prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag skall be all få yrka bifall lillreservation 1 fogad till belänkandet. Denna reservation handlar omkonvertering enligt lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissafall. kommunisterna har i detta sammanhang en motion i vilken vikräver atl möjligheten till konvertering, dvs. möjligheten all tvångsvis hållakvar patienter som på frivillig basis har sökt sig lill psykiatrin, hell ochhållet skall försvinna. Vi anser atl detta strider mot den lagens mening somäven bör vara psykiatrins mening, nämligen alt man i största möjligautsträckning skall få sin behandling på frivillig väg och all man om man frivilligthar sökt sig lill vården inte plötsligt skall kunna bli tvångsvis kvarhållen. Många har yttrat stark kritik mot detta under många år.Socialberedningen gjorde del och överlämnade ett belänkande där manföreslog all den här möjligheten skulle avskaffas. I socialutskottetsbetänkande sägs alt socialberedningens betänkande har remissbehandlats. Dellåter mycket tryggt. Belänkandet har dock remissbehandlats , ochdel har tagit litet väl lång lid, Utskoiisniajoriielen säger all enproposition skall läggas fram om en ny psykiatrisk Ivångslagsliflning. Manhoppas all denna fråga skall las upp där. Del är mycket bra om sä sker. Jag ärdock inte säker på atl propositionen kommer , eftersom man har ullovaldet under många Jag ärheller inle säker pä vad den propositionen i sa fall skulle komma all innebäranär del gäller frågan om konvertering. Detta ärbakgrunden till reservation nr 1. som jag härmed yrkar bifall lill, Till alt börja med vill jag yrka bifall lillreservationerna nr 1,2.3 och 4, som släller sig bakom.Reservationerna gäller dels psykiatrivård, dels förebyggande barn- ochungdomsvård. I har vi rustal ned på barn- och ungdomsområdet.Tidigare hade vi personal på barnavårdscentralerna, åtminstone i storstäderna,som var specialutbildade och specialinriktade på barn. Tyvärr har dellaförhållande ändrats, i alla fall i storstäderna. Vi vill atl barnavårdscentraltyp 1 skall återinföras i tätorterna. Den specialistkompetensen behövs. Allt som går alt göra i förebyggande syfte när del gällerfysisk eller psykisk hälsa bör göras, särskilt för barn. Att snåla på barn äratt snåla på fel ställe. Detta resonemang gäller både reservation nr 3 ochreservation nr 4. Reservationerna 2 och 3 gäller människor som sökerpsykiatrisk vård. Reservation nr I handlar om alt när man av egen fri viljasöker psykiatrisk vård. får det inle medföra all man blir ivångsomhändertagenpå yttertrappan när man vill lämna vårdplatsen. Detta kan synas praktiskt omvårdpersonalen anser att patienten inte är färdigbehandlad och inte harsjukdomsinsikt. Rättssäkerheten måste dock gå före. Har jag sökt vårdfrivilligt, har jag rätt alt lämna vården. All tvångsinla en sådan patient påyttertrappan är rättsvid-rigl. Hur skall patienterna väga komma tillbakafrivilligt? När det gäller motionen om drogfri vård vill jag i dellasammanhang påpeka att patienten måste ha rätt atl säga nej till neuroleptika,Neuroleplika blockerar dopaminreceplorerna. som förändras så all risken förpsykos ökar efler det att man har slutat med neuroleplika och blockeringen harhävts. Man kan således få beslående men av behandlingen och måste kanske fortsättamed medicineringen livet ul. leder behandling med neuroleplika lillatt uttrycksförmågan avlar och man får en stelhet i rörelseschemal. Patientenkänner sig som en levande död - en zombie, en robot. Patienten orkar intekoncentrera sig. läsa en bok eller se på TV. Patienten får dåligt minne och kanmista smaksinnel och reflexer. Delta innebär en låg känslig-hel över huvudtaget och känslomässigt setl en levande död. Amfetamin verkar på samma sätt. 1 en artikel i den 28 oktober 1989säger den nytill-Irädde professorn i psykiatri på östra sjukhus, StenLevander, all han har tröttnat på politikernas och tjänstemännens skygglapparnär del gäller värstingar. Del gäller att redan vid fyraärskontrollen upptäckadessa barns problem. Hälften av alla värstingar har fel påvakenhelsregleringen. De är hyperakliva och beter sig ständigt som om de voreöverlrölta. Amfetamin är då en enkel medicin all använda för att höjavakenhelsnivån, I , och får del skrivas ul på licens. Enligtprofessorn har de norska barn som fått amfetamin förvakenhelsreglering klarat sig bättre socialt och uppvisat mindre kriminalitetän barn i kontrollgrupper. Enligt professorn skall vården kompletteras med psykiatri.Jag frågar mig hur man kan säga alt amfetamin skall ges till fyraåringar. Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor Prot,1989/90:35 Samme professor vill atl barn vars mammat,ex, är psykiskt sjuk och vars 29november 1989 pappa är alkoholiserad eller kriminellt belastad skalladopteras bort. bordeadopteras bort i större utsträckning än vad som sker , säger pro- Vissahälso-och , ,, , ,,, , / '\(iSfr g Professor vill ocksååterupprätta ungdomsvårdsskolorna, eftersomhan är trött på alt följa och undersöka värstingar. Det har han gjort under del av sitt liv. har han som nämnt blivit professor på . de gröna stöder miljöparlimolionen sominnebär alt patienten skall ha rätt lill drogfri vård, I elt akut läge kanmöjligen den patient som vägrar neuroleplika ges starka sömnmedel så allpatienten får sova ul. Därefter kan man försöka med samtalsterapi. Del harvisat sig alt i längden mår de patienter bättre som inte har fått neuroleptika,förutsätter självfallet psykoterapibehandling och övrig vård, Belänkandet, som behandlas i kammaren,är som ett pärlband, ell pärlband med myckel varierande kulör på pärlorna. Detär faktiskt ganska svårt all hitta en röd tråd, ett sammanhang all lala om.Jag har ändå försökt plocka ul några pärlor från betänkandet. Flera av motionärerna lar upp åtgärder beträffande olikasjukdomar och utarbetande av vårdprogramunderlag. Del är myckel vikliga frågorinom hälso- och sjukvården, t.ex. för de människor som lider av reumatism elleröronsusningar. De efterlysta åtgärderna rör ofta frågor som bör beslutas avmyndigheter- inle av . En del av motionärerna yrkar på ökade forskningsinsatserinom vissa områden. beslutade vid /87 atl införa entreårig planeringsperiod för forskning. Under pågående period förbereds en nyforskningsproposition med omfattande material framtaget inom olika sektorerför atl man skall kunna göra en samlad bedömning och prioritering. Därför villinte utskottet nu göra bedömningar eller prioriteringar av olika forskningsbehov. och log upp motion So4Il omvikten av tillgång till specialister inom primärvården, främst gynekologer ochbarnläkare. Liknande motionsyrkanden har behandlats tidigare vid fleratillfällen i denna kammare. Motionen i fråga har remissbehandlats av fleraremissinstanser, och flertalet har framhållit betydelsen av all del finnsläkare med specialistutbildning inom gynekologi och barnsjukdomar iprimärvården. Det är speciellt viktigt att kvinnor som vill skall få möjlighetalt kontakta en gynekolog utan all först ha remiss från allmänläkare. Samma sakgäller för föräldrar som har behov av all kontakta barnläkare. Elt enigtutskott vidhåller sin tidigare ställning och framhåller på nytt all tillgångenpå specialister inom berörda områden måste tryggas. vill jag kommentera några av de sjureservationerna i betänkandet. I reservation nr 3 från lar man upp hurviktigt del är att sam- 136 ordna samhällets resurser när delgäller barnens och ungdomarnas situation i dagens samhälle samt denförebyggande vårdens betydelse när del gäller att skapa bra levnadsförhållandenför alla. På den punkten kan vi nog alla vara överens. Särskilt gäller detta ifråga om de socialt mest utsatta barnen och ungdomarna. har framkommitväldigt klart i debatten om ungdomsvåldel och om hur man på elt tidigt stadiumskall hjälpa barn och föräldrar. Utskottet har uppmärksammat frågan tidigare,och pågår ett utredningsarbete inom om hursocialtjänstens mål skall uppfyllas och en förbättrad samverkan mellan olikasamhällsorgan komma lill