prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Deras förhållande skall inte lagregleras, men delskulle kunna få sådana följder om man införde della i den vanligalagstiftningen. Del är därför som del t.o.m. kan vara bra atf ha enspeciallagstiftning som ger homosexuella den här rätlen. Det var synd att jag inte fick något svar från de övrigasom ingår i utskottsmajoriteten. Del vore bra om vi fick en lagstiftning somliknade den danska och den kommande norska. På det sättet skulle vårlagstiftning stå i samklang med lagstiftningen i en majoritet av de nordiskaländerna. Äktenskaps- och arvsrättsliga frågor 93 (); 1 det här fallet fördröjer varken jag ellermiljöpartiet denna lagstiftning på något sätt. Men jag tycker att vara politisk realist. Även om ställer sig mangrant bakom dennareservation, skulle det inte bli någon majoritet i denna kammare fördetta förslag. Men mill ställningstagande kan förhoppningsvis fä i gångdebatten och påskynda att de homosexuella skall bli fullt likaberättigade medandra och slippa denna särbehandling som jag personligen anser vara osmaklig. AnL 94 (); Mycket kort till ; Jag har imill anförande riklat mig inte bara till utan även lillmoderalerna, och till , som har representanter blandmotionärerna men som inte har följt upp frågan i utskottet. Jag har ocksåriktal mig lill mina egna partikamrater, som jag tycker borde ändra uppfattningi denna fråga. Överläggriingeri var härmed avslutad. I(avtal om pensionsförsäkringar) Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot 141 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (tillämpningen av 10 kap. 3§ tredje stycketäktenskapsbalken) Utskottets hemställan - somställdes mol reservation 2 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3(beaktande av det totala pensionsskyddet vid bodelning) Ulskotlets hemställan - som slälldes mol reservation 3 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Äktenskaps- och arvsrätlsliga frågor Mom. 4(förmånstagarförordnande om enskild egeridom) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 125 förreservation 4 av m.fl. Mom. 5 (verkan av dom på hemskillnad) Ulskoltels hemställan - som slälldes mol reservation 5 avElisabel - bifölls med acklamation. Mom. 6 (arvsrätt för kusiner) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 6 avRolf och - bifölls med acklamation. Mom. 7 och 8 Ulskotlets hemställan bifölls. Mom. 9 (förtida arvskifte) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 7 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (karlläggning av äktenskapets ekonomiskakonsekvenser) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 8 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. II (registreratpartnerskap för homosexuella) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 35 förreservation 9 av . 6 ledamöter avstod från alt rösla. 9 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av förste vice talmannenmedgav kammaren all de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden avdagens sammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avarbetsplenum . 10 § Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt attajournera förhandlingarna till för middagsuppehåll. Förhandlingarna återupptogs under ledning avförste vice talmannen. Föredrogs lagutskottets betänkande1989/90:LU24 Fotografifrågor AnL 95 (): Vi är inte många här i kammaren, men del häräreridel har varit föremål för diskussiou deslo fler gåriger i kammareri, ochfolkpartiet har då talat till förmåri för fotograferrias rättigheter som deltabelärikande handlar om. Vi har föreslagit all inriktningen bör vara allfotografireglerna skall integreras i upphovsrällslagen. gör vi även i åri en motion som vi följer upp i en reservation till betänkandet. majoritet förtydligar sig ochuttalar all det finns skäl för atl tillämpningsområdet för upphovsrällslagenvidgas till all omfatta även fotografier. Det är positivt. Glädjande är ocksåall den utredning som arbetat med upphovsrältsliga frågor