prot · GD0939 · 1989-12-31 00:00:00 — Universitets-och högskoleämbetet har lämnat förslag till ändrat ämnesin nehåll i ett stort antal ledigblivande tjänster som professor har föresla gits att professuren i socialmedicin i samband med den nuvarande innehava rens pensionsavgång, ändras till professur i hälso- och sjukvårdsforskning. Förslagen bereds inom och kommer att presenteras för i regeringens proposifion om forskning 1990. INGELAMÅRTENSSON (fp): Prot. Jag skulle gärna ha velat höra hurutbildningsministern ser på att socialmedicin helt kommer att försvinna från , om det skulle bh [ ] Det framgår inte av svaret; det bara hänvisas till den proposition P J 8 Jag tycker att det är angeläget att slå fast attsocialmedicin måste få finnas kvar i , inte minst med tanke på hurGöteborg som industristad ser ut, med de sociala olikheter och problem som därfakfiskt finns. Om man ser på sjukskrivning, på skador i arbetslivet, påolycksfall, osv. är en drabbad stad jämfört med övriga landet. Därförfinns det all anledning att studera förhållandena där och vad de har förinverkan på hälsotillståndet för befolkningen. På grund av olika omständigheter har det här inte fungeratunder en rad år, och när man ser att man äntligen skulle kunna bygga upp enstark institution i kanske ämnet tvärtom i stället försvinner! Skulleutbildningsministern ändå inte kunna säga hur han ser på en sådan utveckling?Enligt vad jag förstår av det sätt på vilket UHÄ presenterat syftet med att fåprofessuren flyttad till hälso- och sjukvårdsforskning innebär det ämnetsnarare att man betonar hur de ekonomiska resurserna används inom sjukvården.Det ämnet är knappast kopplat till hälsopolitiken, som är av vitalt intresseför . Jag hoppas att överser meddet, om jag avstår från att gå in i den debatten. Vi har enforskningsproposition framför oss, vi befinner oss i arbete med den och i detsammanhanget föreslås det ändrade ämnesbeskrivningar, inte bara för den härprofessuren utan också för en rad andra. Man kan naturligtvis framföra skäl för bådaståndpunkterna. Jag har ingen anledning att göra annat än uttala respekt förden inriktning som talar för, men jag vill alltså vänta medatt redovisa regeringens ställningstagande till dess att vi iregeringskansliet haft möjlighet att ordentligt bereda ärendet, dvs. när bådeIngela och andras synpunkter på ämnesbeskrivningen har blivitgenomgångna och bearbetade. Jag är glad för att utbildningsministernrespekterar att jag vill framhålla betydelsen för av ämnetsocialmedicin. Jag vet hur svårt det kan vara att få till stånd en förändringnär propositionerna väl är framlagda. Därför ville jag gärna ta upp den härfrågan och visa på risken. Jag tror att många kanske inte riktigt haft klartför sig vad som här pågår Det finns alltså risk att vi tappar inriktningen påsocialmedicin, som ju varit en brist i ochnågot som vi saknat. Därför vore det olyckligt om det skulle bli som jagbefarar Jag hoppas verkligen att utbildningsministern nu tar med sig de härsynpunkterna och ser till att det blir något bra av propositionen, så att viinte tappar ämnet socialmedicin. Jag tar gärna emot ytterligare argument. 1989/90:39 INGELAMÅRTENSSON (fp): Det skall jag återkomma med. Svarpå frågor Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1989/90:299 om Globalradion har frågat mig hur jag kommer att agera i den fråga som rörGlobalradions fortsatta liv. Bl.a. undrar om ändring av sändningstidenkan vara en lösning. Bakgrunden är Riksradionsbeslut att lägga ned programmet. Riksdagenbeslutar om regler och riktlinjer för Radio-koncernens verksamhet. Engrundläggande utgångspunkt för dessa är att programverksamheten skall varasjälvständig, dvs. den skall stå fri i förhållande till såväl staten som andramaktcentra. Om detta råder en bred politisk enighet. Programföretagen avgördärför, enligt radiolagen (1966:755), ensamma vad som skall förekomma i en sändning.Därvid skall företagen beakta övriga bestämmelser i radiolagen och i dess avtalmed staten. 