prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av och med acklamation. Mom.17 (export av kärnteknisk utrustning m.m.) Förstbiträddes reservation 22 av och med 38 röster mot 35för reservation 21 av och . 238 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 241 röster mot 39 för reservation 22 av RolfL och . 31 ledamöter avstod från att rösta. Mom.18 (förbud mot import av tropiskt timmer) Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 40 för reservation 23 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.19 (beräkningar av kostnader m.m. för handelspolitiska åtgärder) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 24 av m.fl., delsreservation 25 av - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (näringspolitikensinriktning) Förstbiträddes reservation 1 av Per m.fl. - som ställdes mot delsreservation 2 av och , dels reservation 3 av RolfL , dels reservation 4 av - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 143 röster mot 101 för reservation 1 av PerWesterberg m.fl. 67 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (småföretagspolitiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 5 av Per m.fl., delsreservation 6 av med acklamation. Mom. 3 (kvinnligtkompetenscentrum) Prot. Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som 13 december 1989ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 7 avPer m.fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.4 (avregleringsarbetets organisation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av Per m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (lagförslag som berör småföretagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av Per m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (ny- och småföretagandets riskkapitalförsörjning) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 151 för reservation 10 av Per Westerbergm.fl. Mom.7 (kravet på personlig borgen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av Per m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (ökat demokratiskt inflytande i näringslivet) Ivoteringen om kontraproposition i voteringen om kontraproposition ihuvudvoteringen avgavs 38 röster för reservation 13 av och och 38 röster för reservation 14 av och ledamöter avstod från att rösta. Då ja- och nej-rösternasantal var lika företogs lottning. Sedantredje vice talmannen lagt ned en ja-sedel och en nej-sedel i rösturnan drogSylvia () ja-sedeln. Kammaren hade alltså i enlighet medja-propositionen till kontraproposition i voteringen om kontraproposition ihuvudvoteringen antagit reservation 13 av och . 1voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen biträddes reservation 12 avPer m.fl. med 103 röster mot 51 för reservation 13 av . 157 ledamöter avstod från att rösta. 1huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation12 av Per m.fl. - genom uppresning. Mom.9 (internationaliseringen av svenska företag) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 16 av ochLars - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 15 av Per m.fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.11 (hantverksyrken och hantverkskunnande) 69 Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 17 av Prot.1989/90:45 m.f\., dels reservation 18 av Per m.fl. -biföUs med ack-13 december 1989 lamation. Mom. 12 (utveckling av kooperativ verksamhet) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 19 av Per m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 14 (ökad förädling inom sågverksindustrin, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 23 förreservation 20 av . Mom. 15 (nationellt program för stålindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 22 förreservation 21 av . 16 (nationellt metallbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avRolf L -bifölls med acklamation. Mom. 17 (utvinning av vanadin) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avRolf L -bifölls med acklamation. Mom. 19 (tjänsteföretagens utlandsverksamhet) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 24 av Per m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 20 (teknisk utveckling och regional balans) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avRoland och - bifölls med acklamation. Mom. 21 (statligt stöd till teknikcentra) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avPer m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (småskalig teknikutveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avRoland m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (stödet till uppfinnare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avGudrun m.fl. - bifölls med acklamation. 