stånd. Imotionen föreslår man all och landstingen skall inrätta grupperför all förbättra samverkan. Som jag har sagt tidigare är samordningen av allaresurser viktig, men hur man skall göra är enligt min mening en sak förkommuner och landsting alt avgöra - alltefter redan fungerande samverkan ochlokala förhållanden. Verkligheten ser väldigl olika ut i vårt avlånga land. Detär svårt all'tillämpa samma modell i en storstad som och en litenglesbygdskommun i norra . Treav reservationerna berör frågan om sjukvårdens organisation. Man lyfter framfrågan om fördelningen mellan den offentliga och privata sjukvården. Utskollelhar vid åtskilliga tillfällen tidigare behandlat förhållandet mellan offentligoch enskild värd på hälso- och sjukvårdsområdet. Utskottet har vid dessatillfällen uttalat sill stöd för den grundläggande principen att allyrkesmässigt bedriven hälso- och sjukvård skall lill helt övervägande delbedrivas inom den gemensamma sektorn och baseras på ett offentligt ansvar ochall de privata vårdalternaliven utgör ell vikligl alternativ och komplementlill den offentliga vården. Till slut vill jag yrka bifall lill utskottets hemställan i betänkandetoch avslag på samtliga reservationer. 1989/90:35 29november 1989 Överläggningen var härmedavslutad, (Beslut skulle fattas .) Föredrogs socialutskottets belänkande 1989/90;SoUllVissa behörighetsfrågor. DANIELTARSCHYS (fp); I delta betänkande framställer socialutskottet en del förslag medanledning av motioner som har väckts i . Vi föreslår atlbehö-righelsföreskrifter skall tillskapas för arbetsterapeuterna. Vi föreslårockså att psykologer och psykolerapeuter skall få ett förstärkt skydd för sinyrkesbeteckning. föreslår därutöver att dietisierna skall fålegitimation. Härrör del sig om grupper som spelar en viktig roll i hälso- och sjukvården. Vimenar all det gagnar både allmänhetens förtroende för grupperna ochgruppernas eget professionella självförtroende, all vi ger del förstärkta skyddsom föreslås i della belänkande. Jag yrkar bifall till reservation 1 och iövrigi lill utskottets hemställan. I della betänkande föreslås avslag på ettmotionsyrkande om legitimation av dielisler, I propositionen om behörighet atlutöva yrke inom hälso- och sjukvård anfördes att legitimation bör förbehållassådana grupper av yrkesutövare som har en självständig yrkesfunklion medkvalificerade arbetsuppgifter och ell särskilt ansvar för patientens säkerheti vården. Del förhållandet all en yrkesgrupp i inte oväsentlig utsträckningvänder sig direkl lill allmänheten, t.ex. såsom fria yrkesutövare, börtillmätas särskild betydelse. Vidare bör restriktivitet iakttas när del gälleralt statligt reglera områden där flertalet yrkesutövare är anställda avsjukvårdshuvudmännen. Rättslig reglering bör komma i fråga endast när behovetav skydd för patienternas säkerhet påkallar det, Utskotlsmajoriteten har mot den bakgrunden inte funnitskäl all föreslå legitimation av dietisierna. För all inga missförstånd skallråda vill jag betona all delta inle har någol att göra med värdering avdielisternas yrkesskicklighet och betydelse. Vi anser all de ansvarar för enmycket viktig del inom hälso- och sjukvården, som kommit atl få allt slörrebetydelse. Jag yrkar bifall lill punkt 1 i utskottetshemställan. När det gäller punkterna 2 och 3 yrkar jag bifall lill deförändringar som föranleds av de socialdemokratiska reservationerna. Vår reservation nr 2 berör utskottsmajoriletensställningstagande att införa behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter, 1987 meddelade allmänna råd omkompetenskrav för ar-betslerapeuttjänster. Trots detta saknar flera av deanställda den rekommenderade utbildningen och erfarenheten. Enligt FörbundetSveriges arbetsterapeuter är det sä många som 200-300 personer, I anledning avdet och av all och i remissvar har sagt nejlill en förändring, vill vi gå försiktigare fram och menar all regeringen börpröva förutsättningarna och konsekvenserna av elt införande avbehörighelsföre-skrifter för