1 avtalen finns allmänt hållna bestämmelser om programverksamhetensutformning. övervakar genom efterhandsgranskning attprogramföretagen Mtövar sin sändningsrätt på det sätt som anges i radiolag ochavtal. Ansvaretför vad som sänds och när det sänds åvilar alltså programföretaget i fråga.Något agerande från min sida är inte aktuellt. EVAGOÉS (mp); Jag ber att få tacka för svaret. Jag är naturligtvis nöjd med attprogramföretagen själva får bestämma över sina program. Somgammal lärare tycker jag att det ur utbildningssynvinkel måste vara viktigt försöker öka förståelsen mellan människor i världen. Jag anser det därförmycket viktigt att programmet Globalradion får finnas kvar, men jag förstår attutbildningsministern inte kan gå in och agera direkt i koncernen. Vii miljöparfiet vill öka kvalitetsprogrammen och dokumentärerna, och vi ärberedda att höja licensavgiften. Det har vi försökt en gång - i förrabudgetsammanhanget - och vi vill göra det också . Vi kanske då kanfå ökad förståelse från för det - vi tycker att det ärviktigt att dokumentärer och kvalitetsprogram får ökat utrymme inom radio ochTV. Därför frågar jag utbildningsministern om vi får hans stöd . Frågor om budgeten ber jag att få besvara efter det att budget propositionen har presenterats för . Låt mig däremot få ge ett litet förslag, eftersom jag ju ofta får tillfälle i denna kammare att svara på frågor om programinnehållet i och varje gång måste säga att detta 30 får jag inte svara på. Även om jag fick skulle jagförsöka undvika det, efter- som jag inte har någon somhelst ambition att uppträda som programdirektör i . Jagskulle ändå vilja ge förslaget att som riksdagsledamot underåberopande av sitt ledamotskap direkt till ansvariga i skallställa frågor och få synpunkter på hur och varför man gör vissa programplaneringarDen rätten tillkommer ju varje ledamot. Jagföreslår att i avvaktan på det spännande ögonblick då budgetpropositionenavlämnas tar en sådan kontakt. EVAGOES (mp): Utbildningsministern kanske förstår att jag redan har tagit direktkontakt. Jag har då upplevt att det finns inbördes tyckande om vad som är braoch icke bra. Vad jag fått fram genom denna kontakt är att programmet skullefå ökade lyssnarsiffror om det sändes . Vi vet t.ex. att sådanaprogram som Godmorgon världen och Kanalen har högre lyssnarsiffror Program meddålig sändningstid läggs ofta ned. Dessutomtalas det om att det finns färdigproducerade program som man inte tycker vill slösa bort utan vill skall sändas i Globalradion i stället. Därför ärdet synd om programmet läggs ned. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1989/90:256 om hävande av sanktionerna mot har frågat utrikesministern vilka åtgärder somvidtagits eller förberetts för att häva sanktionerna mot . Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Låtmig börja med att slå fast det självklara: alla sanktioner mot skallhävas så snart utvecklingen i landets självständighetsprocess tillåter det.Sverige skall också vara berett att lämna bistånd till ett fritt förlandets uppbyggnad och utveckling. UnderFN;s övervakning har fria och rättvisa val genomförts i . Defolkvalda håller på att utarbeta en nya självständiganationen . Något datum för utropande av självständigheten har intefastställts, men sannolikt kommer så att ske Regeringenhåller nära kontakt med de övriga nordiska länderna och diskuterar också medandra om tidpunkten för hävande av sanktionerna. Vi följer också utvecklingen iFN. Svenskaregeringen anser att ett lämpligt tillfälle att häva sanktionerna vore isamband med självständigheten. Att göra detta tidigare skulle kunna ge en felaktiguppfattning, eftersom fortfarande och ända fram fill självständighetenadministreras av , som vi tillämpar - och även fortsättningsvis tänkertillämpa - sanktioner mot. Skulle emellertid defolkvalda namibiska representanterna eller FN:s ge- 1989/90:39 neralförsamlingrekommendera annorlunda vore det ett viktigt skäl för rege- ringen att överväga att tidigare häva sanktionerna. Som bekant rör det sig för