prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är alltså redan ur den aspeklen viktigt alt KU ser på hur dethela har handlagts. Vi i centerpariiet, och som framgått även , ärkritiska mot det sätt på vilket regeringen här har handlat. Personligen lycker jag att den allvarligaste anmärknirigenkan riklas mot alt man över huvud taget satte i gång denna granskning ifrånriksrevisionsverkets sida. Därmed gav man den indiska regeringen ell slagsintryck av all man hade någol ansvar för det brottsliga som påstods hade skett,dvs. att regeringen skulle ha något ansvar för om mellanhänder hade förekommiteller ej. När man har gett den signalen är del ganska uppenbart all den indiskaregeringen blev väldigt förvånad över atl den sedan inte fick ta del av Jag skall inte närmare gå in på detaljerna i den härfrågan, eftersom de ändå kommer upp under nästa avsnitt. Under de senasle dagarna har del förts en debatt om KUsagerande här och om vad KU borde ha gjort och inte skulle ha gjort. Jag ärlitet förvånad över den debatten. Del har i stor utsträckning varit fråga om enintern debatl inom moderata samlingspartiet. Man får väl klara upp den där. Förmin del vill jag säga all jag tycker all det är ganska märkligt omkonstilutionsutskottel i sin granskning skulle vara bundet av deöverläggningar som kan ha förekommit mellan regeringen och partiledarna.Koristituliorisutskollel skall utan några skygglappar granska vad som harinträffat och som regeringen har ansvar för, oavsett vilka kontakter regeringenkan ha haft när det gäller beredningen av ärendena. Partiledarna står inteuuder konstitutionsulskottets granskning. Ifrån cenlerpartiets sida fullföljer vi således den kritiksom nu kommit till ullryck i majoriletsskrivningen i detta ärende ochnaturligtvis också den kritik som vi framför i ett par särskildareservationer. Jag har tänkt beröra ett par frågor som faktisktinnefattas i det inledande avsnittet och som jag tycker är av konstitutionelltintresse, även omdet inte är några större kontroverser som kommer till uttrycki KUs betänkande när det gäller dessa frågor Vi har haft en regeringskris ochen regeringsbildning i , under bitvis ganska dramatiskaformer Jag tänker inte göra något slags politisk värdering av behovet avregeririgskrisen eller det sätt pä vilkel regeringen agerade under de olikafaserna. Del är fortfarande mycket som är oklart. Del blir väl sä småningomhistorieskrivningen som får försöka klarlägga hur regeringskrisen över huvudtaget kom till stånd och vilka brister som fanns i regeringenshandlingsberedskap i olika avseenden. Däremot är det helt givet alt en regering har rätt allavgå. När en regeririg har avgått skall en ny bildas. Det finns då bestämdaregler i författningen om hur det skall gä lill. Hur del har gått till harockså redovisats i KUs betänkande. KU har ingen anmärkning mot självaförfaringssättet. Jag vill ändå kommentera en punkt som orsakade storförvirring i den allmänna debatten och som ledde till missförstånd. Närriksdagen skulle ta slutlig ställning till talmannens förslag tillstatsminister beledde sig partierna i på olika säll. Det kan denaturligtvis göra. Från sida valde vi att lägga ner våra rösterDet gjordes utifrån den bedömningen atl vad hade alt la slällninglill var om talmannens förslag var korrekt ur parlamentarisk synpunkt, dvs.utifrån det parlamentariska läge som fanns i . Det ansåg viatt del var Ända in i slutskedet av denna debatl framställdes fråganom extra val -eller nyval, som det kallas i debatten - som ell alternativ. Desom röstade nej till talmannens förslag framförde detta som ett slagsalternativ. Det var ju en skendebatt. Det alternativet förelåg inte, eftersomen expeditionsministär inte kan anordna extra val och eftersom intehar möjlighel an fatta ett konkret beslut om detta. På den punkten blev såledesdebatten i media och även här i kammaren syriuerligen konstig och myckelförvirrad. Den debatten och del som hände visar emellerlid att vårtnuvarande extra-valsinslilut är felaktigt konstruerat. Det är klart att detborde ha varit möjligt för att ta slällning till frågan om ett extraval. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning sida harvi år föreslagit alt skall ha den befogenheten. Det ärenligt vår mening över huvud taget principiellt felaktigt att avgörandet omextra val och t.o.m. om upplösning ligger hos regeringen, som såledeskan skicka hem sina uppdragsgivare. Vad som hände i denna regeringskrisbelyser ytterligare hur viktigt det är all följer de förslag tillförändringar av författningen som har lagt fram i motioner, ävenlill årets riksdag. vidtog regeringen en omfattandeomorganisation, i varje fall om man skall tro de meddelanden som lämnades utåt.Regeringeri skulle bli effektivare. Man delade in regeringen i fyra olikagrupper tror jag, var och en under sin egen gruppchef. Del skulle bli en ny lypav samordning. Delta är naturligtvis en fråga av stort intresse förkonstitutionsutskollets granskningsverksamhet. Regeringens arbetsformer fallerdefinitivt under den granskning KU skall göra. Det är naturligtvis ocksåviktigt för ansvarsfördelningen atl del är klarlagt hur regeringen arbetar När vi skulle granska den här frågan visade det sigemellerlid att det inte gick atl få några upplysningar alls. Det finns ingetregeringsbeslut om den här omorganisationen. Del finns inga särskildainstruktioner Det finns tydligen - om man skall tro ett papper vi fick fränstatsrådsberedningen - inga tankar över huvud tagel om hur organisatiorieriskall fungera. Detta är enligt min mening inte tillfredsställande. Vi harutvecklat våra synpunkter på det i ell särskilt yttrande. Jag erinrar mig hur stort väsen som från socialdemokraterna, , som KU-ordförandegjorde av de olika samverkansformer som fanns inom olika borgerliga regeringaroch hur noga han var med alt KU skulle kunna granska hur regeringsarbelet gicktill. Det kan inte vara mindre angeläget att KU får klarhet på den punkten . Ytterligare en fråga som ankriyter lill självaregeringsfrågan gäller den s.k. expeditionsminislärens befogenheter På denpunkten har det också förekommit stor förvirring i den allmänna debatten.Själva termen expeditionsministär är enligt min mening myckel olycklig. Denfinns inte i vår författning. Den är inte inskriven någonstans. Det är såledesen benämning som man har åsalt en regering som sitter kvar efter det atlregeringen har inlämnat sin avskedsansökan. Enligt min mening är det mycketviktigt att understryka att den enda restriktion som finns för en sådanregering i författningeri är jusl del all den inte får utlysa extraval. Iövrigt måsle regeringen kunna fungera. Delta tror jag är särskilt viktigt atl understryka i delparlamentariska läge som vi nu befinner oss i och som kanske t.o.m. kan bliännu knepigare efter kommande val. Vi är vana vid att regeringskriser kan lösassnabbt och utan särskilda omgårigar. Det är dock inte säkert att det kommer attförbli så . För den skull är def mycket viktigt att vi inte genomolika slags skrivningar, t.ex. i KUs belänkande, begränsar enexpedilionsministärs handlingsutrymme. Den måste ju kunna fungera. Jag lade under frågestunden i går märke till atlvederbörande minister i fråga efler fråga hänvisade lill alt ärenden hadefördröjts på grund av regeringskrisen. Detta var orsaken till atl man intekunde lämna besked lill frågeställaren. Detta förhållande illustrerar atl maninom olika funktioner i rege- ringskansliet,alltså även på tjänstemannaplanet, tydligen lade ned pennor och slängde avordbehandlare. För den skull sackade alltså beredningsarbetet av. Så bör delenligt min mening inte vara. AnL 5 BO (vpk); Jag måste erkänna att jag inte riktigtbegriper mig på . Han talade myckel salvelsefullt här om attregeringen inte är närvarade vid dagens debatt. Men vore det ändå inte bättreom vore här? Han tycks ju ha ingripit som något slags deus exmachina i hela granskningsprocessen och inlagt sitt veto mol atl vi nu skallavgöra