arbetsterapeuter. Punkt 3 i betänkandet gäller begärt skydd föryrkestitlarna psykolog och psykoterapeui, finns sådant skydd föryrkestitlarna barnmorska, läkare och tandläkare, della som ett skydd förallmänheten mot mindre nogräknade personer som genom alt använda l.ex, titelnläkare vill ge sken av högre kompetens än de verkligen har. menarmotionärerna all sådana missförhållanden råder på del område där legitimeradepsykologer och psykolerapeuter verkar, kan den som inle fyller krav pålegitimation ändå kalla sig psykolog eller psykoterapeui. Del är inle ovanligtalt så sker. Vi delar utskottsmajoriletens bedömning all här finns en risk förenskilda personer som söker hjälp för psykiska problem all få behandling avpersoner med otillräcklig kunskap. Del kan få - och har fåll - allvarligaföljder. Motionerna har gått ut på remiss. anserinle all det finns skäl all införa skydd för yrkestitlarna psykolog ochpsykoterapeui. relsenmenar i slällel atl för allmänheten måste det tydligaste och enklaste Prot.1989/90:35 vara atlförvissa sig om atl vederbörande psykolog eller psykoterapeui som 29november 1989 mananlitar är legitimerad. Legitimation innebär garanti för viss kunskaps- ochutbildningsnivå samt personliga egenskaper som gör yrkesutövare för- ° tjänl avallmänhetens och myndigheternas tilltro. Legitimationen kan också ' """ dras in omen person visar sig vara olämplig. vill inle ha någon förändring, medande fyra olika yrkessammanslulningarna tillstyrker förändringen. Psykologer arbetar inom många områden utanför hälso- ochsjukvården -inom och skolan, på personalavdelningar! olikaföretag, inom undervisning och utbildning, i både privat och offentlig regi.Här återfinns titlarna psykolog och psykoterapeui. Del är omöjligt all i ettslag utdöma all denna verksamhet som sker av icke legitimerade som olämplig.Det är i alla händelser viktigt att veta konsekvenserna av en förändring. har för övrigt nämnt i sill remissvar altom ett straffrättsligt skydd skulle införas är del angeläget atl ta med ocksåyrkestiteln psykoanalytiker. Vi reservanter anser all del kan finnas skäl allöverväga om även själva yrkesbeieckningarna bör ha ell straffrättsligt skydd.Del är elt för komplicerat område för all man genast skall kunna genomföra enförändring. Jag yrkarbifall lill reservationerna 2 och 3 i betänkandet, PER STENMARCK (m): I socialutskottets betänkande 11 behandlasvissa behörighetsfrågor inom hälso- och sjukvärden. Sjukvårdspersonalens behörighet all utöva sitt yrke finnsreglerad i den s,k, behörighetstagen, I denna finns bl.a. reglerat vilkayrkesgrupper som skyddas genom en legitimation och för vilka andra gruppersjälva yrkestiteln som sådan är skyddad i lag. Till denna sista kategori hör läkare, barnmorskor ochtandläkare, där själva titeln ger yrkesutövarna elt straffrättsligt skydd. För den yrkeskategori där legitimationen i sig ger ellstraffrättsligt skydd räknas exempelvis psykolog, psykoterapeui ochsjukgymnast. Enligt ett riksdagsbeslut kan numera även vissakiropraktorer erhålla legitimation. Den behörighet som på della sätt skyddas i lag är inlefrämst elt skydd för yrkesutövaren. Visserligen finns vissa rättsverkningarknutna lill en legitimation. Den kan exempelvis utgöra ell behörighetskrav vidtittsäliande av vissa tjänster. Men framför allt är legitimationen en sorlsgaranlibevis för patienten. Den person som vänder sig lill en yrkesutövare inomhälso- och sjukvården skatt, genom legitimationen, få en upplysning omutbildning och erfarenhet av yrket. I en moderatmotion krävs att dielisler med kvalificeradhögskoleutbildning skall få legitimation som skydd för yrkestiteln. Sedan merän bedrivs sådan högskoleutbildning i . Det är elt problem att dietisierna inte har elt sådanlskydd för sin yrkestitel. Därmed kan tandslingen i princip anställa vem somhelst på en dietislljänsl, vilket kan innebära att patienterna inle får denkvalitet på be- 1989/90:35 29november 1989 handlingen som vore denbästa. Därför ligger del i allas inlresse all