prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — har vi utvecklat i vår motion,där vi föreslår en lilet annan lågordning. Del skall inle vara statsministern,utan en grupp som tar ställning. Eftersom det är regeringen som sköterutrikespolitiken skulle regeringen ta ställning och avvisa fartyg som man kanbefara har kärnvapen ombord. Det behöver inle vara ell slaviskt kopierande.Däremot kan vi följa modellen genom all inle la emot fartyg när man kan befaraall de har kärnvapen ombord. Del är modellen, som vi som delar denna åsikt serdet. Del finns all anledning all följa som exempel, men anpassareglerna rent tekniskt så all de passar oss. Därför tycker jag inle heller atldel är relevant atl prata om högerspöke och om atl det kan uppslå olikapolitiska majoriteter beroende på vem som innehar statsministerposten. Så ärdel naturligtvis i all politik, all vi kan befara nya regeringar som driver enannan politik. Så är del politiska livet. Det andra yrkandet som vi har i vår motion är attregeringen borde la initiativ lill överläggningar med icke-kärnvapenstaler.Jag skulle vilja fråga om hon delar min uppfattning alt detvore bra om regeringen log ett sådanl initiativ och samladeicke-kärnvapenstaler för all diskutera hur vi skall förhålla oss lillkärnvapenslaternas praxis. Skall vi verkligen acceptera denna doktrin? Skallinle vi också kunna förena oss och ha en gemensam hållning? Då skulle vi intebehöva ha ett ensidigt ställningstagande, ulan vi skulle tillsammans ocksåutgöra en krafl mot kärnvapenstaterna. Sedan säger all vi inle har uttömtmöjligheterna ännu atl agera internationellt och på del viset få med oss andra.Då undrar jag: När kan man länka sig all dessa möjligheler är uttömda? Hurlänge skall vi nöja oss med alt regeringen bara verkar internationellt? Nimåste ha funderat över del inom del socialdemokratiska partiet, eftersom nisom har agerat i denna fråga på er kongress har ställt krav. I första stegelgår vi med på atl gå ut internationellt, men om ingenting händer måste vi sedanställa krav på all gör någonting annat. Del har även utskottet uttalatsig för. Då undrar jag: När är utmätt, är det inte dags atl göranågonting i stället? VIOLAFURUBJELKE (s); Självklarl, , ligger det iSveriges intresse att samarbeta med övriga alliansfria länder i internationellafora för atl få kärnvapenmakierna alt överge sin policy beträffandeörlogsbesök. Det sade också statsministern i sitt tal vid FN;snedruslningssession 1988. Han förklarade den svenska inställningen och sadesedan atl kommer att verka för all fler länder ansluter sig lill vårlinje. Del tycker jag är ell svar så klart som något, I vilken form del sedanskall ske, om de skall kallas samman eller om det skall ske i del löpandearbetet, kan jag inte avgöra. Del måste komma an på regeringen alt från falltill fall se hur vi bäst skall gå fram för att vara framgångsrika i vårasträvanden, pratade faktiskt om export av dennyzeeländska modellen. Det var därför jag för femlioelfle eller femliololviegången på nytt räknade upp vad den innebär, inledde med attsäga atl nyzeeländska forskare som hon träffat förordar all vi lar efler. Deutrikespolitiker vi träffade i var inle av den uppfattningen. Deville inte aktivt exportera sin modell. De ansåg all den var bra för dem, menmenade atl vi måste söka vägar som är bäst för oss. Jag delar denuppfattningen. Del finns hos både Per och ettstort inlresse för vad den socialdemokratiska kongressen kommer alt besluta ochhar be slutat och Om den kommer all ändra några beslut. Del är myckel trevligtmed detta intresse för socialdemokratisk politik. är myckel betydelsefull. Det är hell rikligt atl den förra kongressen log ett beslut i tvåsteg. Del sades att i första hand skall vi verka i internationella fora. Det ärdel som pågår. Någon ny kongress har inte samlats . Del är alltsåen fråga för framliden när "steg2" skulle kunna bli aktuell, om detblir aktuellt. Någon lidsrymd för när försöken enligt "steg I", allarbeta i internationella fora, skulle ha