prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag ställer mig bakom den reservation som de gröna har idetta betänkande men yrkar inte bifall, i syfte att spara tid ikammaren. Anf.102 (): Först vill jag yrka bifall till hemställan i finansutskottets betänkande28 och avslag på samtliga reservationer. betänkande som behandlar forskning har utskottet tillstyrktförslaget att avsätta 17,5 milj. kr fill ett treårigt forskningsprogram om denoffentliga sektorn. Likaså tillstyrker vi regeringens förslag till medelsanvisningunder utredningsanslag A 2. Nuvill och anslå mer medel till forskning inom denoffentliga sektorn, medan moderata samlingsjsartiet och avstyrkerförslaget om ett treårigt forskningsprogram. Centernframför i reservation 1 att vissa analysmetoder - samhällsekonomiska kalkyleroch utnyttjandet av ett system med nafionalräkenskaper -borde utnyttjas merfrekvent i t.ex. utredningar Vi anser det inte meningsfullt att riksdagenskall göra uttalanden om att sådana kalkyler skall användas i ökadutsträckning. Värdet av sådana kalkyler måste självfallet bedömas från falltill fall. Beträffandeden reservation som rör kravet på en förbättrad regional statistik vill jagbara säga att vi inte kan tillstyrka den resursförstärkning som föreslås. Medanledning av förslaget om att inrätta ett naturekonomiskt råd vill jag erinraom att den tvärvetenskapliga forskningen är högt prioriterad på detmiljöpolitiska området. Jagövergår så till frågan om skattereformens effekter och förslaget attriksrevisionsverket skulle tillföras ytterligare 1 milj. kr för att se på reformensfördelningseffekter Vi anser att det inte är nödvändigt att anslåmedel utöver regeringens förslag. Det finns mycket att ta fasta på i det Prot:; 1989/90:136 8 juni1990 sade omkvinnornas situation. Men jag vill samfidigt säga att regeringen har föreslagitatt skattereformen skall utvärderas. Ifråga om stöd till forskning inom den offentliga sektorn är ochfolkpartisterna kluvna. Först understryker de att forskningen om denoffentliga sektorn är eftersatt, men Ukväl vill de inte tillskjuta resurser fören ökad forskning. Detta var utskottsmajoritetens argument för ett avslag på samtligareservationer Anf.103 (): vet antagligen mycket väl vad vi moderater har föruppfattning om överföring av sektorsforskning till de olika forskningsråden.Det är inte första gången som och jag diskuterar sådana härforskningsfrågor Jag vill återge vadforskningsministern , sade alldeles : Detfinns anledning att ställa råden i högsätet. Det för hög forskningskvalitet. Jagtycker att det var ett alldeles utmärkt yttrande. Det var det jag efterlyste imitt inlägg. Hur kommer det sig att man, när man lägger ner delegationen förforskning om den offentliga sektorn, ökar anslaget men inte ger pengarna tillde forskningsråd som skulle kunna handha denna forskning, nämligenhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, forskningsrådsnämnden ellerriksbankens jubileumsfond? Detär det vi moderater har haft emot det liggande förslaget. Där anges inte hurpengarna skall spenderas och hur forskningen skall bedrivas, bara att den skallökas. AnL104 (): Det är svaga argument som redovisar då hon villavstyrka våra reservationer Det är rätt uppenbart att det är uppgiftatt ange riktlinjer och målsättningar När vi talar om behovet av fördjupadesamhällsekonomiska kalkyler med miljöaspekterna mer iakttagna är det fråga omett riksdagsuttalande om riktlinjer och målsättningar Det går inte att smitaundan det ansvaret genom att säga att detta inte är sak. Debegränsade belopp som vi anvisar i samband med den regionala ekonomin tror jagegentligen att och jag i sak är överens om är väl motiveradebelopp för den angelägna uppgift de är avsedda för. Detbehövs inte 1 miljon extra för att utvärdera skattereformens effekter. Jag äralldeles övertygad om att även vårt förslag ligger i underkant där Det finns enrad frågetecken, som jag tror att vi alla är angelägna om att få räta ut såsnabbt som möjligt. Helst borde vi fatta en del annorlundabeslut för att undvika vissa av problemen. