prot · GD0911 · 1989-12-31 00:00:00 — Det har talats om att människor kommer att sluta efterhand. Men denna verksamhet måste ha en anpassad bemanning . Det innebär att bemanningsbehovet ökar proportionellt medtrafikens tillväxt. som man nu talar om räknar man medatt trafiken skall fördubblas. Som jag har sagt behöver det därförgöras ytterligare analyser. Överläggningen var härmed avslutad. 48 §Svar på fråga 1989/90:39 om SJ:s godsterminal i har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder för att få till stånd en modernisering avgodsterminalhanteringen vid SJ i . Vid terminalen i lastar man om gods från Finlandoch på grund av skillnader i spårvidd mellan och dessaländer. Från terminalen går två fulla godståg. Inom SJ pågår arbete med planering avutbyggnad och modernisering av såväl terminal som spåranläggningar iHaparanda. Enligt uppgift från SJ kommer detta arbete att leda till betydandeförbättringar av godshanteringen i . Det planeringsarbete som pågår gäller uppförande av etttak över lastkajen samt olika magasinsbyggnader för mellanförvaring av gods.Vidare planerar man för ombyggnad av bangården. Låt mig först tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Äntligen har nian kommit i gång med arbetet att planeraterminalen. Självfallet är det så att skall man vara effektiv i sin hanteringmåste man kunna hålla till inomhus när man lastar och lossar ömtåliga varor. Ärdet så att alla dessa investeringar tar tid att genomföra, torde det varaangeläget att börja med att lägga tak över anläggningen, så att hanteringenblir effektiv. Det gläder mig att saker är på gång, och jag har förhoppningenatt man inte bara skall planera utan att man kommer tillskott och börjar med investeringarna. Överläggningen var härmed avslutad. 49 § Svar på frågorna1989/90:52 och 92 om upphandlingen av s.k. olönsam järnvägstrafik har, med hänvisning till ett pressmeddelande från transportrådet om minskad tågupphandling , frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förändra-det preliminärt träffade avtalet så att några försämringar inte uppstår : : .' . ' har frågat mig om jag anser att transportrådets ekono miska underlag på 618 milj. kr., vilket använts i diskussionen med regionala intressenter, är korrekt. ' Eftersomfrågorna gäller samma sak, nämligen tågupphandling, har jag valt att besvaradem . Meddet trafikpolitiska beslutets nya rollfördelning skall staten genomtransportrådet upphandla sådan interregional persontrafik som har en klarregionalpolitisk betydelse, men som SJ inte kan upprätthålla på affärsmässigavillkor. har på regeringens uppdrag redovisat ettprincipförslag för denna trafik. Förslaget innebär att 618 milj. kr. anyändsför köp av interregional persontrafik. Dessutom föreslås 50 extra miljoner förutveckling av tågtrafiken till samt i och Bergslagen. Ienlighet med riksdagsbeslutet har transportrådet inte upphandlat trafik sombedömts vara lokal eller regional. Den slutliga utformningen av denna trafikanses i stället bero på dem som är ansvariga för länens kollektivtrafik, nämligentrafikhuvudmännen. Transportrådetsförslag bereds i . Förslag tilltrafikupphandling med redovisning av medelsbehov kommer att föreläggasriksdagen i den kommande budgetpropositionen. Jag vill vidare avslutningsvisnämna att jag avser att se över hur den fortsatta upphandlingen av tågtrafikenkan förbättras. Jag tackar för svaret, även om jag naturligtvis inte är helt nöjd med det. ..,'.