prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — Del är avgifter, märk väl, som påsikt kan fasas ut. De skall då inte ingå i en finansiering av sänktamarginalskatter, I ett pressmeddelande frånsocialdemokraterna står atl i finansieringsplanen skall bensinprisetstiga och per liter utgöra miljöavgift. Det har framgått av pressen ochav uppgifter vi fick via media i går atl bensinpriset skall stiga med ,fr,o.m, den . Det har talats om atldet finns en koldioxidskatt ibotten på per kilo. Om jag är rätt informerad motsvarar del enkoldioxidskatl på per liter. Såvitt jag förstår sker ytterligareen höjning av bensinpriset . KJELLJOHANSSON (fp) replik; Jag tycker alt detta är något av en strid ompåvens skägg. Del är möjligt att jag inte är konsekvent då det gällervokabulären, att jag råkar kalla en miljöskatt på koldioxid för miljöavgift.Möjligen kan det ha ett visst värde när man skall beskriva folkpartietsinställning och linje här, nämligen atl vi vill ha miljöavgifter i botlen ochsedan mervärdeskatter ovanpå detta. Att ytterligare komplicera det genom atttala om en koldioxidskatl kan möjligen ha ett pedagogiskt värde när det gälleratt lära människor att koldioxid bildas vid förbränning. Men någon skillnad isakfrågan gör del inte. I princip är vi alltså totalt eniga med er moderater omhur beskattningen skall se ut. har tydligen bättre informationer änvad jag har om den uppgörelse som är träffad. Det är intressant i och för sig.Han talar om en något annorlunda nivå på avgiften. Jag säger atl den kommer attbli ca då del gäller bensinen, medan säger att denblir . Detintressanta är atl vi är överens. Atl vi inte är överens om nivån på 1989/90:21 8november 1989 skatten är ingen hemlighetför svenska folket. Del har vi verkligen gått ut och klargjort, att vi inte ärmed på en social nedrustning av del mått ni vill företa med en sådanhär skatteomläggning. Atl t.ex. lägga på kommunerna enorma besparingskrav idelta läge innebär ju atl man måste höja kommunalskallen, del som ni basunerarut att ni är så rädda för atl göra. Det är ju er politik, med våldsammabesparingar för kommunerna, som innebär en risk för att kommunalskatten kommeratl höjas. Den debatten får vi väl tillfälle atl föra . Jagkonstaterar att vi då del gäller principerna för energibeskattning är totalteniga. Jag föreslår än en gång atl ni från lägger ner kritiken påden punkten. Den är en kritik mot er själva. ()replik: Det är bra att har närmat sig våra idéer när det gällerenergibeskattningen och miljöavgifter. Del har inte framgått av ert agerandehittills. Det har uppfattats så atl ni vill använda miljöavgifter i första handför att finansiera en skattesänkning. Då förfelas användningen av miljöavgiftersom styrmedel. Vi har entydigt framfört att vi vill använda en koldioxidskatltillsammans med miljöavgifter. Del är den väsentliga skillnaden mellan moderatpolitik och politik. Vivill genomföra en skattereform, inte en skatteomläggning. Vi vill från moderathåll sänka skattetrycket. Vi slår på en bergfast grund när vi säger det. Vivill sänka skattetrycket utan att rasera välfärden. Vi ser hurvälfärden är i gungning, med det skattetryck som vi har. Vi har köer i sjukvården.Barnomsorgen och äldreomsorgen fungerar inte. Till stor del beror detta på dethöga skatlelrycket i vårt land. Därför måste vi enligt vår uppfattning sänkaskatterna. Genom en skattesänkning i kombination med avreglering, bantning ocheffektivisering av den offentliga sektorn får vi en gynnsam samhällsutvecklingi vårt land. KJELLJOHANSSON (fp) replik: Om detta senare förhållande är vi i långa stycken också överens med ermoderater. Jag tycker atl ni kan lägga ner kritiken även på den punkten. Om niskall kritisera oss i ligger det en poäng i alt ni lar framnågonting där vi inte är överens, där vi inte har samma grundläggandesynpunkter. Vi vill också sänka skattetrycket. Det gör vi i samband med dennaskattereform, som ni inte vill vara med om. Vi sänker skattetrycket med sexmiljarder i samband med denna