runnit ul har inle salts, Självklarlär del av stort intresse, inle bara för oss, ulan för hela , vad vår kongressbeslutar, I rådande situation har det ganska stort genomslag på den fördapolitiken. INGELAMÅRTENSSON (fp); tycker alt del är självklarlatt vi skall verka för alt allt fler länder ansluter sig till vår linje. Då kanman ställa sig frågande. Vår linje är ju atl vi släpper in örlogsfariyg ulanalt kräva några garantier. Den linjen vill inte jag förespråka. Men jag antaratt snarare syflar på all vi internationellt skall gå ul ochplädera för alt del inle är en acceptabel linje som kärnvapenstalerna har ochatl vi vill ha en ändring på den. Jag tycker all del är märkligt att ni som inom delsocialdemokratiska partiet har gått med på ivåslegsförfarandet inle har någonslags uppfattning om när ni tycker att tiden har runnit ut. Man måste väl ändåha någon uppfattning om när man tycker all det är dags all göra någol konkret.Nu kommer vi inle mycket längre på vägen atl bara arbeta internationellt. kan jag inte förstå varför man inle ocksåskulle kunna la ett rejält initiativ lill all ha överläggningar medicke-kärnvapenstaler om atl försöka förena sig i en gemensam praxis. Dettycker jag skulle varit en fram- 1989/90:35 29november 1989 Då kanske man skullefå med fler på praxisen all inle ta emot örlogs-fartyg med kärnvapen. VIOLAFURUBJELKE (s): Jag vill slutligen bara konfirmera det senare ocksåsade. Vår linje avser i del här fallet all arbeta i internationella fora föratl få så många länder som möjligt alt ansluta sig lill del uttalande somstatsministern gjorde vid nedruslningssessionen 1988, nämligen alt vi vill fåsupermakterna, kärnvapenmakierna all överge sin policy alt varken bekräftaeller förneka om de har kärnvapen ombord när de besöker utländska hamnar. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) betänkande 1989/90:UU2 . INGBRITTIRHAMMAR (c): Del är nu sovjetiska trupper tågade in i Afghanistanoch de lämnade landet. början var förhoppningarna slora om atl tillbakadragandet skulle innebäraett snabbi slut på striderna och en möjlighet för de miljoner flyktingar, somlängtade tillbaka till sitt hemland, all återvända. Förhoppningarnaom fred och stabilitet har grusats. Det sker en fortsatt kamp mellan ,den afghanska gerillan, och den sovjelvänhga quis-lingregimen under Najibullah.Den sistnämnda utrustades med modern krigsutrustning av ryssarna, innan delämnade landet, och del blev inle den enkla återerövringskamp och det slorastöd som gerillan hade hoppals på. Delser snarare ul som om det inle skulle finnas en militär lösning på konflikten,och parterna uppmanas nu i olika sammanhang atl söka en förhandlingslösning.En vilja lill en sådan lösning har även märkts inom gerillarörelsen. Föralla de flyktingar, som hoppas på en möjlighet alt återvända lill sitthemland och sina gamla byar, återstår myckel svåra problem. Halvaden afghanska befolkningen har varit på flykt under det långa kriget.Över fem miljoner har flytt utomlands, mestadels lill och , beräknas också att ett par miljoner flytt inom landet för att komma undanden värsta bombningen och förstörelsen. Mankan nog våga påslå att del är världens största flyktingkatastrof. Var tredjeflykting i världen är en afghan. Många av de äldre har dödats i kriget, och nuberäknas halva återstående befolkningen vara under . Många är föddautomlands och har aldrig sett sitt hemland. Många har mist sina föräldrar. Nuhoppas de kunna återvända lill befriade områden - befriade men för- stördabyar och orter. De flesia byar har blivit utsatta för bomber och förstörelse.Pä många håll är del bara ruiner kvar - ruiner av hus, ruiner av bevattningsanläggningarsom är så nödvändiga för odlingens skull. Nio tiondelar av befolkningen levdeföre kriget på jordbruk och boskapsskötsel. Åkrarna och fälten är förstörda av bombningarna. Många avde husdjur de tidigare hade har dödats. Därmed har också brislen på gödselblivit akut. Grödor och fruktträd har förstörts. Vad skall de nu leva på? När de nu ändå