prot · GD0930 · 1989-12-31 00:00:00 — För all en sådan politik skall vara möjlig är det viktigt atl manockså i den här församlingen känner ett ansvar för landet och accepterar kortsiktigtimpopulära förslag. Vid sidan av stabiliseringspolitiken torde olikaslruklurpolitiska åtgärder mera långsiktigt påverka ränteläget i positivriktning. Skaltereformen gynnar arbete och tillväxt. Anpassningen till EG,avregleringen av finansmarknaderna, den förestående avregleringen avjordbruket och en pågående översyn av konkurrensförhållandena är andra exempelpå åtgärder som är ägnade all långsiktigt förbättra den svenska ekonominsfunktionssätt. Därigenom skapas också förutsättningar för alt få bukt meddagens räntenivåer. Jag får tackafinansministern för svaret. Oron är emellertid stor hos villa- ochbosladsrättsägare för hur bankerna kommer att reagera på inflalionsprognosermed anledning av den kommande skaltereformen. Del i sig innebär väl alt manslänger ved på inflationsbrasan? Om man jämför med omvärlden, finnerman all ligger högst i fråga om räntor på bostadslån med sina 12-13 %.I , och är räntan på bostadslån 7,. Jag tycker atl del som nu sägerbekräftar det som jag sade om grundproblemen. Del är riktigt att räntorna iTyskland och är lägre än i , men det ärockså inflationen. Det innebär alltså alt realräntan i inte är såmycket högre än den är i dessa länder. Jag kan emellertid hålla med om en sak som , nämligen all i den mån man nu tolkade prognosen för konsumentprisindex1990 som elt uttryck för alt inflationen i tilltar är det fel.Prognosen är , men av delta är en direkl följdav alt man räknar med atl riksdageninom kort skall falla beslut om elt antal skalteför-, ändringar, som innebäratt höjda indirekta skatter mer än väl motsvaras av sänkta direkta skatter. Omman räknar bort effekterna av skalleomläggningen kommer inflationen 1990,enligt de prognoser vi nu har, att vara lägre än i år.Om marknaden hade tolkat den signalen på ett riktigt sätt hade man inte behövthöja räntorna. Men uppenbarligen finns del trots delta en oro för denlångsiktiga utvecklingen, som har lett till atl obligationsräntorna har stigit,och sedan har andra institut följt efler och höjt räntorna. Del var denna orosom återspeglade sig i ränteutveckhngen. Jag måste göra bedömningen alt denenda utväg som vi har för att få ned den höga räntenivån faktiskt äratl göra möjligheter all bemästra inflationsproblemen ordentligttrovärdiga. 1989/90:30 21november 1989 Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1989/90:146 om åtgärder mot vissa telefontjänster har frågat mig om jag avser alt vidta några åtgärder förall förhindra oseriös lelefonrådgivning inom social- och sjukvårdsområdena medanledning av nya s.k. 071-tjänsler. Depersoner som kommer att driva nämnda rådgivningsverksamhet är läkare och hördärmed lill hälso- och sjukvårdspersonalen. De är i sin verksamhelunderställda tillsyn. Jag har inhämtat atl socialstyrelsenredan har varit i kontakt med de ansvariga läkarna och atl styrelsens avsiktär alt noga följa hur verksamheten bedrivs och utformas. harsom tillsynsmyndighet olika möjligheter all ingripa om detta skulle visa sigvara motiverat. Rådgivningenpå social- och sjukvårdsområdena skall enligt vad jag har inhämtat bedrivas påförsök till utgången av februari månad . Jag utgår från attsocialstyrelsen tar del av erfarenheterna avrådgivningsverksamheten. Mot denna bakgrund är mitt svar lill det inle finns skäl för mig alt vidta några åtgärder med anledning av denverksamhet som frågan avser (vpk); Jag skall be atl få lacka så myckel för svaret som jag tolkar sompositivt, eftersom del inle bara är vi från vpk som har reagerat mol att dennaverksamhel har satts i gång. Jag hade en diskussion med kommunikationsministernom denna verksamhel, och jag frågade honom om han ansåg att det var televerketsuppgift att ägna sig ål delta. Då yppade han i förtroende alt han för sinpersonliga del inte skulle anlita denna typ av sjukvårdsverksamhet, eftersomhan ansåg att den inle var