prot · GD098 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi har i en entusiastisk grupp uppfinnareoch högkvalifice-rade tekniker som faktiskt, utan något som helst statligtforskningsstöd, , sakta men säkert, arbetat fram ett helt nytttransportkoncept. De kallar det SWEDETRACK, vilket är det enda jag har emotkonceptet. Man kallar det också och bättre Spårbil. Spårbil-konceptet förenar spårets och bilens fördelan Ikontrast mot aktuella utländska spårburna system är spårbilen en liten vagnsom tar upp fill sex vuxna passagerare eller lättgods upp till . Banan avstål kan dimen- 1989/90:8 12 oktober1989 sionerasefter detta; den blir lätt och anpasslig till trånga innerstadslägen samtidigtsom den görett minimalt intrång i landskapet. Kompetens och teknik förproduktion av dessa banelement finns inom den svenska stålindustrin. Ett spårbilsnät skulle kräva många små vagnar, vilket inteär en nackdel, eftersom produktionen av dessa skulle likna strukturen i densvenska bilindustrin med långa tillverkningsserien Vagnarna kommer att kunnadubbel-utnyttjas på så sätt att lättgods distribueras medanpersontrafiken tar all kapacitet i rusningstid. Spårbil-konceptet är av den magnituden att en mycket snabbforskningsinsats är angelägen. Jag är övertygad om att världen inte har settden sista stora transportinnovationen. Detta är kanske nästa. Skall Sverigefatta signalerna eller skall hinna före? Skall släppa detmöjligas konst till andra lika kompetenta industrinationer? Varför får inte denna duktiga teknikergrupp ens ett stödför en rejäl förstudie? Vad gör transportforskningsberedningen,transportrådet, styrelsen för teknisk utveckling, kommunikationsdepartementetoch kommunikationsministern? Han är inte här - han visste inte hur spännandedet skulle bli. Gör de ingenting? Kontakter har förekommit men medmagert resultat. Spårbil är ett stort steg om det skall förverkligas. Detkräver en bestämd politisk styrning. I våra tre storstadsområden och i någraandra stora städer förbereder man sig nu på många disparata och nygamla spårlösningaroch trådbussnät. Investeringsbehovet för detta och nya trafikleder lär vari storleksordningen 50 miljarder kronon Kanske är det för en nationellsamling kring en ekologisk transportlösning med verkningar ut i stora världen,inte minst i fattiga länders stadsgetton, som kommer att kollapsa under denframvältrande bilismen - en bilism som inte hejdas av mer eller mindretraditionella kollektivtrafiklösningan Finns intresse bland kammarens ledamöter ställer jaggärna-upp till informella samtal kring spårbil-konceptet. Ekologiskt byggande är möjligt. En vitalisering avdemokratin är möjlig. Helt nya ekologiska transportlösningar är också möjliga.Vi kan om vi vill och inte låter den svenska bil- och bussmaffian regeralandet. GUNHILDBOLANDER (c); Färjetrafiken till och från debatterasvarje år här i , eftersom transportstöd utgår via statsbudgeten med istorleksordningen 37 miljoner i senaste budget, inkl. statsbidraget tilllastbilstrafiken. På har den senaste månaden på nytt uppstått enlivlig debatt om färjetrafiken föranledd av tre s.k. inträffade händelsen Fördet första gäller det transportrådets beslut om taxehöjning, för det andraturistförhandlare utredning om förstärkning av den gotländskaturismen. För det tredje meddelade trafikutskottets vice ordförande vid ettmöte i att transportrådets generaldirektör ensam slutförde förhandlingarnanär koncessionen överfördes från till . Jag tänkerkommentera dessa anmärkningsvärda händelser i tur och ord- ning, därför att Gotlandsgeografiska läge medför att färjetrafiken är vår livsnerv, vår landsväg tillfastlandet. Fördet första: Vi har inga alternativ annat än flyget för personbefordran. Det ärdärför nödvändigt och helt avgörande för det gotländska näringslivet attfärjetrafiken mellan och resp. fungerar felfrittalla dagar året runt. Så är det inte . På har vi trafik sex avveckans . Enviktig del är taxesättningen, och jag menar att det är självklart att