prot · GD09133 · 1989-12-31 00:00:00 — Av tidsbrist är jag tvungen att sluta här men, herrtalman, jag yrkar bifall till reservationerna 5, 6, 7, 8, 9 och 11. 2 protokoll 1989/90:133 Anf.16 (): Den här frågan är uppdelad i tvä debatter, och debattordningenblir därefter Jag känner anledning att kommentera något även detta förstaärende, även om vi från inte har någon reservation där Beträffande händelserna , de våldsbrottsom är riktade mot enskilda flyktingar och flyktingförläggningar, kan mankonstatera att den här typen av händelser inträffar i det svenska samhället medjämna mellanrum. Man kan se ett mönster i det om man tittar på10-15 år Den här typen av aktioner riktade mot flyktingar och flyktingförläggningari kommuner har alltså förekommit ett antal gånger under de senaste 15-20 åren.Det mönster man kan se där är att sådana aktioner kommer några månader efterdet att vi har haft en stor uppmärksamhet kring ett ökat flyktingmottagande,dvs. när det har kommit förhållandevis många flyktingar tillSverige och detta har satt en viss press på vår flyk-tingmottagningsorganisation. Man kan se ett annat mönster i att ett antal människoråker omkring i landet och, som de uttrycker det, ägnar sig åt information omflyktingmottagning och flyktingverksamhet, men i stället med sindesinformation bidrar fill att skapa motsättningar mellan svenskar och deflyktingar som finns på förläggningarna. Det finns bara ett sätt att komma tillrätta med detta, och det är att skärpa straffen för dem som ägnar sig åtuppvigling och uppmuntrar till våldsbrott med rasisfiska inslag. På det sättetkan vi sätta stopp för dessa personers verksamhet. Sedan finns det en annan sida i frågan - den allmännaopinionen. Där är det bara att konstatera att en del av det som kallasför flyktingfientlighet i själva verket är otrygghet. talar omatt humaniteten har väldigt tunn yta. Man kan säga att humaniteten har enmycket tunn yta även när det gäller att acceptera t.ex. behandlingshem föralkoholister, för narkotikamissbrukare och HIV-smittade samtutvecklingsstörda. Då får vi precis samma typ av debatt, och då är ocksåhumaniteten ganska tunn i det svenska samhället. Det är alltså fråga omtrygghet i hög grad. Trygghet kan vi åstadkomma i vårt samhälle genom att setill att vi har en saklig, korrekt argumentering och information när det gällervårt flyktingmottagande. Vi bör se till att vi inte sopar problemen undermattan utan att vi öppet debatterar och diskuterar frågorna, sä att vi på ettkorrekt sätt kan bemöta de missuppfattningar och den desinformation somsprids. Först dä kan vi åstadkomma den totala uppslutning som behövs för att viskall kunna ha en generös flykfing-politik i landet. Jag skulle, herr talman, vilja säga ett par ord omförläggningsverksamheten. I vårt budgetsystem för flyktingpolifiken tillåtervi kostnaderna för flyktingförläggningsverksamheten växa hur mycket som helst.Där finns inga begränsningar Dessa kostnader får vi helt enkelt ta, men närdet gäller pengar som anslås till att utreda de asylsökandes förhållanden föratt kunna ta ställning i sakfrågan har vi regleringar och bestämmelser Vibeslutar in till sista kronan hur mycket detta får kosta. Invandrarministerntalar sig varm för kortare handläggningstider Det enklaste sättet att uppnåkortare handläggningstider är faktiskt att ta bort den begränsning som gällerpengar till polisen och invandrarverket för utredningsändamål. verketsorganisation så flexibel att man kan anpassa utredningsverksamheten till defaktiska förhållandena. Det har man redan gjort inom polisen. är nästasteget att göra detta med invandrarverket. Den lärdom som vi får dra från80-talet är att vi inte skall sätta något fixtal för hur invandrarverketsresurser skall se ut när det gäller utredningsverksamheten. Den verksamhetenmåste vara lika flexibel som flyktingmottagandet. Där har jag en liten vädjantill invandrarministern och regeringen - jag vet att det finns en ansökan