prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — Det handlar om allkunna kombinera arbetet i och utanför hemmet. Del gäller att skapa likvärdigavillkor för att kunna dela på arbetet både i och utanför hemmet. Det är detviktigaste skälet till att arbetstiderna är så viktiga för jämställdheten. Jämställdhetenkan underlättas eller försvåras genom arbelstidspolitiken, som dock inte ensamavgör om vi skall kunna uppnå ett jämställt samhälle. Men arbelstidspolitikenär en viktig förutsättning. Arbetstiderna är också viktiga därigenom att de avgörvilken inkomst man får och ens ekonomiska förutsättningar för alt kunna leva.Arbetstiderna bestämmer också mycket av våra förutsättningar för all få ett såberikande arbetsliv som möjligt. Men arbetstiderna är också mycket viktiga församhället i stort, eftersom det är vår samlade arbetsinsats i form avarbetstimmar ute i arbetslivet som egentligen avgör vilken välfärd som vi kanfå. Sedan uppstår frågan hur man fördelar och använder den. Men det är, somsagt, vår sam- Prot,1989/90:12 Ledighet, arbetstid och semester Ledighet, arbetstid och semester ladearbetsinsats som avgör. Just det här har varit ett bärande tema förar-belstidskommittén. Ett annat har varit att konstalera vilka olika förutsättningarsom vi enskilda människor har, inte bara när det gäller att kunna delta iarbetslivet under olika perioder av värt liv utan också när det gäller olikabehov av arbetstider under de olika perioderna. Även jag, liksom de flestakvinnor i kammaren, har varit och är den ständigt stressade som aldrig hinnermed något utan springer och jäktar. Del var ju så beskrev dethela. Då är ju, t.ex. för mig, den dagliga arbetstidsförkortningen en oerhörtviktig sak. Sedan kommer del andra perioder i vårt liv, och del har ju ocksåfunnits andra perioder tidigare, då vi skulle vilja se våra arbetstiderutformade på ett annat sätt, så all de bättre passar överens med de behov somföreligger vid den ifrågavarande tidpunkten. Varför är det alllid vi människorsom skall förändra oss med hänsyn till arbetstiderna? Varför skall inte vikunna förändra arbetstiderna med hänsyn till de behov och förutsättningar somvi har? Det är inte bara så att vi arbetar mycket olika , vi önskar ju också mycket olika när det gäller arbetstiderna. Det ärmycket viktigt att konstatera att vi arbetar mycket olika . också rätt när hon säger att utvecklingen när det gäller arbetstiderna hargått i riktning mot ett ökat klasslänkande. Det är i stort sett en grupp,framför allt kvinnor, som har de låga lönerna, de dåliga arbetsmiljöerna ochdet dåliga inflytandet på sina arbetstider. De har också de obekväma ochoregelbundna arbetstiderna. Här har också arbetstiderna blivit en del avklasstänkandel på arbetsmarknaden, något som det är mycket viktigt att observera.Man måste ständigt understryka hur viktigt det är alt vi får möjligheter attutöva inflytande över våra arbetstider Varför skall det alllid vara män,tjänstemän, med betoning på män, som kan påverka början och slutet avarbetsdagen? Det finns ett flexibelt system som i stort sett bara män kankomma i åtnjutande av. Varför skulle del vara ett hot mot kvinnorna om också definge ett vapen, så att de kan påverka sina arbetstider? Med ett starktunderstrykande av att det är jämställdheten och inflytandet som måste utgöragrunden är vi tvungna att diskutera större flexibilitet på arbetsplatsen medhänsyn till olika perioder av livet, olika perioder av året och också med tankepå att man kan ha olika arbetsplatser. Det ekonomiska utrymmet är emellertid begränsat och måstefinnas med i diskussionen om våra arbetstider. Utvecklingen under de närmasteåren avgör ju i vilken takt eventuella förkortningar kan genomföras. Och nuber jag att fladdra med öronen och lyssna; Vi har verkligen intebegravt frågan om en generell arbetstidsförkortning och därmed inte hellerkravet på sex timmars arbetsdag. Kravet på sex timmars arbetsdag är precis likastarkt som önskemålen och kraven är bland kvinnor ute på arbetsmarknaden