- Jagpåminner mig hur började . Miljöminis tern sade då att det skulle vidtas kraftfulla åtgärder för att skapa en merniil- jöinriktad trafik. Min fråga är ställd beroende på att en del av den trafik som finns på stomlinjenätet läggs ned, vilket kommer att innebära att det blir fler och fler bussar och mer biltrafik; , .ii i ' Jagär ändå glad över att höra slutkommentaren från kommunikationsministern. Detbetyder att man i regeringen tar del avvad uttalar. En enig riksdaguttalade när ärendet behandlades att den ordning som förnärvarande gäller beträffande uppköpen inte kan fortsätta. begärdeatt det hela skulle ses över. Såvitt jag förstår är det detta som ministernhåller på med. Jag tycker att det är oerhört viktigt. VIOLACLAESSON (vpk): Även jag beratt få tacka för svaret. Anledningen till att jaghar ställt frågan om de 618 milj. kr. 7 protokoll 1989/90:11 1989/90:11 17oktober 1989 vits sorh enekönoiriiskram i tränsportfådéts diskussioner med länstrafikmyndigheterna är korrekta äratt transportrådet har använt den summan och kostnadsramen sompåtryckningsmedel på länsorganen. Flera språkrör, talesmän, för de olikalähstrafikmyndighetérna har uppfattat situationen så. De menar att de hartvingats att ta ställning-till en ram och de undrar vem det är som-harfastställt den.' Jagvill upprepa rnin fråga, eftersom jag inte fick något svar på den. Jag villvetavar denna kostnadsram på 618 milj. kr. I min hand har jagnärnligehen kopia på regeringsbeslut och ett uppdragsbrev frånkom-nluhikationsäepartémentet till jiist transportrådet. Där nämns det ingenkostnadsram på 618 milj. kr. Som kommunikationsministern helt riktigt påpekarbehövs det en annan ördningän den som har rått . Det är regeringen somger förslag till , och det är som fattar beslut omkostnadsramarna. Varifrån kommer transportrådets och på 618 milj.'kr?' Jag vill först konstatera att vi är överens om behovet av en översyn avupphandlingssystemet. Det är étt system som inte har funnits under så lång tidmen som uppenbarligen behöver ses över. Låt oss också vara överens om att dettaär en ganska svår materia att hantera, om man skall uppnå alla de mål sömsamtidigt är uppställda på området. TillViola vill jag säga att alla statliga myndigheter får i sina direktivallmänna riktUnjer om vikten av sparsamhet i budgetarbetet. Att transportrådetsom utgångspunkt i diskussionerna kan ha använt sig av nuvarande anslagsnivå,ca 618 rhiljoner, kan förklaras mot den bakgrunden. Men lägg märke till atttransportrådet i sin framställan begärt ytterligare 50 miljoner i anslag, dvs.668 miljoner. har alltså inte känt sig bundet till tidigareanslagsnivå på det sätt som gör gällande. Vad som blirresultatet avgörs slutligen här i kammaren när ställning tas till regeringenskommande förslag. RUNETHORÉN (c): Att jag kanske lät litet hovsamberodde på att jag tolkade kommunikationsministernsförra inlägg så,att han varberedd att pröva detta även för nästkommande budgetår och inte ta de 618miljonerna som självklara och att regeringen, när den nu gör sin beredning,ser om förslaget som skall läggas fram i behöver innehålla ett störreanslag. Om jag inte minns fel sades det från SJ:s sida att man med ytterligare50 miljoner skulle ha kunnat köra den av SJ offererade trafiken i sin helhet.Dessutom skulle över huvud taget inte någon trafik ha lagts ned om ytterligare40, eller 100 miljorier tillförts. Detta rimmar dåligt med det sommiljöministern sade, nämligen att man skall försöka se till att trafikpolitikenblir mer offensiv. Jag trodde då att det var fråga om mer spårburen trafik. Dethär förslaget innebär att en mindre andel av trafiken går på spår, vilket intekan vara någon god målsättning. VIOLACLAESSON (vpk): . och jag är helt överens, vjlketvi visste tidigare. Vi vill ha mer bra tågtrafik, och vi vill överföra trafikfrån landsväg till järnväg. Men, , hu påstår transportrådet,utan att det har behövt känna sig bundet till någon tidigare ram, attdet.harenkostnadsram på 618 miljoner och använder den som påtryckningsmedel pålänstrafikorganen. Från transportrådets sida säger man till länstrafikorganenatt om vissa banor skall trafikeras får länstrafikorganen lägga till pengarnasjälva. Men vi vet alltså, som Riine sade, att pengarna varalldeles för snålt tilltagna. Då undrar jag följande; Är det möjligen det brevsom skickades från regeringen till transportrådet som har lett till atttranspörtrådét ändå har använt en kostnadsram pä 618 miljoner, eller är denhelt gripen ur luften? Låt migkort citera ur regeringens upphandlingsbrev. "Upphandlingen skall för /90 utföras ienlighet med de riktlinjer som angetts för kostnadsnivån i 1988 årstrafikpolitiska beslut och under förbehåll av att medel anvisats förändamålet:" Vad menas med denna mening? Ligger en kostnadsram dold iden vill jag veta det. Överläggningenvar härmed avslutad. 