den fråga som faktiskt varit huvudfrågan under hela KU-behandlingenunder våren och som vi ägnat enormt myckel tid. I den frågan skall vi alltså inte kunna besluta. Om jaghar förstått morgontidningarna rätt sä skall ärendet återremitteras tillutskottet. Jag skulle gärna vilja diskutera dessa frågor med -hellre än med , som tydligen inte har någon särskilt starkförankring i sitt eget parti. I KUs betänkande på 900 sidor omnämns endastpå en enda rad frågan om regeringens befattning med ulredriirigeri om olovligavlyssning. Del är ytterst anmärkningsvärt, eflersom delta granskningsärcrideväckt deri största offeritliga uppmärksamheten näst efler krigsmaterielex-portfrågan. Ännu mer anmärkningsvärd är utskottets vägran alltillmötesgå två partiers begäran om slutna utfrågningar i ämnet, för att intetala om atl utskottet vägrat villfara vpk;s och begäran atlinhämta relevanta handlingar frän . Därmed har utskottetavstått från sin grundlagsenliga rätt. I stället beslöt ulskoltsmajorilelen alt överlämna deris.k. granskriirigs-uppgiften till utskottels ordförande och dess viceordförande. 1 folkmun har dessa sedermera kallats för spanarna pä . Depresenterade en silad, meningslös och delvis helt obegriplig rapport förutskottet in pleno med innebörden att allt var i sin ordning. Detta exempellösa förfarande accepterades överraskande nogav och . och cenlern accepterade allförpassas till ulskoltels B-lag, utestängda frän all seriös granskning avdetta vikliga ärende. Vpk och protesterade gång på gång men utanframgång mot att utskottet svek sin roll som granskningsorgan. 1 ett särskilt yttrande, mycket utförligt sådant, sägervpk;s och representanter atl rätten att utfå protokoll iregeringsärenden utgör själva grundvalen för hela granskningsarbetel. Beslutetatt åtminstone tills vidare avstå från att utnyttja denna rätt i delta ärendehar allvarligl skadat förtroendet för utskottet som kontrollorgan. Denna halsslarriga vägran från ulskoitsmajoriien har bl.a. motiverats med atl partiledarna för socialdemokraterna, ,och cenlern beslutat atl här skall det hållas käft. Får jag fråga var någonstans i vår författning dennapartiledarkonklavs befogenheter regleras? Vad säger , som junoga studerat vår grundlag? Det harockså på fullaste allvar hävdats alt vissa frågor är så känsliga atl Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning KU börhålla fingrarna borta. Får jag fråga; Var går smärtgränsen? Är det inte islället sä atl del just i känsliga och besvärliga frågor finns elt alldelessärskilt behov av ett väl fungerande KU? Eller är del i sådana fall meningenall KU skall dra in klorna och arbela under devisen "Bäst att ingentingveta"? Ulskotlsmajoritetens agerande har på måriga håll mottagilsmed bestörtning. Liberala talar i en ledare om KUs specialkommandoför känsliga frågor Medborgarna, på vilkas mandal KU-ledamöterna yttersthandlar, kan bara förundrat åse hur de forna antagonislerna och tillåts bilda elt eget utskott inom ulskotlel: KUU,konstitu-tionsulskottsulskoltet, skriver , som betecknar hela ärendetsom en slor irovärdighetsfråga. håller på ledarplats med vpk; Varförsäger utskollet alt man granskar ett ärende, när syftet med denna granskningalldeles uppenbart är alt mörklägga hela affären? Med detta, herr talman, vill jag ingalunda insinuera atlregeringen på ett otillbörligt siitl pressat åklagarna i del ärende som kallatsdiplomatbugg-ningen. Jag ulgår från atl regeringen handlat korrekt. Men försäkerhels skull vill jag atl konstilulionsutskotlet konstaterar detta.KU-majoritetens bedrövliga agerande är till skada inte bara för utskottet utanförmodligen också för regeringen. Misstron och osäkerheten består -förhoppningsvis helt i onödan. En rad opinionsundersökningar visar på ettstadigt sjunkande förtroende för politikerna, riksdag och regering. Del ärmåhända orättvist men måste likväl tas på allvar Det s. k. politikerföraktet ärsäkert inte liktydigt med ett förakt för demokratin och dess