och iolika organisationer. Det är det som avgör. Det som den statliga kommittén harförsökt alt göra och som jag hoppas alla. även och andra, lartill sig är ju alt lära mer om vilka konsekvenser olika arbetstidsförkortningarfår. Vilket pris är vi beredda att betala för olika arbetstidsförkortningar?Det är en fråga som jag tycker att man har ställt sig alltför sällan. Man sägert,ex, att en förkortning av arbetsdagen medför större effektivitet. Ja, det kanju se ut på många olika sätt, . Om man förkortararbetsdagen till priset av en hoppressning av arbetsinsatsen pä så sätt tar bort pauser som t,ex, pausgymnaslik, har effektiviteten ett socialtpris som inte speciellt många kvinnor är beredda att betala. Om däremotarbetstidsförkortningar sker på andra sätt - som verkligen gör att den socialasamvaron, möjligheten att förbättras i arbetet och jämlikheten mellan olikagrupper förbättras - är det bra. Men det som det är viktigt att diskutera nuoch som jag hoppas kommer att medföra en stor debatt är frågan om priset på attförkorta vår arbetsdag utanför hemmet gör att den offentliga sektorn försvinneri motsvarande grad och kvinnorna får ägna åt att öka arbetsinsatsen förbarn och äldre. Detta tror jag inte är ett pris som vi är beredda att betala.Alla måste vara med i denna debatt. Därmed är det inte sagt alt vi har begravtnågra krav. Tvärtom vill vi fylla på med mer kunskap för att debatten skallkunna vidgas. Jagkonstaterar att vi när det gäller alla de här frågorna om arbetstid ochsemester kommer att få mer kunskap efter beredningen och remissomgången.Därför har också utskottet avstyrkt de behandlade motionerna. Detta gällerockså bl,a. översynen av ledighetslagarna som de tre borgerligarepresentanterna tog upp. Till , som ägnade hela sitt inlägg åtatt tala om sjukfrånvaron, vill jag säga att sjukfrånvaron inte är en ledighetslag.Del är viktigt att framhålla detta. Däremot har vi sagt att vi är positivatill en lagteknisk översyn av ledighetslagarna. Det måste väl då vara rimligtatt avvakta den diskussion som kommer att uppstå till följd av de här tvåbetänkandena, innan vi går vidare. Till vill jag säga attdetta inte är detsamma som att uteslänga från debatt. Tvärtom rör det sig omatt ta hänsyn och se helheten. På tal om ledighelslagarna vill jag i allkorthet understryka att det måste vara oerhört viktigt även för de borgerligarepresentanterna att se det hela i ett sammanhang. Serman på frånvaron ur t.ex. aspekten att det föds alltmer barn, kan man givetviskonstatera att frånvaron ökar. Men skall industrin och även den offentligasektorn få arbetskraft , måste man räkna med alt ingen kvinna kanproducera friska 18-åringar. Dessa måste börja med att vara barn som är hemma.Därmed kommer kvinnor, och förhoppningsvis lika många män, att vara frånvarandepå grund av vård av dessa barn. Meddessa ord vill jag yrka bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandetnr 2 och därmed avslag på samtliga reservationer. Ledighet,arbetstid och semester (vpk): Jag vill börja med att yrka bifall till vpk;s motioner i dettabetänkande, något som jag tyvärr glömde förra gången. Jaghar lyssnat mycket noga på och skall gå igenom en del av deargument som fördes fram. Det var bra argument, men jag vill använda dem föratt propagera för ett genomförande av reformen i stället för ett uppskjutandepå framtiden. MonaSahlin sade att delta skulle vara en stor jämslälldhetsreform, och det är virörande överens om. Arbetstiden handlar också om inkomster. Vi menar att en sexlimmars arbetsdag med bibehållen lön för arbetstagaren skulle innebära ettvälbehövligt lönelyft för framför allt de lågavlönade kvinnorna. Ledighet, arbetstid och semester talade om ett berikande arbetsliv. Jag troralt man, om man arbetade och inte behövde stressa och inte behövdebli så trött att man till slut inte vet vad man gör, skulle få ett merl5erikande arbetsliv. Jag menar inte all del skall vara effektivitet på detsättet all man skall pressa in vad man vanligtvis gör på