fråninvandrarverket om ökade resurser för att kunna påskynda handläggningarna. Jaghoppas att regeringen nu kommer med ett klart besked till invandrarverket omatt man får fria resurser så att verket kan ta sig an och ytterligare förkortahandläggningstiderna för dem som väntar I diskussionen kommer också frågan upp: Hur skall vi hanteradem som sitter och väntar? Här finns de som menar att man nu skall getillfälliga arbetstillstånd, för det skulle underlätta situationen ochförbättra den allmänna opinionen. Jag tillhör dem som menar att vi inte får frångå detbeslut som faktiskt fattade om tidsramen närdet gäller behandlingen av inkomna asylansökningar Att frångå detta beslut ochtillåta en mängd andra lösningar tycker jag pä något sätt är att avvika frånden enighet som här har rått om att handläggningstiderna måste kortas ned. Allaresurser måste avsättas för att förverkliga detta. Det är således frågan omhandläggningstiderna som vi måste prioritera . Vi måsteverka för ett fungerande system som innebär att det verkligen blir kortare handläggningstider När det gäller den allmänna opinionen ser man inte någonskillnad mellan den flykting som finns på en asylsluss, en asylsökande som intefår arbeta eller den flykting som har permanent uppehållstillstånd men som intefår något arbete och som därför måste vistas på en förläggning ute i någon kommun.Man tycker rent allmänt lika illa om alla dessa, därför att de inte arbetar När det gäller den allmänna opinionen tror jag inte attden bild som man har av förhållandena kan ändras om inte de flyktingar som haruppehållsfill-stånd snabbt får möjlighet att arbeta. Jag tycker att detviktigaste är att den gruppen prioriteras, sä att dessa människor snabbt kankomma i arbete. Det är faktiskt de här människorna som ärsocialbidragstagare. Såvitt jag förstår är just detta ett argument som man tartill i debatten, alltså att detta med att vissa får socialbidrag skulle bidratill en större invandrarfientlighet. Jag börjar med att kommentera vad RuneBacklund sade. fick de utökade resuser som manbegärt för att kunna åstadkomma en förstärkning på utredningssidan. Som jagsade i mitt inledningsanförande har utgångspunkten för de förstärkningar som vihar gjort varit att vi måste eftersträva att väntetidernakan kortas, och det är en ambition som vi under inga förhållanden kommer attavstå från. Dessutomkan jag tala om att det när det gäller invandrarverkets nya ansö- kanvisserligen inte har anvisats några pengar, men att man har fått ett underhandsbeskedom att man kan börja rekrytera folk. Så till detta med dubbla budskap. att hon ansluter sig till vad sade. Men jagnoterar att talade om dubbla budskap från ochom många frågor där vi inte har varit tillräckligt tydliga. Jag noterade ocksåen viss självkritik även från själv. lägger hela ansvaret när det gäller taletom dubbla budskap pä regeringen. Det finns ingen självkritik från det hållet,utan det är fråga om partipolitik. Men det är precis vad jag hade hoppats attvi skulle kunna avstå från när det gäller att finna orsakerna till detfrämlingsfientliga budskap och de illdåd som förekommer På precis sammasätt skulle jag, som vi gör i denna kammare när vi har olika uppfattningar,kunna hävda att det ni har förespråkat hade kunna leda till en annan situation.Jag skulle alltså kunna hävda att ni, som jag uppfattar detta, är beredda attuppge på kvaliteten i fråga om flyktingmottagandet och att talet om dalt ärexempel på detta med dubbla budskap. Men jag har avstått från att göra det. 1 mitt anledningsanförande försökte jag i ställetunderstryka att det är viktigt att vi nu tillsammans är tydliga gentemot vissagrupper utanför denna kammare. Vilka tokigheter ni än tycker att regeringen hargjort och vad jag än tycker om oppositionens förslag så legitimerar det intevad som har hänt . Vi skall inte ge dem som gör illdåd chansen att säga: Detär inte vårt fel att vi bränner baracker utan det är regeringens fel, för vihar fatt