25 (utveckling av högteknologi påtelekommunikationsområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 av - 70 bifölls med acklamation. Mom. 26 (optiskadatorsystem) Prot. Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 30 av - bifölls med acklamation. .,, , ,. , I... , 1 -N och vissa Mom. 27 (utveckhng avalternativ högteknologi) T X, . . T. j o. ..r xr.. internationella Utskottets hemställan-somställdes mot reservaUon 31 av ...... ,.,.. , ,, . miljöinsatser bifölls med acklamaUon. Mom.28 (inventering och forskning avseende torv) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 32 av -bifölls med acklamation. Mom.29 (fond för investeringar i inland) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (upphävande avlagen om träfiberråvara) Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 129 för reservationen av Per Westerbergm.fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. 10§ Meddelande om samlad votering Tredje vice talmannen meddelade attutrikesutskottets betänkanden UU7, UU8 och UUll skulle debatteras i angivenordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt. 11§ Samarbete med och vissa internationella miljöinsatser 1989/90:UU7 Samarbete med och vissainternationella miljöinsatsen MARIALEISSNER (fp): kommer att gå till historien. Det har denna höst varit svårt att håUa tårarna tillbaka. Det gällde vid synen av ungdomar från Öst- och som dansade och kramades på krö- 71 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser net av dennatten muren föll. Det var också svårt att inte bli gripen när folkmassorna påVaclavplatsen skanderade: Dubcek, Dubcek. Kanskekommer för våra barnbarn att få samma magiska klang som 1789 harför oss. Åter drar en frihetsrevolution genom vår kontinent. Urruinerna av och söndervittrade järnridåer stiger ett Centraleuropafram, som har längtat efter att kunna göra sig kvitt den förhatligaöststatsetiketten. Dessa länder har väntat på den stund då pressen,poeterna och politikerna slipper diktaturens strypgrepp och produktionenslipper planekonomins tunga järnhand. Vi är vittnen till hur kommunismen somsamhällsbyggande ideologi begår offentiigt självmord. Det är i sanning enliberal triumf. Utrikesutskottetsbetänkande är viktigt och intressant på flera sätt. Det gäller inte minst föratt ett enigt utskott, inkl. vpk, ställer sig bakom positiva ställningstagandentill flerpartisystem, politisk pluralism och marknads-orienterade ekonomier i Östeuropa.Det är kanske ytterligare en glädjande effekt av omdaningen i . Sverigehar starka intressen - säkerhetspolitiska, ekonomiska och miljöpolitiska - avatt söka kontakt och bredda samarbetet med , för att på så sätt kunnabidra till en permanentning av den lovande utvecklingen. Vi har starka skäl atti likhet med forntidens jägare och samlare följa efter i smältvattnet från denkommunistiska som långsamt drar sig tillbaka och släpper sitt grepp omÖsteuropa. Attsuccessivt verka för ett inlemmande av stater, som gärna kallar sigcentraleuropeiska, i måste ske på olika plan. Europarådetskulle här kunna spela en viktig roll. De östeuropeiska regeringarna harsjälva visat stort intresse för som ett möjligt forum föralleuropeiskt samarbete. Fyra stater är redan permanenta gäster i . Det vore önskvärt med en målsättning frånEuroparådet att samla samtliga europeiska stater i organisationen. Sverigemåste också sträva efter ett utökat ekonomiskt och teknologiskt samarbete medöststaterna. Vi måste verka för att alla kontakter över gränserna - genomresor, studiebesök, praktik m.m. - uppmuntras och blir möjliga genom attstaten ställer medel till förfogande. Frihetenkan vara berusande, men det kommer alltid efter -kanske förenad medviss huvudvärk. Med gryningen i kommer också det avslöjande ljusetöver den verklighet som hittiUs har förträngts och förfalskats. Denkatastrofala ekonomin, som ju är den yttersta orsaken tiU omdaningsprocessen,blir nu plågsamt synhg. Häpnadsväckande - åtminstone för vissa kretsar -avslöjanden om miljökatastrofer i öst duggar tätt. Tankenatt miljöförstöringen skulle vara en ren konsekvens av kapitalismen och därmedinte kunna drabba socialistiska länder har avslöjats som en av kommunismensmånga livslögnen AvSovjetunionens ca 280 miljoner invånare anses ca 50 miljoner leva iområden som har drabbats av olika typer av miljökatastrofer. Den polskavetenskapsakademin räknade 1988 upp 27 motsvarande katastrofområden, därsammanlagt en tredjedel av hela befolkning bodde. skapsakademinhar flertalet av landets floder odrickbart vatten. De flesta strändernalängs har stängts och industriavfallet har de senaste fem årenökat med . Om skogsskadorna i , och Östtysklandfortsätter att breda ut sig som , kommer om några