentera tidigare talares inlägg - jag måste först hållamitt eget anförande. Det kanske är tur, för den här debatten har varit långnog ändå. Jag vill emellertid nu kommentera några av de yttranden som harfällts. Det är klart att vi i skall förhandla på våra villkoroch med vårt partiprogram som grund, om situationen skulle bli sådan att våraröster skulle behövas för att skapa majoritet i någon fråga. Det är självklart,men det framställdes som om det var någonting anmärkningsvärt. talade också om bensinåtgången, men ommiljöpartiets skolprogram blir genomfört, kommer bensinåtgången att minskaväsentligt, eftersom vi vill decentralisera skolorna helt och hållet. Vi villatt man skall behålla små skolor och att skolorna skall ligga så nära barnenshem som någonsin är möjligt. Kommunerna i avvecklar skola efterskola efter skola. Jag tror att denna avveckling kommer att öka ytterligare närkommunerna får hand om driften av små skolor Sedan skulle jag vilja ta upp några saker somskolministern sade. Han är inte här , men jag kan ändå kommentera ett parfrågor En decentralisering kräver en aktiv statlig nivå. Enytterligare decentralisering kräver en ännu mer aktiv stathg nivå, sadeskolministern. Är det decentralisering då? Skolministern sade också att det har förekommit förtal. Årdet inte oerhört viktigt att svenska medborgare diskuterar ett problem? Attkalla det för förtal är väl ändå inte rimligt. Beslutet skall fattas "utan yttre inblandning".Vad kallas den här debatten - inre yttre inblandning från ? Ministern talade också om att köpa grisen i säcken. Det ärjust det som vi opponerar oss mot här - vi vill inte köpa grisen isäcken. Propositionen och betänkandet ger ett dåligt, otydligt och oklartunderlag. Det är klart att ungdomar vill ha en bra utbildning. Detskall vi också försöka ge dem. Det är viktigt, det gäller våra barn. Vi villju förändra världen. Om vi vill det, då måste vi fostra självständiga individerFör att eleverna skall kunna fostras till självständiga individer måste detfinnas självständiga lärare, lärare som trivs i sitt arbete. De är oerhörtviktiga. Dessutom har lärare som den stora arbetsgrupp de är en självklar rätttill en bra arbetsmiljö. Arbetsmiljön i skolan upplevs inte som bra, när över70 % av denna stora arbetsgrupp går emot de förslag som föreligger Då kan intearbetsmiljön vara bra för lärarna. Det finns dessutom inte någonstans attplacera dem, när de skall utföra arbete i skolan . Jag stöder självfallet och om avslag på propositionen och bifall till vårt eget förslag. Ettav skälen härtill är att ärendet är illa handlagt. Jag tänker inte gå in mer pådetta, eftersom så mycket redan har sagts. Det finns starka inslag av korporativism i det härförslaget genom sammanblandningen med avtalsrörelse och fack. Det är dåligtförberett. Analysen som uflovades har inte givits som underlag förbeslutet. Trots löfte om en analys lyser den med sin frånvaro. De inblandade är inte förberedda, varken lärare ellerkommuner Vi lägger den ena uppgiften efter den andra på kommunerna, men detfinns en gräns för hur fort detta kan gå i ett samhälle, hur fort man kanförändra. Om det ligger allvar bakom regeringens proposition omkommunalisering, återkommer regeringen med ett bättre förberett förslag medtydliga direktiv, Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet Kommunalt huvudtnannäskap för lärare tn.fl. ramar ochkonsekvensanalyser Då får vi ta ställning till kommunaliseringen. Det kan viinte göra . Avslag på propositionen! Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(förslag till ett program för lärares fortbildning m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avAnn-Cathrine m.fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 2 (upprustning av skolornas fysiska miljö) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avAnn-Cathrine m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3 (utformningen av ett nytt statsbidragssystem förgrundskolan m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 119 förreservation 2 av m.fl. 4 (sanktioner mot kommuner som bortser från mål ochregler för skolverksamheten m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avAnn-Cathrine m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamafion. 