reform. Jag är ledsen att denna debatt kommer upp. Den hör inte hemma undermiljöavgifter precis, men vi får väl ändå ta den när jag blir attackerad. Föratl gå tillbaka till miljöavgifterna: Det vi nu tydligen är oense om då detgäller finansieringen av reformen har att göra med alt vi från folkpartielssida har gjort det felet att vi har talat om miljöavgifter i stället för attvara korrekta och tala om en koldioxidskall. Jag kan inte lova Karl-GöstaSvenson att vi kommer att göra det i fortsättningen. Men jag kan lova honom attdet vi har gjort är att ta en koldioxidskatt fill hjälp för att finansierareformen. Förstevice talmannen anmälde att anhållit atl till Prot.1989/90:21 protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. HÅKANHANSSON (c): Miljöavgifter m.m. Debatten om miljöavgifterna ligger också med i stöpsleven när detgäller skattereformen. Jag kan inledningsvis med glädje konstatera att vi i dagi denna kammare tar en debatt kring miljöskatter alternativt miljöavgifter somen naturlig del i skattepolitiken, alt vi i riksdag har kommit framtill att miljö/ekologi och ekonomi är två sidor av samma sak. Utgångspunktenför en resultatinriktad miljöpolitik är enligt en kombination av eneffektiv lagstiftning och ett fungerande miljöavgiftssystem. Vi tror att detär detta som bäst kan främja en snabb och positiv utveckling, framför allt enmiljöleknisk utveckling. När del gäller miljöavgiflssys-lem menar vi atl det ärviktigt att systemet ger klara signaler till aktörerna ute i samhället, vilkadel än vara må, om vad del är vi vill åstadkomma genom alt använda, låt osskalla det styrinstrument för atl få en bättre miljö. Jag vet alt vi kommer tillbaka till detta, liksom till mycket annat närdet gäller skattereformen. Det som är viktigt för oss i , som har gjortalt vi inte har kunnat ställa upp på den finansiering av skattesystemet somsocialdemokraterna och står bakom, är att systemet med miljöskatteroch miljöavgifter måste ha en styrande effekt. Det talas här om att man inteskall la ut skatter på miljö- och energiområdet. Förslaget om energimoms är juett typiskt exempel på en skatt. Fråncenterns sida säger vi nej till en energimoms, av det enkla skälet alt en sådaninte har någon styrmekanism om vi vill åstadkomma stimulanser och incitament påmiljöområdet. Den bidrar snarare till en neutralisering. Det är därför vi intekan acceptera atl man ersätter punktskatter med t.ex. en energimoms. Vårrepresentant i miljöavgiftsutredningen har redovisat hur vi anser attmiljöavgiftssystemet skall vara utformat. Vår utgångspunkt är en konsekventövergång till ett system med skatter/avgifter i produktionsledet för allstimulera effektiviseringar och begränsningar av utsläpp i produktions-, distributions-och konsumlionsled. Huvuddrageni de förslag som vi har lagt fram är att punktskatlesyslemet skall vara kvaroch atl del nuvarande energiskattesystemet skall halveras, med undantag avbensinen, men då kompletteras med en koldioxidskatl på per kg. Detta ärett exempel på den utformning som vi från menar är den effektivaste.Skälet till alt vi vill ha kvar en del av dagens energiskattesystem, som mångaandra vill ersätta med en helt neutraliserande moms, är alt vi menar att detnaturligtvis finns motiv för det. Detta skall jag emellertid inte nu gå närmarein på. Vi återkommer till dessa frågor, men jag skall till de båda tidi gare talarna och socialdemokraternas representant i debatten ställa en fråga: Anser ni atl införande av en energimoms leder till att man åstadkommer de styreffekter som vi alla tydligen är överens om? talade också om stimulanser för användande av elanol. Anser ni atl en energimoms ger en sådan effekt atl miljöpolitiska mål, som vi tydligen är helt överens om i denna kammare, uppnås? 