prot · GD098 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag är övertygad om att enpolitik som hade tvingat fram en samordning skulle ha inneburit att ett antalorter i glesbygden hade haft kvar sin service. Därför pekar vi i våra motionerpå tänkbara lösningar för att införa en sådan ordning att den framtidaregionalpolitiken innehåller ett nytt inslag av samordnad service. Vi har också sagt att det är viktigt för den framtidaregionalpolitiken att man försöker skilja strukturproblemen från deregionalpolitiska problemen. Det är mycket som talar för att sydöstra strukturproblem men inte regionala problem av den typ som skogslänen har Jag är väl medveten om att vi, i samband med kritiken motbyråkratin i länsplaneringen, missade att ta fram ett kvalificerat underlag förregionalpolitiska bedömningar Med mer kvalitet i länsplaneringen kan vi ocksåreda ut vad som är skillnaden mellan strukturproblem och regionalpolitiska problem. 7 protokoll 1989/90:8 1989/90:8 12 oktober1989 I kan man njuta av många vackra, naturskyd-dade områden. Tänkatt strosa i de räddade hagmarkerna i , eller se pä det unika fågellivetvid i ! Och tänk om staten gjorde /Sundbyholmsarkipelagentill nationalpark, så att vi kunde rädda detta kulturlandskap med alla dessväxt- och djurarter! Detfinns mycket att säga om skönheten hos det mångfasetterade . Men ien analys av länets situation handlar det mer om behoven av en genomtänktstrategi för att bygga ut infrastrukturenoch uppnå en ekonomisk och socialintegration i . Västmanlänningarna behöver en förstärkt högskola medforskarkapacitet, en utbyggd gymnasieskola i norra länsdelen, samt starktförbättrade kommunikationen vill i sitt betänkande stimulera en utveckling is.k. mellanstäden Dessa skall fungera som en länk mellan storstad och landsbygdoch stärka den inomregionala utvecklingen, säger kommittén. Dennaidé är lätt att stödja, men det är med stor förvåning vi konstaterar attVästerås inte finns med bland de prioriterade, när däremot exempelvis ,och omnämns. Några ord om hur vi vill utveckla kommunikationer och utbildningsmöjligheteri länet. Somjag nämnde inledningsvis finns stora behov av insatser på kommunikationsområdet.Detta gäller såväl sjöfart som vägar och järnvägan Riksdagenhar ställt sig positiv till en satsning på , som ger korta restideroch hög turtäthet på sträckan . Regeringens särskildautredningsman skall med utgångspunkt från planeringförsöka samordna de olika intressenternas åtaga-ganden vid en utbyggnad avMälarbanan. I förhållande till väl dokumenterade behov och för att klaramiljöåtagandena är nuvarande investeringsramar klart otillräckliga. Därför böransträngningar göras för att anslå mer pengar till dessa investeringan Mälarbananär en nödvändighet för regionen, men Bergslagspendeln är också viktig.Länshuvudmannen är i full färd med att rusta upp den nya sträckningen medhjälp av statligt anslag. Många västmanlänningar har kort utbildning, som det råderstor brist på yrkesutbildad arbetskraft. Störst utbildningsbehov finns hoslågutbildade i åldrarna med sju- till nioårig skolutbildning, ochdet gäller speciellt kvinnor. Denför två län gemensamma högskolan i /borde få resurser föratt bredda den relativt smala kompetensen. Teknisk, ekonomisk och pedagogiskutbildning bör kompletteras med ett fjärde ben, exempelvis språk. Denomdiskuterade uppdragsutbildningen omorganiseras och vidareutvecklas , såatt det positiva kommer skolan och skolans elever till del. Däremot skall inteuppdragsutbildningen vara den viktigaste ingrediensen i skolans verksamhet,även om det blivit så på grund av den dåliga statliga medelstilldelningen. Jag vill också understrykadet tidigare nämnda behovet av forskning vid Utifrån den vetenskapliga kompetens och de materiellaresurser som finns inom näringsliv och offentlig verksamhet i regionen kanforskningsresurser snabbt byggas upp för att utnyttjas i forskarutbildningenoch civilingenjörsutbildningen. Den höga andelen industrisysselsatta var engång styrka men visade sig innebärabetydande