skall försöka odla upp områden igen, väntarnya olyckor på dem. Landet översvämmas av minor, som ryssarna lämnat efler sig-minor som kommer alt fortsätta atl skörda liv och resultera i all än flerafghaner blir handikappade, alt än fler kommer alt dödas. Som om de inte liditnog! Många minor är spridda hell planlöst. För alt man skallupptäcka dessa är det viktigt alt vi hjälper till med mindeteklorulrustning menframför allt med utbildning i alt upptäcka. Del är nu bra all utskottet och därmed slällersig bakom motionskrav all skall agera för all avkrävaSovjetunionen de minkarior man där har, för all del skall bli lättare atl hittavar minorna utplacerats. Del borde faktiskt ligga i egetinlresse att i humanitetens namn aktivt bidra med detta för all minskaframlida lidande. Man befarar annars atl minorna, som jag sade. skall skördafler offer, kanske skörda lika många offer - lika många dödade och skadade -som själva kriget gjorl. när kriget flyttas in mot städerna och säkerheten pålandsbygden blivit avsevärt större, handlar det om alt få åkrarna bördiga pånytt. Del handlar om alt få fram gödsel, konstgödsel, lämpligt utsäde, allleda till fälten, alt skaffa fram jordbruksredskap som kan tämja marken.Del handlar om alt få lill stånd insatser mol ogräs och skadeinsekter, om altbota enkla sjukdomar bland husdjursbeståndel. Allt della måste göras runt om i , för all få igång produktionen, för all få fram ell överskott som kan generera inkomster pånytt, för all få jordbruksekonomin all börja rulla av egen kraft. Del handlarom en form av hjälp till självhjälp för atl man skall kunna återuppbyggalandet. Med delta mål gör Svenska ./ettmyckel viktigt arbete också med stöd från den . Vi har alla ell ansvar för atl hjälpaafghanerna med återuppbyggandet av landet, för all ge hjälp med bostäder,skoluppbyggnad, hälso-och sjukvård, malm,m. Del kommer all behövas enormahjälpinsatser-och som jag sade har vi alla ett ansvar för all hjälpa och stöttadel afghanska folket. Men del största ansvaret har , som krigshärjat landet och ödelagt det och folket. Detta är bakgrunden tillatt vi i anser alt bör agera genom all på lämpligt sättklargöra vår uppfattning all skall utbetala krigsskadestånd lillAfghanistan för atl minska effekterna av den förstörelse som har åstadkommits. Att redan betalat ell antal miljoner rubel är ellsteg på vägen men läcker inte på långa vägar del hjälpbehov som skapals pågrund av ryssarnas krigshärjningar. Detta är bakgrunden till vårcenierreservation, som jag härmed yrkar bifall till. 1989/90:35 29 november1989 AXEL (): Till del belänkande som kammaren nu behandlar, , har fogalsen reservation, signerad av utskottets bägge centerledamöter. Innanjag går in på reservationen och dess innehåll vill jag börja med all instämma inästan allt vad sade i sitt anförande. i mitt tycke en god beskrivning av situationen i ,ansvarsfördelningen osv. Men det är på en punkt som jag inte kan dela IngbrittIrhammars uppfattning. Hon sade all ryssarna stödde gerillan i kampen. Detmåste vara en felsägning. Enligt milt förmenande var det den andra sidan,Kabulregimen, som ryssarna aktivt stödde. Menjag skall, herr talman, inte uppta kammarens lid med atl gå in på en beskrivningsom jag i alla andra avseenden delar med , utan jag vill istället tala om den reservation som är fogad lill belänkandet. Reservanternavill, som också redovisat, atl "på lämpligtsäll" klargör för all man borde utbetala krigsskadeståndlill . Utskottetframhåller i betänkandet för sin del del särskilda ansvar som haralt bidra till återuppbyggnaden av del land som man genom urskillningslöskrigföring förstört. Däremotkan inle utskottets övriga ledamöter ställa upp på krav på ellregeringsulialande, eftersom det inle finns någon formell möjlighet för densvenska regeringen alt kräva alt skall utge krigsskadestånd lillAfghanistan. Närdet gäller ansvar för aggression finns del en folkrältslig regel om krigsskadeståndtill följd av brott mol krigels lagar, men denna regel är varken absolut ellertvingande. Dessutom torde den, som utskottet säger, förutsätta förhandlingar. Inteheller finns det, herr talman, någon bindande folkrättslig regel som lalar omhur elt ekonomiskt skadestånd skall bestämmas, annal än genom förhandlingarmellan berörda parter. Utskottetfinner alltså att ett svenskl agerande i denna fråga inte är möjligt på delsätt som föreslår i sin reservation. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan och avslag påcen-lerreservationen. ()replik; Med reservation för eventuella felsägningar vill jag säga alt viåtminstone har missuppfattat varandra. Vad jag sade i milt inledningsanförandevar alt den sovjelvänliga quislingregimen under Najibullah hade utrustats medmodern krigsutrustning av ryssarna. Del ser jag som elt stöd åt quislingregimen- och naturligtvis inle ål gerillan. Närdel gäller uppfattningen atl är moraliskt skyldigt atl stå förmycket av kostnaderna för den förstörelse som är ansvarigt för iAfghanistan, ullalar vi i vår reservation atl det finns all anledning för Sverigeall framhålla all så är fallet och all vi ser del som vikligl alt Sovjetunionenutbetalar detta skadestånd, Elt sådanl uttalande kommer att upplevas som ellstöd för det afghanska folket den dag man kan gå till förhandlingar för atldiskutera just krigsskadestånd. Vi vill alltså ge afghanerna ett mora- liskl stödi den fortsalla kampen för all i framliden kunna få krigsskadestånd, obereoendeav vilken storlek del kommer all få, AXEL () replik: Del finns i utskottet inga delade meningar isakfrågan. Vad jag försökte redogöra för i mitt anförande var atl den metod somcentern föreslår icke är tillämplig. Jag vill än en gång understryka del som är vikligl iutskottets ullålande, nämligen den passus där utskottet aktivt tar ställningför roll när det gäller återuppbyggnaden av del krigshärjadeland som Prot,1989/90:35 INGBRITTIRHAMMAR (c) replik: Majoriteten talar om all del finns ettsärskilt ansvar men säger inte all vi vill stödja del afghanska folket i enförhandling som skulle kunna leda till alt man fick ell krigsskadestånd. Jag menar atl vi mycket väl aktivt kan uttala oss om dettavid olika bilaterala kontakter med resp, parter i del här kriget, AXEL () replik: Jag skall fatta mig mycket kort. Del finnsmer framgångsrika metoder än den som föreslår. har väckt en motion iAfghanistanfrågan, och jag har framfört ell anlal yrkanden i en annan motion omAfghanistan, På så gott som varje punkt har utskottet givit oss positiva svaroch besked. Detta är tillfredsställande. Jag behöver inte orda mer om självautskottsbehandlingen. Världen håller redan på alt glömma oss, sade talesmannenför den afghanska motståndsrörelsen under sitt besök i somras. Tyvärr har han delvis räll. Det förefaller som om många tror all bekymren iAfghanistan är över i och med den sovjetiska irupprelrälten. Så är detverkligen inte, vilket också vältaligt beskrev. fortsätter inom landet, mellanmotståndsrörelsen och den sovjetstödda Kabulregeringens trupper. år har 80 000 afghaner flytt lill , flyr många frånstäderna och ul på landet. Samhällena är sönderbombade och sönderslagna, ochjordbruket är i det närmaste utslaget. garanterade Afghanistansjordbruk landets självförsörjning av de viktigare grödorna, ärproduktionen bara en tredjedel av vad den var 1978. Mol den här bakgrunden och den bakgrund som IngbrittIrhammar skildrade är del viktigt för det första all Genéveöverenskommelsen omdet sovjetiska uttåget efterlevs. Del är för del andra vikligl all FN;s stödtill del afghanska folkel även i fortsättningen är stort och kan ökas.Slutligen och för det tredje måste den svenska aktiviteten som hillills liggapå hög nivå när del gäller altfå till stånd en politisk lösning och alt genom FN åsladkomma fria val,nationellt oberoende och självbestämmande. Huruvida det skall vara nödvändigt att efler årsskiftetåterkomma med en motion i den afghanska frågan återstår all se. Tyvärr är detnog det. PER (): Det verkar som om den tragiska historien frånVietnam är på väg att upprepas. Det