decennier knappast någonlevande naturhg skog att finnas kvar i dessa länder. av vattendragen iPolen anses vara så förorenade att vattnet inte ens är användbart förindustrieUt bruk. Uppräkningen av miljöhot av detta slag skulle kunnafortsätta länge . Hoten berör självfallet också långt fler länder än de somdrabbas hårdast. Kanske härrör så mycket som eller mer av det totalautsläppet av näringsämnen i från . Spridningen av försurandesvaveldioxid från är också ett välkänt problem för . drar två slutsatser av detta. För det förstabehövs ett mycket betydande resurstillskott för att man skall kunna byta utföråldrad teknik, installera reningsanläggningar och sanera de områden som harförstörts och förgiftats i de socialistiska staterna. För det andra kan pengar som satsas på miljöförbättrandeåtgärder i öst ge bättre utdelning än om motsvarande belopp satsasi . Av detta följer att och andra västländer bordeanslå betydande summor för att bidra tiU att få bukt med miljöhoten från öster-i eget intresse lika väl som av solidaritet med de hårt drabbade folken i dessaländen Tyvärr är verkligheten inte hka enkel - det räcker inte bara med attanslå pengan Innan sådana åtgärder sätts in måste vi göra en analys avsambanden mellan miljöförstöringen i öst och det politiska och ekonomiskasystem som har präglat dessa länder I en demokratisk marknadsekonomi kan miljöförstöringbekämpas om den politiska viljan finns, t.ex. genom miljöavgifter som tvingarföretag och konsumenter att betala de miljökonsekvenser som olika aktivitetermedför Företagens övergripande mål är ju att förvalta och formera sina resursenDärför drabbas företagen om de får ta de ekonomiska konsekvenserna av t.ex. utsläppsom görs utöver fastställda normer. Men i kommunistiska länder finns inga motsvarandemekanismer. Alla resurser i form av råvaror, produktionsmedel och arbetskrafttillhör staten eller kontrolleras av staten. De har utnyttjats för attmaximera produktionen av varor som partiet prioriterat, utan hänsyn tillverklig efterfrågan, tiU kvaUtet eller till externa effekter av något slag. Motvikter och kontrollmekanismer av det slag som finns idemokratiska marknadsekonomier saknas i de östeuropeiska staternas ekonomiskaoch poUtiska system. Resultatet har blivit en ohämmad rovdrift på såväl människorsom naturresurser, ända tills naturens egna gränser har satt stopp. Att dettanu har hänt på allt fier områden är utan tvivel en av orsakerna tiU de senasteårens strävan efter perestrojka, omdaning. Arbetet för att rädda miljön i är direktberoende av reformprocessens framgång. Utan demokratiska mekanismer och utanen ekonomisk omvandling i riktning mot mera marknadsekonomi kommer detta inteatt Ett framgångsriktmiljövårdsarbete förutsätter ett brett folkligt engage- Samarbete med och vissa internationellamiljöinsatser Samarbete med och vissa internationellamiljöinsatser mang,aktiva och politiskt oberoende miljögrupper, oberoende experter, ocensureradforskning och faktaredovisning samt tillgång till massmedia. Eventuella insatser från väst måste ha som ett av sinahuvudmål att stödja och utveckla den miljöopinion som finns i öst. Den är mestpåtaglig i , , och . Miljön i dessa länder kanaldrig räddas utifrån, utan bara av de berörda folken själva. Miljögrupperna idessa länder borde kunna få stöd från i form av stipendier,laboratorieutrustning osv. Åven miljömyndigheter och förtag bör kunna få stödav samma slag genom samarbete med ohka organ i väst. En mer miljövänlig industri i dagens är direktberoende av en framgångsrik reformprocess i riktning mot en fungerandemarknadsekonomi. Det är en gigantisk omstrukturering som krävs. Den gamlapolitisk-byråkratiskt styrda föråldrade och miljöskadliga industrin måste bort.Det kan bara ske steg för steg i takt med att en ny ekonomisk struktur byggsupp. Det omvärlden kan göra är att ge sitt stöd åt en processsom måste drivas fram av interna krafter Det kan handla om att underlätta föröststaterna att medverka i det organiserade internationella samarbetet imiljöfrågor och att erbjuda teknisk och vetenskaplig kompetens till lokalamiljöprojekt. Vi kan erbjuda utbildning inom miljöområdet och även inomföretagsekonomi och företagsadministration. Vi bör också kunna satsa på bilateralamiljöprojekt mellan och exempelvis olika strandstater längs . En annan typ av projekt kan vara vänortssamarbeten kringkonkreta miljöfrågor mellan svenska kommuner och kommuner i andraÖstersjöländer Det är också viktigt att försöka finna former för samarbetetkring finansiering av olika miljöprojekt i under förutsättning attdessa utformas under medverkan av oberoende experter och medborgargruppen Det är slutligen väsentligt att får enytterhgare