8Riksdagens protokoll 1989/90:21 Prot.1989/90:21 Avslutningsvis vill jag yrka bifalltill de reservationer som står Miljöavgifter m.m. () replik: , i kombination med enkoldioxidskatl åstadkoms en styrande effekt på energibeskattningen. Dessutomvill vi moderater kombinera detta med miljöavgifter. Då anser vi alt del är enfördel all också kunna ha mervärdeskatt. De förslag som socialdemokraterna harlagt fram, som tydligen står bakom, får inte den effekten, eftersomde vill reducera koldioxidskatten på samma sätt som de vill låta elskattenreduceras till när det gäller elintensiva industrier. När det nu eldasmed fossila bränslen och produceras elkraft och värme spelar det inte så storroll. Då har koldioxidskatten inte den styrande effekt som den borde ha. Detfår den däremot med den moderata politiken. Därför kan vi moderater med fördelsäga att man kan kombinera en energibeskattning med moms, koldioxidskatl ochmiljöavgifter, och del inte minst viktiga, miljökrav, (vpk); I detta belänkande behandlas, som någon talaretidigare påpekade, motioner som är väckta under den allmänna motionstiden ochsom främst är inriktade på det miljöpolitiska och del näringspolitiska området.De är inte väckta främst i fiskala syften. Själv lägger jag, efter min lid iskatteutskottet, mest fiskala aspekter på politiken just , för alt försökafå fram pengar till allt det som vi vill åstadkomma. Det kanske hade varitbättre om någon vpk-representant från närings-, trafik- ellerjordbruksutskottet hade deltagit i denna debatt. Men icke förty skall jag deltai denna debatt. Men jag lägger märke till all debatten har vissa drag avsemantiskt seminarium -vad är vad egentligen? Jag vill för min del särskiljatre drag, nämligen miljöavgifter, punktskatter och miljöskatter. Miljöavgifterskall ju vara styrande, och då bör det så att säga finnas ett rakt rör tilldel område som drabbas av miljöavgifter. Det kan man länka sig är möjligt inomjordbrukssektorn. När man talar om miljöskatter är man inne på skatter somhar styrande effekter, som minskar konsumtionen av något som är skadligt ochfinansierar något annat, men det är svårt att se detta raka samband. Men de finansierarföreträdesvis satsningar på miljöområdet. Sedan kan man tala om mer allmännapunktskatter på energi. Då är det svårare atl vela exakt vart dessa pengar larvägen. finns del en tendens bland politiker alt vara så fasta när detalar om pengar all de tycks tro att pengar på något sätt är besjälade, att dehar ett minne, atl de vandrar från bensinpumpen vidare någon annanstans. Menpengar är icke besjälade, pengar är betalningsmedel. Och statsfinansernabestår inte av en mängd små påsar med olika etiketter som anger varifrån dekommer och vart de skall. Del vet alla om de tänker efter. När delgäller miljöavgifter fanns del en stor poäng i det som Svensonsade all del till stor del egentligen rörde sig om miljöskatter eller punktskatter.Vi i vpk har under lång lid varit kritiska till miljöavgifter. har numeraaccepterat dem. Men min personliga reflexion är alt problemen 114 inte löses enbart medmiljöavgifter. Jag kommer från ett län som har en av störstaförorenare, , som är ett raffinaderi i . Om rejälamiljöavgifter läggs på detta raffinaderi, vilket behövs för atl föroreningarnaskall minska, kommer delta raffinaderi alt slängas. Raffinaderiet kan intebära dessa kostnader. I vissa fall borde man kanske tala om miljöbidrag.Sverige kommer nämligen alt behöva ett visst mått av raffinerade produkter hurmiljövänligt än skall vara. Om man tror all miljöavgifter skulle varanågot slags heureka stämmer det inte med verkligheten. Vii vpk har sagt atl vi kan länka oss miljöskatter, miljöavgifter och punktskatterpå energi. Men vi vill sätta in dem i ett fördelningspolitiskt sammanhang.Därför har vi avvisat tanken på en generell energimoms. Vi begriper all vimåste ha särregler när del är fråga om miljöavgifter, punktskatter ochmiljöskatter, för vissa typer av industri. Men så alt säga tekniska problem fårinte slå ut fördelningspolitiken i alla lägen. Och är etthögteknolo-giskt samhälle med goda administrativa rutiner, så detta går atlklara. Jagvill göra några kommentarer beträffande del som sade omplanekonomiernas dåliga miljö. Men marknadsekonomier, t.ex. och SäoPaulo är ju