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar AnL 105 (): sade i debatten att kvinnoforskningen var envinnare i forskningsbetänkandet, om man skulle utse någon vinnare. Det ärbeklagligt att utskottsmajoriteten inte har insett att det skulle gällafinansutskottets del av forskningsbetänkandet och utvärderingen avskatteomläggningens effekter - inte bara för kvinnorna, men kanske alldelesspeciellt för dem, som jag skulle se det. Vi vet att det är systemafiskaskillnader mellan hur män och kvinnor behandlas. Vi kan också ha på känn attskatteomläggningen får större effekter för kvinnorna. Jag kan bara beklaga attmajoriteten inte vill anslå denna miljon. AnL106 (): Jag börjar med att instämma i det sade om den svagaargumentationen för en viktig sak. Jag tycker att det känns bedrövligt att mantar för lätt på de frågor som har med ekologi och ekonomi att göra, att manvägrar att se det mycket tydliga samband som finns och därför inte är villigatt försöka organisera ett samlat arbete för att inordna ekonomin inomekologins ramar Det hjälper inte att man har ett omfattande tvärvetenskapligtarbete inom miljöområdet, för detta område är mycket mer komplicerat än så. Detgäller faktiskt att se till att vi i hela samhället arbetar innanför de ramarsom de ekologiska systemen sätter. Det ställer mycket stora krav på oss iomtänkande och nytänkande. Jag tycker att det är en viktig uppgift förSveriges riksdag att vara en motor i ett omtänkande på detta område. Avvisandetav de förslag som har lagts fram av både och miljöpartietupplever jag som att man fakfiskt inte vill ta ansvaret att vara en motor i enpositiv, långsiktig samhällsutveckling som gör att vi kan klara oss iframtiden. En uthållig samhällsutveckling som man pratar om i Brundflandrapportenoch i många andra sammanhang är uppenbarligen inte någonting för . Denslutsatsen kan man dra av den argumentation som förs i finansutskottet. Anf.107 (): Det har sagts mycket trevligt om den forskningspropositionsom lagts fram, Hksom om den regering som har lagt fram förslagen. Det är vimycket stolta över Jag skulle vilja komma fillbaka till det sade.Jag är lika stolt som är när han lyssnar på vår minister Vihar i förslaget sagt att det omfattande förändrings- och förnyelsearbete sompågår inom den offentliga sektorn måste främjas med ett forsknings-ochutvecklingsarbete av större omfattning och bredd än det nuvarande. Jag tyckeratt skulle kunna vara till freds med det förslag som vi har lagtfram. Jag sade i mitt anförande att regeringen har sagt att man skallåterkomma och göra en utvärdering av skattereformen. Vi får se vad som händer.Jag tycker inte att vi skall stödja det förslag som finns ireservationen. Jag vill också ta uppmiljöpartiets argumentation, som för fram. 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 Iforskningspropositionen görs en stor satsning på miljöforskning. Förslaget innebär ett ökat stöd på 133 milj. kr. Det betydersammantaget att miljön fåren central roll i all forskning. På inte mindre än sex områden föreslås nu ors ning insatser. Jag tycker att det är ett mycket braförslag som har lagts fram. Anf.108 (): Jag måste tyvärr göra besviken, eftersom jag tycker attdet förslag som vi nu diskuterar inte är särskilt konsekvent handlagt avregeringen. Fördet första lägger man ned delegationen. För det andra anslår man 0,5 milj. krtill en utredning om hur dessa forskningspengar skall användas. För det tredjeanslår man 7 milj. kr. det ena året och 10 milj. kr förforskning på det här området. Men man talar inte om hur pengarna skall användasoch man skickar dem inte till de forskningsråd som vi tidigare talade om. Detär där som vi moderater har den avgörande kritiken. Vi tycker atthandläggningen är felaktig. Om pengarna hade skickats direkt över fill de treforskningsråden som jag nämnde hade vi kunnat acceptera den här åtgärden, men detkan vi inte som det nu har handlagts. Anf.109 (): Vi i har ju inte kommit till för att det ärtrevligt, utan för att vi skall driva en akfiv och framsynt miljöpolitik kombineradmed en därtill knuten ekonomisk politik. Vitycker att det är förträffligt att man inom forskningen får 135 milj. kr. Men vad frågan handlar om inom finansutskottets område är justkombinationen mellan ekonomisk politik och den ekologiska verkligheten. Det ären avgörande fråga för vår framtid hur man skall handla för att få en godekonomi inom de ekologiska ramar som finns. Det är en stor besvikelse att man ifinansutskottets arbete inte på någon punkt är villig att ta upp dessa frågor,som ju långsiktigt är förutsättningen för att vi skall kunna ha det bra iframtiden. Det betyder att man i finansutskottet inte är varsedessa problem eller att man inte vill se dem. Man blundar beredvilligt därföratt det är så obehagligt att plötsligt finna att det som man har hållitpå med faktiskt leder till långsiktiga katastrofer Man ärhelt enkelt inte villig att tänka om, utan man fortsätter gladeligen på den vägsom leder fill fortsatta katastrofer. Det är att beklaga att man här iriksdagen inte kan arbeta med större framsynthet för vår gemensamma överlevnadi den här delen av världen och i världen över huvud taget. AnL 110 (): Utvärdering och forskning är inte riktigt samma sak, är självklart att skatteomläggningen skall utvärderas. Det är bra om mangör en utvärdering, men om man satsar pengar till forskning kan man ju gåvidare. Då kan man undersöka bl.a. vad som har hänt före skatteomläggningen,vad som händer fram till beslutet och vad som händer efteråt. Man kan vidare studeravilka effekter en så stor förändring har för kvin- norna när det gäller derasvardag och deras arbetssituation och för den offentliga sektorn. Kommer t.ex.män och kvinnor att göra olika val när det gäller att välja yrke? Det är sådanafrågor som kan ingå i ett forskningsprojekt och som inte ryms inom ramen fören utvärdering. Därför är det så viktigt att det finns mycket pengar tillforskningsprojekt just om skatteomläggningen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Forskning -m.m. Föredrogs justitieutskottets betänkande1989/90:JuU29 Forskning - m.m. (prop. 1989/90:90 delvis och1989/90:100 delvis). AnL111 (): Under justitieutskottets avsnitt i forskningspropositionen behandlas enrad frågor av olika karaktär En del är av forskningskaraktär och många är av enhelt annan karaktär Jag skaU här bara kommentera tre avsnitt där vi moderaterhar reserverat oss. Moderatasamlingsparfiet står bakom samtliga reservationer som vi har skrivit under. Jagyrkar särskilt bifall till reservation nr 6. Reservationnr 6 handlar om forskningsframställan när det gäller ekobrott. Vi står ensammabakom denna reservation. första hälft drev socialdemokraternaen politik i denna kammare som gick ut på att stora skattevinster fanns atthämta i ekobrotten; stora pengar fördes undan beskattning och ekobrotten varöver huvud taget i största allmänhet moralupplösande, och denna sektor varmycket stor Ibudgetproposition efter budgetproposition som behandlades under åren 1982-1985anslogs stora medel för att bygga upp en organisation inom polisen ochåklagarväsendet för kampen mot ekobrott, som det hette. Ekokommissionenunder ledning av bidrog med två saker Man presenterade enimponerande bunt betänkanden och rapporter, men tyvärr hade man inte särskiltmycket att komma med när det gällde förslag. Ekokommissionensarbete ledde i alla fall till att det stiftades en rad lagar och attgeneralklausulen mot skattebrott skärptes för att fånga upp dem som intefastnade i det övriga så finmaskiga lagnätet. Regeringens företrädare här ikammaren menade att nu hade man slagit fill och visat krafttag. Dethände emellertid inte någonting. Tystnaden sänkte sig över ekobrotts-bekämparnasläppar Tonen blev lägre. Fram till år 1985-1986 hördes ingenting. BRÅpresenterade en rapport som visade att ekobrotten i inte alls varvare sig särskilt många, stora, omfattande eller