är precis som säger:Afghanislankriget håller på atl glömmas bort. Ett litet bevis på del är att jagpraktiskt taget inle hittar någonting om när jag bläddrar igenomutrikesdepartementets pressklippssamlingar från den senaste liden. Man måstegå till specialpressen för alt hitta en rapportering. är del naturligtvis så som säger- del är ju också utskottet enigt om; Atl allt inte blivit gott och väl iAfghanistan bara för atl de öppna krigshandlingar där stormakten är direktinblandad har upphört och konflikten har fått en annan karaktär - oerhörtlångt därifrån. Därför är del viktigt alt utskottet i allt väsentligt harkunnat enas om alt det finns ett inlernationellt ansvar för all man inleglömmer bort detta hårt sargade land. Del är också viktigt att utskottet slårfast alt del är den inblandade supermaklen, här som i , som harhuvudansvaret. Mot den bakgrunden hade det naturligtvis legat nära tillhands för att stödja yrkande på den här punkten. Men vibestämde oss för alt sträva efter all hålla hårt på legaliteten när vi kom in iriksdagen, inte minst när det gäller de internationella sammanhangen. All hållahårt på den internationella legaliteten, även om del ibland lycksformalistiskt, visar sig ofta vara en fördel när man med krafl vill protesteramol förtryck, t.ex. när länder bryter mot Genéve-överenskommelser om skydd förcivilbefolkningen i ockuperade områden. Om man vill kritisera det är det enstyrka alt man representerar ett land som självt håller på den internationellalegaliteten i olika sammanhang. Därför tycker jag all det är litet beklagligt att centerninte har tagit till sig argumentationen om atl krigsskadestånd folkrättsligt ärett begrepp som inle hör hemma i del här sammanhanget. Man kan privat tycka altdet är just krigsskadestånd som bör utgå. Men enligt internationell legalitetanvänds inle begreppet krigsskadestånd i del här fallet. Därför har vi imiljöpartiet inte kunnat stödja centerreservationen. Även om vi givetvis, ochdet kanske även gäller de övriga i utskottet, instämmer i dess andemening. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under8 §.) Företogs till avgörandeutrikesutskottets betänkanden /90:UU5, UU6 och UU2. utrikesutskottetsbetänkande UU5 Prot. Mom. 5(FN-universitel för mänskliga rättigheter) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 37 förreservation 1 av och . Mom. 7 (regionala MR-domstolar) Uiskotiels hemställan - som ställdes mol reservation 2 avBertil Måbrink -bifölls med acklamation. Mom. 8 (initiativ för MR-krav vid skuldförhandlingar) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 3 avBertil Måbrink och Per - bifölls med acklamation. 16 (regionala rättigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 4 avPär m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (förbud mol plaslkulor) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mol 78 förreservation 5 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 27 (mänskliga rättigheter i ) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mol 39 förreservation 6 av och . Mom. 31 (mänskliga rättigheter i ) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mol 38 förreservation 7 av och . 2 ledamöter avstod från altrösta. Mom. 32 (mänskliga rättigheter i ) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 8 avBertil Måbrink -bifölls med acklamation. Mom. 33-35 (, och Väst-Papua) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 39 förreservation 9 av och , Mom. 38 (mänskliga rättigheter i ) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mol 16 förmotion 1988/89;U552 av och , 4 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 42 (mänskliga rättigheter i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avBertil Måbrink - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5 protokoll 1989/90:35 1989/90:35 betänkande UU6 2 (förtroendeskapande åtgärder i ) Utskottetshemställan bifölls med 244 röster mot 76 för reservation 1 av BirgittaHambraeus m.fl. Mom.4 (parlamentarisk kommission för kärnvapenfri zon) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 2 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mot7t.5 (behandling i av nordisk kärnvapenfri zon) Utskottetshemställan bifölls med 297 röster mol 20 för reservation 3 av Per . 