prot · GD0941 · 1989-12-31 00:00:00 — År regeringen beredd att byggaut barnomsorgen även för dessa barn? År regeringen beredd attföreslå att även bristen på ca 75 000 platser för skolbarnstillsyn täcks genomutbyggnad? Har kommunala dagbarnvårdarerätt barnomsorg för sina barn? Vilka villkor gäller i så fallför att statsbidrag skall utgå? 1989/90:97av () till justitieministern om arbetsmiljön på de rättsvårdandemyndigheterna: har , vid besök hosåklagarmyndigheten i hamn, kunnat konstatera att arbetsmiljöförhållandena därstädes är så pass 79 1989/90:41 otillfredsställandeatt man tillskrivit riksåklagaren. Yrkesinspektionenfinner att arbetsbelastningen är extremt hård och att personalen, trots attarbetstiden är , inte hinner med arbetsuppgifterna.De två heludsanställda åklagarna tror sig inte mycket länge fill orka med denöverbelastning som råden Målhögarna växer och andra viktiga uppgifter, t.ex.handledning av övrig personal, försummas. Yrkesinspektionenkräver nu av riksåklagaren att i egenskap av chefsmyndighet vidta nödvändigaåtgärder för att komma till rätta med bristerna. Detär onekligen anmärkningsvärt att yrkesinspektionen vid besök gjort en bedömningav arbetsmiljöförhållandena på en åklagarmyndighet. Innan så sker måstearbetssituationen ha bedömts vara mycket ansträngd. Detär vidare värt att notera att man kräver handling av riksåklagaren. Dåarbetsbelastningen är likartad vid andra myndigheter kan personalförstärkninginte tillföras annat än temporärt. Det slutliga ansvaret för dessa frågor vilarnaturligtvis på regeringen. Såväl den fysiska som den psykiska miljön vid våraåklagarmyndigheter och domstolar är en angelägenhet för regeringen. Attläget är minst lika pressat vid domstolarna vet vi. Hovrättspresident har i tidskriften i oktobernumret valt att kommenterasituationen så här: "Av ett 'instrument' brukar man kräva att det är ägnatför sitt ändamål. Det skall vara i gott skick, så att det inte manpå det sätt vilket statsmakterna vårdat domstolarna som rättssäkerhetsinstrument,så måste man väl säga att har en påtaglig försämring ägt rum.-------------------- Ökandeantal mål, allt mera komplicerade sådana i förening med nästan ingapersonaltillskott." Statsministernframhåller i regeringsförklaringen från att satsningen påatt förbättra rättsväsendet skall fortsätta. Det uttalas vidare att vissaförslag till förbättringar skall föreläggas . Någraandra konkreta åtgärder än en mindre förstärkning av medelsanslagen har dockinte förekommit. Medborgarnasrättmätiga krav på rättstrygghet och service kan bli hotade på grund avdet ansträngda arbetsläget hos landets rättsvårdande myndigheter Detta tar sigbl.a. uttryck i långa handläggningstider och försvårad rekrytering.Förhållandet får konsekvenser för personalen i form av ökad sjukfrånvaro, lågarbetstillfredsställelse och försämrad arbetsmiljö. Denna oroväckande situationmåste åtgärdas. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka konkreta åtgärder ämnar regeringen vidta föratt förbättra arbetsmiljön hos landets rättsvårdande myndigheter? 1989/90:98av () fill socialministern om Apoteksbolaget ochläkemedelskostnaderna: Lagen om detaljhandel med läkemedel (SFS 1970:205)stadgar a« detalj- _ handel med läkemedel endast får bedrivas av stateneller juridisk person där staten har ett bestämmandeinflytande. Regeringen har genom avtal med Prot. 1989/90:41 givit bolaget ensamrätt att bedriva denna handel. Apoteksbolagetförbinder sig att svara för en god läkemedelsförsörjning i hela landet och attverksamheten bedrivs så att resultaten av läkemedelsutvecklingen utnyttjas,samfidigt som förutsättningarna att uppnå lägsta möjliga läkemedelskostnaderbeaktas. Bolaget skall därför