dubbla budskap. I stället skall vi gemensamt kräva att dessa själva skallta ansvar för sina gärningar Över huvud taget skall vi verka för att sådana härhändelser inte förekommer nyanserar sitt budskap om detta med attarbeta - precis som har gjort, som till. talas det i första hand om beredskapsarbeten. Men så står detinte i reservationen. Och det är nog inte heller vad som har uppfattats i denallmänna debatten. Det har handlat om tillfälliga arbetstillstånd på den öppnaarbetsmarknaden osv. Jag uppfattade nyansering så, att dettainte var möjligt. I så fall är vi överens. Jag sade i mitt inledningsanförande att jag har för avsiktatt ta del av de idéer som arbetsmarknadsverket och dess chef har Det är viktigt - i detta avseende vill jag anknyta tillvad sade - att vi inte kommer med dubbla budskap. Detär faktiskt inte så, att jag inte har varit tydlig. Jag menar att vi inte kananvända asylsystemet på ett sådant sätt att vi skapar utrymme för gästarbete.Vidare handlar det om omsorg om de flyktingar och asylsökande som kommer hitför att söka asyl, inte för att få ett tillfälligt arbete. Detta har jag intestuckit under stol med, utan det här har jag försökt förklara i televisionenoch annorstädes. Men för detta har jag mer eller mindre idiotförklarats påtidningars ledarsidor. Det tycks som om både och AlexanderChrisopoulos håller med mig i detta avseende, och det är en bra utgångspunktför den fortsatta diskussionen. , herr talman, kan jag inte avhålla mig från attnotera det pikanta i att det är som är så bekymrad över att vimåste ta till också privata initiativ när det gäller förläggningssystemet ochatt det är som i debatten och i reservationer pekar pä att detblir billigast när den offentliga sektorn får sköta dessa saker 18 (): Jag tackar invandrarministern för det positiva beskedet omatt invandrarverket skall få de pengar som man har begärt för nästa budgetårför att kunna skynda på handläggningen av asylärenden. Dessutom tycker jag attdetta kan vara en lärdom för 90-talet. Varje gång som man har försökt att åstadkomma en fast organsationför invandrarverket när det gäller att utreda frågan om asylsökningar har detvisat sig att det verkliga behovet underskattats när det gäller denna fasta organisation.Jag tror därför att samma typ av budgetteknik måste tillämpas i fråga om personalresursernai asylärenden som den teknik som använts när det gäller förläggningskostnaderoch slusskostnader - dvs. man måste anpassa resurserna till de faktiskaförhållandena. Det innebär att invandrarverket måste ha en mycket meraflexibel organisation även för tillståndsverksamheten. Jag vet att regeringenunder innevarande år har gett polisen stor frihet när det gäller att ta deresurser i anspråk som man anser behövs för att arbetet skall kunna . Jagmenar att invandrarverket fortsättningsvis bör ha en motsvarande frihet ochatt detta måste uppmärksammas i det budgetarbete som påbörjas här . 19 (): Kravet på beredskapsarbeten är inte någotnytt krav från vår sida, utan det kravet har vi i drivit iriksdagen åtminstone så länge som jag har debatterat flyktingpolitik - alltsånärmare . Huvudsakligen har vi föreslagit beredskapsarbeten som modellför arbetet med att finna en lösning när det gäller de asylsökandes behov avatt få ett arbete. Men vi har också varit öppna för andra lösningar och fördiskussioner om eventuella för- och nackdelar i detta sammanhang. Det finnsingen orsak att göra annat än att välkomna den öppnare attityden fråninvandrarministerns sida beträffande det aktuella förslaget - kanske är det så,att förslaget nu kommer från rätt håll, nämligen från AMS. Invandrarministern tycker inte att vi skall görapartipolitik av händelserna, och naturligtvis är det behjäi-tansvärt att vitillsammans är tydliga i vår reaktion på de avskyvärda dåd motflyktingförläggningar som har förekommit. Men frågan är om vi gör enhundraprocentigt lika analys av varför det har uppstått merafrämlingsfientlighet. Jag