taxorna,liksom eventuella taxehöjningar, för denna linjesjöfart skall anpassas tillgällande kostnadsutveckling för motsvarande transporter på landsväg. Färjetrafikentill och från har undergått en kraftig förändring under senare ån Den1 överfördes koncessionen från till den avNordström & ägda Gotlandslinjen - detta för att statens kostnaderskulle sänkas, och lade det lägre anbudet. Förändringarnainnebar att vi har en färja mindre, två nu mot tre tidigare. Den speciellagodsfärjan, som hade så stor betydelse för det farliga godset, lät man gå sigur händerna, tyvärr. När man transporterar farligt gods måste manbegränsa antalet passagerare till 50. Dennaförändring i koncessionen är fastlagd i ett alltfort hemligt avtal, som förnärvarande är under prövning hos revisorer. har transportrådetden behagat fastställa nya taxor att gälla från den 1 oktoberinnebärande en uppräkning av gällande taxor med . För vissa fordonsslagär förändringen ännu större på grund av differentiering av taxorna. Senastehöjningen skedde i ån Underperioden - har taxorna höjts med ,medan konsumentprisindex ökat med . Transportrådetsbeslut har fattats dels under löpande verksamhetsår trots att man tidigareuttalat sig för en långsiktig bedömning, dels med mycket kort varsel, endast 12dagan Dettaär, som gotlänningarna ser det, en ytterligare försämring av vår linjesjöfart,vilken kommer att medföra ökade kostnader och därmed minskade möjligheter tillmarknadsandelar för det gotländska näringslivet. Jag förutsätter att regeringenundanröjer transportrådets i beslut i enlighet med den hemställan som Gotlandskommun har framfört till . Riksdagensuttalande om att varje del av landet skall garanteras en tillfredsställandetrafikförsörjning är en omöjlighet att realisera med endast två färjon När denena färjan låg på varv och inte blev färdig , så ställdes heltsonika turen till in. Därför är det nödvändigt att regeringen i denkommande budgetpropositionen räknar upp transportstödet eller på annat sättser till att en tredje färja sätts in i Gotlandstrafiken. Jag förutsätter attså kommer att ske. Fördet andra: Turistnäringen är av utomordentlig betydelse för och ger ca2 500 årsarbetstillfällen. Inom ramen för Avstamp haren speciell statlig turistförhandlare, , nyli- 1989/90:8 12 oktober1989 1989/90:8 12 oktober1989 gen framlagt ett antalförslag för att stötta den gotländska turismen, och jag skulle gärna viljacitera vad han anför i sin utredning: "Detfaktum att är en ö utgör i sig en attraktion. Det gör emellertidGotland helt beroende av goda kommunikationen Åtgärder som vidtasbeträffande anläggningar på ön blir i det närmaste verkningslösa om inte depresumtiva besökarna kan erbjudas attraktiva transportmöjligheten Jag har fåttdet bestämda intrycket att sådana transportmöjligheter för den svenskamarknaden inte står till förfogande i tillräcklig utsträckning.Enligt min uppfattning har det rederibyte som företagits inte förändrattillgängligheten till ön i någon större omfattning vare sig kvalitativt ellerkvantitativt. Antalet hamnar på fastlandet som angörs av Gotlandstrafiken hartill och med minskat." Detta,vill jag påstå, är en ganska kraftig vidräkning från en person som haft statensuppdrag att göra mera intressant från turistisk synpunkt. Fördet tredje: vice ordförande och tillika ledamot i transportrådethar vid ett besök i offentligt sagt att eftersom det pågrund av utlandsresor och annat inte gick att samla hela transportrådetsstyrelse nära jultid 1986, så gav man generaldirektören fullmakt att träffaavtal med ett nytt rederi. Ingen omröstning hade skett i detta ärende istyrelsen. Mankan med fog ifrågasätta med vilken rätt personer tar på sig ansvar och tarplats i en styrelse och sedan inte fullföljer detta ansvar utan skyller påbristande tid inför julferier. För del skulle ett av de mest betydelsefullabesluten genom tiderna klubbas, och detta överlåter en styrelse till singeneraldirektör att slutföra. Tala om tjänstemannavälde! En enda person iSverige kan