prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — Men jagkan ändå inte låta bli att göra en reflexion som gäller hur en del talare, bådehär och i den debatt som förs utanför detta hus, tycks se på . Vimå ha vilka åsikter vi vill om hur olika frågor och de frågor som vi själva ärmest engagerade i - miljö, sociala frågor och vad det nu kan vara - kommer attlösas i det större europeiska samarbetet, och vi kan ha vilka funderingar vivill om precis på vilket sätt kommer att påverka utvecklingen i justden riktning som vi just nu tycker att man borde påverka. Men vad är det somfår en och annan talare i denna debatt att tro att vi i skulle vara deenda och kanske de första i som över huvud taget funderat på det sättetoch som har ställt sig frågor om hur miljöpolitik, socialpo-Utik och annat somär angeläget kommer att se ut i det större europeiska sammanhanget? Detfinns en egendomlig tendens att beskriva som unikt, som om det voredetta land och endast detta land i hela som hade politiker medborgareoch en engagerad opinion som hade förnuftiga synpunkter på miljö, socialpolitikoch annat som har nämnts här Det är ju inte särskilt troligt att det är på detsättet. Detitalienska kommunistparfiet, , tycker förvisso icke i någrafrågor skulle jag tro på samma sätt som i , somsocialisterna i , som liberalerna i eller som något annateuropeiskt parti. Men de satsar helhjärtat på EG-samarbetet eftersom de inseratt alla länder i står inför samma typ av stora framtidsproblem - inteminst gäller det miljöfrågorna. Viär inte unika i vårt land. Samma verklighet gäller här som i andra länder närdet gäller miljö och en rad stora framtidsfrågor där integration och samarbeteär nödvändiga delar för att man skall kunna nå resultat. När man för debatten somom resten av vore något slags mörksens hemvist där inga personeri stort sett, inga politiker och ansvariga partier och Prot. 1989/90:7statsråd eller andra över huvud taget engagerade sig eller brydde sig om de frågor som vi denna afton och andra dagar debatterar, så tyckerjag att man på något sätt förstör förutsättningarna för en meningsfull debattom EG. Sedanmåste jag också göra en kommentar fill fundersamheter om detsom hon kallar desintegrationen i , som hon satte i kontrast motintegrationssträvandena i väst. Jaghör till den generation liberaler som mer eller mindre vuxit upp politisktgenom att bl.a. ägna mycket tid åt solidaritetsarbete med förtryckta folk iÖsteuropa. En sak har jag lärt mig av detta: Målet för de demokratiska,folkliga rörelserna i dessa länder är rakt motsatt det som härinsinuerar Man vill in i det demokratiska . Det är kanske just här somvpk inte helt och fullt kan ta till sig verkligheten. Jagkommer sent att glömma den ledarkommentar som återfanns i vpk;s partiorgan NyDag när dåvarande polska militärregeringen beslöt att förbjuda Solidaritet.Tidningen beklagade och kritiserade på sätt och vis detta beslut - samtidigtsom man utan invändningar, i praktiken med instämmande, refererade de argumentsom användes av regimen för att slå fill med detta förbud. Det var ett exempelpå den kluvna inställning till förtryckta folks frigörelse i som viså ofta har sett prov på från vpk:s håll. Jag tror det är den som går igenockså , när man därför att signalerna är annorlunda inser att man är tvungenatt hänga med på det nya tåg med perestrojka och glasnost som går genomÖsteuropa. Man har ändå inte riktigt förmågan att förstå vad det är som driverdessa folkliga rörelser framåt. Det är bekymmersamt - även om det kanske meraär vpk:s problem än ett problem för oss andra; det är i alla fall värt attkonstatera. SomMarianne sade är det viktigt att föra den här debatten i ettstörre europeiskt sammanhang - den gäller inte bara EG. Föreställningen omSverige som en brobyggare mellan öst och väst håller ju på att bli svårare attupprätthålla på samma sätt som förut, av det skälet att många länder i öst nuhåller på att kliva in i om inte västlägret så åtminstone det demokratiskalägret. Ensak kan vi i alla fall göra från vårt håll. Vi kan göra insatser för attstabilisera och försöka skydda den process som pågår i . Den är pålång sikt säkerligen oåterkallelig, men risken för svåra bakslag finns. Deträcker att peka på och på oron för vad som kan hända i somexempel på detta. Ivåras hade tillfälle att ta ställning fill ett folkpartiförslag omatt utnyttja den polska utlandsskulden för ett