1ledamot avstod från atl rösta. Motti.8 (samarbele med om örlogsbesök) Utskottetshemställan bifölls med 299 röster mol 20 för reservation 4 av Per . Mom.9 (garantier vid utländska örlogsbesök) Hemställan Förstbiträddes hemställan i reservation 6 av m.fl. -som ställdesmot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillhemställan i motion 1988/89:U416 av m.fl. - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 235 röster mot 77 för hemställan ireservation 6 av Brigitla m.fl. 6 ledamöter avstod från alt rösta. GunhildBolander (c) anmälde atl hon avsett atl rösta nej men markerats ha röstat ja. Utskottelsmotivering godkändes med 212 röster mol 63 för den i reservation 5 avMargaretha m.fl, anförda motiveringen, 39 ledamöter avstod från allrösta, GunhildBolander och (båda c) anmälde atl de avsett atl avstå från atlrösta men markerats ha röstat ja. Mom.17 (protest mot kärnvapenprov i ) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 7 av Per -bifölls medacklamation. Mom.19 (lAEA och NPT-avlalel) Uiskotielshemställan bifölls med 300 röster mot 19 för reservation 8 av Per , Mom.20 (roll och uppgifter) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 76 för reservation 9 av 66 m.fl. Mom. 21 (sambandetkärnkraft-kärnvapen) Prot. Utskottets hemställanbifölls med 244 röster mol 73 för reservation 10 av /; , för m.m. Mom. 2 (sovjetisktkrigsskadestånd till ) Utskottetshemställan bifölls med 279 röster mol 38 för reservationen av ochBirgitta , Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1989/90;FiU7 revisorers verksamhel /89 (redog, 1989/90:2), kullurulskotlelsbetänkanden /90:KrU5 Kultur- och mediestalistik, 1989/90;KrU8Tornedalskulturen och 1989/90;SkUll Föriängningav totalisalorskatien m,m, (prop, 1989/90:32). Kammarenbiföll vad utskotten hemställt. 10§ Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, bostadsutskottets betänkanden BoU5 och BoU4, beslötkammaren på förslag av andre vice talmannen medge atl de fick företas lillavgörande i elt sammanhang sedan debatien i båda ärendena avslutats. 11§ Bostadsbidragen för m.m. Föredrogs bostadsutskottets belänkande 1989/90;BoU5Bostadsbidragen för m.m. (prop. 1989/90:38). AGNEHANSSON (c): belänkande 5 behandlar frågan om bo stadsbidragen för m.m. och har som grund proposition 38. Del är två 67 1989/90:35 29november 1989 synligen små och harmlösadokument. Del borde de egentligen inte vara, eftersom det rör sig om en myckelviktig del i del bosladssociala stödet. Men del beror på all de förslag som nuläggs fram av regeringen inle innebär något annat än en förlängning av degällande bostadsreglerna. Delborde egentligen inle vara så enkell all se på dessa frågor. Bostadsbidragenär, som jag sade, en viktig del i den sociala bostadspolitiken. Det handlar omriktade stöd från samhället för atl garantera atl alla oavsett ekonomiskaförulsällningar skall ha möjlighet att bo på ett bra sätt. Bostadsbidragenutgör det enda riktade fördelningspoliliska grundtrygghelsinslru-menl som vihar vid sidan av de generella bostadssubventionerna. Om inte bostadsbidragenhöjs i takt med all boendekostnaderna och andra kostnader siiger, då finns detrisk för all de ekonomiskt svaga grupperna på bostadsmarknaden drabbas. Demotiv som har framförts i propositionen för alt inte nu framlägga någraändringsförslag är atl man vill avvakta den slora skatteomläggningen och sevilka utslag den ger på bostadssektorn. Därefter säger man sig vara beredd alljustera bostadsbidragens storlek. Vi tycker från sida atl del inle ärtillräckligt skäl för all avstå från att justera bostadsbidragen . Vivet atl del finns allmänna krav om en ganska kraftig höjning av hyrorna för år1990 i de hyreshusförhandlingar som pågår. Del framförs krav på höjningarpå i storleksordningen ,