alltså ge förutsättningarna för en hel landsdels möjligheter attexistera. Dettaförhållande är mycket anmärkningsvärt, och jag förutsätter att riksdagensrevisorer nu går till botten med denna härva av oklarheter, så att Gotlandstrafikeni fortsättningen i varje fall ges en schyst behandling. Dettaansvar åligger ytterst regeringen. Vi gotlänningar eftersträvar ett direktsamråd med regeringen i trafikfrågorna utan omvägen över transportrådet, ochvi förväntar oss initiativ i den riktningen från regeringens sida. () replik: Att skall ha en tillfredsställande trafikförsörjning, helst såtillfredsställande att man även på finner den så, är för mig somtrafikpolitiker en självklarhet. Jagvill erinra om att i nästan total enighet,inkluderande , uttalade att färjetransportstödettill skulle utgöra 30-40 milj. kn och att stigande kostnader pågrund av krav på ökad service eller annat kvalitetshöjande skulle tas ut i formav ökade taxon Det är vad som händer . Detär mycket riktigt att jag var på , därtill inbjuden av , och att jag då mer eller mindre ställdestill ansvar för den belägenhet som gotlänningarna tycker att färjetrafikenmellan och fastlandet utgör. Jag kom också in på hur det gick till när Gotlandsbolagetgick miste om koncessionen för trafik mellan och fastlandet. Detvar inte så att transportrådets styrelse satt med vid förhandlingsbordet - sågår det i själva verket inte till, utan naturligtvis var det företrädare förtransportrådet i form av dess generaldirektör som skötte förhandlingarna medGotlandsbolagets ledning. Dessa förhandlingar drog av olika skäl ut på tiden.Avtalet skulle gå ut Vid transportrådets sammanträde imitten av december var avtalet inte klart, och man ansåg sig då ha råkat ikris. Undertiden som förhandlingarna pågick men inte flöt så tillfredsställande fram somgeneraldirektören som förhandlare hade förväntat sig, hade han, sin pliktlikmätigt, kontaktat andra entreprenörer för trafiken. När han stod inför dentidpunkt då avtalet måste upphöra kunde han därför presentera ett annat företagsom framtida innehavare av koncessionen. Dettaavtal blev tioårigt. Att det blev tioårigt kan bero på att det är en så passallvarlig historia att byta entreprenör att uppdraget måste ges åt enentreprenör med ganska stor tidsutdräkt. Närjag var på försökte jag med den församling jag mötte där anvisa olikavägar för en bättre framtida lösning. Jag skall nu snabbt säga vilka de trevägarna var, Fördet första finns det bashamnsalternativet, som avvisades avGotlandsintressenterna men som skulle vara en förbättring... Fru talmannenknackar med klubban; därmed går kammaren miste om de båda andra vägarna, somockså har sitt värde. 1989/90:8 12 oktober1989 ()rephk: Jag måste fåställa några frågor till . Etttalesätt vi har i trafiksammanhang är "tillfredsställande trafikförsörjning".Jag skulle gärna vilja veta exakt vad menar med detta. accepterar kostnadsfördelningar på i storleksordningen , närkostnadsutvecklingen i all övrig samhällsutveckling har varit , måste detvara tillåtet att protestera emot. Det är inte rimligt att det får fortsättapå det sättet. hade vi en jämförelse med kostnaden för andra klassjärnväg då det gällde att fastställa våra taxon För har mangått ifrån den metoden och höjer nu taxorna procentuellt. Det gör att gapetmellan kostnaderna för SJ-resor och kostnaderna för Gotlandsresor blir störreoch större för varje gång man höjer Jaghävdar bestämt att det inte går för transportrådets ledamöter att krypa ur sittansvar Det kan man inte göra. Sedanär jag naturligtvis mycket intresserad av vad har att anföra förförslag till förbättringar Från gotländskt håll har vi vid ett flertaltillfällen försökt påvisa hur vi tycker att en lämpligare trafikförsörjningskulle vara. Men man lyssnar inte. Det är fler än en som har sagt att manfaktiskt måste vara bosatt på för att förstå vad det innebär att bo påen ö och ha de begränsningar i trafikföring som det här handlar om. Naturligtviskan inte alla här i bosätta sig på