principer Men detkan bli farligt om sådana stämningar exploateras av reaktionära, populistiskaeller främlingsfientliga krafter En rad s.k. affärer har bidragil lill att skada politikensoch politikernas anseende. Just därför är det så viktigt alt har ettkontrollorgan med slor integritet och i görligaste mån partipolitisk oväld. Min hårda kritik i det s. k.buggningsäreudettill trots menar jag atl KU inte utan framgång spelar den rollen. I dellavoluminösa granskningsbetänkande finns faktiskt bara 18 reservationer. Det ärinte ett uttryck för att allt är väl beställt i . På mångapunkter har utskottet i stor enighet framfört mer eller mindre skarp kritik motregeringeri, och på aridra har vi i all välmening gett goda råd om hur regeringsarbeletskulle kunna förbättras. Regeririgens redogörelse för dess behandling av riksdagensskrivelser har den här gången remitterats lill olika utskott för bedömning, ochpå en del håll har amper kritik riklats mot regeringens sätt alt hanlerariksdagsbeslut. Jag hoppas alt regeringen noggrant studerar vadkonstitulionsutskottet och de övriga utskoiten samt förmodligen nu ocksåriksdagen i dess helhet uttalar i dessa frågor Låt mig ge ett exempel. sedau krävdeutbildningsutskottet och sedermera en enhällig riksdag att regeringen ibudgetpropositionen på högskoleområdet skulle redovisa pris- ochlöneomräkningen pä ett begripligt sätt. Det iir nu hell hopplöst alt räkna ulvad som är pris- och löneomräk- ning ochvad som är friska pengar Ute på högskolorna kostar det tusentals arbetstimmaralt reda ul begreppen. Ulbildningsulskottet sliter sitt hår Också urdemokralisynpunkt - och del är KUs angelägenhet - är detta mycket otillfredsställande.Men trots skarpa uttalande för några är sedan händer inget. Sammasystem återkommer i budgetproposition efler budgetproposition.Utbildningsdeparlementel fortsätter att leka kurra-gömma med och meddem ute på högskolorna som skall försöka tolka vad som menas ibudgetpropositionen. Så får det inte gå till. måste regeringen lyssna påriksdagen. Avslutningsvis vill jag återkomma lill delsom vi har läst om i morgontidningarna , att detta tydligen skall bli en förkrymptdebatt, eller rättare sagl alt vi inte skall fatta beslut i lunga frågor Del är i sanning söla interiörer vi får från den moderatariksdagsgruppen. Bildt och är i luven pä varandra, och för all ingen avdem skall behöva tappa ansiktet kommer förmodligen stora delar av dagensbetänkande att läggas pä is. Hela det mödosamma arbete vi lagt ner i frågan omvapenexpor-len skall skyfflas åt sidan. KU har blivit en sparkboll mellan Bildtoch . Det är ett sorgligt skådespel vi bevittnar Den offentligatvätten av vapenbyken avbryts. Inte befrämjar det precis respekten förpolitiken och den Oväldiga gransknirigen av regeringen. Jag villinte vara oärlig, men jag vill ändå säga att kanske skall funderapå om han inte i fortsällningeri bör mera konceritrera sig på all åka limousineoch skaka händer nere i . Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning AnL 6 HANSLEGHAMMAR (mp): Jag skall här i milt inledningsanförandefrämst beröra frågan Om hur jag och vi i de gröna ser på vilkademokratiska krav som väljarna bör kunna slälla på konstitutionsutskottetsgranskningsarbele. Men allra först vill jag nämna något om några av de ärendendär hela utskollet är överens. Som flera talare har nämnt är det detlysta, gråa granskningsarbetel, som aldrig får några slora rubriker, som ärviktigt för att regeringen skall känna en press på sig atl följa grundlagarnaoch all effektivisera regeringsarbelet. En positiv trend i detta har inletts när det gäller dettotala antalet regeringsärenden. är det faktiskt det lägsta antalet sedanutskottet började mäta 1967 och ca 1 000 färre än . Jag ser detta gott tecken och hoppas verkligen att trenden skall hålla i sig genom delegerar besluten neråt i beslutsorganisationen. Här i fattas alldeles för många beslul som bordefallas på de nivåer där de hör hemma, alltså inom