uppehöll mig i mitt anförande främst vid just denmottagningsmodell som även bär en del av ansvaret för och där kanockså spåras en viss självkritik. föreslår följaktligen reformersom vi tror kommer att stärka relationerna mellan svenskar och invandrare. När det gäller attityden mot främlingsfientligheten finnsdet olika skolor En del tror att man kan gå främlingsfientliga krafter tillmötes på halva vägen, att de kvävs genom vänlighet och förståelse, att delugnar sig om fler 1989/90:133 1 juni1990 Mendet gör de inte. Just en sådan attityd är i stället som gödsel förfrämlingshat. Blankavapen är faktiskt det enda som hjälper mot rasister, och det vore underbart omvi alla kunde enas om den attityden. Rasismen måste bli.tabu igen, och därförtycker jag att vi kunde enas om att sluta dalta med främlingsfientligheten ochsluta strama åt flyktingpolifiken, i en ständig anpassning till vad regeringenuppfattar som opinionen. Annars är jag rädd för att det här kan ta en ända medförskräckelse. Anf.20 (): I mitt tidigare inlägg sade jag att det är ett nederlag för demokratinatt det finns människor som inte är mottagliga för någon form av argument ochupplysning. Det är ett nederlag för demokratin att det finns människor som intedelar den värdegemenskap som inte minst arbetarrörelsen har byggt upp här ilandet. Vi bär alla ansvaret för det. Kanskehar vi varit för självtillräckliga och för självbelåtna vad gäller dendemokratiska utvecklingen. Kanske yttrandefriheten, i bemärkelsen förutsättningarför folk att kunna använda yttrandefriheten, har varit begränsad. Kanskeyttrandefriheten har varit ett privilegium för en allt mindre skara avprofessionella tyckare, som framför allt har som målsättning att ständigt sökabekräftelse på sin egen förträfflighet. Det vanliga, enkla folket har däremotinte haft möjlighet att utnyttja yttrandefriheten. Man har inte haft möjlighetatt uttrycka sina uppfattningar och idéer. Detfinns skäl för oss att vara självkritiska i detta avseende. Det är ingentillfällighet eller lagbunden utveckling att det finns folk - en växande del avbefolkningen - som inte delar vår uppfattning. Vi kanske bär ansvaret fördet dubbla budskap som flyktingpolitiken de facto innebär . Detfinns alltså människor som lever i flyktingförläggningar, och de lever i enkonstitutionell och institutionell situation. Visst kunde vi utnyttja frivilligaorganisationer Visst kunde vi vända oss till folk som kan hjälpa till påfrivillig basis. Visst kunde vi använda folkrörelsen och dess möjligheter atthjälpa till i den situationen. Visst skulle vi kunna hitta sysselsättning fördessa människor Varför gör vi inte det? Jo, helt enkelt därför attvi måste ha kontroll över flyktinginvandringen. Det enda sättet att få denkontrollen är att ha den form vi har . Över hela flyktingpolitiken finnsnämligen en överskuggande rädsla för att inte klara av situationen om detkommer för många flyktingar Men låt oss anta att denna rädsla är befogad! Jagifrågasätter inte regeringens och de övriga partiernas goda vilja. Jagifrågasätter inte heller att det kan finnas fog för en sådan rädsla. Men låtoss diskutera det i stället, ha förtroende för att svenska folket är kapabeltatt förstå det! Gör vi inte det, ger vi ett dubbelt budskap. 21 (); Vad gäller möjlighet för asylsökande att arbeta ,beklagar jag att invandrarministerns fantasi inte sträcker sig längre änmöjligtvis till beredskapsarbeten i offentlig regi, dvs. åtgärder som kan görasinom det offentligas ram. Just på detta område är det mycket viktigt att låta olika blommor blomma ochta till fantasin för att människor skall komma ut i arbete. Det kan också rörasig om temporära arbetstillstånd. Jagser inte någon fara i att asylsökande jobbar , men detviktigaste är naturligtvis att få ner väntetiderna. Det var bra att RuneBacklund pä sin fråga fick svaret att invandrarverket får ökade möjligheter attgöra snabbare utredningar Det är det som vi alla kämpar för Det är