vår del om ändringar iinvesteringsförbudslagstiftningen och handelsboj- Svar på frågor Arbetet med att förbereda upphävande avsanktionerna mot har redan igångsatts inom . Jagkan tillägga att det inom också finns beredskap för snabbabiståndsinsatser till ett självständigt . KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp): Jag tackar statsrådet för svaret som var mycket glädjande. Jag kan vältillstå att jag också hade väntat mig något liknande. Men jag ville ändåförvissa mig om att arbete pågår precis som det står i svaret. Det är ju braatt få svart på vitt. Jaghar fått med mig hem från önskemål om att sanktionerna skall hävas såsnart som möjligt. Dessa önskemål kommer från både politiska ledare ochindustrimän. I svaret står: "Skulle emellertid de folkvalda namibiskarepresentanterna eller FN;s generalförsamling rekommendera annorlunda",alltså att gå snabbare fram, "vore det ett viktigt skäl för regeringenatt överväga att fidigare häva sanktionerna" än på . Jagtror att det kanske vore värdefullt för regeringen att ta kontakt med de 72folkvalda som utformar inhämta deras syn på frågan.Vi vet inte, men det kan tänkas att diskussionen om den nya konstitutionenkommer att dra ut . Landet är i behov av snabba ekonomiska åtgärderför att inte bli beroende av . Minfråga är: Är ministern beredd att ta kontakt med de 72 folkvalda för att hörasig för om det finns intresse av att diskutera att tidigare häva sanktionerna? Regeringen har ju följt den riksdagsgrupp som var nere i isamband med valet, och vi tänker också fortlöpande hålla kontakt kringutvecklingen i för att just ha beredskap för vad som skall hända underdenna tid. Somjag sade har vi två förberedelser, alltså dels att häva sanktionerna, dels attplanera för ett bistånd. KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp): Jag vill än en gång tacka statsrådet för den beredskap som finns. Jagförstår att regeringen följer utvecklingen med uppmärksamhet. Vi hoppas attsnart kunna häva sanktionerna mot . Överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Svar på frågorna1989/90:295, 297 och 298 om relationerna Prot. 1989/90:39 EFTA-EG, m.m. StatsrådetANITA : Svar på frågor Per har ställt tre frågor omEFTA-EG-samarbetet till statsministern, till justitieministern och till mig. Arbetetinom i-egeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på samtligadessa frågor Jag besvarar dem i ett sammanhang. Den9 november informerade jag om resultaten av Jag sade då att rapporten från de oförbindligasamtal på tjänstemannanivå som förts mellan EFTA-länderna och EG skallbehandlas vid är det alltsåinte möjhgt att tala om en EFTA-poHcy på grundval av samtalen med företrädareför EG. Idiskussionen har uttrycket "osmos" använts för att beskriva det närasamrådet mellan EG och EFTA i den nya beslutsprocess, som representanter förEFTA-länderna och EG diskuterar Under de oförbindliga samtal som förts mellanparterna om ett nytt strukturerat samarbete har olika alternativ för en sådanbeslutsprocess diskuterats. Jag har redogjort närmare för detta i mininformation till Viddet tillfället slog jag fast att EFTA-länderna ser ett reellt medinfly-tande ibeslutsprocessen som en avgörande förutsättning för ett godtagbart avtal. Vaddet i praktiken handlar om är att balansera våra åtaganden mot det inflytandesom vi uppnår i ett framtida samarbetsavtal. Den frågan kan endast lösas idirekta förhandlingar med EG. Därmedhar jag också besvarat Per fråga om regeringens vägval när det gällerrelationerna EFTA-EG. Tolkningen att EG inte ser EES-mo-dellen som enframkomlig väg för den västeuropeiska integrationen får stå för Per Gahrton.Min egen uppfattning är en annan. Ett första besked på denna punkt får vi vidEFTA-ländernas och EG:s gemensamma ministermöte Sedan fårkommande förhandlingar utvisa om det går att nå en ömsesidigt godtagbar lösningi fråga om det gemensamma beslutsfattandet. Den9 november nämnde jag också att en av de gemensamma slutsatserna från EFTA:sinformella ministermöte var att relevanta