besvärliga. Redovisningen viddomstolarna över antalet avdömda ekobrott visade ingen särskild ökning. Då hadepolisen ändå fått ekorotlar Man hade överfört re- 1989/90:136 8 juni1990 surser från annanbrottsbekämpning till ekorotlar Men det hände egentligen inte något. Detvisade sig att analysen om den kolossala mängden ekobrott helt var tagen urluften. Vimoderater - och jag tror detsamma gäller övriga opposifionspartier i dennakammare - är inte något konjunkturparti. Vi låter oss inte föras med avopinionsvindarna och ställer inte in oss litet si och litet så. Vimoderater vill nu veta hur det egentligen var med ekobrotten. Anledningen äratt om de åtgärder tidigare vidtagit inte var tillräckliga, så skalltillräckliga åtgärder vidtas. Om åtgärderna vidtogs på litet lösa boliner ochom de stora ekorotlarna inte behövs, kan man kanske gå fillbaka till systemetmed skatterotlar Men det kan man inte göra utan att man vet omforskningsinsatser på det här området är nödvändiga. Det har i olika länder genomförts viss forskning. I har man, notabene, fått resultat som kanske skulle stämma en del högskattepar-tier i dennakammare till eftertanke. Ekobrottslighet och skatteflykt hänger i mycket storutsträckning samman med det totala skattetrycket. I reservation nr 10 tar vi upp frågan om registrering av brott begångnaav barn. Denna reservation har vi avgivit vid ett antal tillfällen. Jag villpassa på att konstatera att nu har slutit upp bakom vårlinje och att vi har fått en allt starkare respons. Jag hoppas att regeringenstalesman här kan ge någon vink om när regeringen kan tänkas komma medförslag om just registrering av brott begångna av ungdomar . Närett barn som har fyllt begår ett brott inregistreras barnet sombrottsling, dvs. debutant som brottsling. Vi vet att det finns ungdomarsom redan vid begår allvarliga brott. Då bör samhället få redapå detta för att man skall kunna vidta rätt åtgärder när vederbörande barn är15 år Men och samhället skall också, när barnet börjar sinbrottsliga verksamhet, kunna vidta den åtgärd som är den korrekta. AnL 112 (): betänkande nr 29 har rubrikenForskning-Brottsförebyggande rådet m.m. I "m.m." inryms så viktigasaker som unga lagöverträdare, ekonomisk brottslighet, vapeninnehav och prostitution.Detta omfattar rent av flera sidor i betänkandet och flera reservationer än detinledande forskningsavsnittet, där enigheten trots allt är relativt stor Vi ärganska eniga om att forskning, dvs. kunskap ytterst, också är mycket vikfig påde områden där vi i jusfitieutskottet har beredningsansvaret. Dennuvarande brottsnivån är oacceptabelt hög, och den är därmed ettsamhällsproblem. Brottsligheten har blivit brutalare. Många människor äroroliga och rädda för att de skall bli utsatta för brott. Så skall det intevara och så får det inte vara i ett rättssamhälle. Det är ett nederlag förrättssamhället. Medborgarna skall kunna känna sig säkra i sina hem, på gatoroch torg. Självfallet måste vi försöka förhindra och bekämpa brottslighet samtidigtsom förblir ett öppet rättssamhälle och en rättsstat. De åtgärder som vi vidtar mot brottsligheten måste dock vara baseradepå kunskap, inte på ett löst och kanske fördomsfullt tyckande. Därför är det bra attregeringen har föreslagit en förstärkning av den kriminologiska forskningen.Mot det har vi i inget att invända. I ett par reservationer vill vitvärtom gå ännu längre än regeringen och utskottsmajoriteten. Vivill i reservation nr 3 t.ex. ha ännu större insatser när det gäller forskningom våld mot kvinnor. Vi vet att detta våld har ökat, men vi vet inte säkertvarför. Så länge vi inte vet det, kan vi inte komma till rätta med problemet,eftersom vi inte kan föreslå de rätta åtgärderna. Vivet också att utländska medborgare av flera rapporter att döma är överrepresenteradei brottsstatistiken. Vi vet inte säkert varför Vi kan bara ana eller gissa. Detär därför viktigt att löst grundade spekulationer snabbt ersätts med kunskapgrundad på forskning. Det är viktigt inte minst därför