prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Omman skall komma till rätta med kemikaliesamhällets problem är förutsättningenatl vi alla, som privatpersoner och familjemedlemmar, i vår dagliga gärning kanmera om kemikalier, så atl vi kan välja bort det som är farligt och ersätta detmed bälire produkter. För atl delta skall bli möjligt krävs del information, ochvi i vpk anser atl en mycket viktig kunskapsspridare är alla de ideellaorganisationer som i hög grad har gått före samhället. Så har t.ex.Naturskyddsföreningen producerat Prot,1989/90:104 en bok somheter Handla miljövänligt, och den typen av åtgärder behöver samhälletsekonomiska slöd för all i ännu högre grad nå ul till människor Därför yrkar jag också bifall lill reservation 57 där viföreslår ett anslag att användas till ideella organisationer Jag vill med några ord beröra elt helt annat ämnesområde,nämligen skogskalkning. Markförsurningen, som har tagits upp tidigare idebatten, fortskrider tyvärr trots att det talas ntycket om att någonting skallgöras åt den, Läget i vissa delar av landet är katastrofalt - det är inte någotöverord -och nödåtgärder behövs. Därför är kalkningsåtgärder på skogsmarken nödvändigaoch även s.k vitaliseringsgödsling, som inte skall förväxlas med traditionellkvävegödsling. har krävts i av människor som varitengagerade i naturvården, men det har inte väckt så slor genklang. I takt medatl man har börjat inse att detta också kommer att hota den ekonomiskt mycketviktiga skogsproduktionen har även skogsindustrierna engagerat sig och så småningombörjat vinna samhällets gehör- tyvärr mycket sent. När man äntligen sätter igång sådan här försöksverksamhet sker det alltför sakta och i för litenomfattning. Vpk vill all 40 milj. kr skallanslås för storskaliga försök med skogsmarkskalkning. skall ingen tro atldelta är tillräckligt, utan det handlar om belopp i slorleksordningen mångahundra miljoner om man skall komma till rätta med problemen. Vad samhället kangöra är att utveckla metoder och hitta syslem som fungerar när åtgärder skallbörja vidtas i större skala. Vi i vpk lycker också att det bidrag som tidigare fannsför åtgärder mot surt vatten i brunnar skall återinföras. , när man vetmera om de mycket negativa hälsoeffekter som surt vatten med t.ex. högaaluminiumhaller har-det har t.ex. visat sig atl det finns ett samband mellansådanl vatten och Alz-heimers sjukdom - och när del finns mera belägg försambandet, har detta bidrag tagits bort. Det är uppochnervända världen. När mantittar på olika länsstyrelsers material, visar det sig alt oerhört mångaansökningar om sådant här bidrag ligger och väntar och atl mycket skullebehöva åtgärdas. Jag vill särskilt också beröra elt yrkande som vi från vpkhar tagit upp och som rör ekologiskt fungerande slorstadsmiljöer Det kan låtalitet konstigt, och man kanske undrar vad vi menar med det. Vi har tänkt allmiljöproblemen i samhället i mycket hög grad är orsakade av att samhälletinte, vare sig industriproduktionen, jordbruket eller livsmiljön, baseras påekologiskt fungerande kretslopp. Vi måste därför försöka återupprätta sådanakretslopp. Det finns elt stort intresse för delta. Det byggs nu runtom i vårt land små s.k. ekobyar. Det är ganska småskaliga projekt. Det kan vara10-20 familjer som slår sig samman om villabebyggelse och försöker hitta bättrematerial, bättre hantering av avfall, bättre lösning på trafikproblem osv. Mendelta sker i mycket liten skala och passar i första hand på landsbygden. Faktumär att i vårt land bor väldigt mänga människor i storstadsregionerna. Vi kaninte tänka bort storstäderna. Det är fullkomligt omöjligt att tänka sig eltframtida samhälle där vi inte har storstäderna. Vi måsle alltså även istorstäderna försöka utveckla livsmiljöer som är bälire ekologiskt