äntligenär klar med sitt slänningstagande. Ledamöterna i denna ulredning är dessutomeniga om att förorda atl rätten lill fotografisk bild skall integreras iupphovsrällslagen. har ju della varit elt myckel starkt ullalatönskemål från de svenska yrkesfotograferna liksom från deras nordiska kolleger När nu bilden har intagit en allt större plats i vårtillvaro är det inte mer än räll alt fotograferna får sina rättigheter stärkta.Som det är nu upplever de i stället atl deras ställning har försvagats eflersomlagstiftnirigeri har utgått ifråri premisser som irite längre gäller Tidigareutgångspunkt var ju porträttbilder Endasl av fotografierna utgörs i dagav porträttbilder Beställarna av andra bilder är oftast siarka förelag medegna jurister lill förfogande. Fotograferna lycker sig inte möta samma respektsom andra gör för verk som regleras i upphovsrällslagen. Utanför har t.ex. , ochFrankrike integrerat fotografirätlen i sina respektiveupphovsrältslagar Så är också fallet i , medan de övriga nordiskaländerna mer eller mindre överväger integration. Det svenska ställningstagandetblir därför viktigt vid gemensamma nordiska diskussioner. En integrering skulle innebära all fotografiska bilderjämställs med andra konstverk. Fotograferna är nu den enda yrkeskår som arbetarmed skapande konstnärlig verksamhet vilkas alster behandlas i en särskild lag.I framtiden blir det dessutom svårare atl skilja mellan fotografi och annanbildframställning. Delta visar ytterligare atl behovet av enhetliglagstiflning är stort, I upphovsrällsulredningens förslag ges alla fotografiersamma skydd och samma skyddslid, dvs. efler upphovsmannens död. 1reservationen lill della belänkande har vi motiverat vårt ställningstagande förintegrering av fotografirätten i upphovsrällslagen. Men vi vill särskiltframhålla atl regeringen möjligt skall förelägga enproposition i ärendet, alltså så fort remissvaren har kommit iri. Nästa gång vi debatterar denna fråga i kammaren hoppas jagatl del gäller den slutliga utformningen av en integrering. Fotograferna harväntat på detta lärige riog redan, och de behöver alltså en bättre lösning. Därför fru lalman, yrkar jag avslutningsvis bifall till vårreservation i detta belänkande. 96 (vpk); Yrkesfotograferna har sedan gammalt krävt attfotografier rättsligt skall behandlas likvärdigt med andra bildverk. Det finns flera skäl lill alt fotografiska bildverk skallbehandlas på samma sätt som andra bildverk. Det handlar om principer men ellannal viktigt argument är också alt det faktiskt är svårt atl skilja deolika bildverken frän varandra. Dessutom har yrkesfotograferna under den långa lid somrättsskyddet för fotografiska bilder har funnits i särskild lag vid sidan avupphovsrättslagen, just på grund av denna särbehandling, haft svårt altupprätthålla respekten för fotografens ekonomiska och ideella rätt lill bilden. Del gäller också vissa för fotografilagen säregnabestämmelser, i synnerhet presumlionen i § 14 som ger beställaren rätt tillbeställda bilder såvida man inte har avtalat någol annat. Med stöd av den härpresumlionen har uppragsgivare skaffat sig en belydligl störrenyttjanderätt lill bilder från fotografiska uppdrag än lagstiftaren någonsinavsett. Litterärt och konstnärligt skapande utgår alltid från enindivid, som för atl leva på sin verksamhet i regel har alt träffa uppgörelsemed mäktiga intressenter. Den upphovsrältsliga lagstiftningen måste därförfungera som ett skydd för litterärt och konstnärligt skapande. Den från upphovsrällslagen skilda fotografilagen har intefungerat som ett sådant skydd. Med en integrering av fotografirätten iupphovsrättslagen når vi formell jämlikhet mellan den enskilde fotograferi ochharis eller hennes mäktiga motparter I många lärider, som är jämförbara medSverige, däribland ; och , har man redan uppnått denhär jämlikheten. Del är bra alt upphovsrättsutredningen i sillslutbetänkande -efter vad som sagts - troligen kommer atl föreslå atlfotografirätlen integreras i upphovsrättslagen. Vpk anser dock all