risken Omstruktureringen inom stålindustrin drabbade människor ochkommuner mycket hårt. är tillgången på lediga arbeten god, delvis beroendepå att många västmanlänningar flyttat, men det finns en ungdomsarbetslöshetsom i åldern är . Medaljen har också en baksida, nämligen arbetsskadorna.Medan man räknar med 3 arbetssjukdomar per 1 000 anställda i ,ligger högst i landet med sina 11 per 1 000. Lägg därtill attungefär 12 000 västmanlänningar var förtidspensionerade eller hade sjukbidrag1988, så får ni en tydligare bild av arbetsmarknadssituationen i länet. är det landskap som inte fått del av någonstatlig utlokalisering. Vårt län ansågs länge vara "länet utanproblem". Industrierna i Bergslagen och andra delar av länet stod förframtiden. års utveckling har ju visat hur fel det van Därför är detnödvändigt att staten nu ger länet den draghjälp som behövs. FOA skulle på ettutmärkt sätt passa in i tillsammans med bl.a. ABB;s högteknologiskamiljö. Vid frågestunden meddelade försvarsministern atthan räknar med att regeringen före nyår skall kunna ta ställning till förslagenom att lokalisera Stockholms-FOA till Västerårs resp. . För del hänger mycket på om FFV Aerotech fårordern på motorunderhållet på Viggenmotorerna. Går ordern i stället till VolvoFlygmotor, riskerar 400 anställda vid att sägas upp. Beslutet om den ordernväntas . Det är med stor förväntan vi motser regeringens beslut idessa för länet och människorna så viktiga frågor. är också ett jordbrukslän, menjordbrukarna i våra Bergslagskommuner får inte del av det prisstöd som går till"Norrlandsjordbruket". Nej, det stannar på andra sidan länsgränsen,även om förhållandena i övrigt kan vara lika. Detta system borde ändras. ser vi också med viss oro på vad de föreståendeändringarna inom jordbrukspolitiken kommer att innebära för vårt län, förlandsskapets utveckling, för sysselsättningen och för miljön. Låt mig avsluta med att något kommentera en miljöanalys avlänet, som glädjande nog visat på betydande förbättringan De försurandesvaveldioxid-utsläppen från fasta anläggningar i länet har minskat med 80 %sedan 1970-talet. Även belastningen av metall, olja m.m. har minskat betydligt. Det är bl.a. utbyggnaden av den kommunala reningen som harhaft stor betydelse för miljöförbättringarna i länet. Fosforutsläppen i Mälarenhar minskat med . Men fortfarande finns det stora bekymret med biltrafikensavgaser. Och försurningen av skogsmarken och de sjöar som inte kalkasfortsätter. Stark eller mycket stark metallpåverkan förekommer iVästeråsfjärden, Sagan och . är också fosforhalterna iGalten och Västeråsfjär- 1989/90:8 12 oktober1989 den mycket för höga, medtanke på risken för övergödning, algblomning m.m. Detfinns många uppgifter att reda ut för att vi skall kunna klara den framtidautvecklingen av vårt län. Men vi ser med tillförsikt på de uppgifter vi harframför oss. Inledningsvis vill jag göra en kort reflexion. När man kommer in idebatten omgiven av sex socialdemokratiska talare, är det inte lätt att inseatt det är en socialdemokratisk regering som vi har i vårt land. Men detrtänker jag inte säga så mycket mer om, utan jag vill i stället tala litet ombegreppet regionalpolitik. Förde flesta människor innebär säkert regionalpolitik detsamma som anslag överstatsbudgeten och bidragsgivning till företag i glesbygd. Vi har ju settexempel på hur en del politiker, och för all del också hela politiska partier,försökt skaffa sig något slags ensamrätt att utifrån dessa förutsättningar blibetraktade som regionalpolitikens beskyddare. Och det är klart att vidgar maninte begreppet regionalpolitik mer än så, är det lätt att i förstone tro attnågon eller några är bättre på, eller mera intresserade av, regionalpolitik änvad andra är. Regionalpolitik,fru talman, är-eller borde i alla fall vara-mycket mera. Framför allt måste detbegreppet enligt min mening utvidgas till att också gälla framåtsyftandeinsatser för infrastrukturen och samverkan mellan olika samhällssektorer. Detfinns i det här avseendet