kommuner, landsting, statligaverk etc. En sådan verklig decentralisering, som vi har krävt i många motioner,skulle ge ett ökat självbestämmande för de märiniskor som deltar eller borde dellai besluten på de nivåer där de hör hemma, och vi skulle därigenom motverka delutanförskap som alltför många känner i politiska sammanhang. En orsak lill det minskade antalet regeringsärenden kandock vara den pågående EG-harmoniseringen, som i sin tur leder tillinskränkningar i riks- Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Den typ av ärendeminskning som beror på all överiämnarbeslut lill utan att vi här i kammaren kan påverka dem betackar vi ossför i de gröna lika mycket som vi applåderar decentraliseringen avbesluten. Efler delta beröm av regeringen kommer jag nu till denförsta kritiken. Det gäller avlämnandet av budgetpropositionen . Altbudgetpropositionen är så ofullständig har under många är väckt irritationbland ledamöter och har den varit mera ofullständig ännågonsin. Därför har utskottet gjort ett samfällt uttalande om all man villerinra regeringen om 1973 års grundlagsproposition. I den kan man bl.a. läsaföljande: "Det bör vara en strävan atl i budgetpropositionen fåren samlad överblick över rikels finanser" Med årets budget i åminne ochdess sakpolitiskt tunna innehåll kan man inte låta bli atl småle infördetiauttalande . Utskottet uttalar enhälligt att regeringen måste vidtakraftfulla åtgärder för att få en mer fullständig budgetproposition. Så till huvudtemat för mitt inledningsanförande, alltsåvilka krav den svenska befolkningen egenlligen kan ställa på KUs granskning urdemokratisk synpunkt. Majoriteten i ulskotlel och vi i miljöparliet hartydligen helt olika uppfattning om vilka demokratiska krav som skall ställas pågranskningsarbetel. De viktigaste skillnaderna i detta avseende framkommer iårets belänkande när det gäller ärendena om eventuell huggning av utländskdiplomat och om majoritetens vägran atl göra en seriös granskning av dekonstilutio-riella frågorna kring motorvägsbygget på och i sambanddärmed eventuella otillbörliga inblandning i byggandet avdenna del av ScanLink. I bägge dessa frågor har del avgivils reservationer tillulskollsprotokollel, i vilka det framhålls att vi inte fick gehör för dengranskning som vi krävde. Vi har från mp och vpk vid belänkandet avgivitsärskilda yttranden där vi redovisar hur vi anser atl en granskning borde hagenomförts. När det gäller frågan om motorvägsbygget i Bohuslänbegärdes det bl.a. från vår sida atl man skulle göra enordentlig granskning av ärendet. Enligt vår bedömriirig blev del inte så. Demedborgare som hade förväntat sig en seriös granskning torde känna igen dens.k. granskning som beskrivs i och bokFolkvalda. De skriver där; "KU har inget intresse av motorvägen mellanSlenungsund och Ljungs-kile, har intresse, och VPK, men inteulskoltels majoritet. ligger inklämd och skaver bland dedirektsända förhören om Ebbeaffären, motorvägen är tidsspillan, utskottetsmajoritet vill ha den byggd, och eri grariskning av regeringens vändor, ochVolvos, kan misstolkas. Alt kommer för sent kan intemisstolkas." Detta är skrivet som en del av elt referat frånutfrågningen med statssekreteraren , och del är faktiskt så här demånga människor som jag har pratat med känner att utskottet har behandlatärendet om motor-vågsbygget i . Är det så vi vill atl de människor somönskar atl KU skall bedriva elt granskningsarbete skall känna? Att majoritetenvill ha motorvägen får jag som folkvald i en demokrati acceplera, men att KUsmajori- tel intebemödar sig om alt försöka ta reda på vad som är sant i alla dessa turer ivägfrågan kommer jag aldrig alt acceplera. Jag anser inte heller atlbehandlingen av denna fråga uppfyller de krav som en demokrati kan ställa påett utskott som har som sin uppgift atl granska regeringens arbete. Vi från de gröna gav dock inte upp i och medfjolårets s.k. granskning, utan vi gjorde till årets granskning en nygranskningsanmälan, ännu