del intefinns någon anledning att invänta utredningens betänkande eller atl långhaladen här frågan längre. bör i ställel ge regeringen i uppdrag attlämna en proposition i frågan möjligl. Jag yrkaralltså bifall till reservationen. AnL 97GUNILLA (); När vi åter debatterar fotografernasrätt till eft förstärkt skydd för sina alster kan vi med glädje konstalera attfrågan nu är nära en lösning. Hela utskottet har uttalat uppfattningen attmycket talar för atl upphovsrättslagen vidgas till alt omfatta även fotografier När utskottet behandlade frågan förutsågs altupphovsrältsutredningen i sitt väntade betänkande skulle föreslå denna lösning.I dag vet vi också att så är fallet. Betänkandet skall nu på remiss, och sedan kan vi förväntaoss en proposition i frågan. Reservanternaskrav på elt tillkännagivande till regeringen är i denna situation heltöverflödig. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan och avslag påreservationen. 98 (); säger atl del var onödigtför oss att reservera oss. Men vi vill göra denna markering. Vi förväntar oss nu att regeringen inte långdrar dennafråga. Fotograferna har väntat alldeles redan. Därför anser vi attdel är viktigt att riksdageri gör ett tillkännagivande om atl del brådskar medalt fotografirätlen omfattas av upphovsrättslagen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) Föredrogs lagutskottets betänkande1989/90;LU25 Vissa skadeslåndsfrågor 99 (); betänkande 25, som skallbehandlas, handlar om vissa skadeståndsfrågor. I betänkandet finns 3reservationer Reservation 1 handlar om vårdnadshavaresskadeslåndsskyldighet. Den reservationen har moderalerna gemensamt medfolkpartiet, och . Reservation 2 har vi moderater gemensamtmed och . Den reservationen handlar om frihet frånskadeståndsansvar gentemot skadelidande brottsling. Båda dessa reservationerkommer och atl redogöra för senare eftermig, varför jag för alt inte förlänga debatten nöjer mig med atl yrka bifalltill reservation 1 och 2. Men jag skall något kort uppehålla mig vid reservation 3,som vi också har gemensamt med och . Det gäller ideelltskadestånd vid inbrott m.m. har påpekat vikten av höjdersättning vid ideell skada, men också om möjligheten till kompensation förintegritetskränkning och psykiska skador som uppstår vid olika brott. Dettavar också 1986 ett enigt lagutskotts mening, dvs. alt man bör se över reglernaför ideellt skadestånd. Efter en begäran från alltså 1986,tillsatte regeringen en utredning. Men detta skedde först , efter begäran - en som vi ser del onödigt . Men inteförrän sammanträdde utredningen . Det är dessaonödiga dröjsmål som vi påtalar i reservationen, nämligen atl det tagit innan dessa viktiga frågor blivit föremål för behandling. vationenalt det nu är angeläget atl utredningen bedriver sitt arbete skyndsamt så altförslag kan föreläggas möjligl. I direktiven till utredningen framhålls det att när detgäller ersättningsnivån bör också särskild uppmärksamhet ägnas ersättningenför kränknirig och neslig haridlirig saml den chock och bestörtning som kanupplevas av t.ex. den som finner sin bostad skövlad och förstörd efter inbrott.Dessa direktiv stämmer väl överens med den moderata motionen. Del blir därför en viktig del i utredningsarbetet att manser över lagtexten inte bara när det gäller ersätlning där inte någon direktpersonskada uppstår ulan även ulgår vid integritelskrärikaride haridlingar ochlidande och obehag som kan uppkomma vid hemfridsbrolt. Del föreligger i dagingen bestämd praxis huruvida rätt till ersättning föreligger vid psykiskskada. Men delta är frågor som utredningen skall ta slällning till,och därför skall de inte föregripas i den här debatten . Jag vill framhålla, eftersom jag själv ärledamot i derina viktiga utredning, att när utredningen väl kommit i gångkommer man att jobba mycket effektivt och intensivt och noga beakta de givnadirektiven. Så förhoppningen är all vi skall komma fram lill ell bra och enigtförslag utredningen fått på sig att arbela. Utan atl föregripa utredningens arbete