prot · GD0989 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är viktigt att se vilka möjligheter del finns förOrlinda alt få ett svenskl medborgarskap. Hon behöver elt sådanl och hon behövsi för alt där diskutera della fall och övriga politiska fångar. Delta ären myckel viktig kamp. Varför får inte Orlinda svenskl medborgarskap när andramed särskilda skäl har fått svenskt medborgarskap? Jag tycker alt jag har fåttelt klart svar av om alt del här föreligger särskilda skäl. Jag har tolkat svar som atl del går att göraell undanlag från ireårsregeln. Jag vet all inte kan diskutera ettspecifikt fall, men visst föreligger det särskilda skäl för Orlinda atl fåsvenskl medborgarskap så atl hon kan resa lill . Jag är övertygad om attdet finns fall där t.o.m. kortare vislelsetid legal till grund för svensktmedborgarskap. Jag skullevilja ha en kommentar till della. AnL 24 Statsrådet : Genom all ställa konkreta frågor om ettenskilt fall försätter mig i en situation som jag ofta försättsi vid en frågestund. Jag är tyvärr förhindrad atl svara på frågor som ärställda med utgångspunkt i ett enskild ärende. Jag kan bara säga atl det rentgenerellt naturligtvis är så alt dessa undanlagsregler måste tillämpasutomordentligt restriktivt. Annars skulle del myckel bli en uppluckringav medborgarskapslagen. Undanlagsregeln har tillämpats när del förelegat mycketstarka humanitära skäl och när det har varit en kort lid kvar innan man ändåskulle ha fåll medborgarskap. Dessutom är medborgarskap förknippat med sådanavillkor som all man kan och vill göra sig av med medborgarskap i det ursprungligalandet. Del är svårt för mig atl kommentera della enskilda ärende,men del måsle ställas i relation lill många olika frågor AnL 25 (vpk): , när jag och andra lar upp frågorav den här typen ställer vi viktiga principiella frågor ofta med utgångspunkt ienskilda fall. Det är först dä man ser hur saker och ting fungerar eller intefungerar och då behövs del vissa klariägganden. Del finns alltså många som har uppmärksammat Orlindasmakes fall och de andra politiska fångarnas situation i . Det förekommernu ett samarbete när del gäller dessa fall där svenskafackföreningsförelrädare engagerar sig tillsammans med chilenskafackföreningsföreträdare. När säger att undanlagsregeln tillämpasutomordentligt restriktivt - inte när man säger fyra, kanske nästanexakt - så stämmer inte della. Såväl drottning som utländskaidrottsmän som har kommit lill har snabbi fått svenskt medborgarskap.Della är en uppgift som står ganska klar. Då gick det mycket snabbare trotsatl del inte var kvar till ordinarie tid då medborgarskap skullebeviljas. Varför gick del då? Jag vet atl man tar upp principiella frågorutifrån enskilda ärenden, men svaret måsle återigen bli principiellt. Av de ärenden som har överklagats till mig är minerfarenhet alt vår strävan är all hålla oss myckel strikt till i första handde regler som gäller i fråga om tid och andra skäl som kan utgöra hinder föratl man efter sin ansökan kan fä ett medborgarskap. Jag har försökt atl berätta litet grand för vilka krilite-rier som kan både vara bidragande till all man kan göraundanlag och utgöra hinder för elt undanlag. Därutöver kan jag inte kommenterajust del här fallet, AnL 27 (vpk); Del kan jag förslå. Men då kan vi hålla osslill den principiellt viktiga frågan, , Jag har tagit upp fallet med Orlinda, hennes man, hennesson och andra politiska fångar som befinner sig i samma situation. Vi anser alldet pä många olika sätt föreligger särskilda skäl. Jag tror alt också densvenska fackföreningsrörelsen är av samma åsikt, eftersom den har engageratsig. När säger atl undantagsregler tillämpasmycket restriktivt kan man instämma och säga all så har det verkligen förhållitsig då det gäller fallet med Orlinda, som behöver ell svenskl medborgarskap förall åka till och kämpa för de politiska fångarnas frigivning, sade alt del kan röra sig om fall där delvarit mycket korl tid kvar Vi vet atl det finns utländska idrottsmän som ganskasnabbi har fått svenskl medborgarskap - fall där del inte ens varit fråga ompolitiska Prot.1989/90:89 flyktingar, torterade människor ochliknande. Hur hänger detta ihop med den hårda restrikliviieten ellermed all del krävs alt del bara är korl lid kvar? Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1989/90:466 om uppehållstillstånd för baltiskavärnpliktsvägrare AnL 28 Statsrådet : Det finns flera uppgifter som lyder på attmobbning och pennalism ökat inom den sovjetiska krigsmakten under del senasteåret. Främst tycks värnpliktiga från de baltiska republikerna samt frånGeorgien och drabbas, i all synnerhet när de tjänstgör utanför denegna republiken. Under en frågestund i uttaladeutrikesministern att man måste kunna hoppas på all de sovjetiska myndigheternamed kraft försöker stävja denna negativa utveckling, som bara kan leda tillökade motsättningar mellan olika folkgrupper, Mol bakgrund regeringens beslut i ell enskilt asylärendehar frågat mig om regeringen även i framliden avser att nekauppehållstillstånd lill baltiska värnpliktsvägrare som utsatts för kränkningarav de mänskliga rättigheterna. Som vet är jag förhindrad alt redovisa debedömningar som görs i ett enskilt ärende, menar att regeringensasylpolitik har medfört ett direkt hot mot dem som söker skydd här därför attde utsatts för förtryck av de mänskliga rättigheterna. Utlänningslagens regler om asyl för krigsvägrare avser atlge skydd ål den som har avviktil från pågående militärtjänst som äger rum påkrigsskådeplats eller kan komma atl förläggas dit. Motsvarande gäller iallmänhet i fråga om den som har flytt från sitt hemland för atl undgå alt bliuttagen lill militärtjänstgöring på krigsskådeplats, I del senare fallet måsleemellertid risken för krigstjänslgöring ha varit påtaglig (prop, 1988/89:86 s,74 f,), Atl vägra fullgöra sin värnplikt är inte i sigasylgrundande, såvida inte ett oproportionerligt straff skulle följa på vägran. Jag delar utrikesministerns förhoppning om att sovjetiskamyndigheter skall komma till rätta med de problem som uppenbarligen förekommerinom den sovjetiska krigsmaklen, AnL 29 (): Jag vill lacka invandrarministern för svaret,som jag dock inte kan vara nöjd med. Det finns ett flertal rapporter om hur baltiska värn pliktiga har misshandlats inom den sovjetiska armén. Del finns rapporter från , och på hur man har straffats i Sovjelarmén med anledning av den frigörelseprocess som pågår i de baltiska länderna. Inkallade har i brev och efter flykt vittnat om mobbning och misshandel med påkar, järnskodda bälten och t,o,m, hela strykjärn. Del finns också elt fler tal rapporter ifrån Lettiska centralrådet och Kommittén 49 om hur 12 baltiska värnpliktiga har kommithem i blykislor, där det är oklart hur det Flera brev vittnar dock om atl del har varit fråga om dödsmiss- Prot,1989/90:89 handel, Jag kandärför inte förstå hur invandrarministern inledningsvis kan in- ] ] stämma iall det kommer oroande rapporter och sedan hänvisa lill all della ' "Ib är en fråga för Sovjetmakten alt handlägga. Detta strider mot demänskliga rättigheterna. I det svar som jag fick av utrikesminister instämde han i all när de mänskliga rättigheterna förtrycks ivåra grannländer skall den reagera och inte acceptera altsådant förtryck sker All , som har skett i ett fall, sända tillbaka enestnisk värnpliktig grabb som har blivit utsatt för detta inom den sovjetiskaarmén är inte alt ställa upp på de mänskliga rättigheterna. Jag tyckerfaktiskt, invandrarministern, alt sådana beslut är en skam för vårt land. Jag kan här möjligen också se en skiljaktighet mellanutrikesministerns svar och det svar jag fått av invandrarministern, genom allSten var noga med all betona all vi måste reagera när de mänskligarättigheterna kränks. AnL 30 Statsrådet : Jag har med mycket stort intresse tagit delav frågedebatlen mellan utrikesministern och . Jag delar hell denuppfattning som där kom till uttryck. Utrikesministerns roll i det hela är dockdelvis annorlunda, sä lill