bara för att göra denerfarenheten, men för den skull vore det angeläget att man lyssnar när viframför vilka problem vi har med trafiken. ROLFCLARKSON (m) replik: Det första alternativet var således att statenskulle stå för en bastrafik mellan och en hamn på fastlandet -- och sedan skulle alla övriga relationer släppas fria förkonkurrens. Detta avvisade Gotlandsintressenterna. Den andra lösningen, som närmast framförts från moderathåll men som också har funnit stöd hos en stor majoritet i trafikutskottet, varatt man skulle utreda möjligheterna till tax-free under vissa årstider ochunder vissa förhållanden på trafiken till . Det har regeringen sedermeraavvisat, men det är alltså fortfarande en realistisk möjlighet, om vilken mankan diskutera omfattningen och enskildheterna. Det tredje, som jag framförde spontant under mötet påGotland, var att man kunde överväga att omdisponera de 14,5 milj.kn somLinjeflyg har för rabattering till gotländska flygresenären Varför skulle inteLinjeflyg kunna ge lika goda prismöjligheter för trafiken på som manlämnar på alla andra ställen i landet? De är ju i högsta grad godtagbara ochhar gjort Linjeflyg till ett folkflyg. Vad som är en tillfredsställande trafikförsörjning ärnaturligtvis mycket svårt att definiera- det förstår säkert . Mitt intryck är att det som vi trafikpolitiker menar med"tillfredsställande trafikförsörjning" tydligen inte är av sådankvalitet att gotlänningarna tycker likadant. Det gäller alltså att finna vägaratt minska missnöjet på för trafiken med fastlandet. Jag kan nu försäkra att jag efterhemkomsten har tagit skall vi säga underhandskontakten Jag har talat medtransportrådets generaldirektör - naturligtvis. Jag har talat medsocialdemokratiska trafikpolitiker som har hand om dessa ärenden. Jag harockså talat med kommunikationsministern. Så får vi se vad sådana samtal kanföra med sig i form av förbättring av kommunikationerna med . Vi ärfullt på det klara med det missnöje som finns på , och vi är också heltpå det klara med det ansvar som åvilar samhället när det gäller att se till attalla delar av landet har en tillfredsställande trafikförsörjning. GUNHILDBOLANDER (c) replik; Bastrafiken på avvisade vi vid dettillfället. Jag vill gärna ha sagt här att en trafikföring på en enda hamn kaninte komma på tal på annat sätt än att trafiken blir gratis. Då måste denjämställas med den färjetrafik som svarar för över mindre vattenvägari land och som är gratis. Det finns sådan trafik mellan ochFårö också. Förutsättningen för att vi skall kunna accepterabashamnsalternativet med är alltså att trafiken skall vara gratis. Även verkar nu ha uppgett tanken påtaxfreeförsäljning i takt med att vi närmar oss EG. Det är alltså en omöjlighetatt gå fram den vägen, och det förstod också turistförhandlaren ,som därför inte lade fram något förslag i den vägen. 14,5 miljoner till flyget talade om. Jagtror inte att vi skall dra in de pengarna i det här sammanhanget. Det måstefinnas andra pengar att tillgå för att vi skall få en utökad och bättre trafik. Slutligen vill jag uttala att jag är tacksam för om denhär debatten ändå Prot. 1989/90:8 har öppnat ögonen på för deproblem vi har på . Jag förutsätter att vi ifortsättningen får en mer positiv behandling av våra trafikproblem, både fråntransportrådets sida och från trafikutskottets. Förste vice talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. SONIAKARLSSON (s); är ett av mestbefolkningstäta län med ca 400 000 invånare. Befolkningen är koncentrerad i ettstråk längs stambanan och E4;an som går rakt igenom länet. Utvecklingen gär mot ett ökat resande och ett ökattransportbehov. Dessutom ökar miljömedvetandet, vilket innebär att man istörre omfattning måste välja och utveckla transportmedel som är skonsamma motmiljön. Befolkningsunderlaget i de kommuner i länet som berörs avjärnvägen uppgår till drygt 300 000 invånare. Tågets fördel är att det är ettmiljövänligt och säkert transportalternativ som klarar stora resandevolymertill