i sak,men med lanke på vad jag här anfört angående dröjsmålet med en ulredning somskall behandla så viktiga frågor som vi vet drabbar enskildamänniskor, ser jag reservanternas påpekande om en skyndsam behandlingmotiverad. Jag yrkar därför med del anförda bifall lill reservation 3. AnL 100BENGT (); Lagutskotlets belänkande 25 handlar om fleraskadeslåndsrällsliga frågor Jag skall bara behandla en av dem. harbehandlat de två övriga, och jag hänvisar till henne i den delen. Den punkt som jag skall ta upp gäller en synnerligenspeciell skadestånds-rättslig fråga, nämligen frågan om tjuven har rätt tillskadestånd om han skadar sig vid utövning av sin kriminella verksamhet.Utgångspunkten för det här resonemanget är att denna fråga ulgör en följetong.Om jag inte missminner mig skrivs nu det fjärde kapitlet. Utan atl varaöveroptimislisk tycker jag mig se atl frågan successivt har förts framåt. Fleroch fler har anslutit sig lill denna uppfattning i utskollet, och reservationenhar börjat få ökad tyngd. vacker dag kariske det t.o.m. blir majoritet förvår ståndpunkt. Def föreligger en enighet inom lagulskottel att en ljuvsom skadar sig vid sin broltsutövning, exempelvis halkar på den osandade gångenoch bryter benet, skall inte vara berättigad till skadestånd. Däremot haroenighet uppkommit och föreligger inom utskottet när det gäller hur man skalluppnå del här rättsläget. Majoriteten, ledd av socialdemokraterna, menar attdet finns redan en allmän rättsgrundsats som säger att det skall vara frihetfrån skadestånd i dessa situationer Mirioritelen hävdar alt den åberopaderättsgrundsatsen är oklar, inte bara för vanligt folk och riksdagsledamöterutan även för akademiskt högt utbildade rättsliga experter menaratt man borde införa en ny lagregel i skadeståndslagen som skulle förtydligadetta rättsläge. Del vore rimligt. Men utöver den oklarhet som föreligger och som möjligenskulle vara löst av den allmänna rättsgrundsatsen, finns det en helt ochfullständigt olöst oklarhet. Det är första gången som vi rikligt belyser det ikammaren. Det handlar om ett icke opraktiskt fall. En inbrottstjuv bryter sig in i en villa. Ingen är hemmautom hunden. Det är en gillar inte tjuven och biter tjuvenrejält i benet. Tjuven får allvarliga skador Då blir frågan om villaägaren,hundägareri, skall betala skadestånd till tjuven. Där är rättsläget följande:Utgångspunkten generellt är atl en hundägare har ett synnerligen strängtansvar och ansvarar egenlligen för allt vad hunden lar sig till, inkl. skadaren annan människa. För det specialfallet saknas del uttryckliga regler i lagen.Det som kommer atl bli utskottsmajoriletens dilemma är all här finns helleringen annan rättsgrundsals som man kan hänvisa lill. Del är minoritetensuppfallning atl här finns ett klarl behov av en tydlig rättsregel sompreciserar rättsläget så att vanliga människor begriper del. Denna preciseringskall gälla samtliga fall och således inte bara de fall där fastighetsägarenhar vanligt vållandeansvar Del beiyder att den skall gälla även i den situationdär fastighetsägaren/ hundägaren har ett vad man kallar strikt ansvar Vi villha ett förtydligande i samtliga dessa fall. Del gäller att utesluta ljuvensmöjligheter lill skadestånd, skadestånd som hederliga medborgare kari fåbetala. som denna förtydligande lagstiflning kommer lill stånd uppnårman den icke oföraktliga fördelen alt det blir överensstämmelse mellan allmänträttsmedvetande och del gällande rättsliga regelsystemet. Del är ett mål somalla jurister och rättspolitiker bör sträva efler Del gäller alt fä harmoni irättssystemet så atl folk förstår de regler som finris och accepterarrättsläget. Med denna argumentering yrkar jag bifall tillreservaliori 2 och hoppas rialurligtvis atl även socialdemokraterna biträderden. 