inte de bästa föredömena när det gäller miljön. Det är inte hellerJapan, men om del är en marknadsekonomi eller en kapitalistisk planekonomi ärnågot osäkert. Men icke heller där är ju miljö problemen obefintliga. Inteheller har obefintliga miljöproblem. Jag vill därför påslå atl del föratt man skall få en god miljö krävs en aktiv demokrati som är förankrad i enfolkrörelsedemokrali. Det är del viktigaste. Då får man incitament för atlskapa en god miljö. Del krävs också ett mått av välstånd. Del visarförhållandena i tredje världen. Det är detta och inte den enklamotsättningen mellan planekonomi och marknadsekonomi som är betydelsefull. Vi får anledning alt återkomma till den här debatten när har lagtfram hela sitt belänkande. Då kan vi la upp dessa frågor i ett miljöpolitisktoch ett fördelningspolitiskt sammanhang. Jag vill slutligen yrka bifall tillreservationerna 11,13 och 16 under mom. 4, 5 och 6 i utskottets hemställan. 1989/90:21 8november 1989 Få ord har utsatts för så myckel skenheligt missbruk somordet miljö. Den typiska inställningen uttrycktes av en kommunalpolitikertillhörande ett parti, vars beteckning inte behöver nämnas. Han sade: "Ettpolitiskt parti har inte råd alt undvara ett miljöprogram." Med delmenade han helt enkelt atl ett parti, för all kunna oplimera sitt stöd av deröstande, måste tala om alt man tycker om miljöfrågor. Atl sedan i praktikenprioritera miljö även när det kostar pengar hade han inte den minsta tanke på.Delta är en felsyn av stora mått. Miljöproblemen beror på en felaktig ekonomiskprioritering i det förgångna, och de kan inte rättas till med samma gamla ekonomiskaprinciper. Det där tycks människor förstå i allt högre grad - kanske de sistaatt uppfatta signalerna är de politiker för vilka gamla värderingar inte ärlätta all överge. Närdet gäller principer för miljöavgifter är det för de gröna självklart att dessaskall vara styrmedel för atl gynna miljövänligare processteknik. Detta börgälla upp till sådana gränsvärden som går att ta hand om inom del ekolo- Prot.1989/90:21 giska systemets ram. Utsläppdärutöver måste betraktas som kriminella och Ireservationerna 4 och 6, som jag yrkar bifall till, har dessa principernärmare utvecklats för utsläpp av olika skadliga gaser från industrin, J °J ' för radioaktiva utsläpp samt för utsläpp från bilismen. Ett speciellt problem utgör de stora affärscentra som päsenare tid utvecklats utanför tätorter. Inte endast konkurrerar de ut denormala, traditionella butikerna med all deras betydelse för ett naturligtstadsliv. De orsakar också ett beroende av bilismen som är miljömässigtolyckligt och som i sin tur gör atl speciellt pensionärsgrupper ställs utanförfolklivet i ett naturligt affärscentrum . Vi föreslår därför en miljöavgiftför affärscentra uppgående till av brutloomsättningen. De ekonomiskavinster som dessa jätteförelag gör genom atl minska sin kundservice räcker merän väl till för atl betala den avgiften. Jag yrkar bifall till reservation 7under mom, 3, Flygmiljöskaiten har jag tidigare debatterat i dennakammare, och jag kan bara upprepa min kritik av den flathet som vidlåder enkammare, där man inte kan leva upp litl de målsättningar man själv har satt. Omkoldioxidutsläppen inte skall öka, måste tillräckliga ekonomiska styrmedelanbringas för all bromsa den fortgående expansionen av inrikesflyget. Även urenergisparsynpunkt är delta viktigt. Vi vet all per personkilometer åtgår tiogånger mer energi för flygtransporl än järnvägstransport, och ändå fortsätterman atl skatlebefria flygbränsle. Denna rädsla för alt styra är beklämmande. Reservationerna 14 och 17 under mom, 5 och 6 berör bådajordbrukets förhållande. Den första avser gödselmedelsavgiften och den andrabekämp-ningsmedelsavgiften. I bägge fallen är del fråga om en utveckling av detkemiberoende och oekologiska jordbruket som har gått fullständigt snett. Delär viktigt för oss i de gröna all vrida utvecklingen rätt igen,men del är också viktigt för oss alt se till alt samhället, och inte deenskilda