lyckade exempel på politiska åtgärder som givit ellerkan förväntas ge god regionalpolitisk effekt. Jag vill gärna ge några exempelfrån den region där jag själv hör hemma, nämligen . Det gäller bl.a.utbyggnaden av Europaväg6 mellan och . Även om kanske intealla här i kammaren vill karaktärisera den utbyggnaden som enregionalpolitiskt stor insats, så kommer den att visa sig vara en av de mestgivande och lönsamma investeringarna i anslutning till det s.k.Uddevallapaketet. Volvos etablering är bara ett enda exempel på detta. Flereffekter kommer när tillgängligheten till denna västkuststad ökar med motorvägen. Europaväg6 till är intressant sedd också i det perspektivet att det iVästsverige diskuteras flera andra stora strukturinvesteringan Det gällerbl.a. en ny flygplats i , dubbelspårig järnväg påsträckan med fortsättning upp i ,ombyggnad av , motorvägsbygge mellan och den norskagränsen, osv. Isamtliga de här fallen är finansieringen ett mycket stort problem. Varifrånskall man ta pengarna? Avsättningarna i statsbudgeten har ju intemedfört att önskvärda insatser har kunnat genomföras. Inte heller räckerpengarna till underhåll av befintliga väg- och järnvägsnät. Det räckerju, fru talman, att se på hur tvingas spara in på asfaltering ochunderhåll och på hur järnvägstrafikens huvudmän kivas om vem som skall ha detekonomiska ansvaret för en del enskilda banor. Vi har nog kommit till ettläge, fru talman, där man måste se på infrastruk- turinvesteringar på ettnytt sätt. Vare sig det gäller vägar, järnvägar eller flygplatser måste detvara rimligt att betrakta dessa som investeringsobjekt på samma sätt som maninom industrin ser långsiktigt på nyinvesteringan Det borde alltså på ett heltannat sätt än finnas utrymme för exempelvis långsiktig lånefinansieringeller för insatser av andra än statskassan. I det anslags- ochfördelningstänkande som råder bortser man ju ofta från detillväxteffekter och andra effekter som uppstår som en följd av förnuftigainvesteringan Om man låter även den faktorn få bärande betydelse i framtidensinvesteringar i infrastrukturen, kan investeringarna ute i regionerna blibärande i sig, och därmed så bär också regionerna mera av egen kraft. Ett meraoffensivt, affärsmässigt tänkande med öppenhet för alternativ finansieringefterlyses nog på väldigt många håll i vårt land. Betydelsenav offensivt tänkande, och av att inte slå sig till ro även om en regionsynbarligen fungerar bra, vill jag också säga någonting om, detta medutgångspunkt i hur beroende en region eller en kommun kan bli av ett endaföretag. Ett exempel på det är och . Bara för några månadersedan talade man om överhettningen på grund av Saabfabrikens expansion ochutveckling. har vi kunnat se hur har kommit i gungning.Även om det vore helt felaktigt att använda termer som katastrofeller liknande när det gäller och , visar det sig mycket snarthur sårbar en region kan bli, om den är mycket beroende av ett enda företag. Meddetta vill jag ha sagt att det är mycket viktigt att inte försumma infrastrukturen,även om näringslivet tycks gå för fullt. Förändringar kan komma snabbt, och detgäller att ha förberett sig för en ny situation, när helt plötsligtarbetstillfällen kanske inte längre finns i samma utsträckning som man vant . Jag skall ge ytterligare ett exempel. Det gäller , eftersom detfinns orosmoln även dån Exemplet, som för övrigt berördes i den försvarspolitiskadebatten i går, gäller nedläggningen av regementet I 17. Det har inte baraförsvars- och säkerhetspolitiska effekter utan även regionalpolitiskaeffekter, eftersom regementet är en av regionens stora arbetsplatser Tillsist, fru talman, kan jag inte underlåta att säga några ord om den energipolitiskadebatten och kärnkraftens avveckling med utgångspunkt i just en realpolitisk aspekt.Här visar det sig nämligen hur känslig en region som exempelvisVänersborg-Trollhättan är för regeringsingripanden av olika slag. Ett exempelär den tunga processindustri som finns i . Dennaindustri är oerhört beroende av fillgång på