5 och 6 (avveckling av den statliga regleringen avvissa tjänster) Först biträddes reservation 4 av ochMarianne med 39 röster mot 19 för reservation 5 av ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 3 av . med 111 röster mot 38 för reservation 4 av och . 170 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 162 roster mot157 för reservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från attrösta. 1989/90:JoU7Godkännande av kväveoxidprotokoll (prop. 1989/90:5) och 1989/90;JoU10Forskning m.m. Vad utskottet hemställt bifölls. 5§ Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren att deärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande iett sammanhang efter vid kammarens arbetsplenum tisdagen den 12decemben Föredrogs trafikutskottets betänkande 1989/90:TU7Sjömanspensioneringen (prop. 1989/90:4). VIOLACLAESSON (vpk): Jag beklagar att alla dessa människor lämnar åhörarläkta-ren, därföratt vad det nu handlar om är att avskaffa pensionen för ett helt yrkesfolk iSverige. majoritet tänker nämligen, liksom regeringen ochtrafikutskottets majoritet, avskaffa sjömanspensionen. Sjömän är en yrkesgruppsom inte så lätt kan ta sig till huvudstaden och sitta på åhö-rarläktaren närvi diskuterar en för dem så avgörande fråga. Socialdemokratiskstöld och väl planerad våldtäkt - så beskrivs regeringens och trafikutskottetsförslag om att avskaffa sjömanspensionen. Helt korrekt anklagas ocksåregeringens proposition för att innehålla sakfel. i , har gått ut till allariksdagsledamöter Jagvill direkt yrka bifall till vpk:s förslag i reservation nr 1 om att sjömanspensionenskall vara kvar och att regeringsförslaget avslås. Ingenhär i kammaren har rätt att vara okunnig om det orättfärdiga i det senareförslaget. Upprorsstämningarna nådde ända in i trafikutskottets sammanträdesrumden dag när sjöfolket kom till för att säga sin mening. Meni gäller bara ett uppror i taget i debatten och i massmedia. Just nuhar det varit lärarnas situafion och frågan om skolan som har dominerat, medansjömännens krav har tigits ihjäl. och socialdemokraternas solidaritet med sjöfolket vore likastark som deras omtanke om redarkapitalet, hade ingen i kommit påtanken att avskaffa sjömanspensionen. Vpkfinns, nu liksom tidigare, på sjöfolkets sida, men regeringen inte bara sviker- den går i spetsen för att ta ifrån arbetarklassen rättigheter De borgerligapartierna ställer naturligtvis upp för en sådan politik - de behövde inte enskomma med förslaget. Isöndags debatterade kända socialdemokrater sin framtid. "Vi är inne i enidentitetskris", sade från . "varvår uppgift att ena de många, arbetarklassen, mot de få, överklassen. harallt fler gått in i medelklassen. Jag äcklas av uttrycket: Vi måste föra desvaga gruppernas talan. Människor måste själva få slåss mot byråkratins och insti-tufionersverk." Det sade den s-märkte ekonomen. Och sjömän och sjökvinnor kom fill huvudstaden för att kämpa och slåssför sina rätfigheter och sin pension. Men kommunikationsministern varupptagen: han var hos överklassen på middag- det var redarna som bjöd. Innanhan gick dit satte han sitt namn under regeringens proposition om att avskaffasjömanspensionen. 1989/90:42 8december 1989 att detinte finns några sociala skäl att behålla ett särskilt pensionssystem försjömän. Om ministern inte hade varit så upptagen av redarnasbjudning kunde han ha fått lära sig litet om sjöfolkets situation. De har enmaximilön på 8 500 kn och lägst ATP av alla. De jobbar under enspeciell arbetstidslagstiftning, som inte ger extra betalt för ,och obekväm arbetstid. Det redan hårda och stressiga arbetet har blivitännu värre sedan redarna börjat bemanna fartygen med minimibesättningar Antaletarbetsskador, särskilt belastningsskador, har ökat enormt. Allt detta gör att det bara är en fjärdedel av alla sjömänsom orkar jobba till sjöss efter fyllda Den möjlighet sompensionssystemet har gett att gå i pension relativt tidigt och den lillakompensation för svåra arbetsvillkor som sjömanspensionen ändå har gett skallnu tas ifrån dem. Detta är skamlöst. visar varendarankinglista över de största och vinstrikaste företagen att redarna tillhörvinnarna. Majoriteten av trafikutskottet vill i maskopi med kanslihushögerngöra sjömännen till förlorare. Finns det då någon enda i som tror attredarna skulle duka under om deras avgift höjdes för att