skuldbyte, som termen lyderinternationellt, ett byte av skuldandelar mot miljöinvesteringar Det avslogs.Jag kan bara konstatera att den metoden - om den skulle gå att tillämpa istörre skala, vilket vi i och för sig inte vet - skulle frigöra väsentligtstörre resurser än de miljoner som regeringen nu mycket lovvärt har anslagittill miljöbistånd till . Men det går kanske att komma igen med nya insatser? Jagtror det viktigaste av allt när man diskuterar svenska insatser, inte minst när det gäller miljön i , är att tala sanning om vad saken gäller När det gäller är det ganska meningslöst att tala om samar- 171 1989/90:7 bete,ifall man inte säger till höga vederbörande i när man träffar dem att förutsättningen förett miljösamarbete mellan och de baltiska länderna är ekonomisktsjälvstyre i - av det enkla skälet att alla de stora, nedsmutsandeföretagen där är allunionella och står under kontroll. Jag har enkänsla av att man måste göra den här typen av påpekanden ganska ofta. Iblandförefaller det dock som om regeringen hukar också inför de mest uppenbaraförhållanden. sade enligt tidningsreferat att han inte kunde föreställasig att åka till som svensk utrikesminister så länge som nationalitetsfrågandär inte var löst. Det är obegripligt vad ett sådant uttalande över huvud tagetkan innebära. Det folkfronterna står för är inte att kasta ut ryssarna, om detär det tror, utan att nå samexistens mellan olikanationalitetsgrupper i ett demokratiskt samhälle. Detta bör man kunna stödjaockså med ett svenskt ministerbesök på den nivån. Något annat vore att ge destagnafionens och förtryckets krafter som politiskt kommer till uttryck iInter-fronterna något slags vetorätt beträffande när skallkunna skicka sin utrikesminister på besök till . Det vore bedrövligtifall detta vore den linje vi i praktiken följer! 9§ Beslut om fortsatta förhandlingar Kammaren beslöt att den allmänpolitiska debattenskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 10§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1989/90:22av () till finansministern om åtgärder för att vidinkomsttaxeringen 1991 motverka följderna av fastighetstaxeringen 1990: Enligt gällande riksdagsbeslut skall taxering avsmåhus genomföras och taxeringsvärdet i princip åsättas utifrånmarknadsvärde i aktuellt område. Ioktober 1989 har regeringen fortfarande inte för redovisat i vilkenomfattning som de förändrade taxeringsvärdena skall få slå igenom i höjdaboendekostnader Dengrundläggande förutsättningen för en social bostadspolitik är att alla skall kunna få en bostad fill rimlig kostnad i en god miljö. Detta mål måste ligga fast och finansiering och utformning av skattereformen anpassas däref ter Det är därför nödvändigt att den kommande taxeringen inte leder till en automatisk skärpning av skattetrycket eller till kraftigt ökade ekonomiska påfrestningar för småhusägarna i form av höjda skatter och avgiften 172 En reformering av skattesystemet måste ha som målatt boendekostna- derna inteökar i fast.penningvärde. Det måste därför noggrant analyseras Prot.1989/90:7 vilka effekter den planerade skatteomläggningen får förboendekostna- derna, så att den inte leder till så kraftigafördyringar att enskilda människor försätts i en ekonomiskt ohållbar situation. Avgörande för hur stor ökningen av boendekostnaden kommeratt bli är emellertid för många bl.a. den kommande fastighetstaxeringen.Taxeringsvärdena kommer att öka avsevärt och i många fall fördubblas. Medoförändrade regler och den föreslagna utformningen av fastighetsbeskattningenskulle de ekonomiska konsekvenserna för många bli helt förödande. Trycket pådet bostadssociala stödet ökar. Exekutiva försäljningar likaså. Det är därför enligt min mening orimligt att villaägarnaoch de presumtiva köparna av småhus inte vet, och inte heller får veta, när ochvilka regler som kommer att gälla för skatteuttaget utifrån de taxeringsvärdensom i praktiken kommer att gälla . Läget kompliceras ytterligare av ivilken omfattning bostadssektorn skall svara för tidigareläggningen avskattereformen. Det är mot denna bakgrund inte rimligt att den fastighetstaxeringsom skall genomföras tillåts slå igenom . Medanledning av vad som anförts vill jag fråga finansministern: Är regeringen beredd attmedverka fill att den allmänna fastighetstaxe ringen inte får genomslag i form av ett höjt skattetryck och en höjd boende kostnad för småhusägarna? Är regeringen beredd att låta taxeringsvärdenutgöra underlag för beräkning av bostadsbeskattningen i berörda delar vad avser taxering? 