energi. Trots varningar från såvälföretag som fackliga organisationer tycks regeringen vara beredd att medverkatill att elpriserna höjs mycket kraftigt för den här typen av industrien Förföretag som är mycket elberoende får exempelvis nedläggning av ettkärnkraftverk - som ju har diskuterats - och höjda elpriser ettdirekt genomslag på lönsamheten. Det är faktiskt skrämmande att se hurregeringen uppenbarligen inte alls har insett hur förödande detta kan bli förregionernas utveckling. Jag konstaterar inom parentes också att regeringen medtanke på ett tidigare inlägg alldeles uppenbarligen har brandskattats påen del kunskap i det här avseendet. Nedläggning av kärnkraften är därför heltenkelt detsamma som dålig regionalpolitik. 1989/90:8 12 oktober1989 dessutominnebär en enorm kapitalförstöring och leder till miljökonsekvenser är en heltannan sak. Jag skulle vilja börja med att instämma i vadBo Holmberg och har sagt om affärsverken. 1988 tillsatte regeringen post- och teleutredningen. Denskall, om det går enligt ritningarna, lägga fram sitt förslag vid årsskiftet.Utredningen skall bl.a. granska postverkets riktlinjer för servicestandard iglesbygd och föreslå de eventuella ändringar som bedöms vara motiverade. Trots att utredningsförslaget ligger så nära i tiden slårnu postverket igen två postkontor i min omedelbara närhet, det gäller ochDjurmo. Med tanke på de resurser och det engagemang somstatsmakterna har lagt ned på Landsbygd 90-kampanjen skulle det förvåna migmycket om inte post- och teleutredningen kommer att ha ganska stora ambitionernär det gäller postservice på landsbygden. 1 sammanfattningen av denregionalpolitiska utredningen sägs det att den nuvarande servicenivån i storttillgodoser de regionalpolitiska målen. Det framhålls också att ingen offentligservice på landsbygden får dras in, innan alternativa möjligheter tillsamordning har prövats. Vidare säger man att postkontoret är en naturlig basför denna samordning. Att postkontoret finns kvar är alltså mycket viktigtäven för annan service på landsbygden. Min slutsats av postverkets agerande idenna fråga, av den brådska som har demonstrerats, är att postverket försökeratt smita undan de framtida krav som kommer att ställas på affärsverken. Offentlig verksamhet är till för allmänheten och inte försin egen skull. Den inställningen präglar också den postpersonal som vi mötertill vardags, men tyvärr inte postledningen på alla nivåen Vi har självständigaaffärsverk i det här landet, statsråden får inte lägga sig i hanteringen avenskilda frågor, men om den ordningen skall kunna gälla i fortsättningenförutsätter det att affärsverken handlar i den anda och enligt de politiskariktlinjer som har bestämts. VIOLACLAESSON (vpk): En minister steg på tåget i . Hanvar på väg till och tänkte därför pröva Blekinge kustbana, innan detvar . Men i var det slut på tågturen. Det blev i ställettill att studera kustbanan från bussfönstret. Kanske hade integlasögonen på när han studerade den nya tågtidtabellen. Ett svagsynt statsråd väntande på ett tåg som inte kommerär en träffande symbol s-märkta trafikpolitik. Exemplet Blekingekustbana avslöjar dessutom vilka redskap som man utnyttjar och låter sigutnyttjas av. För det första; SJ "glömde bort" att redovisaöver 100000 resenärer, som åkte på banan t.o.m. . För det andra: I stället för att bistå och föreslåen nödvändig statlig upprustning dömde transportrådet ut kustbanan och mutadelänstrafiken med ett bud på 19 milj. kn, ett klipp för länstrafikherrarna, somhellre ville satsa på billigare busstrafik längs med kustbanan. För dettredje; , som till skillnad från det nya direktörs-SJ skall tasamhällsekonomiska hänsyn, har bakbundits genom så små anslag att det tvingasatt prioritera bort investeringar i den utvecklingsbara Blekinge kustbana. Alla vet att vpk med hjälp av en mycket stark opinionräddade kvar banan i stomnätet. Det betyder att staten har ansvaret. Beslut omatt klassa om en sådan bana till länsjärnväg får inte längre tas av -bara av regeringen. Regeringen