låg kostnad. För resenärerna kan restiden utnyttjas för arbete, vila,förströelse etc. För att möta ett ökande resandebehov och resenärernas kravpå snabbhet, komfort och service planeras insättande av snabbtåg mellanÖstergötland och fno.m. samt att man fno.m. 1994skall ha länkat till snabbtågssystemet. Snabbtågen kommer att haresandeutbyte med , och . Som komplettering till snabbtågen kommer ett antallokdragna tåg med hög standard att trafikera sträckan - . Vad som därutöver behövs för framtiden är Götalandsbanansom knyter samman /, och sinsemellan och medde båda storstadsregionerna och . Därmed skapas enbetydelsefull utveckling av järnvägstrafiken, interregionalt, regionalt och lokalt. En motion väcktes av m.fl. socialdemokrateri i angående utredning om utbyggnad av Götalandsbanan. län och kommuner som berörs av Götalandsbanan arbetas aktivt att få medbanan i kommunernas översiktsplaner, och man hoppas att projektet skall finnasmed i flerårsplanen för stomjämvägar 1991-2000. Välfungerande kommunikationer är en av defaktorer som starkt påverkar en regions utveckling. Och denna del avÖstergötland, "stråket längs stambanan", har ett brakommunikationsläge. Om utvecklingen blir såsom jag skisserat så kommer det attutvecklas ytterligare. För resten av länet, bl.a. kommun, ärförutsättningarna betydligt sämre, ja rent av dåliga. Dessutom riskerar de attförsämras, ty SJ haroffere-rat trafiken - till transportrådet pågrund av att den aktuella tågtrafiken är olönsam och ger driftsunderskottenligt SJ. Jag saknar att SJ i sin framställning inte har bedömt vadnedläggning på en bana betyder i minskat resandeunderlag på de stambanor somden aktuella banan utgör matarlinje till. Transportrådethar aviserat att det inför Tågplan 90-91 bedömer att trafi- 1989/90:8 12 oktober1989 ken inte haren sådan betydelse i det interregionala tågsystemet och inte heller sådanregionalpolitisk betydelse - och finner det därför tveksamt huruvida den av SJoffererade trafiken kan upphandlas i Tågplan 90. Detta trots att den väl följerde kriterier som transportrådet har att gå efter när det bedömer vilkentågtrafik som skall köpas. Dessa kriterier är: 1. ha regionalpolitisk betydelse 2. främja samhällsekonomiskt riktiga avvägningar 3. vara kostnadseffektiva 4. bedömas med hänsyn till vilken alternativ trafikförsörjning somerbjuds 5. utgöra del i integrerat nät 6. vara sådan järnvägstrafik som för området har strategisk betydelse 7. vara järnvägstrafik som är utvecklingsbar Transportrådethävdar bl.a. att trafiken Örebro- inte är av sådan betydelse i detinterregionala tågsystemet. Mot detta vill jag göra en jämförelse medvägnätet. Något förenklat avspeglar det långväga personbilsresan-det i stortsamma resbehov som persontågtrafiken. Mankan först konstatera att ett betydande persontransportarbete utförs på Riksväg50 mellan E4 och E6 vilken som länk motsvarar den aktuella banan. iLinköping har i samband med diskussionerna om "transportvision förÖstergötland" föreslagit att den aktuella väglänken skall tillhörastomvägnätet, dvs. ges i stort sett samma betydelse som Europavägarna har iriket. har i sin utredning påpekat behovet av en utveckling av den s.k."Bergslagsdiagonalen" från via /ochÖrebro över till den södergående E4:an. Då mellan Hallsbergoch anses vara en viktig länk mellan Bergslagen och , hurkan man då påstå att järnvägen på motsvarande sträcka, som utgör förbindelsemellan västra och , har i huvudsak lokalt intresse? Omdet är dålig resandefrekvens på en bana, då bör det undersökas om det t.ex.beror på dålig anpassning till resandebehoven (tidtabeller m.m.) i stället föratt bara ge upp och konstatera "Folk åker inte med de tåg som finns,alltså måste vi dra in ytterligare turer". IMjölby missar Motalaresenärerna med en minut. En ombyggnad av 8km krokig bana strax norr om skulle medföra just de minuters tidsvinstsom krävs för att få anslutning till stambanans tåg både i och iMjölby. Föratt öka tågens andel av trafiken måste det arbetas