50 § Svar på fråga 1989/90:54 om reglerna för utbyte avutländskt körkort mot svenskt har frågat mig vilka åtgärdersom skall vidtas för en snabb förändring av regler och praxis för utbyte avutländska körkort. För att man skall få byta ett giltigt utländskt körkortmot ett svenskt krävs att man uppfyller de personliga och medicinska krav somanges i körkortslagen och att man har varit kyrkobokförd i i högst ettår. Bytet görs hos , medan trafiksäkerhetsverket har möjlighet attmedge undantag från reglerna om synnerliga skäl föreligger. Vissa länder uppfyller inte de krav på en godförarutbildning som finns i . har därför undersöktom det är möjligtatt ge tillstånd till utbyte av körkort endast till invandrarefrånde länder som man säkert vet har en ordnad och kontrolleradförarutbildning. Men tyvärr har det visat sig omöjligt att göra en rättvis ochobjektiv bedömningav vilka länder som bör godkännas. Därför kommer frågan i stället att behandlas ur ettannat perspektiv. Jag kommer att föreslå regeringen att tillsätta enutredning som ser över hela körkortsutbildningen. I samband med det avser jagatt även ta upp frågan om utbyte av utländska körkort. Jag tackar statsrådet för svaret. Men jag tror faktiskt att det ärganska många som är besvikna , därför att man nu skall begrava detta iytterligare en utredning. .Redan i februari hade trafiksäkerhetsverket läm-.natbesked om hiir man såg på denna fråga. Man har från ,trafiksäkerhetsverket, länsstyrelserna och statens kriminaltekniska laboratoriumi Liiiköping samstämmigt sagt att det vore bättre att dessa förare fick göraett enkelt förarprov. , NIu använder.man alltsåresurser alldeles på tok. Man sitter och granskar körkort som man inte vet omde är falska eller äkta. Ärenden skickas i allt högre takt från länsstyrelsernatill statens kriminaltekniska laboratorium i . Detta tar mycket tid.Dessutom riskerar människor att bli anklagade för förfalskning och att kommainför domstol. Det har också visat sig att många av dessa körkort faktiskt ärförfalskade. Det har man sagt i en rapport från trafiksäkerhetsverket. Därförvore det bättre att man, när man vet vad de nämnda instanserna har svarat, istället för att så att säga begrava detta i en ny utredning satsade alla dessaarbetsinsatser och pengar på ett enkelt förarprov. Somdet nu är hotas trafiksäkerheten genom att man har detta förfarande och genomatt det finns människor som kör omkring utan ordentliga körkort. Det är mångasom slinker igenom. Jag är medveten om detta problem, men det kanske inte är riktigt såenkelt som framställer det här, Det finns internationella överenskommelserpå detta område och konventioner som har undertecknats. Genom konventionernahar de fördragsslutande staterna förbundit sig att godta körkort, som harutfärdats i en annan fördragsslutande stat. Vid sidan av de här nämndakonventionerna finns också vissa bilaterala överenskommelser mellan ochannat land, i första hand de nordiska länderna. Detär ett ganska stort frågekomplex som måste bearbetas, som jag bedömer det. Attett utredningsarbete av nämnt slag förs in innebär inte att vi jordfäster dennafråga, utan .förhoppningsvis att man snabbt skall komma fram till en,bralösning på problemet.. LOLABJÖRKQUIST (fp):. Då vill jag fråga: Hur pass snabbt tror kommunikationsministern är beredd attkomma fram med ett svar på frågan? Det finns ju olika sorterstrafikantgrupper. Det är så att säga inte samma problem med personer, medkörkort från de länder som vi har slutit avtal med som det är med dem som harkörkort från andra länder. I de andra nordiska länderna, och även på fleraandra håll, har man just när det gäller dessa grupper ett enkelt förarprovinnan körkort utfärdas. Rättssäkerheten är ju mer tryggad för dessa