åttalimmar. Tvärtom måste vi få ned lempol i arbetslivet. Inom vård och omsorg kanman inte tala om effektivitet på del sättet över huvud taget. Vi har redantidigare diskuterat detta. Man kan inte lägga upp åldringar och barn på löpandeband och byta blöjor och bädda sängar. Detta arbete tar sin tid och måste fågöra.det. Del är att berika arbetslivet. Sedan log upp välfärden. Vår samladearbetsinsats ger ju välfärden i det samhälle där vi skall fördela. Men välfärdhandlar ju också om ett liv utanför arbetslivet. Välfärden handlar ju just omsamvaron med familj, nära vänner, släkt och om fritid. Vidare rör det sig ommöjligheter att delta i föreningslivet och att tillägna sig del kuliurutbud somfinns - visserligen i alltför liten utsträckning. Del är fråga om en mängdvärden i livet, värden som betyder välfärd. Och vi skulle få större tillgångtill dessa värden, om vi hade en kortare arbetstid. Kvinnornas situation kräver en kortare arbetstid, viär överens om den saken. Männen kräver en flexibel arbetstid, och ; Varför skall bara männen få detta? Ja, del undrar jag också. Varför ärdet de som skall diktera villkoren för hur arbetstidsförkortningen skall gåtill? På grund av den typ av arbeten som de har har de möjligheter att kunnainföra arbetstidsbanker och flexibel arbetstid på ett helt annat sätt än vadmerparten av kvinnorna inom de kvinnligt dominerande arbetsområdena har. Låtoss bestämma, . Jag tycker faktiskt att det är hög tid. sade vidare att denna fråga inte är begravd.När skall den genomföras? Utredningen hade ett ypperligt tillfälle att föreslåen generell arbetstidsförkortning, så att vi skulle ha fått del gjort. vetjag inte när den kan genomföras. Det kanske blir . I den förradebatten talade vi om ett hundraårsperspekliv. Del vore bedrövligt om detskulle ta så . Jag hoppas alt det inte är socialdemokraternas mening.Det sägs således att frågan inte är begravd. Var är den planterad? Hur tänkerni vattna denna planta så att den lever, utvecklas och ger den goda frukt somvi alla vill få del av? ERIKHOLMKVIST (m); Man har anledning alt höja på ögonbrynen närMona gör sig till tolk för en flexibel arbetstid, en förkortning tillsex limmar och en arbetstid som skall tas ut olika under livets olika skeden.Samtidigt har hon och hennes parti låst upp sig totalt genom att lägga fram förslag om en sjätte semeslervecka. Ni har genom ertagerande gjort det praktiskt taget omöjligt för de grupper som så varmt för att få en ändring till stånd. Moderata samlingspartiet har förordat enarbetstidsreform i syfte att skapa valfrihet och variationsmöjligheter, påarbetsplatsen och för den enskilda individen under olika perioder av livet. måste ledatill en betydande avreglering och till större utrymme för lokala ochindividuella lösningar. Allt det som talar sig så varm för, har niomöjliggjort genom ert förslagom den sjätte semesterveckan. Förklara för kammarenpå vilket sätt detta skall genomföras och i vilken takt det skall ske. Det trorjag all kammaren är ytterst angelägen om all få vela. Jag vill även nämna för att frånvaro faktisktomfattar sjukfrånvaro. Svenskt näringsliv och i synnerhet industrin sliter ontmed sjukfrånvaron. Vi måste föra in det begreppet när det gäller frånvaron.Det är inte för ro skull som industrin allvarligt överväger att förlägga sinainvesteringar utomlands. Bara den yttringen är skäl nog för att man skall länkatill. Vi kanske borde se över frånvaron totalt, eftersom den ligger skyhögtöver västvärlden i övrigt. Det besked som kammaren har fått ifrånsocialdemokraterna i den här frågan stämmer inte överens med hurmänniskor vill ha del. Ledighet, arbetstid och semester Den debatt som här initieraroch för med stor framgång, tycker jag är utomordentligt berättigad, även omfolkpartiet inte har varit med på just den berörda reservationen. Liksom ErikHolmkvist har jag mycket svårt att förstå när hon hävdar altfrågan om sex timmars arbetsdag, kanske framför allt för småbarnsföräldrar menäven i en generell form, lever. bör nu redovisa