seriös. Han ansåg atl man inte kunde få besked omsjukdomar genom en telefonlur. Delta skulle dessutom kosta . Jag tror atl del är mångasom reagerar på detta sätt och som dessutom anser atldenna verksamhel är mycket osmakhg i ett läge, när det finns stora svårigheterinom sjukvården och när människor har svårt att få den service, som de behöver.Och just i detta läge dyker denna verksamhet upp, som åtminstone jag skullevilja kalla oseriös, och som människor som kanske känner sig pressade dessutomfår betala mycket pengar för. Jag är glad över atl har fått i uppdragatl granska denna verksamhet. Och jag förmodar alt del resultat somsocialstyrelsen kommer fram till visar att denna sjukvårdsverksamhet inte ärseriös. Jag skulle nalurliglvis vilja ha socialministerns syn på dennaverksamhel, om socialministern i ett läge när han känner sig dålig ellernedstämd skulle vilja ringa till en läkare eller en kurator för att få enkonsultation för . Jag vet inte om det är av så stort allmäntinlresse hur jag personligen skulle göra i en sådan situation, men jag kan sägaatt jag inte i första hand skulle vända mig till denna service. Vi vet ju attdet finns sjukvårdsupplysning, vårdcentraler och mottagningar inomöppenvården, som man kan vända sig lill om man har problem av detta slag. För egendel skulle jag inle utnyttja denna, även enligt min mening, dyra service somerbjuds. Men del är frivilligt atl vända sig till denna service, och vi får sehur den utvecklas. Som jag sade i svaret är detta en försöksverksamhet somkommer alt följas av . Vi får därför avvakta detta tills vidare. (vpk): Då skulle jag vilja ställa följande frågalill socialministern: resultat skulle socialministern anse vara så passpositiva att del finns anledning atl låta denna verksamhet fortsätta? Del anser jag att jaginle har anledning alt la ställning till. Detta är ju ell privat initiativ -några läkare har startat denna verksamhel. Jag vill inte ge någrarekommendationer om hur denna verksamhet skall se ut för alt få fortsätta. Jagvill för min del avvakta hur försöksperioden utfaller. Då får man göra enbedömning av om del finns anledning för regeringen att vidta några åtgärder. GUDRUNSCHYMAN (vpk): Anledningen till atl jag ställde denna frågaär atl jag är mycket oroad över att man vid denna utvärdering kommer att se,att ett mycket stort intresse har visats för denna verksamhel genom all mångamänniskor har ringt och ansett sig ha behov av den på grund av attsjukvårdsupplysningen eller den vårdcentral, som dessa människor borde ha väntsig till inle har haft möjlighet att ta emot dem. Detta i sin tur beror ju på,som vi vet, atl det salsas för litet pengar på denna del av samhället. Därförkan detta privata initiativ framstå som en räddare i nöden. Jag hoppas att denbedömning som kommer atl göra, och som socialministernförmodligen kommer atl la del av, inte kommer att grunda sig enbart på rentkvantita- liva bedömningar utan även gör en seriös kvalitativ bedömning av utfallet av den undersökning somkommer alt göras av verksamheten. Jag hoppas all kommer atldela socialministerns uppfattning att detta inle är elt riktigt sätt alt arbetapå när man bedriver sjukvård. Det är inle heller detta som vi patienter villha. Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1989/90:154 om ökade vårdresurser för unga kvinnor som liderav anorexia eller bulimia har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd atlvidta med anledning av atl vårdresurserna för unga kvinnor med anorexia ellerbulimia är helt otillräckliga. Delär sjukvårdshuvudmännen som enligt hälso- och sjukvårdslagen har delgrundläggande ansvaret för alt planera vården så att olika patientgruppersvårdbehov kan tillgodoses. Anorektiker och bulimiker kan få sina vårdbehovtillgodosedda på många håll inom vården. De problem som finns förpatientgruppen sammanhänger sannolikt inte med någon allmän brist på resurserinom det aktuella vårdområdet som helhet. Förändringen mot en merdecentraliserad organisation inom den psykiatriska vården kan