människorom de allesammans får köra upp än om de kanske blir anklagade för att ha enfalsk handhng. Jag skulle gärna viljaveta hur pass snabbt denna utredning kommer fram. Jag troratt det är många som vill veta det. Antalet ärenden av detta slag ökardramatiskt. har detta problem blivit allt större. Jag vill bara kort säga att jag intekan ange något exakt slutdatum för det utredningsarbete som jag nu med storskyndsamhet skall försöka få i gång. Ambitionen är naturligtvis att, liksom vidannat utredningsarbete, driva frågorna med den snabbhet som är möjlig. Man har från trafiksäkerhetsverkets sidastuderat detta i åtminstone . Jag undrar över tidsperspektivet - kommerdet att ta , eller ungefär? Överläggningen var härmed avslutad. 51 §Svar på fråga 1989/90:69 om vissa biltrafikprojekt har frågat mig - med anledningav de svenska statliga insatserna i europeiska FoU-samarbetsprojekt påvägtrafikområdet - vilka fordon, vägar och kommuner som först kommer att påverkasav regeringens beslut att ett svenskt försöksområde för utprovning av ny teknikinom ramen för DRIVE och skall skapa. Låt mig först konstatera att regeringen uppdragitåt transportforskningsberedningen att samordna det svenska statliga deltagandeti de europeiska FoU-samarbetsprojekten på vägtrafikområdet. deltagandet i och . I uppdraget tilltransportforskningsberedningen ingår att utforma en långsiktig strategi för detfortsatta svenska deltagandet i de berörda projekten samt att fastställa formerför skapandet av ett svenskt försöksområde för demonstration och utprovning avny teknik. I uppdraget till transportforskningsberedningen har ocksålagts fast att statens engagemang i programmen skall bygga på en helhetssynutgående från de trafikpolitiska målsättningar som statsmakterna i 1988 årstrafikpolitiska beslut slagit fast beträffande effektivitet, trafiksäkerhet ochregional balans. Vidare skall särskild vikt fästas vid de målsättningar somfinns beträffande vägtrafikens miljöeffekter. En referensgrupp har bildats undertransportforskningsberedningens ledning för att möjliggöra denna samordning.Gruppen har påbörjat sitt arbete och kommer under den närmaste tidenatt klarlägga förutsättningarna för en försöksverksamhet. Det är således förtidigt att säga vilka fordon, vägar och kommuner som kommer att beröras. (vpk): Tack för svaret, . Problemetmed en diskussion om och är att de flesta 8 protokoll 1989/90:11 inte vetvad vi diskuterar. De vet inte vad och jag talar om . Trotsdet har regeringen som gått anslagit mångmiljon-belopp tilldessa bilindustriprojekt, för det är precis vad det handlar om. Det har mycketlitet att göra med miljö- och trafiksäkerhet. Hade vi haft tid skulle jag haförsökt få ett besked av om på vilket sätt projekten har medmiljöförbättringar och trafiksäkerhet att göra. Det handlar om elektroniska monster enligt mitt sätt attse. största bilkoncerner har tagit initiativ, precis som det ocksåtagit initiativet till att regeringen och staten nu skall satsa pådemonstrationsprojekt. När i sitt svar till mig säger att ettsådant demonstrationsprojekt ännu inte fastställts för vare sig fordon,speciella vägar eller kommuner, måste jag säga att det är ett mycket underligtsvar. Jag har arbetat med dessa frågor under ett par års tid. Jag har haftkontakter med ganska många olika organisationer, statliga myndigheter ochenskilda forskare som arbetat med de här frågorna . Det besked somjag fick innan jag ställde denna fråga från ledningen av ,som finns på teknikpark i , var att demonstrations- ochförsöksprojekt skall utföras på vägar i , bl.a. från uppmot och och på vägar ner mot . Är dennauppgift en lögn, ? Jag har svarat på den fråga som är ställd. OmViola har fått uppgifter av någon som deltar i projektet kan jag intebedöma dessa uppgifter. Det är transportforskningsberedningen som har fått detsamordnande ansvaret för verksamheten. sade att det är få som vet vad vi talar om.Jag kan konstatera att det är ganska få som lyssnar till oss. Låt mig ändå slåfast att regeringen har