inom vilken lidsramsex timmars arbetsdag kan vara ett faktum. Det är såvitt jag kan förstå intesärskilt troligt att sex timmars arbetsdag kommer all kunna genomföras på dennasida om , kanske inte förrän långt efter 2000, Om man hävdar att enfråga lever och är vital tycker jag alt man bör kunna se en lösning på den inomen inte alltför avlägsen framtid, måste nog precisera sig litetmer i den frågan, 1 inledningen av sitt anförande sade att honefterlyser en mer vittgående debatt när del gäller arbelstidsfrågorna och atthon var bekymrad över att debatten har varit så pass ringa under senare år.Samtidigt säger socialdemokraterna alt man inte skall ha några grupper som seröver problemen med arbelstidsfrågorna, t,ex, ledigheislagstiftningen. Om manlägger locket pä och begränsar antalet fora för en debatt, kan man iärlighetens namn inte säga att man eftersträvar debatt - antingen görman det ena eller det andra. Man kan visa öppenhet och skapa en levande debatteller också kan man lägga locket pä och begränsa antalet fora och då blir detingen debatt alls. Det är så socialdemokraterna har gjort i de här frågorna. Jag skulle vilja alt sig när del gäller sex timmars arbetsdag, som jag tycker är enutomordentligt viktig fråga. bör också tala om hur man skall kunnafå en levande debatt när man försöker begränsa den på alla de sättsom här har skett. RAGNHILDPOHANKA (mp); Det nya skatleförslaget kominer all minskaeffekterna av de åteärder vi vill genomföra. Vi vill alt man skall få rätt tillsex timmars arbeis- Ledighet,arbetstid och semester dag till att börja med,och målet är en generell arbetstidsförkortning med bibehållen lön. Genom detnya skatleförslaget kommer inte skatleminsk-ningen för dem som arbetar mindrealt bli så stor som den har varit tidigare, utan det kommer all bli ett sämreutgångsläge när det är färdigt. Del är min åsikt , enligt vad som ärkänt. Omman genomför en generell arbetstidsförkortning, är jag övertygad om att detinte kommer alt bli svårt att få ut kvinnorna i arbetslivet, som ibland i dagär fallet. Kvinnorna klarar inte av att sköta alla sina uppgifter. Med enarbetstidsförkortning skulle de få samma chans på arbetsmarknaden som männen.Del skulle bli mycket lättare på det området. MonaSahlin sade att ni inte stöder den generella arbetstidsförkortningen mer änkvinnor i samhället och arbetslivet vill. Vad betyder det? Jo, det betyder attmånga kvinnor säger att de vill arbeta heltid, eftersom de inte har rådatt arbeta mindre. Människor vill myckel, men sedan orkar de inte, och vi fårarbetsskadorna som en följd. Jagfick inget svar när del gäller frågan om vård av nära anhörig, annat än altmotionen är avslagen, men jag skulle vilja ha del litet mera utvecklat. Delskulle dessutom vara en ekonomiskt lönsam reform, om de som vill vårda en näraanhörig får lön för det. Det är mycket dyrt all ha patienter på institutioner.Under en övergångsperiod kan man vårda en nära anhörig som inte är så svårtsjuk. Förslagetmed en sjätte semestervecka låser, som vi har hört här, möjligheternatill arbetstidsförkortning. Det är ingen bra reform. Vi behöver dagligarbetstidsförkortning för alt undvika arbetsskador, utslagning, sjukskrivningosv. Semesterkommitlén och arbelslidskommiltén har arbetat under ganskamånga år. De har tagit fram ett stort underlag, som inte bara belyserekonomiska konsekvenser ulan också sociala konsekvenser, kanske framför allt avolika arbetstidsförkortningar, och visat hur olika arbetstidsförkortningarslår för den enskilde, för familjerna och för kvinnorna. Allt delta skall nu utpå debatt och remissomgång bland samtliga parter och partier. Vi vill altarbetstidsdebatlen skall krypa ett steg framåt, så att parter och partier skallkunna sätta sig ned och slå fast hur de vill gå vidare. Alt påslå att deltaskulle vara ett sätt att lägga locket på är för mig helt främmande. Det syftartvärtom till alt lyfta fram arbetstidsdebatlen. Fråganär nu hur diskussionen kommer all löpa ute bland människor, blandorganisationer, i