betydligt mer offensivt ochmindre uppgivet. Avslutningsvis önskar jag citera ur trafikutskottets betänkande TU1988/89:16; "1den trafikpolitiska propositionen föreslog regeringen att skulleanvisa 274 milj.kn för trafikupphandling på stomnätet under första halvåret1989. I årets budgetproposition föreslås att anvisar 583,8 milj.knför upphandling under /90. Intei någon av propositionerna redovisas enligt utskottets mening ett tillräckligtbeslutsunderlag. Utskottet anser att regeringen fortsättningsvis bör ange vilken trafik som denföreslagna medelsanvisningen avser att trygga liksom den trafik ochkostnaderna härför som SJ offererat men som transportrådet och regeringen inteanser bör köpas av staten. Det är vidare enligt utskottets mening angelägetatt kostnaderna för den olönsamma järnvägstrafiken öppet redovisas för varjehandel. Därmed kan konsekvenserna av olika medelstilldelningar bedömas. anfört om handläggningsordningen för trafikupphandlingen på stomnätetbör av ges regeringen till känna." Jag bedömer att en handläggningsordning enligt trafikutskottetsförslag i betänkande nr 16 skulle ha gett ett annat resultat än det förslag somtransportrådet har redovisat för och dess kommuner. 1989/90:8 12 oktober1989 VIOLACLAESSON (vpk) replik; Jag vill tacka för att hon tog upp det som jag inte hannmed i mitt angrepp på transportrådet, nämligen att trafikutskott,som jag tillhör, har riktat en så klar uppmaning till regeringen att försökaåstadkomma en ändring när det gäller reglerna för upphandling. Men det handlarockså, , om att transportrådet faktiskt som jag påpekade i mittinlägg har låtsats att det finns en kostnadsram. Men har ännu inteantagit någon sådan därför att det inte ens finns ett förslag från regeringen. Vpk:suppfattning har länge varit att transportrådet bör avskaffas. Transportrådethar på alla transportområden som vi har haft möjlighet att diskutera i regeluppträtt skandalöst. Det beror inte minst på generaldirektörens maktfullkomligauppträdande. Mennär partikamrater i regeringen låter detta agerande fortsättaoch t.o.m. struntar i den uppmaning som trafikutskott enhälligt haravgivit - precis så som citerade - så vill jag fråga henne:Skulle och hennes partikamrater vilja se till att regeringenfaktiskt ändrar på detta, så att det blir ordentliga regler, och ännu hellreatt snabbt försvinner från den position han har ? SONIAKARLSSON (s) replik; Jag är övertygad om att regeringen kommer att följa besluti enlighet med trafikutskottets betänkande. Jag tyckte det fanns skäl attomnämna det . Det är bra att vi är överens i den delen. Jag kan också säga att jag kl. 14.00tillsammans med och vår distriktsombudsman hademöjlighet att tala med kommunikationsministern i just denna fråga. Även om haninte kunde utlova mer pengar visade han i alla fall ett tydligt intresse förvåra synpunkter och jag har en god förhoppning om att det kommer att skeförändringan (vpk)rephk: Eftersom och jag tycks ha samma uppfattning i dessafrågor handlar det här inte om ett angrepp, det hoppas jag har framgått. Det låter intressant närSonia säger att hon i går träffade kommu- nikationsministern.Det är ju ganska många som undrar varför han inte behagade infinna sig häreller ville vara med och diskutera trafikpolitiken, därför att det bl.a. finnssådana oegentligheter som att regeringen inte har brytt sig om vadtrafikutskottet sagt. Då vill jag bara höra med ; Togs denna frågaupp med kommunikationsministern? Det hjälper inte att säga att han verkarvälvilligt inställd. Här är det väldigt konkret. Vi har alltså riktat etienträgen uppmaning till regeringen att se till att transportrådet agerarannorlunda i dessa frågor, och att det finns ordentliga regler förupphandlingen. Lovade , landets kommunikationsminister, atthan skall bry sig om vad trafikutskottet och har beslutat? () replik; Till vill jag säga att Karlssonär ett trevligt namn, men att kommunikationsministern heter . Iövrigt håller jag med . Jag tycker det är trevligt när vi äröverens.