viktigt attmänniskor har en human tillvaro, och arbetet är en del i detta -alla typer av arbete. Viär alltså överens om att det är nödvändigt med snabba handläggningar Mensituationen är den att det finns få fasta förläggningsplatser, och detillfälliga platserna är mycket dyrare än de fasta. Jag ser inte något somhelst pikant i detta att jag vill ha en översyn av behovet av fasta kontratillfälliga platser Som politiker och ansvarig för statens ekonomi har jag iuppdrag att se på detta. Vimoderater tillsammans med övriga oppositionspartier har förespråkat attenskilda och organisationer skall kunna driva förläggningar De kan mycket väldriva fasta förläggningar också. Om man i en akut situation är tvungen att gäut och upphandla kommer man naturligtvis i underläge, oavsett vem som driververksamheten. Vi måste se till realiteter Jag tycker i alla fall att det ärskäl i att göra en sådan här översyn. 1989/90:133 1 juni1990 När det gäller de frågor som vi debatterar , både lagstiftningoch annat, är det uppenbart att vi inte gör samma analys av de åtgärder sombehöver vidtas av olika anledningar, precis som säger är deti varje politisk fråga som vi diskuterar: Varför blev det som det blev? Vadborde man göra? Vill man ha det annorlunda? Det finns olika uppfattningar Precispå samma grunder som tvärsäkert påstår att det är just deåtgärder som regeringen har vidtagit som har legitimerat främlingsfientligheten,skulle jag kunna varna för vad som skulle ha skett när det gällermotsättningen i samhället i fråga om invandringen om det som iolika sammanhang har föreslagit hade genomförts. Viskall föra en öppen debatt. Vi kan mycket väl försöka jämföra våra analyser ochdiskutera dem, men det vore mig främmande att gä ut och påstå att vissaåtgärder legitimerar främlingsfientlighet eller sådana dåd som har begåtts densenaste tiden. Då behöver man inte ta ansvar för sina handlingar, som jag sadeförut, utan man kan bara säga att främlingsfientligheten är regeringens fel. Tillsist vill jag ta upp exempel i fråga om att vi kan haolika uppfattningar om en viss åtgärd. Det gäller alltså slussföriägg-ningarna,som finns för att ärendena skall kunna utredas så snabbt som möjligt. Denövergripande målsättningen är ju, som alla är överens om, att försöka få ner väntetiderna.Det är alltså nödvändigt att folk och utredningsresurser finns tillgängliga.Alexander Chrisopoulos gör däremot tolkningen att slussförläggningarna är tillför att ha kontroll över människor Här har vi olika uppfattningar, och det ärinte så konstigt. Jag vill bara säga till , för säkerhetsskul' ännu inte har kommit så långt som till beredskapsarbeten. 23 (): När man har blivittillfrågad av journalister och andra vad de attentat som vi har sett beror påoch varför främlingsfientligheten verkar öka, har det varit oerhört svårt attnämna en enda orsak eller en extra tänkbar analys. Jag pekade i mittinledningsanförande på några olika orsaker Det kanske inte är sanningen detheller Det kan gå en slags brun våg över , i spåren efter60-talets röda våg och 80-talets blå. Vi har sett likartade tecken på ökandeantisemitism och främlingsfientlighet i såväl Väst- som under desenaste åren. Det kan vara ekot av det som kommer till , och det kanvara därför som det är svårt att göra en analys. Men om man skall försöka påverka saker och ting här ochnu, saker som vi kan påverka genom politiska beslut, har föreslagitatt vi ändrar på vårt mottagningssystem så att vi minimerar friktionspunkternamellan svenskar och invandrare, bl.a. genom att införa möjligheter för asylsökandeatt arbeta och genom att skapa en mer flexibel modell i flyktingmottagningen,så att vi inte tvingar in alla i förläggningar. Det är också viktigt att vi alla, inkl. regeringen, slutaratt försöka gå främlingsfientliga krafter till mötes, slutar att försökablidka dem genom att minska antalet flyktingar som får komma till ellergenom att på annat sätt försöka anpassa oss en aning till deras