anpassade. Vi har tänkt oss att de 100 milj. kr som vi vill anslå fördelta ändamål skall användas som en delfinansiering. Syftet är atl t.ex. byggaom någol av de områden som byggdes under det s.k. miljonprogrammet och atl geden ekologiska anpassningen av området en total syn. Del kari gällaenergitillförseln, olika lösningar för trafiksystemet, så alt man inte blirberoende av att ha så många enskilda bilar Det kan gälla hur man tar hand omavfallet och vilken typ av material man använder i husen. Vi tycker att dettaär ett mycket viktigt krav, och del är med stor besvikelse jag konstaterar atldel inte har vunnit gehör i utskottet. Jag vill därför yrka bifall tillreservation 29, Detta är ett stort belänkande med mångareservationer Del finns många andra saker i detta betänkande som jag hade velatta upp, men tiden räcker tyvärr inte. Får jag bara avslutningsvis säga att delegenlligen bara finns en sak som skrämmer mig mer än miljöförstöringen och delär vår mänskliga anpasslighet till denna miljöförstöring. Trots allt det vackratalet om miljöri, t.ex. i den här församlingen - eller kanske just därför, jagvet inte - görs det fortfarande alldeles för litet, och det som måste göras föratl rädda vår miljö görs alldeles för sakta. Del behövs kraftfullt handlande avoss som privatpersoner, på våra arbetsplatser, i våra boendemiljöer Det behövsockså ytterligare åtgärder från sida. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till samtligade reservationer som vpk står bakom och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 18ANDERS (); Det moderna industri-, exploaterings- ochlillväxlsamhällel håller på atl föröda jordklotets genetiska spektrum. Vildaväxter och djur, liksom våra ursprungliga lantraser, utsätts av vårt riuvaraudesamhällssystem för en systematisk utrotning. Våra husdjur och kulturväxter, somutvecklats och anpassats till oss människor i mycket långsam takt underhundratals år, har förändrats biologiskt på ett sådanlsätt, främst genom inavelsmetoder, att de har blivit oerhört känsliga för allaformer av störningar Avelsteknikernas extrema utvecklingsfilosofi, som stöds avstörre delen av näringslivet och av de etablerade politiskapådrivarfiloso-ferna på alla nivåer, kommer atl leda lill enartekologisk katastrof. All frysa sperma från hotade djurarter och kyla ner frön iNordiska genbankens lager på Spelsbergen är en desperat åtgärd som iförlängningen är meningslös. Bevarande av t.ex. koraserna rödkullig och fjällkokräver atl dessa djur med sitt unika genetiska spektrum, har möjlighel attfungera i samspel med människari i sin naturliga miljö. Lanlraserna, liksom deicke förädlade växterna, har nämligen utvecklats i sin unika geografiska,klimatologiska och specifikt biotopiska miljö. Alt i detta sammanhang baratala om atl man skall värna om bag- och ängsmarker är ganska meningslösl,eflersom del är lanlraserna som har anpassat sig lill alt utnyttja jusl dessahag- och ängsmarker Vi känner till viktiga djurarter som redan är utrotade. Detär Smålandskon, Gotlandskon och alla skärgårdskorna. En höjning av anslaget med 7 milj. kr utöver regeringensförslag lill vård av hotade arter är därför en myckel anspråkslösviljeinriktning. Regeringensbudgetförslag avseende sjökalkning ligger långt under da- Man vill uppenbarligen varken angripa orsakerna på etteffektfullt sätt eller åtgärda de akuta symptom som en försurad miljö visarupp. Regeringen visar här en kraftig viljeinriktning som går ut på att skjutaupp de allvarliga försuruirigsproblemen till kommande generationer Även här ären höjnirig av arislaget till kalkriirig av sjöar med 60 milj. kr utöverregeringens förslag en mycket anspråkslös intention. En undersökriing som gjort och som lämnatstill visar att av den fjällnära skogen, utöver den areal som redan är