har inte vågat fatta ett sådant beslut - inteännu. SJ försöker genom sina manipulationer, transportrådetgenom sin maktposition och regeringen genom sitt fräcka dubbelspel att knäckaBlekinge kustbanas framtidsmöjligheten Men det finns alternativ tilltransportrådets bussvisioner. i har gjort ett ambitiöstutredningsarbete där kustbanan spelar en dominerande roll. Med en rejältupprustad bana och snabba tåg kan restiderna halveras och pendlingen mellanolika orter i göras suveränt bra. Det skulle kunna ge samhällsekonomiskavinster på upp till 5 miljarder kronon Men därtill kommer att banan har storinterregional betydelse. Den är ett villkor för en bättre miljö och regionalrättvisa i hela området. Trots alla upprörande inslag i kustbaneaffären är jag merövertygad än någonsin om att vpk och opinionen ännu har chansen att påverkaregeringen till ett klokt beslut. Och visst finns det pengar! Här harbilindustrin samlat på sig så mycket kapital att man nu febrilt letar efter nyainvesteringsobjekt, alltmedan samhällsägda verksamheter utarmas eller säljs uttill hugade spekulanten avlossade en produktgruppchef på , ansvarig förtågtrafiken på länsjärnvägar i , följande salva: "Härhar bilmaffian regerat så länge att det krävs en kulturrevolution för att skapaordentliga förutsättningar för miljövänlig kollektivtrafik. Tjänstemänoch politiker tycks ha fastnat i bilsamhället. Tvingas de satsa påkollektivtrafik handlar det alldeles för ofta om landsvägsbussar" Han har rätt utom på en punkt; Det finns folkvalda och detfinns partier, inte minst mitt eget, som står för en helt annan och miljövänliglinje. Och det är inte enbart i utan konsekvent också i länsstyrelseroch full-mäktigeförsamlingan På riksplanet är det däremot tyvärr en allt störresamstämmighet mellan socialdemokrater och moderater i trafikpolitiken. 1 rentbokstavlig mening handlar det om betongpolitik, manifesterad i byggen som ScanLink-vägar, i stället för t.ex. dubbla spår på . ledning är lierad med dennahögerorientering. har, som det heter, träffat avtal med SJ omviss trafik på stomjämvägar samt avlämnat ett principförslag för nästa ån Men istället för att höja ambitionsnivån och ta fasta på viktiga behov somredovisats av länens ansvariga agerar transportrådets chef som vore hanfinansministen Den kostnadsram på 618 milj. kr. för s.k. olönsam trafik förnästa budgetår som han åberopar är ett fantasifoster. Han låtsas inte kännatill att det är som fattar beslut om anslagen. Östgötatrafikens ordförande, , är en avdem som uppmärksammat transportrådets manöven påtalar atttransportrådet använt sin konstgjorda ram för att pressa länstrafikbolagen attskjuta till 1989/90:8 12 oktober1989 pengan Därför gläder detmig att hans partisyster på Östgötabänken finns på talarlistan efter mig. Jaglitar på att nästa gång ställer upp på vpk;s krav om höjdaanslag till järnvägstrafiken. Vi borde kunna hjälpas åt för att rädda de hotadeturerna t.ex. mellan och via . Lyssahär på ett alarmerande citat från transportrådets landsvägsfixerade chef,! I principförslaget till upphandling säger han bl.a.: "Avtal"- med länen alltså - "på i vissa fall upp till skulle kunna skrivas.I detta sammanhang bör det också kunna komma i fråga att pröva alternativatrafikformer om förutsättningarna visar sig vara lämpliga för exempelvislångväga busstrafik. Ett alternativ med busstrafik får därvid prövas och vägasmot tågalternativen med hänsyn till sina samhällsekonomiska meriter. Även förbusstrafik kan långsiktiga avtal komma att träffas." Dettakan bara tolkas på ett sätt: kommer att använda sina miljonerför att påskynda nedläggningen av allt fler banor här i landet. I riksdagenstrafikutskott finns ledamöterna , som också är närvarande ikammaren, och , söm också representerartransportrådet. Har ni ställt upp på generaldirektörens budgetram ochprincipförslag eller har ni det inte? Jag tror att vi får svar påde frågorna. Med transportrådets hotfulla prognoser som grund är det nog säkrast attrita in en stormvarning på järnvägskartan