emellertid hainneburit vissa risker för alt vården av olika avgränsade grupper av patienterinte får tillräcklig uppmärksamhet lokall. Anorexia och bulimia har nämnts somexempel på sjukdomar där sådana risker kan finnas. Regeringenbeslutade atl tillkalla en särskild utredare med uppgift altföreslå olika åtgärder för att uppnå en förbättrad och effektivare vård förpsykiskt störda. Ett område som utredaren skall behandla gäller behovet avspecialiserade verksamheter. Enligt vad jag erfarit kommer utredaren atlöverväga frågor om organisationen av anorexi- och bulimivården i dettasammanhang. Jag kan vidare informera om atl avser att utarbetaen enkät till sjukvårdshuvudmännen om patienter som vårdas för anorexia ochbulimia inom den barnspykialriska vården. I avvaktan på utredningsresultatet övervägs inleför närvarande några särskilda åtgärder från regeringens sida i fråga omvårdresurser för anorexi- och bulimivården. Jag tackar socialministern för svaret. Jag vill starkt betona att jaginte är ute efter att bara kritisera, utan jag vill att dessa bortglömdatonårssjukdomar verkhgen kommer upp på dagordningen. De patientgrupper somsocialministern lalar om är lill tonårstjejer . Delfinns I I-åringar och 40-åringar som insjuknat i dessa sjukdomar. Jag tar uppfrågan därför alt jag har vänner som har barn med dessa sjukdomar. Jag stöterpå mammor och pappor som hemma har ell apatiskt svältande barn som inle ensorkar gå själv ur sängen. De upplever sig hell utlämnade och ensamma, övergivnaav sjukvårdssystemet. När de oupphörligen trycker 1989/90:30 21november 1989 på sjukvårdspersonalen fårde svaret alt det inle finns några platser. Efter det alt jag ställt frågan har jag fått flera brev,bl.a. från en 38-årig kvinna som lidit . Jagtycker alt svaret är en aning okänsligt, utan insikt om att 500 flickor perårskull insjuknar i anorexia och 500 i bulimia. Docent i hargjorl en 30-årsuppföljning- han är den i som mest sysslar med dessasjukdomar. Det visar sig att i de svåra fallen är det som dör.Antingen dör de av anorexia eller bulimia eller har de tagit livet av sig. Jaghar tagit upp frågan därför atl jag tycker att dessa sjukdomar inle får glömmasbort när vi gör prioriteringar och diskuterar hur pengarna skall användas inomsjukvården. Jag tror inte atl del är hell meningslöst att vi tar upp frågor iriksdagen. Vi skall inle underskatta all de frågor som las upp här ändå ansesså vikliga i sjukvårdssystemet att de sedan verkligen prioriteras. Jag tvivlar inte alls på att problemen med självsvält och hets-ätningkan få allvarliga konsekvenser. Jag delar uppfattning altproblemet förtjänar en ökad uppmärksamhet. Men vi brukar inle vare sig frånriksdag eller från regering uttala oss om vilka olika prioriteringar somsjukvårdshuvudmännen skall göra. De skall göras utifrån de förutsättningar somgäller inom varje sjukvårdsområde. Är resurserna på detta område otillräckliga,exempelvis inom , är det som skall se översina resurser och göra en förnyad bedömning. Jagtycker inte atl svaret är utslätat. Det framgår av det, att socialstyrelsenkommer att ägna frågan en ökad uppmärksamhet. Det är tillsynsmyndigheten somgör det. Dessutom kommer frågan atl behandlas inom en uiredning som harpåbörjats. MARGITTAEDGREN (fp); Tack för det. Dessa ungdomar förlorar faktiskt av den allraviktigaste liden i sitt liv då de skall utbilda sig, skaffa sig en partner,ulveckla identitet och personlighet. Men vi har alldeles för litet brytt oss omdem. Jagtog sjukvårdsresurserna i som exempel därför atl jagnyss såg en uiredning angående . Men resurserna är knappa över helalandet. Del finns bara en klinik i landet som är hell specialiserad på detta.Men vi borde kunna diskutera delta som regionspecialitet. Vi skulle kunna diskuterakliniker där man lar emot ungdomar oavsett ålder, och vi skulle kunna diskuterahur man kan föra ul kunskap om dessa sjukdomar i skolan för att tidigt ta tagi de ungdomar som ser ul atl svälla sig. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1989/90:192 om examinationen av språkprov för vissa flyktingar har frågatutbildningsministern om vilka åtgärder han är beredd alt vidta för alt geexaminalionsuppdrag även lill när del gäller att genomföra språkprov förflyktingar med utländsk medicinsk utbildning. Arbetet inom regeringen är såfördelat alt del är jag som skall svara på frågan. disponerar medel för atl anordna kurserm.m. för hälso-och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning. För att den somgenomgått utbildning utomlands skall kunna få kompelensbevis för elt yrke inomhälso-och sjukvården krävs enligt gällande bestämmelser att han har för yrketbehövliga språkkunskaper. har uppdragit ål föreningen all bl.a. anordna obligatoriska språkprov för olika vårdyrkesgrupper. Man måste ställa höga krav på invandrarnas språkkunskapernär det gäller yrken som läkare, sjuksköterska, sjukgymnast m.fl., eftersom delär vikligl att patienterna obehindrat kan kommunicera med hälso- ochsjukvårdspersonalen. Enligt har de språkprov som föreningenKursverksamheten i anordnar en nivå och en yrkesinriktad profil somdel inte finns någon motsvarighet till på annat håll. Jag avser därför inte allvidta några åtgärder, som innebär en omprövning av nuvarande ordning. MARGITTAEDGREN (fp): Tack för svaret, socialministern. Det är syndatt man inte kan tänka sig all pröva om. Man har ju nu utöver UppsalaKursverksamhet även gett Kursverksamheten i uppdraget alt se lill allinvandrare och flyktingar som har medicinsk akademisk utbildning skall få ensvensk legitimation. Del uppdraget har man alltså fåll, men man har inle fåttuppdraget fullt ut - man får inle testa atl svenskkunskaperna räcker lill utandessa skall testas i . Sedan får testaren åka ner lill . Del innebärkrångel och byråkrati. Del innebär också all de som går igenom utbildningen,som fortfarande har svag självkänsla och som är oroliga för hur del skall gåblir ännu mera oroliga. Det är sådana unga män och kvinnor som just nu gårutbildningen som har hört av sig och frågat: Varför skall vi testas av andra änav dem som vi har byggt upp ett förtroende för, som vi känner och som känneross? Jag tror inle all patienterna behöver bli lidande, även omman i fick möjligheter alt testa språkkunskaperna. Där har man byggt uppen kompetens för sitt nya uppdrag, och man har sedan 60-talel ell uppdrag altgenomföra s.k. riksleslel när det gäller alla andra akademiker som skall fåläsa vid universiteten i . Jag tycker atl det är synd atl intesocialministern vill bidra lill alt avkrångla det hela. Överläggningen var härmed avslutad. 1989/90:30 11 § Svar på fråga 1989/90:200 om ändrade villkor för frivillig Svarpåfrågor SocialministerSVEN HULTERSTRÖM: har frågat mig omjag länker ta några initiativ för all ändra villkoren i den frivilliga sjukförsäkringen. Densom är inskriven hos en allmän försäkringskassa, men inte är försäkrad för ensjukpenning som uppgår till minst del garantibelopp som gäller inomföräldraförsäkringen, dvs. per dag, kan teckna en frivillig sjukförsäkring.Försäkringsvillkoren ändrades i samband med att möjligheten till atl nyanslulapersoner lill den s.k. hemmamakeförsäkringen togs bort . Dågjordes bl.a. en uppmjukning av den regel som sade atl endast en person somhade god hälsa fick teckna en frivillig försäkring. Uppmjukningen innebar attäven den som inte kunde anses ha god hälsa fick möjlighet till ettförsäkringsskydd vid sjukskrivning på grund av annan sjukdom eller skada.Bestämmelsen om atl man inte kunde försäkra sig för en sjukdom som inträffatinnan försäkringen blev gällande bibehölls dock. Vidbedömningen av om ett anmält sjukdomsfall har samband med en sjukdom sominträffat innan försäkringen trätt i kraft gäller en tvåårsregel. Har denförsäkrade varit arbetsför sedan föregående sjukdomsfallhar han rätt till sjukpenning från den frivilliga försäkringen, utom i sådanafall då sambandet mellan de båda sjukdomsperioderna är uppenbart. Försäkringsvillkoreninom den frivilliga sjukförsäkringen är utarbetade efler försäkringsmalematiskaprinciper. Det