prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet, som för övrigt rekommenderas varmt förläsning lill de ledamöter som inte är här i kammaren men som kanske äridålyssnar - del är en utomordentlig lärobok om arbetsskadeförsäkringen -redovisas hur arbelsskadeförsäkringen elt stort antal gånger har omprövats. Vikonstaterar i betänkandet atl del vid varje omprövningstillfälle har funnits enbred politisk uppfattning om all principen alt en arbetsskada skall ersättashögre än annan skada är vad som skall gälla. har frågan ånyo prövats ochutskottet har dragit följande slutsatser. För säkerhels skull skall jag citeravad som står i utskotlsbelänkandet; "Utskottet kan efter förnyade överväganden konstateraatt de skäl som åberopades av yrkesskadeförsäkringskommittén alltjämt gör siggällande. Som kommittén framhöll bör målsättningen vara att i ekonomiskthänseende försätta deri yrkesskadade i samma situation som om skadari iriteinträffat. Utskottet anser därför alt principen bör bibehållas atl en skada somberor på arbetet, i vart fall efter det akuta sjukdomsstadiet, genomförsäkringsskydd skall ersättas med högre belopp än annan skada. börriksdagen med bifall till motion Sf41 yrkande 1 ge regeringen lill känna." Utskottet föreslår alltså att skall avslårevisorernas förslag på den här punkten. sade med glädje över revisorernas rapporti sitt inledningsanförande atl droppen urholkar stenen. Jag skulle sett ur minsynpunkt vilja säga, atl del såvitt jag minns inte har rått någon störreenighet tidigare om denna viktiga princip som jag, liksom Margö ,tycker bär upp Del gläder mig atl vi har nått dit. Del har faktiskt känts ganskaensamt på den barrikaden tidigare. Till detta utskottsbetänkande har fogals tio reservationeroch tre särskilda yttranden. Reservationerna tar mest upp gamla kända saker;obligatorisk ar-betsgivarförsäkring och samordning mellanarbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen. Hur det skall gå lill att ökasamordningen inom hela socialförsäkringen undersöks iregeringskansliet. I överenskommelsen om den ekonomiska politiken, som nyligenhar träffats mellan socialdemokraterna och , sägs del atl man skallse över ett system om samordning mellan sjuk- och arbelsskadeförsäkringarna.Förslaget skall läggas fram och utformningen skall ske i samverkan medarbetsmarknadens parler Med hänvisning lill både översynen och del arbete sompågår för alt få fram delta förslag yrkar jag avslag på de reservationerna. Tre reservationer behandlar, utifrån litet olikautgångspunkter, förelagshälsovården. Här pågår också elt översynsarbele, bl.a.inom arbetarskydds-styrelsen, om hur den framtida företagshälsovården skall seul. Del är rimligt alt vi avvaktar del man kommer fram till i del arbetet. Reservation nr 6, som pratade om, tar uppfrågan huruvida del finns en könsrelaterad skillnad i försäkringsdomslolarnasbedömningar. Revisorerna har i sin granskning tagit upp detta. I eltbetänkande från socialförsäkringsutskoltet som diskuterades före påskbehandlades en motion om skillnaderna i sjukfrånvaron mellan kvinnor och män.Motionärerna krävde en kartläggning och en analys. Utskollet ansåg alt det var angeläget med en sådan djupareanalys men atl arbetsmiljökommissionen höll på med delta och att dess förslagborde avvaktas. Jag tycker all även frågan om kvinnornas arbetsskador är av denkaraktären alt den bör finnas med i utredningsarbetet och alt vi bör avvaktakommissionens förslag. I reservation 7 tas del upp ytterligare en gammal bekant,nämligen AMF;s ersättning lill för utredningsarbete. Detär sagl förut atl detta regleras genom en kungörelse som säger alldel här får AMF och verket komma överens om. Enligt uppgift pågår förnärvarande förhandlingar Båda två är faktiskt fullstora parter, och det finnsingen anledning för alt under pågående förhandlingar komma med någrapekpinnar Jag yrkar avslag på samtliga reservationeroch bifall lill ulskoltels hemställan i dess helhel. I ett särskilt yttrande som utskottets moderata ledamöterslår för ifrågasätts