lagt ansvaret för samordningen påtransportforskningsberedningen. Jag har stort förtroende för denna. Vi harsärskilt betonat att de svenska strävandena bör innebära att ökad tyngd läggsvid de delar av forsknings- och utvecklingsprogrammen som inriktar sig påmiljöaspekterna. Jag utgår från att inte har någonting emotdenna inriktning. Regeringen uppdrog vidare åttransportforskningsberedningen att i samband med anslagsframställningeninkomma till regeringen med en samlad redovisning av utvecklingen av desvenska insatserna inom ramen för det europeiska forskning- och utvecklingssamarbetetpå vägtrafikområdet, så att vi får ett underiag kontinuerligt för att bedömautvecklingen. VIOLACLAESSON (vpk): hade jag en debatt med nuvarandetalmannen, som då var industriminister, om någonting som kallas förIT4-programmet. En del av programmet ger pengar till , somvi nu diskuterar. Då visade i varje fall en skepsis emotdetta elektroniska projekt, såsom det då såg ut. har miljonernafortsatt att rulla, . Bl.a. används en del av IT4-programmetspengar till Prometheusforskningen, där projektledningen finns på Chalmersteknikpark i . Den högsta ansvariga för projektet, som alltså fårstadiga pengar till sinverksamhet, har uppgett till mig - han vet att jag har sysslat med dessa frågorganska länge - att de vägar i som jag angav tidigare skall användasför demonstrationsprojekt. Då undrar jag: industrin har tagit initiativ men harregeringen ingenting att säga till om i dessa frågor? Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:11 17oktober 1989 52 § Svar på fråga1989/90:82 om utveckling av biltågssystemet har frågat mig vad regeringen tänker göra för att snabbtutveckla biltågssystemet i landet. Genomdet trafikpolitiska beslutet har regeringen gett järnvägen klarautvecklingsmöjligheter. Baninvesteringar sker nu efter samhällsekonomiskabedömningar på en betydligt högre nivå . SJ har också fåttförutsättningar att utvecklas konkurrenskraftigt, förutsättningar som man nualltmer tar till vara genom att erbjuda nya och bättre tjänster åt såvälgodskunder som resenärer. Enligtriksdagens beslut är det SJ självt som bl.a. med utgångspunkt från kundernasönskemål bestämmer hur trafiken skall utformas. Jag tycker att-detta är enriktig ordning. Jag är därför inte beredd att vidta någon åtgärd med anledningav frågan. VIOLACLAESSON (vpk): Jag är inte bara sorgsen över det kortfattade svaret; jag måste sägaatt jag också är upprörd. När jag frågar efter en utveckling av biltågssystemeti det här landet, är det bl.a. därför att jag vet att flera andra länder iEuropa verkligen har lyckats med satsningar på sådant. Jag gjorde ettstudiebesök i tillsammans med en trafikengagerad delegation.Där finns faktiskt ett system utvecklat, som skulle kunna utgöra modell förSveriges biltågssystem och som fungerar suveränt bra från miljösynpunkt,energisparsynpunkt osv. Närjag får höra av i svaret att det trafikpolitiska beslutetförra året innebar att regeringen gav SJ klara utvecklingsmöjligheter genomväldigt stora belopp - även om det uttrycks med andra ord - måste jag fråga vadGeorg talar om. Här handlar det om väldigt små summor för att iSverige utveckla en järnväg, som knappast har fått en krona förutveckling. Om får 10 miljarder , är det ingenting somskulle kunna ge SJ chans att utveckla ett biltågssystem i . Jag undrarom skulle vilja medverka till sådana miljövänligatransportsatsningar och ge ytterligare pengar till bl.a. . har tagit ställning till årets budgetproposition. Vi fåranledning att återkomma till frågan om hur stort utrymme det finns i nästa årsbudget. Det är min ambition att också i fortsättningen medverka till attjärnvägen får goda utvecklingsmöjligheter. Därom råder inget tvivel. Menrollfördelningen mellan riksdag och regering å ena sidan och SJ och åandra sidan måste respektera. har faktiskt beslutat omen viss rollfördelning. Vi kan inte i detaljre-glera hur och påvilket sätt enskilda tågutvecklingsprojekt skall drivas vidare. Jag vet att SJär intresserat av