är därför inle aktuellt atl ändra villkoren i den riktningElisabeth önskar. ELISABETHPERSSON (vpk); Jag tackar socialministern för svaret. Men jag tycker att socialministernhar missat "knäckfrågan". Den är nämligen: Varför tecknar folk enfrivillig sjukförsäkring? Jo, det måste vara därför alt de inte har vanligsjukförsäkring men vill ha möjlighet lill ekonomisk ersättning om de blir sjukaoch då kanske behöver ekonomisk förstärkning. Jaghar i min fråga exemplifierat hur en frivillig sjukförsäkring kan se ut för enmänniska som har psoriasis. Jag tycker atl det är en ganska bra illustration.Bestämmelsen att man måste ha varit arbetsför för atlkunna få ersättning är ju fullkomligt orimlig för en som har psoriasis. Psoriasisär ju en sjukdom med tillfälliga skov. Man kan vara bra för atlsedan plötsligt bli så dålig att man exempelvis inte kan utföra normalahemsysslor eller sköta barn. Därför är man i behov av en försäkring. Jag tyckerverkligen att sådana intressen är synnerligen legitima och borde kunna tas lillvara. Tillstörsta delen betalas den frivilliga sjukförsäkringen av försäkringsta garna själva, för det handlar ju inte om ett understöd ulan man tecknar en försäkring. Man betalar således en premie och förväntar sig att försäkrings pengar skall utfalla . Jag tycker att det vore bra om socialminis- 16 tern kunde tänka sig atl frångå deförsäkringsmalematiska principerna och i stället ta med litet meranormala vardagsbehov i fråga om bedömningsgrunden för den frivilligasjukförsäkringen. Jag är nog inte beredd att gå längre än man gjorde i och meduppmjukningen av regelsystemet 1986 i samband med att den s.k. hemmamakeförsäkringenändrades. Närdet gäller just psoriatiker vill jag upplysa om att regelsystemet tydligentillämpas så, att rätten atl teckna en frivillig sjukpenningförsäkring inteförändras om sjukdomen varit latent i så måtto alt den inte har gjorl honomeller henne arbelsoförmögen . Om sjukdomeninle har inneburit så allvarliga men atl vederbörande blivit arbelsoförmögenhar även psoriatiker möjlighet alt teckna en frivilhg försäkring. Så, tillämpastydligen det nuvarande regelsystemet. Men att regeringen skulle la initiativtill en ändring av regelsystemet vill jag inle ställa i utsikt, ELISABETHPERSSON (vpk): Både jag och de människor som drabbas av psoriasis tycker att villkorenär alldeles för hårda. Jag tänker då på tvåårsregeln. Skoven för sjukdomenpsoriasis är i allmänhet inte så långa. Men å andra sidan inträffar återfalltidigare. Kanske vore det nu dags för en utvärdering för alt man skall kunnakomma fram lill dels hur många det är som tecknar en sådan här försäkring,dels hur många det är som drabbas i detta sammanhang. Det tror jag vorevettigt. Jag inser all det finns vissa problem och att det behövs en visskarensfid - del är hell klart. Men jag tror alt reglerna får väldigt olyckhgakonsekvenser , och det är redan ganska utsatta grupper som drabbas. Överiäggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1989/90:201 om åtgärder för att förhindra viss användning av privatapatientregister Margö har ställt följande fråga till mig; Kommerregeringen att agera så, att patientregister inte kan missbrukas på det sättsom City Akuten i gjort? Enligtuppgift finns hos City Akuten ett databaserat patientregister. Datainspektionen,som enligt dalalagen har tillsyn över sådana register och deras användning, harbegärt in yttrande från City Akuten med anledning av de brev som harskickats ut därifrån till patienter. Innandatainspektionens utredning och ställningstagande i ärendet föreligger är jaginte beredd att uttala mig om huruvida regeringen bör ta något initiativ medsikte på sådana förhållanden som Margö har åberopat. 