jordbrukarna, bär kostnaden för denna nödvändiga omställning. Vårkonstruktion av avgifter som skall återgå till jordbruket är avsedda alt gynnaen omställning och att göra den positiv för dem som arbetar inom jordbruket.De flesta lantbrukare har en god känsla för naturen, och är inte nöjda alls medatl tvingas av nuvarande ekonomiska system att utöva sitt arbete på ettna-turvidrigl sätt. Alltså yrkar jag bifall till reservationerna 14 och 17. I reservation 18 föreslår jag en avvecklingsavgift försopeldning, ett annat angelägel miljöproblem. bör man införakällsortering i allt fler kommuner. Utveckling pågår på området, men vårtförslag med stöd för genomförandet innebär all del skulle kunna realiseras ien snar framtid. Ett positivt mottagande kan man räkna med från hushållenssida. De flesta hushåll vill ofta bara få chansen till ett miljövänligtkonsumtionsmönster. Reservation 19 refererar till engångsförpackningar, och iden reflekteras den alltmer klarnande insikten all många sopor egenfligen äronödiga. Ett steg mot atl minska sopberget är atl uppmuntra returförpackningar,och även här föreslår vi ekonomiska styrmedel i form av en speciell skatt. Jagyrkar bifall till reservationerna 18 och 19, Reservation20 handlar om en annan sorls miljöförstöring, nämligen den kommersiellareklam som vi alla utsätts för. Ett flöde av informa- 116 tion som vi inte har bett omströmmar ständigt mot oss och snart har vi väl glömtallt vad frid heter. Del kan inte vara rikligt all behöva avbrytas i sin Prot. 1989/90:21 läsning av tidningarnas kultursidor med budskapet atl man skall köpa enviss sorts heltäckningsmalta eller alt, som sker i andra länder, en spännande TV- ~ filmplötsligt avbryts för all man skall övertygas om förträfflig- ' °-' Vimenar alt konsumentinformation har sin givna plats, men atl påträngande ochoönskad reklam skall beskattas på ett sådant sätt atl den förhoppningsfullttar sig mer mänskliga former. Jag yrkar bifall till reservation 20. Jag vill också kommentera vad Karl-GöstaSvenson sade. Han talade om alt skatten skall användas för styrning tilleffektivare energianvändning. Då blir jag lika förvånad som glad. Merigenkännande men åter ledsen blir jag när jag hör alt energimoms. Det är just momsulgifler som dras av för industrin så atlbeskattningen blir helt verkningslös. Man tjänar alltså inte på att sparaenergi. har också påpekat detta i debatten. Vårt förslag i ett annat sammanhang om beskattning avenergiråvaran fungerar däremot effektiviserande, både så all industrin fårbära kostnaderna och så att del är lönande all producera energi mer effektivt. Jag hoppas att även kommer till insikten att delverkligen är så som energin egentligen skall beskattas. Tack för ordet! () replik; Del är alltså koldioxidskallen som blirstyrande enligt vårt förslag när det gäller valet av bränsle. Med enkoldioxidskall i botlen på energibeskaltningsområdet stimulerar vi till altanvända bränslen som inte är fossila till produktion av elkraft och värme.Därmed får vi en bättre miljö och mindre utsläpp. Den beskattningen är klartstyrande. () replik: Jag finner till min glädje atl jag ochKarl-Gösta är överens när det gäller koldioxidskallen, kanske inte närdet gäller höjden för vi har en litet högre siffra, men principen där medstyrande skatt är densamma. Principen med energimoms måste då vara felaktig omden skall ha någon styrande effekt. I skatteutskottets belänkande 8 behandlas 24motioner som väckts under den allmänna motionstiden, om bl.a. miljöavgifter,och som har anknytning till skatter och skatteutskottet. Motionärerna föreslårbl,a. införande av olika slag av miljöavgifter och en ändrad utformning avflygmiljöskaiten. Vidare föreslås både slopande och höjning av avgifterna förgödselmedel och bekämpningsmedel liksom införande av avgift på atl elda sopor,på engångsartiklar och på engångsförpackningar samt ändringar i reklamskatten. Frågan om olika typer av miljöavgifter har behandlats, ochbehandlas fort farande, i statliga utredningar där