delar av , dvs.Tacquis communautaire, skall ingå i ett och utgöra den gemensammarättsliga grunden för det framtida EES. Det är emellertid inte fråga om attutan vidare "i klump" anta EG:s samlade regelverk. Som jag framhöllden skall vi gemensamt med EG komma fram till vilka regler som är avrelevans. Möjlighet till vissa undantag när det gäller hälsa, säkerhet ochmiljö skall finnas. Detär på nuvarande stadium inte möjligt att säga exakt hur skall införlivarelevanta delar av med sin egen rättsordning. Vilkadelar av som skall göras till svensk rätt måste specifi ceras i ett avtal. Detta måste bli föremål för förhandlingar mellan parterna. kommer fortlöpande att hållas informerad om förhandlingspro cessen. Förhandlingsresultatet kommer självfallet att, i enlighet med grund lagens krav, underställas prövning. 3 protokoll 1989/90:39 1989/90:39 PERGAHRTON (mp): Som vanligt är det svårt att få klara besked av om väsentliga saker för framtid och självbestämmande. var pa jragor Osmosbetyder enligt ett uttryck för ett upplöst äm- nes tendens att uppfyllahela den volym av lösningsmedel som står till dess förfogande. Är det alltsådetta som är det svenska medbestämmandet i det kommande EES? År det det manskall gå ut fill folkrörelser och arbetarrörelsen och tala om, att Sverigessjälvbestämmande är ett upplöst ämne, som får det medinflytande som det lyckatsskaffa sig genom att uppfylla hela den volym av EG som står till dessförfogande - eller hur skall vi tolka detta, ? Dettaär ju faktiskt ganska allvarliga saker Här håller ni på att förhandla om ettstrukturerat samarbete med en supermakt som håller på att byggas upp. Exakt hurskall det medinflytandet gå till? Ni döljer er bakom konstiga ord, som väldigtfå begriper Sedanär frågan vad EG har sagt i det här fallet. säger att jag självfår stå för tolkningen att EG inte ser EES-modellen som framkomhg. Jaghar här resolutionen från EG-parlamentets utrikeskommittés senaste möte, somjag deltog i - inte som svensk representant utan som konsult för de gröna iEG-parlamentet. Där nämns inte EES över huvud taget. Det är fullkomligtsolklart att man från EG-håll inte tänker dela med sig av sin autonoma makt,som man säger. Vadär det egentligen ni har tänkt er? Skulle vi inte kunna få något slagsklartecken om det? Ochsedan har vi Tacquis communautaire. säger att hur detta skallinförlivas i den svenska rättsordningen kan man inte tala om . Men vi har väländå en rättsordning i , och en grundlag? Nog måste man kunna tala omhur det skall gå till, när skall svälja tusentals EG-bestämmelser - detmåste ju finnas någon teori om det. Jag tycker också att EFTA-EG-förhandlingarna är mycket allvarliga. Detvore trevligt om Per också kunde vara allvarlig ochinte raljera om ord, så att vi kunde föra en seriös diskussion. VadPer begär är att i förväg bestämma vad som skall komma ut avförhandlingarna. Jaghar i denna kammare vid åtskilliga tillfällen redovisat hur diskussionerna gårmellan EFTA och EG, vad som har hänt bland tjänstemännen och vad som har häntpå våra ministermöten. Jag har också sagt vad i&gförväntar mig av dekommande ministermötena. Men vad som blir slutresultatet av en förhandling kanjag faktiskt inte berätta för kammaren förrän jag har ett förslag att kommatillbaka med. Och blir det både EFTA-delegafionen och -naturligtvis - som vi skall diskutera detta med. PERGAHRTON (mp): Jag har inte hittat på osmos. Det är inte jag som går fill gre- 34 kiska ordböcker och hittar på otroligt märkligauttryck för att tala om vad det handlar om. Det kommerfrån EFTA-håll. Det kommer från EFTA-förhandlarna. Jag vet inte om det kommerfrån eller från - det har jag ingen aning om - men detkommer från ert håll. Det är ni som plötsligt, i en situation då det visar sigatt reellt medinflytande enligt inte bara mig utan många bedömmare, t.ex.Dagens Nyheters ledarsida, verkar osannolikt. Då hittar ni på en nyterm,.osmos. Jagär ledsen om jag låter raljant . Ämnet är verkligen för allvarligt fördet, men ibland har man svårt att tro sina egna öron. Det kan möjligen varaorsaken fill att jag ibland låter på det sättet. AnitaGradin säger att det handlar om förhandlingar, och man kan inte talaom slutresultatet . Nej, men vi vill ju ha ingångsvärdena! Vilket pris ärni beredda att betala? Var går smärtgränsen, för att citera centerpartistertidigare i debatten? Hur skall det gå till när man skall ta in tusentalsregler i den svenska lagboken? Det måste ju finnas en metod för detta, som nihar tänkt igenom. 