krav. Jag troratt det är dags nu att vi gemensamt tar ställning och bestämmer oss för attrasismen måste bekämpas och det med de skarpast möjliga vapnen. Vi måste draupp en klar front mellan demokratiska och rasistiska krafter Därför kan jaginte låta bli att uppmana regeringen att byta litet grand av det språk som manhar begagnat och gärna haka pä ett och annat förslagfrån och andra partier om att stärka rättssäkerheten förflyktingar 24 (): Jag trodde att jag hörde fel närinvandrarministern sade att hon inte ens hade kommit så långt som till atttänka på beredskapsarbeten för de asylsökande. Då ber jag: Försök nu att tafram fantasin. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (förläggningsorganisationen) Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 1 av m.fl., dels reservation 2 avRagnhild Pohanka-bifölls med acklamation. Mom. 3(invandrarverkets förläggningsansvar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avRagnhild Pohanka - bifölls med acklamation. Mom. 4(arbete åt asylsökande) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot 128 förreservation 5 av m.fl. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 5 (flyktingkvoten) Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 125 förreservation 6 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (placering av barn och barnfamiljer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (fadderverksamhet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (sjukvård för asylsökande) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 37 förreservafion 10 av Margö och . Mom. 11 (barnhälsovård) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av och , dels reservation 12 av Margö Ingvardsson- bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatteratsden Företogs till avgörandesocialutskottets betänkanden /90:SoU29 och SoU26, justitieutskottetsbetänkande /90;JuU34, utrikesutskottets betänkande 1989/90:UU22 samtnäringsutskottets betänkanden /90:NU13 och NU39 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. Mom. 2(återförande av medel till arvlåtarens kommun) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (en parlamentarisk avarvsfondsmedel) Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot 127 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1989/90:133 betänkande SoU26 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (avslag påpropositionen) Utskottetshemställan bifölls med 286 röster mot 16 för reservation 1 av . Mom.2 (förutsättningarna för tillstånd) Förstbiträddes reservation 2 av m.fl. med 99 röster mot 24 förreservation 3 av . 181 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 179 röster mot 126 för reservation 2 avBritta Bjelle m.fl. Mom.3 (uppföljning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.4 (de anställdas inflytande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av - bifölls medacklamation. Mom.5 (talerätt) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 6 av m.fl., delsreservation 7 av - bifölls med acklamafion. Mom. 611 Utskottets hemställan bifölls Mom.12 (utvidgad lagstiftning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av - bifölls medacklamation. Mom. 5 (flyktingarsrättigheter) Utskottetshemställan bifölls med 206 röster mot 96 för reservafion 1 av . () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.6 (fria val) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och - bifölls med acklamation. Mom.8 (plast- och splitterkulor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 av 26 m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16(internationell domstol) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKari-Göran Biörsmark och - bifölls medacklamation. A/o/w. 77 (kommissarie och universitet för mänskligarätfigheter) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 53 förreservafion 5 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 18 (UD-avdelning för mänskliga rättigheter)