samtliga politiska partier är represente rade. Frågan om storleken på avgifterna liksom vilka områden som på kort och skall beläggas med miljöavgifter är inte ulan problem. olikaaspekter måste vägas in innan en slutlig ställning kan las på delta viktigaområde. skaller, KIS, presenterade i juniett betänkande om all lägga moms på all energi samt justera punktskatterna. Mendenna utredning tvingades, som tidigare här påpekade, också altöverlämna vissa frågeställningar till "miljöavgiflskommitlén" förvidare beredning. I går presenterade regeringen förslag till ett nyttskattesystem där vissa delar av KIS och MIA:s förslag ingår. Det handlar bl.a.om den koldioxidavgift om som har diskuterats här tidigare när delgäller bensin. tycker både vi som är engagerade här i riksdagenoch väljarna atl vi bara pratar och pratar. Men börjar vi skönja enskatteomläggning, där det finns inslag av miljöavgifter - något som de flestameddebattörer har hälsat med tillfredsställelse. Naturligtvis återstår mångavikliga områden. Men byggdes inte . Vi klarar väl inte heller attforcera fram nya miljöavgifter så snabbt som en del motionärer önskar. Men delkommer något- var så säkra! Del stora problemet när del gäller att införamiljöavgifter är kanske vi själva. Om de reservationer som återfinns i betänkandetavspeglar den uppfattning som gäller här i kammaren, kommer det tyvärr atl blisvårt atl uppnå någon större enighet om utformningen av miljöavgifterna ochnivån för dessa. Vid ett studium av reservationerna i dagens betänkandeupptäcker man en hel del skillnader, speciellt beträffande reservationerna12,13 och 14 som gäller gödselmedelsavgiften. I reservation 12 föreslås attavgiften skall las bort. I reservation 13 säger man att man vill fördubblaavgiften. I reservation 14 tycker man atl avgiften borde öka . Det äralltså inte så lätt atl träffa rätt. Det finns därför all anledning förmiljöavgiflsutredningen att ägna tid ål dessa förslag och alt nogsamt gå igenomdem, så alt vi träffar rätt. Naturligtvis är vi alla ansvariga för den miljö som vi hari dag. Men det gäller även hur vi skall få till stånd en bättre miljö iframtiden. I detta arbete måste vi jobba både med miljöavgifter och med eneffektivare miljöskyddslagstiftning - det ena utesluter inte det andra. Del ärdärför myckel viktigt alt avvakta såväl miljöavgiflsutredningen som den översynav miljöskyddslagsliftningen som man håller på med, innan vi beslutar vad somskall beläggas med miljöavgifter och vilka nivåer som skall gälla. Det är mot den bakgrunden som ulskottsmajoritelen haravstyrkt samtliga motioner. Det handlar inte om synen på behovet av avgifterulan mera om atl vi måste få ett bättre beslutsunderlag. Delta får vi redanunder 1990. Med hänvisning till denna redovisning yrkarjag avslag på samtliga 21 reservationer och bifall till utskottets hemställan ibetänkandet. KARL-GOSTASVENSON (m) rephk: sade attmiljöavgiftsutredningen inte har avslutat sitt arbete. Såvitt jag förstår ärdet helt klart att den också kommer att fortsätta att arbeta. Men en stor delav det som man har kommit fram till i utredningen när det gäller avgifter ellers.k. skatter har man utnyttjat vid finansieringen av inkomstskatteomläggningen. Altdöma av den presskonferens som socialdemokraterna hade i går kom- Prot.1989/90:21 mer man all finansiera skatteomläggningen 1991 med moms ochmiljöavgif- ter på energi. Del rör sig om nästan 25miljarder - nettoeffekten är 23 miljarder. Hur stor del av del som ärmiljöskatter framgår däremot inte. Vid 1990 Miljöavgifter m.m. årsskatteomläggning höjs ju bensinskatten med . Jag ställer samma fråga tillKjell som jag ställde till : Hur mycket höjsbensinskatten 1991 och hur mycket av de 25 miljarder som jag nämnde kanhänföras till bensinskatt? Socialdemokraternaförordar nu en koldioxidskall. Det borde få en styrande effekt när det gälleratl minska eldningen med fossila bränslen. Men delar märkligt all1,7-procenlsregelnskall gälla även för koloxidskallen. Då får vi inte den härstyrande effekten.