räddasjömanspensionen? betalar de bara 20 milj. kr Hur är det ekonomiska läget för redarna? De får efter ettriksdagsbeslut subventioner på 550 milj. kr. Redarna har nybeställt fartygoch låtit projektera för sammanlagt de senaste två åren.Det är samma redare som stenhårt har vägrat att sluta avtal med facket omsjömanspensionerna. Det är sjömännen som har slitit ihop till redarnas storavinster men som skall bestraffas genom att avtal inte har slutits. Jag måste be att förklara hurdepartementets märkliga sifferunderlag har kommit till. År det ett medvetetgrepp att låtsas som om inga skepp flaggas in eller att sjöfolkets bruttolönerinte alls kommer att höjas? måste också förklara varför pensionsfondenHPA har tvingats att låsa sina pengar i statspapper som gett bottenutdelningsamtidigt som inflationen varit så hög: ROYOTTOSSON (mp): Det förslag som vi nu skall ta ställning tillhandlar om att avskaffa den speciella sjömanspensionen. Det är någonting somnumera normalt sett regleras i kollektivavtal, och redare och sjöfolk harunder en fid förhandlat för att få till stånd ett avtal. Andra parter inom denhär näringen har tidigare fått motsvarande avtal med , t.ex.Sveriges fartygsbefälsförening och . Sjöfolket och har inte kommit överens,och då väljer regeringen att lägga fram en proposition om att avskaffasjömanspensionen, vilket egentligen är ett slag i ansiktet på sjömännen, närregeringen faktiskt tar redarnas parti. Vi i motionerade naturligtvis i den härfrågan och krävde att propositionen skulle avslås och förhandlingarnaåterupptas för att man skulle hitta en lösning som var rimlig. Sjömännensnuvarande löner och förmåner är satta med hänsyn till att sjömanspensionenfinns, och då kan man inte bararycka bort den - det är också ett sätt att gripa in i avtalsrörelsen, som vihar sett exempel på . Utskottet har förbättrat propositionen litet grand när detgäller övergångsbestämmelserna, men det hjälper inte särskilt mycket. Härgäller det att få till stånd ett bra kollektivavtal , och det bästasättet att få fram ett sådant är att nu avslå den här propositionen, försökahjälpa sjöfolket att förhandla och sätta press på redarna, i första hand genomatt höja redaravgif-ten. En höjd redaravgift kan finansiera sjömanspensionen.HPA, handelsflottans pensionsanstalt, som betalar ut sjömanspensionen, sägeratt man snart har tomt i kassan. Det skall inte vara nödvändigt att ta pengartill detta via budgeten, såvitt jag kan se. Utskottet har inte velat gå med på att höja redaravgiften,eftersom man tycker att det skulle stå i motsättning till det bidrag tillredarna som utgår som kompensation för arbetsgivaravgifterna för att sjöfolketpå långväga sjöfart skall kunna likställas med andra länders sjömän. Som ViolaClaesson redan har sagt handlar det om små summor, och det behöver intebetraktas som någon direkt motsättning, annat än principiellt. Siffermässigtblir skillnaden obetydlig jämfört med . Däremot är det betydelsefullt försjöfolket. Därförvill jag yrka bifall till reservation 2. BIRGERROSQVIST (s): Av de skal och med de motiveringar som jagstrax kommer till har trafikutskottet tillstyrkt förslaget i propositionen attden särskilda sjömanspensioneringen avskaffas. gjorde ett mycket häftigt utfall. Jag villdärför för kammarens del återge några ord, speciellt som denna skrivelsecentralt från har sänts till författarna av det brev sombl.a. har sänts till och som till stor del baseradesitt utfall på: Vi anser det vara på sin plats att erinra omförbundseirkulär , beträf fande förbundets informationsverksamhet. All information skall vara saklig, korrekt och lättfattlig. Vi vill också erinra om att det åvilar såväl anställda funktionärer som förtroendevalda att i de fall man uttalar sig i förbundets namn uttrycka sig på sådant sätt att förtroendet för inte påverkas negativt. Det är styrelsens uppfattning att uttalandet genom di rekta felaktigheter skadar såväl sakfrågan som tilltron till . Trots ändringar som utskottet kunnat göra iförslaget om sjömanspensioneringen kan jag erkänna att det är med en visskänsla av beklagande som detta steg nu måste tas. Utskottet har förståelse förden reaktion mot förslaget som har kommit från berörda personer Uttryck förbesvikelse och undran har inte saknats, och en rad påstötningar på olika sätthar utskottet