bl.a. noggrant följa utvecklingen påläkemedelsområdet inom och utom landet. Iavtalet sägs vidare att Apoteksbolaget genom förhandlingar med företrädare förläkemedelstillverkarna skall fastställa inköpspriserna för läkemedlen. Vidförhandlingarna skall bolaget sträva efter så låga priser som möjligt. Trotsdetta har statens kostnader för läkemedel i den öppna vården ökat kraftigtunder senare år. I skenet av den internationella utveckhngen ter sig dettamärkligt. För vissa läkemedelssubstanser borde kostnaderna ha minskat.Riksförsäkringsverket betalade 1986 ut i ersättning tillApoteksbolaget. hade denna summa ökat med tilltotalt . Prognosen visar på en total kostnad på mellan5,4-5,, dvs. en kostnadsökning på mellan 700-900 milj. kr.på ett år. Ansvaretför denna utveckhng vilar tungt på Apoteksbolaget, eftersom man i avtalet medstaten förbundit sig att på olika sätt verka för att hålla nereläkemedelskostnaderna. Apoteksbolaget synes ha varit synnerligen passivt ochinte på något sätt försökt att motverka denna snabba kostnadsutveckling.Bolagets sätt att sköta det uppdrag man fått av staten verkar snarare bidratill att öka kostnaderna. Apoteksbolagettillämpar för sin prissättning ett s.k. fast bruttopåslag. Det innebär attinköpspriset multipliceras med en procentsats (om inköpspriset är under30 kn och om det är ). Summan av inköpspriset, procentpåslagetoch en fast expeditionsavgift (. om inköpspriset är under 30 kn och9:55 kn om det är över 30 kn) blir Apoteksbolagets försäljningspris.Expeditionsavgiften och procentpåslaget utgör ersättningen till Apoteksbolagetför att hantera försäljningen. Effektenav det fasta bruttopåslaget/procentpåslaget blir minst sagt besynnerlig. Ominköpspriset är 100 kn får Apoteksbolaget ca 40 kn i ersättning. Ärinköpspriset får bolaget 150 kn i ersättning. Skillnaden i ersättningkan inte förklaras med att bolaget skulle ha så mycket större kostnad för atthantera det dyrare läkemedlet än man har för att hantera det billigaläkemedlet. Apoteksbolagetsnuvarande modell för prissättning är inte anpassad fill att pressainköpspriserna för läkemedel. Den motverkar direkt inköp av prisvärda läkemedelsom exempelvis billiga s.k. generiska preparat (billigare läkemedel somtillverkats enligt exakt samma "recept" som varumärkesläkemedel varspatentskydd upphört) eftersom bolagets ersättning minskar i takt med attinköpspriset sjunken Omman som enskild konsument besöker något av Apoteksbolagets för säljningsställen för att inhandla icke-receptbelagda produkter kan man ge nom den information som tillhandahålls där på ett enkelt sätt jämföra priser mellan likvärdiga preparat/produkter När den receptförskrivande läkaren/ tandläkaren skall utfärda ett recept har han eller hon ingen information från 81 1989/90:41 Apoteksbolagetsom jämför likvärdiga produkter och som visar skillnaden i Den som utfärdar recept hardärigenom ringa möjlighet att ta prishän-syn. Enövervägande del av de läkemedel som receptförskrivs i den öppna vårdenutgörs av varumärkesmediciner där patentskyddet upphört (ett helt nyttläkemedel är patentskyddat ). För många av dessa läkemedel finnsmedicinskt likvärdiga, av godkända, menbetydligt billigare preparat, s.k. generika. Debilliga generiska läkemedlen säljs dock i mycket Hten utsträckning avApoteksbolaget, vilket bl.a. kan bero på den prismodell man fillämpar och bristpå informafion till läkarkåren. Läkarkåren styr genom sin förskrivningförsäljningen på apoteken. Och eftersom läkarna både saknar information omkostnaderna för olika läkemedel och andra incitament för att skriva ut debilligare preparaten fortsätter man som tidigare att förskriva de gamla -dyrare- varumärkesläkemedlen. Därtill kan läggas att läkarna