1989/90:39 5december 1990 Överläggningenvar härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1989/90:296 om EFTA:s Östeuropapolitik Per har ställt en fråga till utrikesministern om den svenskainställningen till EFTA:s relationer med . Arbetet i regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jagbesvarade en liknande fråga från EFTA:srelationer med står alltså på dagordningen för iGeneve . På svensk sida kommer vi att verka för att en gemensamsammanhängande EFTA-policy utarbetas. Densvenska inställningen är att EFTA bör inleda samarbete med reformstaterna iÖsteuropa. Formen för samarbetet kan dock variera beroende på landets önskemåloch ekonomiska struktur Ettsamarbete med östeuropeiska länder via EFTA skall naturligtvis ses som ettkomplement både till de direkta svenska insatserna och till det störresamarbete inom den s.k. 24-gruppen (avseende hjälp fill och ) därsamtliga EFTA-länder deltar PERGAHRTON (mp): Jag skallfaktiskt kosta på mig ett tack för svaret. (Statsrådet : Det är inte !) Nej,det instämmer jag gärna i, att det inte är så ofta jag har anledning att göradet. Som svaret är skrivet finns det en del intressant i det - för att inte tatill för stora ord. Jagblev litet konfunderad över mötet i , där EFTA-chefen klartoch tydligt avvisade att EFTA skulle ägna sig åt . Flera andradelegater från och , var mera intresserade av 1989/90:39 5december 1990 detta, men också densvenske delegationsledaren' sade klart och entydigt "first thingsfirst", och med det menade han att först skulle man ägna sig åtEG-förhandlingarna från EFTA:s sida och sedan - om ett par , som han sadeuttryckligen - kunde det bli aktuellt att på allvar ta upp östländernasnärmande till EFTA. Det var detta som utlöste min fråga. Jagmåste fråga: Är det här en ny policy? Innebär det verkligen att vi nu kan talaom för , och dessa andra länder att de är välkomna att närma sigEFTA och att vi är beredda att utvidga EFTA när deras ekonomier, t.ex. medkonvertibel valuta, visar sig vara mogna för någonting sådant - är dettanågonting verkligt seriöst menat? Vad herrar och dividerar om i anser jaginte vara min uppgift att reda ut, utan jag förmodar att ni kan klara ut deteftersom ni båda sitter i EFTA-delegationen och dessutom finns på sammaarbetsplats. Minuppgift här är att tala om var regeringen står Det har jag gjort i mitt svarJag vet också att detta är vad tjänstemännen på UDH för fram i de skrivningarsom just sker för den kommuniké som blir offentlig, efterministermötet . PERGAHRTON (mp): Jag får väl tolka det som ett diplomatiskt sätt att tala om attregeringen inte tycker att "first things first" skall innebära skall lämna östeuropeiska länder utanför Problemeti var inte någonting som vi privat dividerade om, utan det varordföranden i den svenska delegationen som gjorde sitt officiella inlägg. Jagdeltog över huvud taget inte alls i något dividerande, utan jag var baralyssnare. Jagtolkar alltså detta som att den inte står bakom den politiksom EFTA-delegationens ordförande lanserade under Bryssel-mötet. Jag är säker på att de svenskarepresentanterna, som ju hade information om vilken politik den svenskaregeringen står bakom, också förmedlade det budskapet. Det är någonting somjag har fått klart för mig. PER (): Jag hade tillfälle att diskutera det här med österrikiska delegateroch med finländska delegater, och deras absoluta intryck var att det frånsvensk sida i EFTA-sammanhang och även vid detta möte har framförts enbetydligt mer avvisande inställning till samarbete med inom EF-TA:sram än vad man från finländskt, österrikiskt och även norskt håll har varitintresserad av. har framstått - vilket också bekräftades vid ett besökjag gjorde på för någon vecka sedan - som den som har velatlägga åt sidan och helt koncentrera sig på EG-förhandlingarna. Detär ett faktum. Om detta nu skall tolkassom en kursändring från regeringens sida, att man nu verkligen öppnararmarna för närmande till EFTA och Prot. 1989/90:39 betraktar EFTAsom en organisation med egenvärde som kan bli en brygga mellanEG och , tycker jag det är positiva besked från regeringen. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar Per har vid åtskilliga tillfällen i denna kammare försökt sägaatt den skulle tycka si och så. Jag har i EFTA-delegationenoch här i kammaren talat om hur regeringen ser på fråganom insatser för . Även regeringen som helhet har gått utmed det budskapet. Handlingarna talar sitt eget språk, herr talman! PERGAHRTON (mp): Man bör i partipolitiken inte alltför mycket uppehålla sig vid vem detär som fått fram en förbättring av politiken. Men jag betraktar det som faktum- andra bedömare får här vara domare - att det tidigare funnits en ovilja frånden sida att ta Östeuropaproblemen på allvar, i denbemärkelsen att man aktivt velat använda EFTA som ett samarbetsorgan förÖsteuropa. Det finns en lång rad offentliga citat som styrker den saken. Mendet är ganska uppenbart att en kursändring nu är på gång. Den artikel somIngvar har i har också ett helt annat anslag änvad tidigare utspel från regeringens sida har haft. påminner nuom att inte bara är EG, dvs. regeringen använder exakt de fraser som vii använt Det är naturligtvis en framgång förmiljöpartiet, och det tackar vi för Överläggningenvar härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1989/90:233 om en debatt rörande framtid har med anledning av en lämnad rapport från försvaretsmaterielverk om frågat mig om jag är beredd att medverka tillatt vi får en debatt om projektets framtid. Låtmig först erinra om att jag har lämnat ett svar till partikollega på en fråga om ett närliggande område. Jag underströk i mitt svar då att i enlighet med beslut följs detta pro jekt upp och kontrolleras med stor noggrannhet. I varje års budgetproposi tion redovisas . På detta sätt kan liksom allt an nat i totalförsvaret debatteras i kammaren. Jag vill understryka att det har varit och är regeringens bestämda avsikt att fortlöpande noggrant informera om projektet från ekonomiska och tekniska utgångspunkter Jag avser således också att även fortsättningsvis löpande informera 37 4Riksdagens protokoll 1989/90:39 försvarsutskottoch den parlamentariska försvarskommittén om läget i projektet. Den rapport från som GudrunSchyman hänvisar till är en i raden av rapporter som materielverket under årethar lämnat till regeringen. Den aktuella rapporten liksom tidigare rapporterunder året är viktiga underlag för regeringens redovisning av ibudgetpropositionen och för den fortsatta behandlingen i försvarsutskottet. Pådetta vis får en oinskränkt möjlighet att debattera . GUDRUNSCHYMAN (vpk): Jag skall be att få tacka försvarsministern för svaret. Att försvarsministern svarat på denna fråga en gångtidigare vet jag - det var jag som tog emot svaret. Vad jag nu i alla fallundrar är om vi skall få en redovisning av hela den rapport som försvaretsmaterielverk har lämnat. Jag är medveten om att den här typen av genomgångargörs i samband med budgetpropositionerna. Men de genomgångar som gjorts sedan1984 har redovisats ganska kortfattat och inte alls i sin helhet. Det har förekommitett hemligstämplande av dessa rapporter, något som jag förmodar att ocksåförsvarsministern är medveten om. Vad jag undrar är naturligtvis om den här rapporten kommeratt offentliggöras i dess helhet, så att vi kan få en debatt med utgångspunkti allt som skrivits. Många av de rapporter som tidigarehar presenterat har varit kritiska både till kostnadsutvecklingen och tillmöjligheterna att över huvud taget få upp det här planet i luften.