att inte fördomar ochmyter skall tillåtas breda ut sig. Det är bakgrunden till vår reservation nr 5. Detta betänkande handlar också om unga lagöverträdare och om ekonomiskbrottslighet. Till dessa avsnitt har vi i lämnat åttareservationer. Jag skall nöja mig med att dröja vid några, och då först vid detvå reservationer som behandlar kortare utredningstider och jourdomstolarMinsta gemensamma nämnare för dessa reservationer är vår bestämda uppfattningatt samhällets reaktion skall komma i så nära anslutning till brottet sommöjligt. Jag tror att utskottsmajoriteten också tycker så, men den säger attden inte vill dra några bestämda slutsatser förrän brottsförebyggande rådet ärfärdigt med sin utvärdering av försöksverksamheten med snabbare utredningar närdet gäller unga lagöverträdare. Vi vill genom vår reservation nr 14 skynda påregeringen. Redan den preliminära utvärdering som BRÅ gjort gav ju vid handenatt det bör vara möjligt att väsentligt korta handläggningstiderna genomorganisatoriska förändringar. Ireservation nr 15 vill vi på försök införa jourdomstolar. Skälet är också attdet är så värdefullt att samhället reagerar snabbt. Det är särskilt viktigt närdet är fråga om unga lagöverträdare. Slutligen,herr talman, vill jag ta upp reservation nr 23 om företagsbot. Efter enofullständig och hastig utredning av den s.k. ekonomiska kommissionen och enogenomtänkt proposition beslutade socialdemokraterna och kommunisterna 1986 attinföra "företagsbot" i . Lagförslaget hade vid denlagrådsremiss som ägde rum utsatts för en väldig kritik för sin karaktär avramlagstiftning. Vi i motsatte oss förslaget då, och vi har gjortdet alltsedan dess. Vi har samma synpunkter . Vi i står naturligtvis bakom samtliga reservationer som vihar avgivit. Jag yrkar dock bara bifall till den reservation som handlar omjourdomstolar, dvs. 1989/90:1368 juni 1990 AnL 113 (): Ett mindre antal brottsUngar står för ett stort antal brott.Återfallsfrekvensen bland dessa brottsaktiva är oroande stor. Varför misslyckaskriminalvården i så stor utsträckning med att återanpassa dessa gärningsmäntill samhället och ett liv utan fortsatt brottslighet? Varförhar missbrukare så svårt att bli av med sitt missbruk ?Varför blir gärningsmän missbrukare ? 1989/90:136 8 juni1990 Varföråterfaller sexualförbrytare i så stor utsträckning i brott ? Ettbra sätt att minska brottsligheten är att se till att brottslingar inte återfalleri brott. För att uppnå bättre resultat på detta område fordras bättre kunskap ivad gäller olika behandlingsmetoder BRÅhar, som framgår av betänkandet, påpekat att rådet endast har ett projekt somkan sorteras in under begreppet behandlingsforskning. BRÅ anser att det ärangeläget med ytterligare forskning på detta område. Eftersom kompetensen inomdetta forskningsområde är begränsad i vårt land bör enkompetensutveckling ske, anser BRÅ vidare. För detta behövs tillskott avtjänster Att anta - som majoriteten gör - att andra myndigheter ställer sinpersonal till förfogande för att tjänstgöra i projekt inom BRÅ tror vireservanter inte kommer att ske. bör därför göra ett uttalande om attregeringen har ansvar för sådan forskning och för att den kommer till stånd. Ensådan forskning brådskar, enligt vårt sätt att se, och är nödvändig för attåstadkomma en effektivisering av behandlingen inom både kriminalvården ochmissbrukarvården. Kvinnorbegår brott i mycket mindre omfattning än vad män gör Vilka faktorer liggerbakom dessa fakta? Det vet vi inte . Visste vi mera om könsrollernasbetydelse för brottsligheten skulle vi kunna bedriva det brottsförebyggandearbetet på ett mera lyckosamt sätt. Det är anledningen till att vi i centernmotionerat om ytterligare forskning på detta område. Vi har här också stöd avBRÅ när det gäller uppfattningen att detta behövs. Kvinnorsom brottsoffer är däremot mycket vanligare än kvinnor som gärningsmän. blir en kvinna slagen. våldtas en kvinna.Varje vecka misshandlas en kvinna till döds. Mot denna bakgrund är detoacceptabelt