2Riksdagens protokoll 1989/90:30 (vpk); Jag tackar socialministern för svaret. Bakgrunden lill min fråga är alt City Akuten har skickatett brev lill sina patienter som är både osmakligt och osakligt. Man har använtpatientregistret, och man börjar brevet med att hänvisa till en undersökningdär City Akuten har fäll myckel beröm av stockholmarna och där landstingetsvårdmottagningar fått dåliga omdömen. På Akuten menar man att den härundersökningen skulle ha retat makthavarna i så, att dessa harbeslutat om atl la bort möjligheterna lill besök hos City Akuten. Det är alltsåhell osaklig information. Man försöker också påverka patienterna atl agerapolitiskt. Jag måste med en gång erkänna att jag har levt i tron altpatientregister, ungefär som patientjournaler, på någol sätt skulle varaskyddat från otillbörlig användning. Men så är tydligen inle fallet. Socialministern hänvisade i sitt svar lill alldatainspektionen skall göra en översyn. Men min fråga gäller inle baradalabaserade patientregister utan också patientregister över huvud taget - delkan ju röra sig om mindre patientregister som inle ligger på data. Finns delalltså inle något skydd i lagen som innebär all patientregister inle fåranvändas hur som helst? Den sista frågan vill jag inle på rak armsvara på - alltså om huruvida del finns något skydd i lagen för patientregisteri allmänhet, alltså även små register som, föreställer jag mig, privatiäkarekan föra över sina patienter. Men del var inte del som fråga ursprungligengällde, utan frågan gällde City Akulens begagnande av sill register. Den fråganfaller uppenbarligen under datainspektionen. Det kommer alltså atl ske enutredning i och med all dalainspektionen har begärt ett ytirande. Till frågan hur del förhåller sig med andra register ochanvändningen av dessa får jag återkomma i ett annat sammanhang. Del är i ochför sig också en intressant fråga. Vad det är för lagstiftning somomfattar dessa register vill jag, som sagt, inte på rak arm svara på. MARGOINGVARDSSON (vpk); Jag är myckel nöjd med att dalainspektionenskall granska del sätt på vilket just City Akuten använder sitt register. CityAkutens agerande och dess sätt all använda patientregister väcker vissafarhågor för framtiden. Jag har litat på att läkarna haft egna reglersom de handlat efler. Men om del här skulle peka på nya användningsområden vadgäller patientregister - dvs. att man får använda dessa för politisk påverkaneller kanske för all sälja till någon firma som marknadsför sjukvårdsvaror ochatt man då kan hitta kunder direkt i patientregister - anser jag nog att detfinns ett behov av all skydda patientregislren för sådan hantering. Jag är docknöjd om socialministern lovar alt se över della område och att, om det visarsig finnas sådana brister som jag har pekat på, återkomma lill ärendet. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1989/90:206 om rabattering av visst läkemedel Prot. Socialminister : ] ] har frågat mig om regeringen avser att var pafrågor acceptera raballering av läkemedlet "Regaine", som nyligenregistrerats mol androgenl håravfall, som man ifrågasätterkostnadsfriheten för medel mot sockersjuka. Grundregelnför att ett läkemedel skall kunna inköpas till nedsatt pris, dvs. omfattas avden s.k. läkemedelsrabatleringen, är all läkemedlet förskri-vils av läkareeller landläkare på grund av sjukdom. Från rabalteringen får regeringen göraundantag för elt visst läkemedel eller en viss grupp av läkemedel. Sådanlundantag har gjorts i fråga om vissa hoslhämmande och slemlösande läkemedel.Frågan om huruvida del finns skäl atl undanta även "Regaine" fråndenna rabattering bereds inom . Med hänsyntill vad som därvid framkommit vill jag meddela atl jag är beredd alt föreslåatt "Regaine" undantas från läkemedelsrabatleringen fr.o,m. BARBROWESTERHOLM (fp); Jag får tackasocialministern för svaret. Delhär kan lyckas vara en litet udda fråga. Men del kan ligga myckel pengar idetta. Det handlar ju om elt vanligt tillstånd. av våra 25-åriga män harnämligen bekymmer med håravfall. För av män , för avmän kring 50 och för av äldre kan detta vara ett bekymmer. Totalt harvi i dessa åldersgrupper kanske 2,8 miljoner män. Delhandlar således om ett preparat med en behandlingskostnad om 244 kr.Behandlingstiden är och upp till - i vissa tall kanskelängre. Det handlar om en årskostnad av .