vida all del för hans del handlar om alt förutsättaatl de sovjetiska myndigheterna gör något åt saken. Sedan uppstår frågan hur vi skall bedöma dessa frågorutifrån de ansökningar vi får Självklart är det precis som jag säger atl viockså har klarl för oss alt det finns uppgifter som tyder på mobbning ochpennalism inom den sovjetiska krigsmaklen. Detta måsle vi ha med i bilden närvi bedömer de enskilda fallen. Jag kan ju inte här i talarstolen kommentera ett enskiltfall. Vi får la hänsyn till den här kunskapen, men jag kan ändå inte generelltsäga alt värnpliktsvägran i sig är asylgrundande. Vi får la hänsyn lill, somjag nämnde tidigare, om del blir oproportionerliga konsekvenser av en eventuellavvisning, AnL 31 (): skärpteregeringen kraven för asylrätt, och det har gjort det svårare för exempelvisvärnpliktiga från som har utsatts för det här inom Sovjelarmén, Jagförslår inte all invandrarministern inte på elt klarare sätt kan fastslå alldet år skäl alt få asyl i värt land når unga värnpliktiga grabbar har utsattsför detta inom Sovjelarmén. Det finns många rapporter och vi vet t,o,m, attföräldrar i och håller hemma sina grabbar eftersom de harmyckel klart för sig vad som sker AnL 32 Statsrådet : Eftersom nämnde inskränkningen iasylrätten tycker jag ändå alt det är viktigt atl komma ihåg atl utlänningslagen har talat 13 Prot,1989/90:89 omkrigsvägrare som har fält skydd ifrån pågående militärtjänst som äger rum päkrigsskådeplats. Det förekommer ganska ofta elt missförstånd alt del skulle hahandlat om värnplikligsvägrare. Det är faktiskt risken för krigstjänstgöringsom man har tagit hänsyn till. När del gäller de eventuella ärenden som kan komma på miltbord och som nu vill diskutera kan jag återigen bara säga atl vinalurliglvis i varje enskilt ärende får ta hänsyn till omständigheterna och deeventuella konsekvenser som en utvisning kan få. Det kan mycket väl i några avfallen finnas ett särskilt starkt skyddsbehov som kan falla inom asylreglernasom vi tillämpar dem . AnL .33 (): Jag nämnde atl regeringens förslag all ändraasylrätten ylleriigare har försvårat situationen, Idenna debatt försöker jag däremot atl framföra all det som sker med baltiskavärnpliktiga inom Sovjetarmén är brott mot de mänskliga rättigheterna. Delmåsle vi från svensk sida reagera mot. Del är viktigt all vi gör det när detsker elt sådant brott. Del är inte. som invandrarministern säger i sill svar,enbarl en uppgift för de sovjetiska myndigheterna att la hänsyn lill. Vi måstei vårt land la hänsyn lill vad som sker i våra grannländer på andra sidanÖstersjön, Det sker nu grova brott mol de mänskliga rättigheterna. Jag hoppasverkligen atl regeringen, när sådana fall kommer upp, kommer att bevilja asylål de människor som har utsatts för hot och misshandel. Något annat vore enskam för den och för vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. 9§Svar på fråga 1989/90:457 om lön från utlandstjänstgöring i förslaget omreformerad inkomstbeskattning Anf, 34Statsrådet ; har frågat finansministernom han, med lanke på det nödvändiga i all stödja svenska exportansträngningar,avser all föreslå erforderliga justeringar i lagrådsremissen om reformeradinkomstbeskattning beträffande beskattningen vid utlandstjänslgöring. Arbetet inom regeringen är så fördelat alt det är jag somskall svara på frågan. Regeringen kommer att överlämnapropositionerna om skallereformen lill . Regeringens slutligaställningstagande i den fråga som tagit upp kommer då atlredovisas, I avvaktan på detta är jag inteberedd att ytterligare kommenterafrågan, AnL 35 (); Jag tackar för svaret och önskar statsrådet välkommen i ämbetet. Den föreslagna ändringen i sexmånadersregeln är bra närdet gäller slopande av kravet på fast driftsslälle. Den är dock myckel negalivför svensk export närdet gäller kravet alt skattebefrielse i endast skall beviljas Prot.1989/90:89 om lönen beskattas i verksamhetslandet. Det beror på alt det finnsflera län- der som inte har någon inkomstskatt - huronaturligt