101MARTIN (); Under årets allmäriria motiorislid väckteceriterpartiet eri omfattande motion om olika åtgärder mot våld och förbrottsbekämpning. Denna motion var ett led i kampanj , som bl.a. syftar till en ökad medvetenhet om all en effektivvålds- och brottsbekämpning kräver ett brett engagemang från allmänheten ochen genomgripande altitydpåverkan. Denna partimolion utmynnar i inte mindre än 70 olikayrkanden, varav tvä behandlas i del nu aktuella betänkandet frän lagutskottet.Det gäller dels kravet på utvidgning av föräldrars skadeståndsansvar, delsvikten av all ideellt skadestårid kari ges till brollsoffreri. Båda dessa krav avvisas av laguiskoltels socialistiskamajoritet. Däremot har övriga fyra partier reserverat sig för bifall.Reservatiori 3 om ideellt skadestånd till brottsoffer har talatför här i debatten, varför jag skall begränsa mig lill att kommentera reservation1 om föräldrars skadeståndsansvar Det är viktigt all vi ser över olika lagar ochbestämmelser i syfte atl försöka begränsa brottslighet och meningslösförstörelse. Vi behöver få - eller återfå - värderingar innebäraride respektför äridras både liv och egendom. Hemmen och skolan har härvid en avgörandebetydelse för all ge vara barn ochungdomar värderingar innebärande avståndstagande från våld, brottslighet ochförstörelse. Elt problem som upplevs av såväl skola som polis ochsociala myndigheter är att vissa föräldrar inte tar tillräckligt ansvar föreller visar erforderligt intresse för sina barn och vad de ägnar sig åt.Problem, som först visar sig i form av skolk eller annan misskötsel avskolgången, leder tyvärr för många av dessa ungdomar till missbruk,skadegörelse och bron av olika slag. Tyvärr har del blivit alll vanligare altminderåriga gör sig skyldiga lill skadegörelse och andra brott som drabbar bådeenskilda och det allmänna. Särskilt gäller del ungdomar med mindre braförhållande lill eller kontakt med sina föräldrar Som politiker måsle vi fråga oss vad som kan göras för attbegränsa ungdomsbrottsligheten och förbättra föräldraansvaret. Hur skall vi fåinte bara majoriteten av föräldrarna utan alla föräldrar att ta ansvar för varderas barn uppehåller sig och vad de sysslar med? Vi kommer då till frågan om föräldrarnas ansvar för deskador som deras barn förorsakar Del saknas uttryckliga regler om föräldrarsskadeståndsansvar Visserligen anses föräldrar och andra som har entillsynsskyldighet gentemot underåriga kunna bli ansvariga för skador sombarnet vållar, oavsett om barnet självt är skadeståndsskyldigl. Men för mångaföräldrar torde det vara okänt atl de har en sådan skadeståndsskyldighet. Vi motionärer och reservanter anser det angelägel altgenom en uttrycklig lagregel inskärpa hos föräldrar och andra vårdnadshavareall de har ett särskilt ansvar för barnens handlande. En sådan regel skulle fåden posiliva effekten att föräldrar i ökande utsträckning aktivt verkade föratl försöka förhindra atl deras barn begick brottsliga gärningar Förslag om en sådari regel har framlagts av eriarbetsgrupp tillsatt av . Den föreslagna regeln innebäratt föräldrar och andra som har vårdnaden av underårig skall ansvara för skadorsom den un-derårige vållar Ansvaret föreslås begränsat lill ett femtedelsbasbelopp, alltså Delta belopp skall inte kunnatäckas av ansvarsförsäkringar, eftersom man enligt arbetsgruppen då inte skulleuppnå den eftersträvade preventiva effekten. 1 reservation 1 av , ,och miljöparliet vill vi i anledning av partimolion samten folkpartimotion, genom ett tillkännagivande till regeringen uttala detangelägna i atl arbetsgruppens förslag framläggs för . Jag yrkar bifall till reservaliori 1 liksomtill reservation 2 om att det skall klargöras att brottsling inte skall kunnafå skadestånd vid exempelvis inbrott, någol som nyssberörde. Jag yrkar vidare bifall lill reservaliori 3 om möjlighel till ideelltskadestånd vid inbrott m.m., en fråga som talade kring. 