1989/90:23 av i (m) tillsocialministern om ändrade regler för försäljning av alkoholdrycker: Enligt gällande lagstiftning blirman i myndig vid fyllda ån Man erhåller rösträtt vid alla politiskaval och kan dessutom kandidera och bli invald i riksdag, kommunfullmäktigeeller landsting. I avgörs landets kort- och långsiktigaalkoholpolitik, och i kommunfullmäktige tas beslut om utskänkningstillståndför restaurangen nämnda beslut kan en politiker, vilken ännu inte fyllt 20år, få inflytande. Men att köpa en flaska lättvin på Systembolaget förvägrasdensamme! Utöver nämnda rättighet innebär myndighetsdagen mycketannat, t.ex. rätt att ta körkort och framföra bil och tung motorcykel itrafiken, där stora krav ställs på lämplighet och ansvarstagande. Men att köpaen flaska lättvin på Systembolaget ligger utom det möjligas gräns. Innan man fyller 20 kan man gifta sig och ta på sig dettyngsta av ansvar nämligen att uppfostra egna barn. Om hamnar i enkrigssituation riskerar nämnda personer att med vapen i hand få försvara vårtland. Men att köpa en flaska lättvin på Systembolaget är förbjudet! 1989/90:7 Detflnns utöver de nämnda många andra exempel på den inkonsekventa ochi många fall obegripliga alkohollagstiftningen. Är statsrådet beredd att medverka till förändringari lagstiftningen så att i alla andra sammanhang myndiga medborgare ävenerhåller förtroende göra inköp på Systembolaget? 11 §Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1989/90:75av () till statsrådet om åtgärder för att skapasysselsättning åt asylsökande: har yrkat pååtgärder som medger att asylsökande ges möjlighet till sysselsättning underväntan på uppehållstillstånd. Möjlighet till sysselsättning är viktig för attunderlätta integreringen i samhället samt för att undvika det ofta långvarigaoch destruktiva beroendet av understöd. Den förre invandrarministern förordnadeen arbetsgrupp med uppgift att undersöka hur man kan organisera meningsfullverksamhet för asylsökande de väntar på besked i fråga omuppehållstillstånd. Arbetsgruppenhar i en idépromemoria - Meningsfull verksamhet för asylsökande - daterad den19 föreslagit att resurser endast bör satsas på att finna arbete åtdem som har fått uppehålls- och arbetstillstånd. Med anledning av detta frågar jaginvandrarministern om regeringen godkänner arbetsgruppens förslag om att ingaåtgärder vidtas för att skapa sysselsättning för asylsökande? 12 §Kammaren åtskildes . Innehållsförteckning ii oktober i989 1 § Justering avprotokoll................................................. 1 2 § Hänvisning avärenden till utskott.............................. 1 3 § Motion av BoLundgren m.fl. om ändrade skatteregler med an- ledning avfastighetstaxeringen 1990............................. 1 BoLundgren (m) KristerSkånberg (mp) JanBergqvist (s) 4§Hänvisning av ärende till utskott................................ 8 5 §Allmänpolitisk debatt.................................................. 8 BertilMåbrink (vpk) IngerSchörling (mp) JanBergqvist (s) BoLundgren (m) AnneWibble (fp) GörelThurdin (c) LarsBäckström (vpk) BoForslund (s) Förstevice talman () HugoHegeland (m) LenaBoström (s) LolaBjörkquist (fp) GöstaLyngå (mp) JerryMartinger (m) IngbrittIrhammar (c) Tredjevice talman () GöranÅstrand (m) HansLeghammar (mp) MaudBjörnemalm (s) 175 1989/90:7 MariaLeissner (fp) StenAndersson i (m) 6§ Ajoumering för middagsuppehåll................................................. 124 7§ Återupptagna förhandlingar...................................................... 124 8§ Allmänpolitisk debatt(forts.).................................................... 124 (vpk) KentLundgren (mp) i () i (c)() () Försvarsminister () () () (fp)(vpk) () () () () 9 §Beslut om fortsatta förhandlingar 10 §Meddelande om interpellationer 1989/90:22 av () om åtgärder för attvid in komsttaxeringen 1991 motverka följderna av fastighetstaxe ringen 1990............................................................................ 172 1989/90:23 av StenAndersson i (m) om ändrade regler för försäljning avalkoholdrycker.................................................... 173 11 §Meddelande om fråga 1989/90:75 av () om åtgärder för attskapa syssel sättning åt asylsökande............................................................ 174 ]gotab 99146, issg