föreningslivet och bland parter och partier. Del är då lättalt säga - och det vet vi all alla gör - att man värderar fritiden mera. I taktmed all vårt liv har blivit alltmer stressigt och vi tvingas välja allt merbryskt mellan olika delar av vårt liv betyder också fritiden mer. Det är enutveckling som har pågått och som kommer all fortsätta, all människor värderarfritiden mer. Vi kommer att se förkortningar av arbetstiden framöver, oavsett ivilken form de kommer alt ske, det är jag övertygad om. Frågan är bara hurdessa förkortningar skall ske. Är det vi här i som skall säga: Pådetta vis uppnår vi bästa resultat. Eller skall vi säga: Vi skall nu få i gången diskussion så all människor, så nära den enskilde som möjligt, kan påverka inte bara hurförkortningen ser ut utan också hur arbetstiden förläggs. Lika väl som vi behöveren debatt om arbetstidens längd behöver vi en debatt om arbetstidensförläggning. Del var den debatten jag försökte föra med , Kvinnortvingas alt gå ner i arbetstid men får stå för hela den ekonomiskakonsekvensen själva. Del handlar här om att ge kvinnorna vapen alt påverka intebara längden på arbetsdagen utan också förläggningen av arbetstiden, för delvapnet har inte kvinnan . Det är den möjligheten jag vill betona, som förmånga grupper är minst lika viktig som möjligheten att påverka arbetstidenslängd. Detär viktigt att i denna diskussion kunna ställa frågan; Om alla nu vill förkortasin arbetstid, hur kommer delta att ske? Vad får det för konsekvenser påenoffentliga sektorn? Vad får det för konsekvenser för hur arbetslivet ocharbetsmarknaden kommer att se ut? Det är viktigt för alla parter alt man fårdessa frågor besvarade. Ingen vill väl ha arbetstidsförkortning till vilketpris som helst. Jagvill inte ha en förkortning av mitt arbete utanför hemmet om del sker tillpriset av att delar av den offentliga sektorn förs tillbaka till hemmet. Vikvinnor har den ställning vi har i mycket därför all vi har flyttatöver det oavlönade arbetet i hemmet till ett avlönat arbete i arbetslivet. Omnu en arbetstidsförkortning skulle ske till priset av alt vi går tillbaka ochsäger; , när ni får mer ledig lid, kan ni väl vårda barnen i störreutsträckning. Ni kan väl i större utsträckning ta hand om de gamla och om eraanhöriga. Om det tvånget läggs tillbaka på oss, gäller diskussionen vi måsteföra vilket pris vi vill betala. Del är denna debatt vi måste föra innan vi kansäga hur och i vilken takt den fortsatta arbetstidförkortningen kommer alt ske. TillRagnhild Pohanka, som frågade mig specifikt om vård av anhöriga, vill jag sägaatt del nu har kommit en möjlighet att få ersättning. Man kan säga alt den ärför liten, och man kan säga att detta är ett viktigt område att utöka i taktmed att ekonomin tillåter. , då denna motion väcktes, fanns intedenna möjlighet, finns den. Del är ett viktigt steg på vägen. Prot, 1989/90:12 18oktober 1989 Ledighet,arbetstid och semester Jag blev förvånad när sade alt man förordar en utredningför all debatten skall tas upp. Vi förordar väl inte utredningar för att ta uppen debatt! De skall väl vara till för att lösa de problem som finns. Den räcker inte till för de saker vi vill och behöver göra. Vi kan aldrigutelämna liden i resonemanget om arbetstid och ledighet och vård av barn. Dethandlar inte bara om det arbete vi utför. Den tid vi ägnar åt delta är ocksåviktig. Medsex timmars arbetsdag ökar naturligtvis den tid vi kommer att använda tillandra uppgifter, bl,a, vård av våra barn. Det innebär inte att vi vårdar demhela dagen, men del innebär att de långa daghemsvislelserna, som inte är såspeciellt bra för barnen, kan kortas. Barnen kommer att må bättre, och då mårvi också bättre, MonaSahlin talar om att utöka möjligheterna till ersättning för vård av anhörig såfort ekonomin tillåter. Del förstår jag inte heller. Man sparar ju pengar pådetta, om nu människor vill vårda svårt sjuk anhörig mer än 30 Ledighet, arbetstid och semester Detär en vård som är mycket krävande, en vård nära livels