är föremål för en mycketomfattande marknadsföring från tillverkarna av varumärkesläkemedlen. Enlåg läkemedelskostnad för patienten skulle kunna vara ett incitament förläkaren. Läkaren behöver dock inte vara kostnadsmedveten när han/hon förskriverett läkemedel och kan välja mellan flera medicinskt hkvärdiga preparat eftersompatienten oavsett kostnaden för läkemedlet betalar högst 65 kn per gångför sina läkemedel. Imånga andra länder har man pressat sina kostnaderför läkemedel utan att göra avkall på de medicinska kraven. Ett av de mestverkningsfulla sätten har varit att stimulera förskrivningen av medicinsktlikvärdiga generiska läkemedel och att skapa incitament både för konsument ochläkare att jämföra priserna för varumärkesläkemedel, vars patent gått ut, och generiskaläkemedel. Apoteksbolaget som i avtalet med staten förbundit sig att hållanere läkemedelskostnaderna och i detta syfte noggrant skall följa utvecklingenpå läkemedelsområdet inom och utom landet, har såvitt jag kunnat förstå inteplanerat några större förändringar av sitt sätt att skötaläkemedelsförsäljningen. ägs till av staten genom och till33 % av en pensionsstiftelse som kontrolleras av samma departement.Staten/har genom denna något annorlunda ägarkonstrukfionett obegränsat inflytande över Apoteksbolaget. Genom aktiebolagsformen och detförhållande att staten både äger och har tecknat avtal med sitt egetbolag om monopol på detaljhandel med läkemedel, försvåras allmänhetens ochstathga kontrollmyndigheters möjligheter till insyn och nödvändig kontroll. Ägarna(staten/) har därtill utsett en styrelse för Apo teksbolaget som gör gränsen mellan ansvaret för bolagets skötsel och den nödvändiga samhälleliga kontrollen av bolagets verksamhet otydlig. Genom det nuvarande personvalet föreligger en uppenbar risk för lojahtetskonflik- ter Styrelsens ordförande är också VD i fjärde AP-fon- den, som är näst största aktieägare i läkemedelsföretaget . Styrelsele damoten är statssekreterare i , som 82 kritiskt skall pröva kostnaderna för receptbelagdaläkemedel och fungera som motpart i avtalet medApoteksbolaget. Ledamoten är över- Prot. 1989/90:41 direktör iriksrevisionsverket, som bl.a. har till uppgift att granska statliga 7 december1989 verk och bolags verksamhet. Rentallmänt kan man konstatera att det i styrelsen saknas personer med brednäringslivserfarenhet. I styrelsen saknas också naturliga representanter förstora konsumentgrupper som exempelvis pensionärer eller kroniskt sjuka. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till socialministern: Avser socialministern att uppmana Apoteksbolagetatt vidta åtgärder som medför ökad användning av generiska läkemedel i ,i syfte att utnyttja möjligheterna att sänka läkemedelskostnaderna med 500miljoner fill 1 miljard, vilket skulle ligga i linje med vad som har skettutomlands allt ? Avsersocialministern att förändra Apoteksbolagets nuvarande prissättningsmodell, dådenna prismodell medför att Apoteksbolaget tjänar avsevärt mer pengar på attsälja dyra läkemedel än billiga? Avsersocialministern att förändra Apoteksbolagets styrelses sammansättning, så attdenna står i överensstämmelse med verksamhetens inriktning och gör det möjligtatt akfivt ta del av den internationella utvecklingen på läkemedelsområdet somskulle kunna medverka fill att , så som skett utomlands, slipper onödigthöga läkemedelskostnader? Årsocialministern beredd att omgående omförhandla statens avtal medApoteksbolaget, för att därigenom skapa förutsättningar för en diskussion medApoteksbolaget om hur man på ett snabbt sätt skall kunna dämpa kostnaderna förreceptbelagda läkemedel? 