det än kan låta i svenska öron. Jag är medveten om alt skattebefrielsen ursprungligen inteenbart kom till för atl stödja exporten, men man borde i vart fall inte som nuavsevärt försämra svenska företags exportansträngningar Går förslaget igenom blir det ytterst kostnadskrävande förde många svenska företag som arbetar i länder som , ,, , Öatar m:fl. Det rör sig om bortåt 600 högutbildade nyckelpersonerDeras reaktion blir naturligtvis krav på kompensation som skulle innebära minstfördubblade kostnader för svenska, redan hårt konkurrensutsatta företag. Omsvenska medarbetare friställs eller slutar pä grund av försämrade villkor ärdetta inte bara en nackdel för berörda förelag utan också för all svensk export,eflersom det ligger ett egenvärde i atl ha svenskar i arbete utomlands. Det är knappast rättvist all gränsen mellanskattebefrielse och skatteplikt kan sägas gå vid en enda procents inkomstskatti verksamhetslandet, I lagrådsremissen föreslås att biståndsarbetare undantasfrån kravet att lönen skall beskattas i verksamhelslandet med den motiveringenalt en viss del av biståndet då skulle tas i anspråk för atl betala skallen ochalt kostnaderna för projektet därigenom skulle öka. Exportansträngningarna är enligt min uppfattning minstlika viktiga som biståndsanslrängningarna. Jag är dock glad atl statsrådettydligen kan länkas ta hänsyn till de här redovisade problemen, eflersomstatsrådet inte nu helt stänger dörren. Jag tackar för svaret, AnL 36 Statsrådet ; Vägledande för skaltereformen, och det gällerbåde den fråga som vi nu diskuterar och en mängd andra frågor, kommer att varaatt försöka åstadkomma en neutral och likformig beskattning där olika inkomsttagarebeskattas på ett så likformigt sätt som möjligt. För att övergå mer ex-plicittill den här frågan är vi å ena sidan angelägna om att inte åstadkomma direktasubventioner till exporten via våra skatteregler, å andra sidan vill vinaturligtvis inte heller missgynna exporten. Utöver kravet på likformighet är det också önskvärt att vifår enkla regler som inte i onödan krånglar till arbetet för skattemyndigheteroch skattskyldiga. Det är inte minst sådana överväganden som ligger bakomförslaget i lagrådsremissen. Men jag vill inte nu föregripa del slutliga ställningstagandetsom kan göras i den här frågan liksom i andra frågor Regeringen avser att läggafram en proposition . Vi kommer då att vid ett och samma tillfälleredovisa våra ställningstaganden i olika frågor Anf, 37 (); Jag lackar för del svaret. Jag har förståelse för atlstatsrådet inte nu vill binda sig. Jag lycker också att det är positivt att statsrådet nu säger att man inte skall försämra för svenska företag. Men jag tror att statsrå det håller med mig om att det skulle bli en väsentlig försämring om man föl- 15 Jag är ganska säker på all lagtextförfattarna inte har tänktsig den möjligheten all det över huvud tagel kan finnas länder som inte harnågon inkomstskatt alls. Statsrådet lalar också om behovet av rättvisa. Det ärknappast rättvist, att om det finns en enda procents inkomstskatt iverksamhelslandet beskattas inte den svenska lönen i , Men om det intefinns någon skatt, då kommer inkomsten att tas upp till full beskattning iSverige, Det är inte rättvist. Det är inte heller rättvist all biståndsarbetarna skallkomma billigare undan än de som arbetar för svensk export. Det är mycket storabelopp del rör sig om när det gäller svensk export till just de här länderna. AnL 38 Statsrådet ; Jag vill bara tillägga atl del naturligtvisinte finns någon åstundan alt försämra villkoren för de svenska exportföretagen.Men det finns en strävan att upprätthålla eller skapa så likformigaskatteregler som möjligt. Enligt min mening bör tanken inte vara alt visystematiskt subventionerar en viss typ av verksamhet genom skattesystemet.Därmed har jag inte tagit ställning i den konkreta frågan. Jag ber på nytt altfå hänvisa till all regeringen kommer atl redovisa sinaöverväganden i den här frågan och i många andra frågor AnL 39 (); Jag hann inte kommentera det statsrådet sade om attlagstiftningen måste vara enkel. Del är ytterst lätt alt ändra lagstiftningen,så att svenska företags arbetare i dessa länder inte behöver betala någon skalli , även om del inte finns någon inkomstskatt alls i verksamhetslandet.Det finns redan ett förslag från som jag troratt statsrådet har hunnit läsa. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1989/90:461 om diiferentierad moms Anf, 40 Statsrådet : har frågat finansminislern omutredningsuppdraget lill den särskilda utredare med uppgift atl göra enteknisk översyn av mervärdeskaltelagen som regeringen tillsatt (dir1990:1) inkluderar frågan om en harmonisering med EG:s skattesatser, syftandetill alt också i införa differentierad mervärdeskatt med lägreskattesats för nödvändighetsvaror Arbetet inom regeringen är så fördelat att del är jag somskall svara på frågan. skatter, KIS, har i sittbetänkande Reformerad mervärdeskatt m.m, lämnat förslag till en utvidgadmervärdebeskattning. Betänkandet kommer att läggas lill grund för denproposition om mervärdeskatten och andra indirekta skatter som regeringen inomkorl avser atl lämna lill . I KIS utredningsarbete ingick enfullständig översyn av mervärdeskattensomfattning och materiella regler i övrigt. KIS fick även i särskilda direktiv iuppdrag atl överväga sänkt mervärdeskatt på viss konsumtion. Bakgrunden lilldirektiven i denna del var bl.a. de diskussioner som ägt rum inom EG om endifferentiering av mervärdeskallesatserna. KIS förslog emilertid altmervärdeskatt skall utgå med en enhetlig skattesals för alla beskattade varoroch tjänsler Bakgrunden lill förslaget var bl.a. alt en sänkt mervärdeskall påt.ex. livsmedel inte bedömdes ha några fördelningspoliliska fördelar. KISundersökte pågående ulveckling på mervärdeskalte-området inom EG, men fann atldenna utveckling inte ulgör någon grund för alt ändra den iSverige tillämpade mervärdeskaltesalsen på t.ex. livsmedel. Den utredare som tillkallats, och som lill, skall göra en teknisk översyn av mervärdeskatten. Bakgrunden äratl KIS inte hunnit med alt författningstekniskt modernisera och anpassalagstiftningen till de materiella förslag som lagts fram. Utredaren skall göraen sådan för-fattningsteknisk översyn, och därvid bl.a. beakta den lagstiftningstekniksom tillämpas inom EG. Detta innebär dock inte atl utredaren skall la upp lillny materiell prövning de frågor som KIS redan behandlat, t.ex. frågan om lägremervärdeskatlesats på viss konsumtion. Svaret på fråga är såledesnej. Regeringen följer noga den ulveckling som pågår inom EGpå bl.a. skatteområdet. I fråga om en framlida harmonisering inom EG av mervärdeskallesatsernakan sägas alt inga beslut fattats. Olika förslag har från tid tillannan lagts fram, men har ingen enighet kunnat uppnås. Det är därförför tidigt atl nu dra några mera långtgående slutsatser av den diskussion sompågår inom EG. Prot,1989/90:89 AnL 41GUNNAR (): Jag tackar statsrådet för svaret, men tyvärrvar del ett negativt besked som jag fick. Det var mycket riktigt KIS som hanterade den här frågan,men man levde väldigt mycket på den tidigare mervärdeskatleutredningen. Detenda som tillfördes var en fördelningspolitisk studie som gjordes påfinansdepartementet där kanske inte alla har full insyn och kan se hur det gårlill. Jag tycker att det är ganska konstigt atl de flesta länderinom EG klarar av att ha en differentierad moms men att inte skallkunna klara av detta av någon alldeles oförklarlig anledning. Det finns ocksåkrafter i som lalar för alt vi skall närma oss EG på alla områden.Dock skall della tydligen inte gälla moms på mat. Detta är myckel konstigt ochsvårt att förslå. Statsrådet menar att det här saknas en majoritet. Han harvall att luta sig mot den typ av majoritet som beslår av folkpartister ochmoderater Det fanns i utredningen reservationer från , vpk ochmiljöpartiet, vilka var adjungerade och hade samma ståndpunkt. Det hade funnitsen klar majoritet för den linjen om