kvalitetskravet sätts högt,vilket en legitimation skulle innebära, Ireservation 1 föreslås atl dielisler med godkänd yrkesutbildning skall kunnaerhålla legitimation, Iett antal motioner krävs att själva yrkestiteln psykolog och psykoterapeuiskall skyddas, detta därför alt del fortfarande förekommer ell missbruk avpsykologiska behandlingsmetoder som utförs utan någon psykologisk kompelens.Olika personer kan kalla sig psykologer och därmed bedriva en verksamhelsom kan ha direkl skadliga konsekvenser. Utskottetsmajoritet menar därför att det finns skäl att ge även yrkestitlarna psykologoch psykoterapeui ett straffrällsligt skydd, på samma säll som läkares,barnmorskors och tandläkares yrkestitlar, annan motion förestås behörighetsföreskrifler för arbetsterapeuter. De avsocialstyrelsen utfärdade råden för arbetsterapeuter är bindande endast om deantas av sjukvårdshuvudmännen. Vidflera tillfällen har del förekommit atl personer ulan någon egentlig utbildningför uppgiften har anställts som arbetsterapeuter. är inte acceptabelt.Därför menar en majoritet av utskottet att det finns skäl att införabehörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter och att regeringen bör övervägahur sådana föreskrifter skall kunna utformas. Med del anförda ber jag all få yrka bifall till reservation I och iövrigt lill utskottets hemställan i belänkandet i dess helhet. ()replik: Jag vill fråga Per Stenmarck, som ju representerar utskottets majoriteti ett par av frågorna, om han inte är bekymrad över atl så här snabbiskall fatta beslut om behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter. med de 200-300 personer som innehar dessa tjänster? Tillmäts interemissvaren från och någon betydelse? Densista frågan släller jag även när det gäller frågan om skydd för yrkestitlarnapsykolog och terapeut. Vad händer med de psykologer och psykoie-rapieuter som är verksamma utan legitimation? Har utskoitsmajoriteten verkligen täckningför atl säga alt atl verksamhel som dessa personer bedriver är skadlig etterdålig? Vi socialdemokrater anser all del är klokare alt tränga titel djupare ini dessa frågor och alt klarlägga konsekvenserna innan sådana förändringar görs.Det är innebörden i vår reservation. PERSTENMARCK (m) replik; Även socialdemokraterna måste inse all dielisternas verksamhel som denfungerar innebär ell stort problem, om det är på del sättet som påtalatsi olika sammanhang, nämligen atl de inle har den utbildning som är nödvändigför verksamheten. I della sammanhang handlar det ju om att de skall medverkatill en ordentiig kost för människor som behöver detta, och då måste detfaktiskt kunna ställas krav på all dessa yrkesutövare har den nödvändigautbildningen. Vi har för detta ändamål föreslagit vissa åtgärder för atl manskall komma lill rätta med della problem. rar alt socialdemokraternainle är beredda att acceptera della, vilket vi anser är beklagligt. Närdet gäller psykologer och psykolerapeuter hänvisade lill vadsocialstyrelsen har uttalat, nämligen atl det är bättre att var och en självtar reda på om en psykolog eller en psykoterapeui har legitimation. Jag anseruppriktigt sagt att del är ell någol cyniskt säll all se på detta. Här rör delsig fakliskl om människor som är psykiskt djupt nedgångna och somhar rätt all få den hjälp och den vägledning som en legitimation faklisklinnebär. Dessa människor skall kunna veta atl den som de vänder sig lill för altfå hjälp också har den nödvändiga utbildningen för att klara av detta. Del ärsäkert på det sättet som säger, atl att det finns människormed en kortare utbildning som säkerligen kan klara detta. Men i väldigl mångafall klarar dessa psykologer och terapeuter utan legitimation inle av della.Därför är del nödvändigt all medverka till atl yrkestitlarna psykolog ochpsykoterapeui blir skyddade i lag på del säll som andra yrkestitlar inom hälso-och sjukvården är. Underdella anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. INGRIDANDERSSON (s) replik: Jag nämnde i min replik inle något