att utveckla biltågssystem och har gjort framgångsrika försökpå detta område. Jag utgår från att man i den mån det finns ett kundunderlagkommer att möta detta kundbehov på ett mycket positivt och progressivt sätt. VIOLACLAESSON (vpk); Att det finns ett kundunderlag behöver GeorgAndersson och jag inte ens diskutera, för vi vet att det finns. Problemet medde ynkliga små försök som knappast förtjänar att kallas för biltågsförsök somhar gjorts i har bl.a. inneburit att resenärer från har fåttåka till för att kunna utnyttja det lilla biltåg som funnits. Detbehövs alltså mer pengar. Jag vill fråga ; Är regeringen beredd attöka nivån så att SJ får chans att utveckla biltågssystem, så att vi något kannärma oss den schweiziska modellen? Jag vill också säga att när vi diskuteradePrometheus och använde ordet strategi. Jagmenar inte att vi skall gå in och tala om exakt vilka bandelar som SJ skallanvända biltåg på, men jag efteriyser en strategisk syn och litet visioner, somskulle kunna leda till något mer än nålpengar för järnvägensutvecklingsmöjligheter. Överläggningen var härmed avslutad. 53 § Svar på fråga 1989/90:83 om nöjestrafiken medmotorbåtar har frågat mig om regeringenkommer att vidta åtgärder för att minska skadeeffekterna och olägenheterna avdet ökade nöjesåkandet med allt starkare och snabbare motorbåtar. Jag ser i likhet med frågeställaren med oro på de negativaeffekterna av utvecklingen inom fritidsbåtsområdet. arbetar förnärvarande intensivt med dessa frågor. I samarbete med sökerman ta fram lösningar på buller- och avgasproblemen. Man har också intitieratett arbete tillsammans med bl.a. , polisen och fritidsbåtsorganisationernaför att se över kompetenskraven för förare av fritidsbåtar. Arbete pågår ocksåmed översyn av sjölagens bestämmelser om onykterhet till sjöss. Jag avser attmed stor uppmärksamhet följa arbetet på området. Då , som framställtfrågan, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgavtredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. VIOLACLAESSON (vpk); Det tackar jag för! Det var faktiskt litetmer positiva tongångar i det svar som fick på sin fråga och somjag nu tar emot. Men jag skulle ändå vilja höra litet mer konkret omregeringen, förutom det som nämns i svaret och som jag har haft fruktansvärtkort tid att läsa. Kan regeringen ändå tänka sig att göra ordentliga ingreppmot denna motorbåtstrafik? Det handlar ju först och främst om många flerbåtar. Det handlar också om mycket större och snabbare båtar med störrekapacitet, vilket också innebär mycket mera utsläpp än vad vi hardrabbats av i det här landet. Finns det någon möjlighet att regeringen skullevåga göra inskränkningar i den här trafiken? Jag emotser ett underlag från det arbete sompågår och som jag har redovisat i svaret på frågan. När vi har fått detunderlaget får vi bedöma i vilken utsträckning det blir möjligt att genomföraåtgärder som begränsar de negativa effekterna på detta område. Jag vill inte in skriva under några utfästelser omingrepp och restriktioner, utan de måste vara meningsfulla och av sådan artatt de verkligen är effektiva och kommer åt de negativa effekterna avfritidsbåtsverksamheten. (vpk): Jag delar verkligen ochAnnika Åhn-bergs oro, och jag lovar att vi från vpk;s sida också kommer att sepå det underlag som kommer att presenteras . Vi skall återkomma;jag hoppas att då har konkreta förslag att komma med. Överläggningen var härmed avslutad. 54 § Svar på fråga 1989/90:86 om körkortsutbildningen i har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att körkortselever från Skånetillfredsställande skall kunna framföra bil/mc efter godkänd utbildning på110-vägar, då sådan körning fr.o.m. nu ej ingår i utbildningen. Något krav att under utbildningen köra på 110-vägar haraldrig funnits. Det finns således inget skäl att med anledning av vad somanförts i frågan vidta någon speciell åtgärd. Tredje vice talmannen konstateradeatt frågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 1989/90:11 17oktober 1989