nu gällande bevisregler Reservanterna anser all delskulle behövas en skärpning av reglerna och alt en sådan förändring skulle varamindre orättvis än den sänkning av ersättningsnivån som revisorerna övervägde. Nuvarande regler och tillämpningen av dem är generösa, ochdel var också meningen när lagen om arbetsskadeförsäkring antogs. Jag vet inteom kassorna och försåkringsdomslolen har hamnat exakt rätt i sina bedömningar.Det finns utslag där det måste ha varit oerhört svårt atl görabedömningarna. År del förhållandena i jobbet eller för övrigt som förorsakarstress, magkatarr osv. Jag vetinte om man har hamnat rikligt räll i bedömningar och praxis, men 9 protokoll 1989/90:104 närförsäkringsöverdomstotens president fick en fråga om detta vidutskotlsulfrågningen , sade han så här; "Jag lycker för irite atl det är riågot fel på lagen om arbetsskadeförsäkring. Del är enmycket bra lag, och den står sig. Jag tror atl man skall vara litet försiktignär man säger alt den stora ökningen av arbetsskadeförsäkringens kostnaderberor på en generösare tillämpning. Det gör den i viss utsträckning. Men delvar också avsikten atl den skulle göra det. Man gjorde medvetet lagen flexibelför all fånga in det tekniska och medicinska kuuriandet för atttillämp-riirigeri hela tideri skulle kunna vara liberal." Det är alltså den uppfattning den person har som rimligenbör kunna tillmätas ett stort kunnaride om arbelsskadeförsäkririgeri ochlillämpriingen av den. AnL 151GULLAN (): Jag ställde en konkrelfråga till Nils-OlofGustafsson, nämligen om han nu som utskottets majoritetstalesman lycker altdet är riktigt att del görs ändringar i försäkringen. Vad jag förstår av hansuttalande, är han överens med mig åtminstone på den punkten att del bör vidtasvissa åtgärder, och han refererade till den överenskommelse som gjorts medfolkpartiet bl.a. om förlängning av samordningsliden. Del är intressant all del har skell en förändring itänkesättet. Jag har ett protokoll framför mig från . Delvar visserligen inte men en annan förelrädare förutskottets socialdemokrater som sade, när vi diskuterade samordningstiden;"Men det skulle innebära en uppenbar försämring av försäkringen. Den sakenhar vi diskuterat Vi från socialdemokratiskt håll accepterar inteett sådant resonemang, ulan vi tycker att del är viktigt att det nuvaranderegelsystemet behålls. Några försämringar av försäkringen som sådan kan vialltså inte acceplera." Ja, ja, tiderna förändras och vi med dem, Nils-OlofGustafsson. Jag hälsar naturligtvis tillfrisknandet med glädje. De ekonomiskarealiteterna är det tydligen fortfarande lilel svårt att inse. uppehåller sig helst vid innehållet i försäkringen, men jag är nöjdmed alt han åtminstone anser atl det är angeläget atl revisorernas synpunkterkommer fram, och han har själv nämnt några av dem. Jag tycker atl det är myckel angelägel atl desynpunklerria kommer fram, meri jag vill också fråga direkt: Anser inteNils-Olof att ell minus i arbelsskadefonden på ,alltså en katastrofal ökriing , är en anmärkningsvärd ochskrämmande siffra i sig? Del sägs att det mest skrämmande är atl så många skadas ijobbet. Ja, om del nu vore så, . Jag hävdar fortfarande atldet kan inte vara möjligt atl vi har så måriga reella arbetsskador när vi tordeha världens bäsla arbetsmiljöer i vårt land. Vi har en stark fackorganisationsom har sett lill delta, och del är bra. då kan det inte vara medsannirigeri övereris-stämmande att så många är skadade. revisorer har bl.a. pekat på det som jag varitinne på tidigare, nämligen att många psykiska och psykosociala faktorer utanförarbetel na- turligtvisockså spelar roll. Man projicerar della och tror atl det är arbetsmiljön somär orsaken lill alll ont. Så är del förvisso inte. Arbetsskadeförsäkringens roll när det gäller arbetsmiljöernahar konstaterats vara plus minus noll. Det har försäkringskassanspersonal sagt, och det har sagl, likaså arbetsmiljöfondenm.fl,, så den saken torde vara ställd utom allt Ivivel. Bl.a. harKopparbergskassan gjort en mycket