mera detaljerad och ingående än fjolårets.Vi beskriver i vår femsidiga anmälan hur den formella gången har varit ochvilka motstridiga uppgifter som förekommit, lidningsinlervjuer etc. om allamärkliga turer i ärendet. Det mest anmärkningsvärda lidningsuttalande som vi vill hautrett kommer från tidningen av . Där säger den f.d,finansministerns hustru och dåvarande pressekreterare efleralt ha talat med själv; "De uppgifter som vi fått från var atl det varså myckel transporter och därför behövdes vägen för atl fabrikeri skullefuugera. En vägförbindelse mellan och var enförutsättning för atl få fabriken alt fungera. har krävt vägen, det är rikligt. Del var föratt fabriken skulle fungera. Det kan jag bekräfta." Detta var ett av många citat med uppgifter om hur vägenstillkomst har brutit emot 11 kap. 7 8 regeringsformen. Det är en av de lagarsom skall förhindra otillbörlig eller annan icke önskvärd inblandning iregeringsbeslut. År det som säger lill , så harKjell-Olof sylt ihop vägbygget med och därmed brutitmol regeringsformen. KUs majoritet har inte velal få reda på omdelta uttalande är sant eller ej. Särskilt märklig ter sig denna behandling dåulskoltet har ägnat åtskilliga timmar åt aff undersöka om artikelvar sann. I den påstods atl del hade förekommit otillbörlig inblandning avskolminister i lärarnas avtalsrörelse i samband med frågan om kommunaliseringav lärartjänsterna. Jag tycker det var viktigt att KU gjorde den gransknirigen,men tolkningen av del som skeddefiuner jag myckel märklig. Min tolkning kandess värre inte bli någon annan än att utskottets majoritet inte alllid ärintresserad av alt få fram sanningen. Den andra frågan, som vi starkt ifrågasätter urkoristilulionell synvinkel, är som jag nämnde tidigare hur majoriteten harhanterat vår begäran om atl granska regeringens eventulla inblandning i denaffär som massmedia har kallat huggning av utländsk diplomat. Jag skall inte gådjupare in i den delen av KUs bristande ansvar, utan nöjer mig med all instämmai den kritik som har framfört. Dock vill jag föra in i debatten atlmajoriteten har blivit tvungen att föra in en annan skrivning i sininledning av betänkandet än vad som är vanligt. om åren har del alllid stått igranskningsbetänkandet, att det enligt regeringsformen åligger KU all granskastatsrådens ijäristeutövriing och regeringsärendenas handläggning. För deltaändamål har, slår del vidare, till utskottet överlämnats de protokoll som förtshos regeringen under ärel. har man blivit tvungen att stryka denna sistamening, eflersom vi och vpk har Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 2 protokoll 1989/90:123 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning begärt inde eventuella protokoll som kan finnas om huggningen av utländsk diplomat. Jag tycker som sagt. herr lalman, atl vi som ledamöter iKU har slor skyldighet genlemot allmänheten i vårt arbete atl granska regeringen.Dess värre har inte utskottets majoritet samma syn på detta ansvar Men vi imiljöpartiet ger inte upp sä lätt. Vi skall fortsätta vårt envisa arbete ochverka för den fria opiniorisbildriingen, så alt vi kan få fram sanningen om hurregeringen handlägger sina ärenden. Detta kommer vi alt fortsätta med, även omdet är tungt att se alt utskottets majoritet motarbetar våra skyldigheter 7 (): Årets granskningsbetänkande är mycketomfattande men skiljer sig någol från de närmasl föregående betänkandena genomall man lägger särskild tonvikt vid den administrativa granskningen. Detta harredan konstaterats av några talare. Något tillnärmelsevis så stort ärende somEbbe Carlsson-affären finns inte . Men utskottet har återkommit tillregeringens befallning med vapenexporlaffärerna och har som viktigt nyttgranskningsiirende gått igenom avtalsförhandlingarna på lärarområdet hösten1989 samt regeringens eventuella inblandning i dessa. Vikliga ärenden, som återkommer , gällertillämpningen av utlänningslagstiftningen och andra administrativagranskningsfrågor