ökning av sina anslag för stöd till svenska miljöorganisationersutlandsarbete, bl.a. med sikte på samarbete med miljörörelser i ochBaltikum. På denna sista punkt har man diskuterat möjligheten av finansieringvia skuldbyte, s.k. dept-for-nature-swaps. Ett yrkande från om att använda sig avskuldbyte för Wislapro-jektet behandlades och avslogs tyvärr av ivåras. Vi har därför inte kunnat få till stånd någon sakbehandling av vårtförslag tillsammans med övriga motioner om miljöprojekt i , vilket vibeklagar Det vore olyckligt om man uteslöt skuldkonverteringar som ett av flerainslag i ett intemationeUt arbete för att sanera skuldbörda. Vi utgårfrån att det kommer att finnas med i bakgrunden när man diskuterar utformningenav projekten. Det är mycket angeläget att finna former för ett svensktstöd till både som till andra projekt som beskrivs i motionerfrån andra partier Men det är omöjligt att liksom anslå stora belopputan en klar finansiering och utan en klar uppfattning av hur medlen kan kommaatt användas. Vi förutsätter i stället att regeringen i budgetpropositionen kommeratt beakta både behov av stöd och andra projekt. Den riktigt kontroversiella frågan i sammanhanget ärnaturligtvis hur allt detta skall finansieras. Regeringen har tagit de aktuella300 mUjonema ur biståndsanslaget. Detta har väckt en stor debatt. i sin artikel i , som jag tolkar honom, attdet helt enkel blir som i slutänden får betala notan. Åvenkabinettssekreterare andas försiktig kritik mellan raderna i sindebattartikel i Dagens Nyheten Han menar att det vore beklagligt omvi nu skulle underlåta att fortsätta en kraftig och aktiv solidaritetspolitikgentemot tredje världen och att vi inte får glömma bort denna aspekt när vi ärså upptagna av det som händer i . Folkpartietanser att inte är rätt finansiärer för ett svenskt miljöbiståndtill . Det är oacceptabelt att spela ut två grupper av hjälpbehövandeländer mot varandra på detta sätt. Dessutom kan man med fog fråga sig hurtrakterade östländerna är av att bli klassade som , förutom att det ärdiskutabelt om det är sakligt korrekt att göra en sådan klassificering avöststaterna. Jagvill därför fråga socialdemokraterna hur de motiverar att slantarna tillmiljöbiståndet pillas ur portmonnäer Vad svarar ni , ochhur bemöter ni kabinettssekreterare poängtering av vikten av fortsattaktiv solidaritet med tredje världen? Hur rimmar det med idealen om solidaritetatt man ställer två svaga grupper mot varandra på detta sätt? Ensve \sk östpolitik måste inriktas på att stödja omdaningsprocessen så att denkan fullföljas . En svensk östpolitik måste utgå från att varje litet steg motstörre frihet och demokrati som människorna i tar är till glädje föross och för dem. En svensk östpolitik får aldrig handla om att söka hejda ensådan utveckling under förevändning att den skapar instabihtet för Sverigesdel. vill betona detta i anledning av vissa uttalanden frånregeringsföreträdare som ibland låtit mer bekymrade än upprymda över frihetenslandvinningar Ett optimalt stabilt är ett bestående av fria,pluralistiska marknadsorienterade staten kan det europeiska huset komma attse ut, och då blir det också verklighet. Meddetta vill jag yrka bifall till reservation 2 samt i övrigt till utrikesutskottetshemställan. 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. PÅR (): Det som just nu sker i är en historiskt enastående process,och det är en oerhört glädjande process. har alldeles här italarstolen på ett enhgt min mening utmärkt sätt beskrivit vad vi känner införde rapporter som på olika sätt når oss om skeendena i . Jag skallinte upprepa detta ytterligare en gång. Detär viktigt att visar en entydigt positiv reaktion på det som sker iÖsteuropa och att vi tydligt visar att vi ställer oss bakom befrielseprocessenoch demokratiseringsprocessen. Jag säger detta eftersom bilden av den svenskaattityden av och till varit oklar Jag har ibland fått ett intryck av att detofficiella ser med en viss tveksamhet på det som sker, att instabilitetenär ett bekymmer som förtar en del av glädjen. Jag tror att det är nödvändigtatt vi i på ett klarare sätt än visar att vi stödjer denna Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser Vi bör stödja denpolitiskt, men vi bör också stödja den rent materiellt efter bästa förmåga.Det finns många starka skäl till det. Det finns ett rent humanitärt skäl. Dethandlar om våra grannfolk, och det handlar om människor som befinner sig i enväldigt svår materiell situation. Vi i har som invånare i ett gammaltdemokratiskt land ett ansvar att stödja demokratiseringsprocesser i andraländen Om demokratiseringsprocessen i Österuropa skall lyckas, förutsätter detatt länderna i också lyckas komma