genomgripande ulredning om detta och kommitfram till alt arbetsskadeförsäkringen alls inte har haft någon som helstförbättrande inverkan på arbetsmiljöerna. AnL 152 (): började med alt säga atldet mesta är sig ganska likt, och det är kanske också en sanning. Men dåbortser han från alt han senare i anförandel anmälde all han också känner enviss oro inför det ökade antalet arbetsskador som rapporteras. Så en vissförbättring har väl sketl frän socialdemokraternas sida när del gäller atl sepå verkligheten, vill jag påstå. Del stora bekymret anses ju vara att man inte får fullersättning när man har en arbetsskada, om man inte får den bedömd som enarbetsskada. De kronor det handlar om gör atl del också prövas om del inte ären arbetsskada, för säkerhels skull. Allt fler får också sina sjukdomssymptombetecknade som arbetsskada, även om det i många fall är en arbetssjukdom, ochdär finns dock en viss skillnad. Den praxisförändring som genomfördes idomstolarna har medfört alt ett alll större antal skador och sjukdomar klassassom arbetsskador. Vi från ställer inte upp på alt del allraviktigaste är att ersätta arbetsskadan med ett högre belopp. Vad vi tycker ärrimligt är atl alla får ersättning för den förlust som de drabbas av vid ettsjukdomslillfälle. Vi vill ha en samordning av arbetsskadeförsäkringen ochsjukförsäkringssystemet för all komma ifrån de här prövningarna, som ju ocksåleder lill atl den försäkrade i de allra flesta fall får rätt i sina krav. Dåhar också arbetsskadeförsäkringen förändrats, när praxisförändringarna hargenomförts. Vi är också för all arbetsmiljöernaskall korrigeras, för vi anser alt det är rätt metod. Vi var också de som drevpå för alt få en arbetslivsfond lill förfogande för att komma till rätta medde här problemen. Vi ser också betydligt bättre möjligheter förförsäkringskassans personal alt vara med i det rehabiliterande arbetel ochäven del förebyggande arbetet, om den slipper sitta och vända pappershögar årut och år in för att bedöma om det är en arbetsskada eller inte. Det måstefinnas vettigare uppgifter för personal atl verka ute påfältet med den kunskap som den personalen har. Del visar sig också atl man, närman får chansen, klarar av väldigt mycket av detta arbete. Del måste varabättre att förenkla arbetsskadeförsäkringen, samordna den med sjukförsäkringenoch på köpet få en större möjlighet alt förbättra arbetsmiljöerna och ägna sigåt det som verkligen är viktigt. AnL 153SIGGE GODIN (fp): Jag vill ta upp några punkler som Nils-OlofGustafsson berörde, bl.a. de tre principer som han sade var så viktiga. riågoristörre samsyn när det gäller dessa principer sade han. Det måste väl ändå varaen felsägning, . Jag tillhör visserligen dem som har kommitin sist i det här gänget och i den här diskussionen, men haralltid haft den uppfattning som gör gällande. sade all man skall se till allt mänskligtlidande. Ja, det har jag pekat på varje gång vi har fört dessa debatter. Del ärdet som är det allra viktigaste, atl vi åtgärdar sådana här problem för allbespara människorna lidande. Utifrån delta måsle man väl ändå säga, Nils-OlofGustafsson, att vi måste la lill oss av all den svidande kritik somrevisorerna riktar mot arbetsskadeförsäkringen och del system som inte fungerarDen måsle vi la lill oss och konstatera alt någonting måste göras, framför alltför de människor som lider av att inte få rehabilitering och inte kan återkommai arbete. Jag blev litet överraskad när sadeall allting i stort sett är sig likt och all del inte sker några störreförändringar Har det ändå inte skell en väldigt slor förändring när folkpartietoch regeringen har kommit överehs om atl samordningsliden skall förlängas till180 dagar, och att möjligheterna till en samordning mellan sjukförsäkring ocharbetsskadeförsäkring skall utredas? Det är ju ell jättekliv, Nils-OlofGustafsson. Jag satt här i min bänk och kände mig ganska trygg ochväntade på all skulle yrka bifall till såväl reservation 2som reservation 5. Men som den ståndaktige tennsoldaten, som ju Nils-OlofGustafsson alltid är, lar han inget steg i riksdag. Han säger alllidnej och åter nej och struntar i att t.o.m. den socialdemokratiska regeringenhar insett att det är dags alt la itu med frågan och göra någonting ät den. De reservationer som jag hänvisar till innehålleringenting som ni socialdemokrater inte kan ställa er bakom. Det finnsingenting som är så otydligt eller komplicerat skrivet att ni skulle behövarygga tillbaka. Ni borde rimligen kunna acceptera att vi faktiskt är.