och dess ledamöter fått ta del av. Vad är det då som gör att vi måste ta ett beslut av dennaart? Ja, svaret kan verka enkelt. Pengarna i Handelsflottanspensionsanstaltsfond är snart slut. Intäkter och utbetalningar för pensionerbalanserar inte alls. nämnde att pengarna varit felaktigtplacerade. De har varit placerade i statsobligationer Till viss häpnad har jaghört i annat sammanhang kritisera fonden för att inte haplacerat pengarna på sådant sätt somklipparna på börsen har gjort och därigenom ha kunnat öka kapitalet. Det ärintressant att höra sådant från en kommunist. Låt mig bara säga att fondensplacering har gett en avkastning på . Det är inte så då-ligt. Pensionsavgiften, som redare m.fl. betalar, höjdes 1985från 0,8 1,2 enheter, men det sades i samband härmed att ändringar ipensionssystemet måste till, för denna höjning skulle snart vara otillräcklig.Vid utgången av /84 var behållningen 154 milj. kr, att jämföramed 193 milj. kr /79. En enig riksdag ansåg också attdet var uteslutet att staten skulle överta kostnaderna för denna pensionering.Det har parti varit med och fillstyrkt. Vid senaste redovisningen, /88, varutbetalningarna ur fonden 19 miljoner större än inbetalningarna, och fondensåterstående fillgångar har ett totalt marknadsvärde på 80 milj. kr En delhar nu placerats i aktien Det bokförda värdet är 50 milj. kn Menmarknadsvärdet, vilket jag talar om här, är 80 milj. kn Mer kan det inte vara.Starka skäl talar också för att den årliga avtappningen av fonden består ochatt den kommer att öka om inget handen Man behöver inte vara en framstående ekonom för att förståatt slutet för fonden snart är nära, om inget görs. Det är mot bakgrund avdessa beska fakta som vi nu måste gå till beslut som innebär att antaletkommande pen-sionstagare successivt minskar och att även pensionsbeloppenreduceras i förhållande till nuvarande ålder på kommande pensionstagare.Indexuppräkning på beviljade pensioner kan inte heller ske. Det är den faktiska situationen som tvingar fram beslut avdenna karaktän "Rör ej sjömanspensioneringen", har det stått på mångakort som kommit in till utskottets kansli. De har kommit till oss som enskildaledamöten Jag förstår den oro dessa människor känt. Rör intesjömanspensioneringen, har man sagt. Men om vi inte rör systemet och inte görnågonting, då försvinner pensionerna i stort sett för samtliga under oordnadeformer. De försvinner också för dem som trots allt blir kvar och med reduceradeförmåner kommer in i systemet. Det skall ändå bestå en bit in på 20:eårhundradet. De förslag som har att ta ställning till nuinnebär att redan beviljade pensioner och sådana som beslutas före den 1januari 1990, alltså för sjömän , kommer attutbetalas enligt nuvarande regelsystem, men fortsättningsvis baserade på 1989års basbelopp. För att åstadkomma en rimlig övergångslösning föreslås ipropositionen att sjömän som är och somredan har uppfyllt kvalifikationskraven för pension ges rätt till en reduceradpension enligt särskilda övergångsregien Det förslaget innebär att vissa sjömänsom uppfyller kvalifikationskraven inte kommer att få någonpension alls. De sjömän som sålunda berörs är de som uppnåtten ålder av och 8 månader men inte fyllt . Utskottsmajoritetenhar ansett att även dessa sjömän bör få rätt till pension. Utskottet anservidare att övergångsreglerna bör ändras i förhållande till propositionen, såatt alla sjömän som har uppfyllt kvalifikationskraven får rätt till åtminstonereducerad pension. Reduktionen av pensionen för denna åldersgrupp bör enligtutskottets mening motsvara den som föreslås gälla för de sjömän somden fyllt 51 ån Det betyder att av sjömanspensionen,beräknad basbelopp, kommer att utbetalas. Den ändring som utskottet har gjort medför en beräknadtotal merkostnad på ca 25 milj. kr. Redaravgiften, sombaseras pä total utbetald lönesumma, får bibehållas längre. Hurlöneutvecklingen blir vet vi inte så mycket om. Hur förhållandetmed antal ombordanställda är - det är alltså de som skall vara medoch betala detta - är synnerligen svårbedömt . Men utskottet har ändå medsitt initiativ åstadkommit en något generösare och mjukare avtrappning än detförslag som lades fram i propositionen. Frågan hänger naturligtvis i luften: Varför har ingetgjorts sedan man märkte att fonden började länsas på pengar?