statsrådet hade velat luta sig mol ensådan. Jag vill slutligen säga att det fanns en möjlighel förutredningsmannen alt fundera ordentligt pä jusl del här Jag beklagar atlregeringen har vall atl luta sig mol företrädare för den konservativa linjen iden här frågan. finns häri en gruppering i millen som skulle tacka ja till en differentieringav momsen. Del är också en ganska bred majoritet av svenskarna som vill ha endifferentiering av mervärdeskatten jusl när det gäller livsmedel. Jag beklagarall regeringen har vall den här konservativa linjen. AnL 42 Statsrådet ; Låt mig först säga atl denfördelningspolitiska studie som genomfördes inom KIS ram utfördes av kommitténssekretariat, lål vara atl en del av personerna var inlånade från finansdepartementet.Kvaliteten på studien bör bedömas inte utifrån vilka som har utfört den, ulanutifrån studien i sig. Del är den som bör ligga lill grund för våraställningstaganden. Jag uppfattade det inte på så sätt att vi i första handskulle diskutera sakfrågan, alltså bra eller dåligt meddifferentierad moms. Frågan gällde om den utredning som har tillsatts kommeratt ta itu med saken. I mitt svar har jag konstaterat atl delta inte ärutredarens uppgift. Utredarens uppgift är atl göra en förfatlningsmässig ochteknisk översyn. De materiella frågorna har utretts och diskuterats i annatsammanhang. Lål mig slutligen tillägga när det gäller EG atl man därinte har kommit fram lill en enhetlig linje i fråga om hur mervärdeskallenskall vara utformad. Man har diskuterat frågan ; det har framlagtsrekommendationer, men meningarna har varit och är alltjämt mycket delade.Stark kritik har riktats mot de förslag som har lagts fram. Dessa förslag harockså fått modifieras. Enligt de uppgifter som vi nu har fått är man inom EGinriktad på atl kunna fatta ett beslut som skall kunnagenomföras kanske 1993, Jag kan försäkra atl vi noga kommer all följa utvecklingenoch givelvis vid våra egna ställningstaganden beakta beslut som är av relevansför svensk skattepolitik, Anf, 43 (): Jag kan bekräfta vad statsrådet säger om denhastiga utvecklingen inom EG, Del är nyttig information till ,eflersom del har förespeglats oss att det nu är så bråttom medharmoniseringen på framför alll området indirekta skatter. När del gäller den utredning somKIS gjorde kan man faktiskt finna att det i lägre inkomslkvartil förhåller sigså att man betalar procentuellt större andel av sin inkomst för livsmedel änvad de gör som har högre inkomst. Av del materialet kan man också finna altcenterns tes om alt del är fördelningspolitiskt riktigt alt avvecklalivsmedelsmomsen är en riklig tes. Jag konstaterar atl man inom EG har kommitolika långt i sina strävanden på olika områden. I många fall har man faltalbeslut och genomfört dem. På andra områden - inte minst på skalleområdet - harman inte kommit särskilt långt i sina harmoniseringssträvanden. Frågan om mervärdeskattenär elt sådanl exempel, trots att man har diskuterat denna fråga mycketingående. Jag kan försäkra atl vi kommer atl följa den härulvecklingen noga. Om man lyckas ena sig - vilkel man inte lyckats med hittills- kommer det naturligtvis också att få betydelse för svenskt vidkommande.Innan vi har nått den situationen kan jag inte se några tvingande skäl förSverige all anpassa sig lill en EG-regel, eftersom del inte finns någonEG-regel på det här området. Överläggningen var härmed avslutad. Prot,1989/90:89 11§ Svar på fråga 1989/90:435 om cirkulär om handläggningenav ärenden enligt utlänningslagen och utlänningsförordningen Anf, 45Civilminister ; Margö har frågat mig omrikspolisstyrelsens cir-kulärmeddelade rörande handläggningen av ärenden enligtutlänningslagstiftningen kommer att ändras sä alt det bringas iöverensstämmelse med vad beslutat. Det spörsmål som Margö berör i sin fråga harvarit uppe vid en tidigare frågestund, närmare bestämt , Jagkonstaterade då i mitt svar atl cirkuläret i vissa delar fått en mindre lyckadformulering och föruiskickade atl del skulle omarbetas,