till rätta med de stora ekonomiskaoch ekologiska problem som de brottas med. Inte heller på detta område tyckerjag att har uppträtt på ett särskilt föredömligt sätt, och jagskall be att få återkomma till det. Detfinns alltså principieUa och, om man så vill, ideella skäl till ett kraftfulltsvenskt agerande och ett kraftfullt svenskt stöd till förnyelseprocessen i Öst-och . Men har också ett betydande egenintresse, det kaningen förneka. Det är ett viktigt miljöpolitiskt intresse för oss i Sverigeatt se till att våra grannar i öster och söder kommer till rätta med sinamiljöproblem. Också i detta sammanhang vill jag gäma hänvisa till den skildringsom gav i talarstolen om miljösituationen i deösteuropeiska länderna. Detta finns också redovisat på ett mycket bra sätt idet betänkande som vi nu behandlan Det är alltså en utomordentUgt allvarligmiljösituation som människorna i konfronteras med nu när aUt kanvisas och avslöjas. Vi vet också att händelseutvecklingen i dessa länder harmycket stor betydelse för möjligheterna att komma till rätta med Östersjönsmiljöproblem och med luftburna föroreningar som drabbar vårt eget land. Det äralltså en viktig del av den svenska miljöpohtiken att vi i stöder olikatyper av miljöprojekt också i våra grannländer i öster och söder för att vi skallkunna klara oss själva och vårt eget närområde. Vihar naturligtvis också ett ekonomiskt intresse av att det blir en positivutveckling i , så att vi där kan få handelspartner och partner för ettekonomiskt samarbete på ett helt annat sätt än vad vi har kunnat ha under desenaste fyrtio åren. Det faktum att handel med hela nuär mindre än den handel som vi hade enbart med under efterkrigstidenillustrerar vad järnridåns nedgång över innebar för Sverigestraditionella ekonomiska förbindelser öster- och söderut. När jämri-dån nu återlyfts innebär det att har fått grannländer som har funnits påandra sidan en nästan oöverstiglig klyfta. Det ligger självfallet i allrahögsta grad i intresse att gynna den ekonomiska utvecklingen iSveriges grannskap. Vii har också ett stort säkerhetspolitiskt intresse av att främja enstabil demokratisk utveckling i de öst- och centraleuropeiska länderna. Ocksådär finns det ett tydligt svenskt egenintresse av att ge ett så kraftfullt stödsom möjligt. Motdenna bakgrund, herr talman, är det anmärkningsvärt att har varit såsenfärdigt och visat en sådan njugghet när det gäller stöd till Öst- ochCentraleuropa. När regeringen för en del månader sedan annonserade att den varberedd att stödja , framför allt på miljöområdet, med 300 miljoner på treår, alltså ca 100 miljoner , var det inte konstigt att det utlöste enbesvikelse både i och i en engagerad opinion i . det via massmedia förljudsatt regeringen i budgetpropositionen kommer att föreslå 1 miljard fördelat för hela blir det en likartad reaktion. Detsom sker nu i vårt grannskap är av historisk betydelse för . Det är ettcentralt intresse för oss i att vara med i den utvecklingsprocess somdet här är fråga om. Med det geografiska läge som har är det kanske merangeläget för oss än för de flesta andra europeiska länden Inser man inte påutrikesdepartementet vilken betydelse detta har, eller inser man det påutrikesdepartementet men inte förmår att övertyga om attdet här är ett viktigt område för svenska framtidsinvesteringar? Tyvärravspeglar ju detta betänkande att hållningen även i utrikesutskottet är ganskaförsiktig. Och gjorde sig också litet grand tUl tolk för denvänta-och-se-attityd som alltför mycket präglar den svenska Östeuropapolitiken.Jag tycker att detta är beklagligt. Jag har en känsla av att vi kommer inalldeles för sent och kommer att göra alldeles för Utet om detta fortsätter. Centerpartietväckte i samband med riksdagsstarten en motion som fick väckas genom ettsärskUt beslut i kammaren. Det var värdefullt att vi fick tillfälle att väckaden motionen. Men tyvärr hade utrikesutskottet inte hand-hngskraft nog attfölja upp detta initiativ. Åtminstone när det gäller ekonomiska åtaganden harutskottsmajoriteten valt att skjuta den frågan . här motionen föreslog vi att skulle upprätta ett betydandesamarbetsprogram med , framför allt på miljöområdet. Programmet skulleinnehålla konkreta samarbetsprojekt, exempelvis i form av kunskapsöverföringoch utbildning av polska experter i , och svenska experter skulle sändastill för att kunna delta i kunskapsöverföringen. skulle stäUaorganisatoriskt kunnande och teknologi samt avancerad utrustning tillförfogande. Det handlar alltså om mycket påtagliga insatser som vi kan göra,men insatser som alla kostar pengar i form av hårdvaluta. Därför måste ettsådant projekt också förenas med ekonomiska insatser av betydande mått.