17§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:312av Bo Finnkvist (s) till arbetsmarknadsministern om upprustning av NKLJ-banan: Befolkningsutvecklingen ocharbetsmarknadssituationen i Hagfors-Munkfors-området är mycket negativ. Det ärtyvärr en långsikfig negativ utveckling. Befolkningsminskningen har varit . Justnu är över 200 personer varslade om avsked i de två kommunerna. är den smalspåriga järnvägen NKLJ. Är berett att ställamedel till förfogande för bl.a. breddning och upprustning av NKLJ-banan? 1989/90:313av (vpk) till miljö- och energiministern om försur ningen i : 83 1989/90:41 Naturvårdsverketredovisade i en unik undersökning att försurningsläget i vad man förut betraktat somrelativt opåverkade, regioner, är betydhgt all-varligare än vad man trott. till visas klart och tydligt, framför allt iinlandet och där kalkhaltig mark saknas, att försurningen redan har slagit utmånga sjöar och att antalet akut hotade är mångdubbelt större. Ådelfiski sjöar i har utrotats, av sjöarna i är försurade,fill är drabbade, värden som är 100 gånger surare än vad som är naturligthar uppmätts, osv. Kalkningsinsatsernasom har gjorts eller planeras är både otillräckliga och verkningslösa på längresikt. Vad ämnar regeringen vidta för åtgärder medanledning av dessa katastrofrapporter? 1989/90:314av (vpk) till finansministern om visst uttalande avtjänsteman i : På en debatt kring SAP:s 90-talsprogram den 3december 1989 i uttryckte en av finansministerns rådgivare ifinansdepartementet, , att han äcklades av uttrycket "Vi måsteföra de svaga gruppernas talan". Jag vill därför frågafinansministern: Delar finansministern uppfattning närdet gäller att föra de svaga gruppernas talan? 1989/90:315av () till industriministern om bildandet av ett generikabolag: har flera länder arbetatför att dämpa sina kostnader för läkemedel. Detta har främst skett genom attöka förskrivningen av billiga generiska läkemedel, dvs. identiska kopior avvarumärkesmediciner. Trots att generiska läkemedel är billigare har vii inte utnyttjat denna möjlighet att minska våra läkemedelskostnadermed 500-1000 milj. kn/ån Debilliga generiska preparaten har snabbt ökat sin andel avläkemedesl-försäljning i bl.a. , och Västtyskland.Tillverkarna av generiska preparat gör, trots de lägre priserna, goda vinster. Omman skapar ett av svensk läkemedelsindustri ägt generikaföretag skulle tvåfördelar kunna uppnås. Ett sådant bolag skulle dels kunna dämpaläkemedelskostnaderna för samhället och konsumenterna, dels skulle vinster påverksamheten direkt kunna komma svensk läkemedelsforskning till del. Ärindustriministern, som är ordförande i branschrådet för läkemedelsfrå gor, villig att med industrins företrädare uppta frågan om att bilda ett av in- 84 dustrin gemensamtägt generikabolag vars syfteskulle vara att tillhandahålla sjukvårdenbilliga basläkemedel och öka resurserna till svensk läkemedels- Prot.1989/90:41 forskning? 1989/90:316 av (vpk) tillstatsrådet om en advokatjour för asylärenden: har kontakterförevarit mellan statens invandrarverk och ominrättandet av en advokatjour för asylärenden där avvisning med omedelbarverkställighet är aktuell. intog till en början en posifiv hållningtill förslaget men meddelade att man inte ansåg att det förelåg någotbehov av en advokatjour. anser fortfarande att inrättandet av enjourverksamhet är av stor betydelse för att höja rättssäkerheten i dessaärenden. FN:s flykfingkommisariats representant i har ien skrivelse till statsrådet framhållit den stora betydelsenav att en jourverksamhet inrättas. Anser statsrådet det vara avvikt att en advokatjour för asylärenden med kort tidsfrist inrättas? 