102ELISABET (); Miljöparliet slår bakom två av reservationernai detta belänkande. Den ena är reservaliori 1 om vårdriadshavarerisskadeslåndsskyldighet. har talat om den sakliga bakgrunden lillreservationen, varför jag inte skall upprepa den. Alla goda sätt att få barn och föräldrar saml andravårdnadshavare atl la ansvar för varandra bör las till vara och uppmuntras. Ettsådanl sätt är all klarlägga föräldrarnas skadeståndsansvar för barnenshandlande. Däremot är jag litet fundersam över de förslag som BRÅsarbetsgrupp har lagt fram. Det är tekniskt genomtänkt, men det tar inte hänsyntill de familjer där föräldrarna faktiskt inte har någon hand med sina barn.Det firiris alltså familjer med sådana problem. Barnen gör del ena allvarligaofoget efter det andra. Ekonomin i en sådan familj kan stjälpas kapitalt, omman varje gång barnet gör något skall betala elt skadestånd på ett par lusenkronor. Jag vill därför framhålla att man i de förslag som vi vårilar på måsleta härisyn sådana fall. Del finns många, särskilt ensamslående mödrar som ändåår förtvivlade över sin situation. Jag skall inte upprepa vad sade om reservation3. Strävan är att förbättra situationen för brottsoffren. De som råkar ut förstölder och andra brott blir ofta chockade eller upplever sorg och rädsla. Mestav alll talar de om den kränkning de fått utstå. Ett ideellt skadestånd kan utgöra elt plåster på såren ochfå dem alt känna sig mindre förfördelade. Därför är det viktigt all vi fattarbeslut om elt sådant så fort som möjligl. Del finns alltså skäl att påminna omdelta ärende och be både utredningen och regeringen atl påskynda sitt arbele.Därefter kan ell väl genomtänkt förslag läggas på bord. Jag yrkarsåledes bifall lill reservationerna 1 och 3. AnL 103LENNART (); I del betänkande som vi nu debatterarbehandlas fem motioner som rör skadeslåndsrättsliga frågor Motionerna berörbl.a. frågor om idellt skadestånd vid inbrott m.m.. utökat skadeståndsansvar förföräldrar när det gäller deras barns handlingar samt ideella skadestånd tillvåldläklsof-fer m.fl. Slutligen begärs del i en moderat- och folkparlimolion,vilken för övrigt är en gammal bekant, uttryckliga regler om frihet frånskadeståndsansvar gentemot skadelidande brottsling. När det gäller motionen om ideellt skadestånd vid inbrottm.m. har regeringen på beställning av tillsalt en ulredning omöversyn av vissa frågor rörande ersätlning för ideell skada. De frågor som tasupp i motionen omfattas av direktiven för utredningen, och motionärernasönskemål är därför helt tillgodosett. Utskollet har också avstyrkt bifall lillmotionen. När det gäller motionen om föräldrars ansvar för sinabarns handlande har en utredning gjorts inom brottsförebyggande rådet.Utredningen har undersökt om värdnadshavarnas ansvar bör utökas genom enutvidgnirig av del skadeståridsrättsliga arisvarel eller pä arinat sätt.Utredningeri överlämriade sina förslag till BRÅ . Utredningen anser alt föräldrarna kan utnyttjas mer isträvandena alt komma lill rätta med barns och ungdomars brottslighet ochredovisar därför olika förslag som skall stärka föräldraansvaret: Föräldrar skall lill en viss del ha ell skadeståndsansvarför avsiktlig skadegörelse som deras barn kan göra sig skyldigatill. Ansvaretskall begränsas lill högst en femtedel av ell basbelopp och bör 1989/90:118 9 maj1990 gälla vid sidan av denunderåriges eget skadeståndsansvar Regeln innebär att en förälder för en skadasom barnet vållat kan få betala Därutöverföreslår utredningen ytterligare en rad åtgärder för alt förbättra föräldrarnasmöjligheter alt ta större ansvar för sina barn. Utrednirig-ens förslag övervägsför närvararide iriom BRÅ. I avvakfao härpå ariser jag att någon ytterligareriksdagens åtgärd nu inte är påkallad, varför jag yrkar avslag på reservatiori1. Slutligenvill jag säga något om moderat- och folkparlimoiionen, som har varit föremålför bedömriirig vid ett flertal tillfällen. Motionen går i korthetut på all det i skadeståndslagen bör införas en regel av den innebör-,den atlfrihet från skadeståndsansvar skall föreligga i förhållande till den brottslingsom skadas i samband med sitt utövande av en brottslig handling, som på ickeringa säll kränkt någon annan person eller dennes rätt. Skadeståndslageninnebär att var och en som uppsåtligen eller av vårdslöshet vållar person-eller sakskada skall ersätta skadan.