inför kommande regeringsförslag påtrafikfronten. Res er till uppror alla miljö- och järnvägsvänner! När budgetpropositionenläggs fram kan det vara . Även om jag funnits i hägn sedan det omöjliga inträffade -att de gröna vann inträde i - är detta mitt jungfrutal.Jag har under det år som gått hjälp till att bygga upp partiets riksdagskanslimen är nu - som synes - tillbaka på min ordinarie plats i kammaren. Närriksmötet öppnades talade och diktning om det omöjliga. Tillåt mig att vara litetpersonlig! Jag har ägnat åt omöjliga projekt - inte för attjag har någon pervers lust att agera fakir utan för att naturens lagar talar föratt det som av många uppfattas som omöjligt faktiskt är såväl nödvändigt ochönskvärt som möjligt. Det gäller bl.a. följande. Det är möjligt att bygga ekologiskt. När jag somarkitekt 1973 ville skriva en miljövårdsuppsats om ekologiskt byggande stegradesig de biologiskt skolade lärarna över användningen av ordet ekologi utanförbiologin. är ekologiskt byggande, exempelvis i ekobyar runt om i landet,ett helt accepterat begrepp. Ekologiskt byggande är alltså möjligt. Underströmningar i demokratin av typen gatansparlament måste ständigt föras in i och vitalisera de parlament. Jagtänker på miljörörelsen, freds- och frihetsrörelser och ungdomars och andragruppers spontana protester. Jag tänker vidare på att miljöpartister runt om ilandet då och då vida-reförmedlar medborgarnas förslag som motioner direkt tillfullmäktigeför- samlingarNär vi började med detta i fick jag ett upprört samtal från detmoderata kommunalrådet kl. 7.00 när hon läst morgontidningen.Detta vårt tillvägagångssätt var vitalt, liksom det var vitalt att vi lyckadesmed det omöjliga, att inta riksdag. Vitalisering av demo-krafin ärsåledes möjlig. Massbilismen däremot är faktiskt en omöjlighet. Jagvill här fördjupa mig i detta och de möjliga alternativen. började jag ifrågasätta planeringen för enfortsatt expansion av bilsamhället. Varje bil kräver, som vem som helst kanräkna ut, ett utrymme på vare sig det är fråga om stadeller landsbygd. Att via planverkets normer bygga in denna elefantiasis i vårnärmiljö har varit ett tungt jobb, som man tyvärr i viss mån har lyckats med.Så ser också vår nutida stadsmiljö ut som en planerad bombning med enorm arealkonsumtionför bilar, olja, asfalt och andra raffinerade lösningsmedel. Jag fann det märkligt att vi skulle hyra vårabostäder men äga bilan Jag tycker egentligen att det vore naturligare att ägasin bostad och hyra den bil man kan tänkas behöva vid varje förflyttning. Såkom bilpooler till, bl.a. i , och . Människor lånade ut sinaegna bilar när det inte själva behövde dem. Det här ledde till informellsamverkan på en rad andra sätt. finns ett väl fungerande bilkooperativ i ,Vivalla Bil. Det är en ekonomisk förening som kunde etableras tack vare ettexperimentsuget och framtidsinriktat kommunalråd, socialdemokraten . lever Vivalla Bil helt på medlemmarnas egen uppskattning av denkooperativa bilidén. kan medlemmarna låna nya, avgåsrenade bilar för 100kr. Det är billigt, men eftersom man fritt kan avgöra hur man skallfärdas vid varje förflyttning är det naturligt att cykeln och bussen användsoftare än om man låst ett kapital i en dyr privatbil som rostar bort även däden står still. Frågan är om inte bilpooler står inför sitt definitivagenombrott i samband med de nya skattereformerna och en allt bättrekollektivtrafik. En avveckling av bilismens negativa sidor är möjlig mendet kräver ett starkt samhällsengagemang. Den fråga vi nu bör ställa oss är om vi inte står införbehovet av en helt ny transportinnovation. Hjulet, segel- och ångfartygen,tågen, bilen och flyget har efter hand, på gott och ont. De dominerande transportslagen är alla beroende avförbränningstekniken, som till stora delar måste och kan avvecklas. Det ärbara tågen som klarar de långsiktiga miljökraven. har ju bilenonekligen sina poängen Framsynta visionärer ser en ny transportinnovation isammansmältningen av bilens och tågets/-spårvagnens fördelan