om dielisler, men jag kan väl göradet . Kvalitetskravet är inte elt kriterium som räcker lill för att man skallkunna ge legitimation. I så fall vill jag påminna om att det finns mångagrupper som arbetar inom hälso- och sjukvården som vi ställer högakvalitetskrav på. Det finns andra kriterier som skall gälla, och jag hänvisartill mitt huvudanförande. Närdet gäller behörighet för arbetsterapeuter och rättsligt skydd för titlarnapsykolog och psykoterapeui är vi helt överens om alt del finns problem.Skillnaden är den all vårt förslag innebär all vi vill undersöka konsekvensernaav förändringar innan vi genomför dem, så att de verkligen får den verkan somvi avser. PERSTENMARCK (m) replik; Skillnaden är den alt ni vill avvakta och all vi kräver åtgärder. Vimenar att dagens problem är så pass slora all del är nödvändigt att göranågonting ål dem. Människor blir lidande som vi väntar. Därförmenar vi atl vi inle skall tillsätta någon uiredning, låta ärendet gå tillbakatill regeringen eller något sådant. Det krävs helt enkelt alt vi gör något, allvi fattar elt beslut i denna kammare och all vi ser till all de människor somi dag har det svårt och blir illa behandlade på grund av alt de kanske råkatvända sig lill en person som inle har utbildning men ändå kallar sig exempelvispsykolog på någol sätt skall kunna få hjälp. vice talmannen anmälde all atl till protokollet få antecknat all hon inle ägde räll lill ytterligarereplik. 1989/90:35 ANITASTENBERG (mp); Jag har inget ytterligare all tillföra debatten, eftersom före- gående talare redan harutvecklat det som jag skulle ha sagt. Jag nöjer mig därför med all förmiljöpartiets räkning yrka bifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . Föredrogsskatleutskotlels betänkande 1989/90:SkUl Betalningssäkring m,m, (prop.1989/90:3), En av de vikigasle förutsättningarna för alt åstadkomma en fungerandeskallelagstiflning är medborgarnas lojalitet mol systemet. Ett extremt högtskattetryck, ett komplicerat och ibland orättvist system, en maklfullkomligkonlrollapparal och en ökad byråkrati motverkar en sådan målsättning.Skattesystemet är så komplicerat och oöverskådligt alt den enskilde intealllid kan förutse skattekonsekvenserna vid en företagen rättshandling. Dellainnebär en rältsolrygghel för den enskilde skattebetalaren. Slörremakt hos den enskilde tjänstemannen i kombination med signaler från regeringenom effektivare och utökad skattekontroll ökar risken för rätlsövergrepp molenskilda människor. Del har förekommit flerauppmärksammade fall som inneburit an enskilda människor kommit i kläm genomfelaktigt agerande från skaltemyndigheternas sida. Enskildamänniskor har sålunda ulan grund delgivits misstanke om grovt skattebedrägerioch litl följd härav utsatts för husrannsakan, betalningssäkring ochskingringsförbud, I massmedierna har de framställts som skatlesko-jare ochdärmed hamnat i ohållbara privatekonomiska situationer, Ivårt rättssamhälle skall del inle förekomma sådana rätlsövergrepp mol enskildamänniskor. Rättssäkerheten vid beskattningen måste förslärkas. Underdel socialdemokratiska regeringsinnehavel efler 1982 har uppenbarligen det allmännastärkt sin position gentemot den enskilde skattebetalaren. Del har i mångaavseenden inneburit ett försämrat rättsskydd för den enskilde. Vi moderater ochmånga andra har uppmärksammats på många fall där enskildaskattebetalare hamnat i ohållbara situationer på grund av felaktigaställningstaganden av skaltemyndigheterna. Jaghar själv i denna kammare med utgångspunkt från ell enskilt fall tagit uppfrågan om all interimistiska beslut om betalningssäkring bör bli föremål försekretess. Del föranledde finansministern all ge den dåvarande pågåendeutredningen angående beialningssäkringslagen direktiv om atl även behandla justsekretessfrågan i detta avseende, I del aktuella fall som låg bakom min frågalill finansministern hade en person på helt felaktiga grunder blivit föremålför betalningssäkring och utpekades därför i pressen som skattesmilare.