överensom dessa frågor, också här i , även om vi självfallet måste låtaregeringen tillsätta den här ul-redriirigen och komma med förslag omsamordningsliden. Del är ju rimligt att ni accepterar den här överenskommelsen. Jag kommer atl begära rösträkning i morgonbitti beträffande dessa två frågor för att få bekräftat huruvidasocialdemokraterna står fast vid sin överenskommelse. AnL 154NILS-OLOF (): ställde en direkt fråga omjag ändå inte är orolig över utvecklingen när det gäller kostnaderna förarbetsskadeförsäkringen och om jag inte lycker att del är viktigt atl detvidtas vissa åtgärder Del är ju vad jag har försökt atl säga, men jag uttryckermig förmodligen oklart. som jag har deltagit i debatten harjag sagt atl del är både oroande och otillfredsställande med ökningen avkostnaderna, de ökade balanserna osv., men jag har försökt all riktauppmärksamheten på grundorsaken, nämligen att vi har en alltför snabb ökning avantalet arbetsskador och arbetssjukdomar. Detta är grundproblemet. Sedan skallman givetvis göra systemen så bra som möjligt, samordna så långt det går och Jag har försökt alt hävda atl del är de bakomliggandeorsakerna som det är allra viktigast att vi kommer till rätta med. Det är baradå som vi så långt möjligt kan försöka undvika all folk far illa på det sättsom man gör Jag vet att hyser en misstro mot deförsäkrade. Vi har tidigare diskuterat missbruk av såväl sjukförsäkring somarbelsskadeförsäk-ring. Det är möjligt att det kanske kan förekomma i någonliten utsträckning, men det är så sällsynt att det inte ulgör någol störreproblem. Av egen erfarenhet vet jag hur det har gått lill ute i arbetslivet närdel gällt omsorgen om anslällda och intresset för arbetsmiljön. Då var detmycket billigare och enklare alt byta ut folk än all förändra processer som bevisligenhar varit skadliga. Jag vet också hur del gick till när man på den gamlaförsäkringens lid skulle försöka bevisa att det verkligen förhöll sig så somman hävdade. Jag vill för milt liv inte ha den typen av försäkring tillbakaigen. Jag måste ha hört fel när jag tyckte att att vi inte skulle ha uttryckt oro över arbetsskadorna. Del är väl vi somhela liden har fört fram att det är arbetsskadorna som är problemet. Det måsleröra sig om en missuppfattning. Jag vet inte om har någol annal dokumerit omden överenskommelse som socialdemokraterna och har träffat om denekonomiska politiken. I det dokument som jag har tillgång till slår detingenting om någon förlängning av samordningstiden. Vi vet inte hur ett sådantförslag kommer atl se ul. Däremot står del alt man skall se över ett system avsamordning mellan sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna och all det skall görasi samverkan med arbetsmarknadens parter Man skall inte lägga in mer i delta änvad som verkligen står Vi får först se hur ett sådant förslag ser ul och tyckatill om det när det är så dags. sade atl det visserligen inte var eltuttalande av mig, men hon citerade en kollega till mig som 1985 uttalade atl omman förlänger samordningstiden, försämrar man försäkringen. Det är jusjälvklart alt del är så. Jag skulle själv ha ullalat mig pä samma sätt. Om manförlänger samord-ningsliden lill försämrar man försäkringen. 