slutskede. Det är intemånga människor som klarar del. Men vi kanske kan ha en deltidsvård i etttidigare skede. Om det finns människor som vill vårda anhöriga, sparar vi juvårdplatser, och vad kostar de? På en långvårdsavdelning på sjukhus kostar enplats . Del är inte fråga om att vi skall ha denersättningen för vård av nära anhörig. Ekonomin tillåter dock en ersättning . Del spar pengar. (vpk): Jag vill bara kort säga till ;Problemet är inte alt frågan om sex timmars arbetsdag har debatterats förlitet. Jag tror att en övervägande majoritet av kvinnorna i detta land vill haen generell arbetstidsförkortning med bibehållen lön. Vi äröverens om vilka fördelar det skulle ge. Problemet är alt kvinnorna inte ärrepresenterade i de beslutande organen i sådan utsträckning alt vi harmöjlighet att genomföra det. Vi har inte den politiska maklen. Vi skulle ha möjlighet all här genomföra denna reform, omsocialdemokraterna vågade litet mer och inte lyssnade så mycket pånäringslivsrepre-senianlernas vilja alt införa andra typer avarbetstidsförkortning, arbetstidsbanker och vad det nu är. Jag måste återigen konstatera alt denna jämslälldhelsfrågatyvärr har lägre prioritet än den ekonomiska politiken. Det säger här stämmer egentligeninte överens med hur människor vill ha det. säger att debatten omarbetstidens förläggning och förändring måste föras . har MonaSahlin och hennes parti genom förslaget om sex veckors semester gjort detomöjligt att föra denna debatt med utsikt till några förändringar inomöverskådlig tid. I mitt förra inlägg frågade jag ; När, underåren framöver, kan vi förvänta oss arbeistidsförändringar av del slag som MonaSahlin har talat om, och som många andra här har omnämnt i denna debatt? Någotsvar på denna fråga har jag inte fått. Del skulle vara intressant att höra MonaSahlins precisering härvidlag. Valfrihet och variationsmöjligheter när det gällerarbetstiden har omöjliggjorts i myckel hög grad genom socialdemokraternasförslag om en sjätte semestervecka. Jag måste beklaga detta, men del är ettfaktum. Del är inte att räkna med något annat än alt vi kommer all behålla denarbetstid vi har , med ytterst få, om några, förändringar ochganska framöver. Jag vill bara myckel kort än en gängunderstryka följande; Debatten om sex limmars arbetsdag och även om andraaspekter av arbetstiden har varit omfattande och lång och viktig. Den harmånga gånger gått långsamt. Men det har ändå, genom det utredningsarbete somhar gjorts och den debatt som förs, visals att det fortfarande finns kunskapom hur arbetstiderna faktiskt har förändrats och vad del i sintur har betytt förfamiljerna och kvinnorna. Den kunskapen behöver vi ta till oss. Låt oss ägna demånader som remissomgången nu kommer att ta till att med öppna ögon ta till ossargumenten, inte för att förändra våra åsikter, men för att ta till oss det somhar skett ute i verkligheten. När jag hör , undrar jag om han har lyssnatvad jag faktiskt har sagt och om han har läst vad som finns skrivet. Jag undrarockså om han har satt sin fot ute i verkligheten, där flexibilitet ochnytänkande när det gäller arbetstiden går framåt i en väldig fart, både påstora och små arbetsplatser ute i olika delar av landet. Denna utveckling ärofta men inte alltid, till arbetslagarens fördel. Debatten pågår också förfullt. Jag vill bara framhålla de tankar som uttrycks iarbetstidskommitléns belänkande, som kan läsa. Där talas om densjätte semesterveckan och om hur man kan använda både den femte och den sjättesemesterveckan till att förkorta sin arbetsdag, om man så önskar, i ställetför att ta ut den som semester. Man kan också ta ut denna arbetstidsförkortningsom enstaka lediga dagar, om man hellre vill det. Del framgår där alt del utrymmesom nu läggs på en förlängning av semestern är ett led i en allmän förkortningav arbetstiden. Läs och begrunda, ! Ledighet, arbetstid och semester Arbetstidsförkortning handlar naturligtvisockså om pengar och ekonomi. Men det handlar också om att vara sparsam medmänniskor.