att samhället saknar tillräckliga kunskaper om orsaker tillkvinnovåldet. Större forskningsinsatser behövs även på detta område. Andrafrågor som kräver svar är: Finns det ett samband mellan pornografi,prostitution och våld? Kan den förnedrande kvinnosynen som finns i pornografinvara en utlösande faktor vid kvinnomisshandeln? Kunskaperna är alltförotillräckliga även på detta område. Vi måste ha initierad forskning för attbättre kunna hjälpa kvinnor som utsätts för brott. Närdet sedan gäller forskning om invandrares kriminalitet är det, precis som LarsSundin sade, viktigt att alla aspekter av denna fråga blir noggrant belysta.Eftersom utskottet ansluter sig fill denna syn är det obegripligt attmajoriteten inte ansåg att det fanns anledning till ett tillkännagivande pådenna punkt. beslöt , med anledning av encentermofion, att starta en folkkampanj mot våldet. Vad har hänt sedan detbeslutet fattades? Är det någon här som kan informera om vilka resultat ochvilket agerande från regeringens sida detta beslut har lett till? Har regeringentotalt nonchalerat riksdagsbeslutet? Det tycks faktiskt vara så. Detär minst sagt skrämmande mot bakgrund av det våld som utspelar sig runt om ihela landet, att regeringen så ignorerar uttalande. När skall någothända med den beslutade folkkampanjen? Den frågan vill jag ha svar på i dag.Vilka åtgärder och planer har utarbetats? Initieradesocialarbetare, poliser och ungdomsledare har redan sett tendenser till attdenna sommar kan bli en ny het sommar med ungdomsgäng som härjar, likt sommarenmed Kungsträdgårdskravallerna. skedde t.ex. här i på endasten plats vid elva misshandelsförsök Nya ungdomsgänghar "poppat upp sig" sedan 1987-1988, och de skall nu markera sinanya ledarroller Detta är skrämmande tendenser, som vi verkligen måste taallvarligt på. Här krävs omgående förebyggande insatser Frågan är: Vad väntarregeringen på? Fråncenterns sida har vi föreslagit att man anslår medel för att stimulerafolkkampanjen. T.ex. behöver arrangörer stöd och hjälp med att skapa olikadrogfria aktiviteter för ungdomarna. Det kan t.ex. behövas en fond att sökamedel från. Vi har föreslagit att man anslår 10 milj. kr för detta, och vipekar på möjligheter att söka ytteriigare medel ur allmänna arvsfonden. Detär viktigt att satsa på brottsförebyggande åtgärder på alla områden i vårtsamhälle, men det är kanske allra vikfigast att göra satsningar på skolansområde. Vi vet att de flesta brottslingar och s.k. värstingar har debuteratredan under skoltiden med skolk, mobbning, skadegörelse och annat. Åtgärdsprogramsom kan sättas in tidigt för de elever som avviker från det mer"normala" uppträdandet är därför oerhört viktiga. Detär riktigt att dessa fakta har uppmärksammats mer och mer bl.a.poängteras dessa frågor inom lärarutbUdningen. Däremot nämns ingenting omfortbildningen på detta område. Vad gäller utbildning och fortbildning är detvikfigt att skolpersonal också får förbättrade kunskaper i att upptäcka närbarn mår dåligt. Jag tänker då på barn med besvärliga hemförhållanden, barnsom utsätts för olika slag av övergrepp, också sexuella sådana. Kunskapen pådetta område är bland skolpersonalen alldeles för dåUg, och detta visas av hurfå fall som upptäcks i förhållande till vad som sker enligt deforskningsresultat som finns. När unga människor begår brott är det viktigt att samhället tydligt ochkonsekvent reagerar på brotten, och framför allt är det viktigt att en reaktionöver huvud taget sker, att den sker i nära anslutning fill brottet och attföräldrarna blir informerade om vad deras barn har gjort. Föratt kunna uppnå en direkt reakfion på brott från samhällets sida beslutadesdet att polisen skulle kunna uppmana en person som begått enbrottslig gärning och erkänt brottet att städa upp eller ställa i ordningefter sig, dvs. lagen om visst skadelindrande arbete. Denna handling skullesedan vid en senare domstolsbehandling kunna räknas gärningsmannen till godo.Lagregleringen har använts i liten utsträckning.