1989/90:317 av () tillkommunikafionsministern om hastighetsgränserna på vissa motorvägar: Det har visat sig att det beslutom sänkning av hastighetsgränserna av motorvägsnätet från 110 90km/tim lett fill en överströmning av trafik från de bra vägarna till vägar medlägre standard. Beslutet motiverades med miljöskäl. Eftersom detta senarevägnät är sämre på många sätt torde förbättringen i miljöhänseende hauteblivit. kan konstateras att sommarens tillfälligahastighetssänkning av trafiksäkerhetsskäl inte heller fått önskad effekt. Jag vill mot bakgrund av dettafråga om kommunikationsministern nu är beredd att ompröva beslutet om sänkningav hasfigheten på den bästa delen av vägnätet och i stället avvaktatrafiksäkerhetsverkets översyn av hastighetsgränserna på hela vägnätet. 18 § Kammaren åtskildes . 1 § Justeringav protokoll........................................ ' 1 2 § Ledigheter....................................................... 1 3 § Hänvisningav ärenden till utskott........................ 1 4 § Förnyadbordläggning........................................ .... 2 5 § Beslutrörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats den 6 december.................................................................................. .... 2 Finansutskottetsbetänkande FiU12................................................ 2 betänkandeLUIO..................................................... .... 2 betänkandeLUll....................................................... .... 2 Utbildningsutskottetsbetänkande UbU3........................................... 3 Utbildningsutskottetsbetänkande UbU4........................................... .... 3 Utbildningsutskottetsbetänkande UbU6........................................... 3 6 §Debatt om landsbygdens utveckling................... .... 4 vice talmannen (omdebattreglerna) 7 § Beslut om samlad votering........................................................ 31 8 § Samhällstjänst 31 Beslut fattades under12 § 9 §Fårbrevet m.m............................................... 46 Beslut fattades under12 § 10 §Meddelande om ärendebehandlingen 86 Tredje vice talmannen 11.................................................................................... §Vissa högskolefrågor 50 BirgerHagård (m) MargittaEdgren (fp) BjörnSamuelson (vpk) BengtSilfverstrand (s) YlvaAnnerstedt (fp) ElisabethFleetwood (m) Beslutfattades under 12 § 12.................................................................................... §Beslut 72 Justitieutskottetsbetänkande JuUlO............................... 72 Kulturutskottetsbetänkande KrU7.................................. 73 UtbildningsutskoUetsbetänkande UbU7......................... 73 13 § Beslut omfortsatt ärendebehandling . .; 74 14 § Kammarenssammanträde . .' 74 BoLundgren (m) JanBergqvist (s) 15 § Bordläggning............................................................ 75 16 § Meddelande ominterpellationer 1989/90:95av () om alternativa drivmedel för 1989/90:96av () om barnomsorgen..... 77 1989/90:97 av () omarbetsmiljön på de rätts vårdande myndigheterna............................................ 79 1989/90:98 av () omApoteksbolaget och läke medelskostnaderna .................................................... 80 17 §Meddelande om frågor 1989/90:312 av Bo Finnkvist (s) omupprustning av NKLJ-ba nan ............................................................................. 83 1989/90:313av (vpk) om försurningen i 83 1989/90:314av (vpk) om visst uttalande av 1989/90:315 av ()om bildandet av ett generika bolag .......................................................................... 84 1989/90:316 av AlexanderChrisopoulos (vpk) om en advokat jour för asylärenden.................................................... 85 1989/90:317av () om hastighetsgränserna på *'"**59>6,S,oc.,,g