155GULLAN (); hyser misstro mot deförsäkrade, sade . Jag är realist. Jag har arbetat många årsom sjuksköterska, och jag tror inte atl jag har varit någon elak människa iden positionen. Jag har också arbetat mänga år vid en försäkringskassa medatl utreda just arbelsskadeärenden, och erfarenheterna har lärt mig en del. behöver inte lyssna på mig, ulan härikari lyssria till LO och , som rii socialdemokrater brukar göra ivanliga fall. Från LO har man gått ut mycket hårt och uttalat all man verkligenskall åtgärda della och att regeririgen måsle komma till rätta med det som mankallar för försäkringsbedrägerier osv. Den i kören som senast har sagt sannirigar är GöranJohansson i . Under ell möte där nere hotade han med atl dra in någrahundratals arbetstillfällen, eftersom man har sjukskrivningar upp till 96 dagarinom lokaltrafiken, tror jag all del var I genomsnitt låg sjukskrivningarna påca 40 10 protokoU 1989/90:104 dagar.Ingen skall inbilla mig alt svenska folkel verkligen är så sjukt. Del finnsmånga faktorer här - en livssituation beroende på stress, man skall i väg tilldagis osv. - som nalurliglvis gör att man bl.a. blir spänd i axlarna och fåront i ryggen. Då är vi framme vid detta med den omvända bevisregeln, somvi kallar den för. Vi har nämligen gäll tillbaka och tittat i de gamlastatuterna i både yrkesskadelagen och arbetsskadelagen. Där har vi funnit atlutredningarna menade att man inte skulle ha elt omvänt rekvisil. alt manskulle betala ul ersättning om del inte fanns uttalade skäl mol ett samband.Dåvarande socialministern uttalade faktiskt alt del inte kan accepteras altsjukdomar som drabbar den försäkrade, oavsett om vederbörande förvärvsarbetareller ej, skall kunna godkännas som arbetsskada. Detta sades inför arbetsskadeförsäkringensutformning. Men vi vet ju, som har påpekats här, atlförsäkringsöverdomslolen har ändrat praxis. Vi anser alt när nuregeringen äntligen skall göra denna översyn, bör dessa faktorer tas med ochvägas in i den samlade bedömningen. Jag noterar med belåtenhet alt nu ärbekymrad över ekonomin och alt han är beredd all göra vissa förändringar, t.ex.den förlängning av samordningsliden som finns med i överenskommelsen med folkpartietoch som var hell omöjlig för bara ell par år sedan. Ni ledamöter fränsocialdemokraterna i ulskotlel ställer ju alllid upp på vad regeringen sägeroch tänker. Ni har aldrig en egen uppfattning, och ni vågar aldrig föra framnya förslag. Vad far gör är tydligen alllid del rätta! Jag hoppas att detta ialla fall blir ett steg i rätt riktning. Jag hoppas också all regeringen nu titlar på vårt förslagom alt man kan lågga ul della på en avtalsförsäkring eller en försäkring i ellfritt försäkringsbolag i stället för all belasta den allmänna försäkringen.Del är bättre atl de som arbetar inom den allmänna försäkringen får syssla medrehabiliteringsålgärder och annat som väsentligt skulle nedbringa anlalelsjukdagar, en faktor som jag tror att vi är överens om all vi måste åtgärda. Jag lycker all del nu verkar gå åt rätt håll. Någon nyttahar de årslånga debatterna kanske ändå gjort, . Och jagtror all revisorernas förslag kommer att göra stor nytta när regeringen nu äntligentvingas se problemen i vitögat. AnL 156KARIN (); Del är intressant atl lyssna till vad de"vanliga" socialdemokratiska och folkparlisliska riksdagsledamöternasäger att de egentligen har kommit överens om. Det skall bli mycket spännandeatt se om folkparliel har köpt grisen i säcken eller vad det kan handla om,eftersom man inte vet rikligt vad del var man kom överens om. och del får vi väl antagligen reda på . Vi från centerpariiet påstår inte alt det starkt ökandeanlalel arbetssjukdomar kommer sig av ett missbruk. Del handlar i stället omett bruk av en möjlighel. Frågan är om det är den rätta vägen all gå alt på dethär viset ersätta sjukdomar som inte alla gånger klart kan sällas i samband meden arbetsmiljö med en arbetsskadeförsäkring. Del kan finnas andra vägar alt gå, vägarsom är betydligt smidigare och kostar betydligt mindre för samhället. Delta ärnågol som vi vill se närmare på. har erfarenheter från arbetslivet,och det är alltid bra att ha med i bagaget. Jag tror emellertid inte allNils-Olof har funderat över varför arbetsgivaren inte varintresserad av arbetsmiljön. Anledningen var alt det inte kostade honomnågonting att hans arbetstagare fick en arbetsskada. Han betalade sin avgifttill arbelsskadeförsäkringen, och den har inte förändrats. Del märks inte pånågol sätt hos arbetsgivaren all staten går in och lägger till miljardtalskronor för att kompensera vad arbetsgivaren inte har lyckats åstadkomma i formav en bättre arbetsmiljö. Jag tror faktiskt all riksdagsrevisorerna i sina skrivningarhar rätt på den punkten. Jag tror att situalionen skulle se hell annorlunda utom arbetsgivaren fick elt direkt kostnadsansvar för arbetsskadorna. Vi har fel system. morötter för arbetsgivaren ställer vi enarbetsskadeförsäkring lill förfogande, en försäkring som kostar otroligtmyckel pengar och inte hjälper upp situationen i fråga om arbetsmiljön detallra minsta. Jag skulle tänka mig alt vi är beredda all gå ell steglängre när del gäller all föra över ansvaret på arbetsgivaren. Del hjälper intemed arbelsskadeförsäkringen, del har alla dessa år visat. Jag vidhåller att socialdemokraterna inte har uttrycktnågon större oro över arbetsskadorna. Vi från fick dock 1987socialdemokraterna i utskottet med oss på ett beslut om all vi skulle analyseraorsakerna lill arbetsskadorna. Regeringen lade detta förslag någonstans inågon byrålåda -som det tydligen finns ganska gott om i - ochlog , lagom till valel, fram en arbelsmiljökommission. Man fullföljde alltså inte beslut på den härpunkten. Jag menar atl regeringen inte log detta på allvar Den valde i ställeten vallaktik som gick ul på all få folk all tro alt man gjorde någontingdramatiskt när man lillsalle en kommission. Jag är därför något tveksam till atl vi, trots atl vi ibetänkandet har elt tillkännagivande på många punkter, kommer att se någotresultat från denna regering när del gäller atl komma åt arbetsskadorna. AnL 157SIGGE GODIN (fp); Beträffande överenskommelsen mellanfolkpartiet och regeringen finns det gott om lid, . Nallenär lång, och det går bra att gå hem och läsa på vad det är vi har kommitöverens om. Sedan skall jag begära omröstning så atl ni har allamöjligheter all vara med. Jag lycker ändå alt ni kunde ha klart för er vad detär som vi har kommit överens om. Det är ju lilel synd om skallsova dåligt pä grund av atl hon inte har fått bekräftat vad det är vihar kommit överens om. Jag tror inte alls alt det faktum atl man gören samordning behöver innebära någon försämring av arbetsskadeförsäkringen. Detgår alt hitta modeller som passar alldeles ypperligt. Det hade ju egenlligen,, varit förnuftigt att skicka tillbaka detta ärende lillutskottet och låta det vila. Vi är ju speciellt i vårt utskott ganska duktigapå atl dra tillbaka ärenden. Del hade då kunnat "ligga till sig" därtill dess all rege- ringen harhunnit komma med sina synpunkter, och vi hade sedan kunnat göra ett paket avdet hela för att pä så sätt finna en lösning på dessa frågor i ett sammanhang. Det är faktiskt hög tid atl det sker någonting väsentligtpå detta område bl.a. av ekonomiska skäl. Del kanske skall erkännas alt detsannolikt är av ekonomiska skäl snarare än på grund av att medargument har lyckats övertyga regeringen om all detta år viktigt som regeringennu tvingas göra någonting ål denna fråga. Men del viktigaste är nalurliglvisatt detta är en väsentligt fråga, främst av del enkla skälet att människorkommer i kläm i del nuvarande syslemel. Bekymret är ju atl dessa människor intefår en rehabilitering inom den tid då de är betjänta av en sådan för att sedankunna gå tillbaka till arbetet. Dessutom behöver vi dessa människor i arbetslivet. Det är alltså litet cyniskt alt inte snabbi komma tillrätta med detta problem. 158NILS-OLOF (); Nej, jag skulle nog vara den siste att tro,tycka och anse alt är en elak människa. Jag tror atl ocksåGullan har erfarenheter av denna fråga, men vi kanske har litet olikaerfarenheter Jag tycker faktiskt att jag har ganska klart för mig hur det harsett ut och hur det ser ul ute i arbetslivet. Det har inte funnits iritresse avall gå tillräckligt långt när det gäller alt förbättra arbetsmiljön. Här hållerjag alltså med .