skyddad, bör av biologiska skälundantas från storskaligt skogsbruk. Problemen att få ny skog att växa uppbedöms som alltför stora. Enligt de definitioner som används på mark med myckelslora föryng-ririgssvårigheter bedöms arealen med sådan mark utanför deskyddade områdena vara miust i hela det fjällriära området, varav i Norrbollens län och minsl i övriga län tillsammans. Det är således fråga om betydande arealer utanför deskyddade områdena där tillstånd till slutavverkning sannolikt inte kommer attmedges. Resultatet innebär alt iraklhyggesbruk inte kommer i fråga på eller drygt hälften av totalt produktiv skogsmark i det fjällnäraområdel. har alltså kommit fram lill att fjällnära skog bör sparas, men i rapporten till regeringen har siffran skrivits nedtill de gröna yrkar att mark för 500 milj. krskall inköpas . Detta är 400 miljoner mer änregeringen föreslår Sannolikt är även vårt yrkande tilltaget i underkant närdel gäller alt inköpa alla de urskogsliknande områden som måste skyddas. Jag yrkar härmed bifall lill alla reservationer sommiljöpartiet de gröna har undertecknat. Sedan vill jag kommentera det Irigvar frånmoderaterna sade tidigare, all betydande skall las borl urlivsmedelsproduktionen och att, som jag tolkade det, hans idé var att vi skulleintroducera en storskalig skogsplantering. Vi människor lever faktiskt på ett gemensamt jordklot.Miljoner mäririiskor svälter i världen. Genom införsel av bränsle, konstgödseloch gifter har vi fått en temporär överproduktion av livsmedel i Sverige.Ingvar Erikssoo och haris parti vill i praktiken atl vi skall la matresurserfrån områden utanför gränser Jag vill påstå alt ärrepresentant för masssvälten. I ställel måsle vi i avveckla energislöseriet ochinte lära på omvärldens och malresurser I stället krävs en omläggningtill ett kemika-liefriii, biologiskt jordbruk. Ett sådant kräver en åkerarealpå uppskattningsvis Skogsplantering på åkermarken är endumhet som inte nog kan fördömas. , vpk, talade om atl vitaliseringsgödslingskulle vara en modell för att lösa problemen. Del är del inte alls. Vitaliseringsgödsling innebär bara atl man ökar trädenstillväxthastighet och att marken töms snabbare på totalinnehållel avnäringsmedel. Det är enkortsiktig, dum, oduglig metod. En metod som man kan an- vända sigav är pellelerad aska som innehåller kalk. Då återför man det näringsinnehållman har tagit från skogen. Dessutom måste man självfallel få borl det nedfallav gifter och surt regn som pågår Tack så mycket! Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar 19 () replik; gjorde ett mycket grovt påhoppsom jag måsle beivra. Han sade alt vi moderater skulle vara tillskyndare avmassvälten i världen. Det är ju ett rent otroligt påstående. För det första vill jag klarlägga alt när det gällervärldsbefolkningeris försörjning behövs ell effektivt jordbruk, inte ellextensivt jordbruk. Om de hjälpmedel som vi har tillgång till i del modernajordbruket anvärids räll, skall vi kunna få ökade möjligheter atl försörjavärldens befolkning. Vi moderater är mycket angelägna om att framhålla aft viär beredda att ställa upp när del gäller alt hjälpa svältande människor Men viär också angelägna om all se lill atl man inom del svenska jordbruket producerar de livsmedel som folk behöver för sinförsörjning. Vi är dock beredda att acceptera en viss ulbytesexporl som ärnaturlig i det sammanhanget. Vi skall alltså exportera lika myckel som viimporterar Därmed slår vi vakt om de svenska konsumenterna. Men vi bidrar intelill atl öka världssvälten. Med vårt synsätt kommer vi att kunnatrygga världens behov av livsmedel. AnL 20 (vpk) replik: Vi delar naturligtvis uppfattningen alt vadsom behövs för alt få ell uthålligt skogsbruk är förändrade metoderöver huvud taget och att vi kommer lill rätta med miljöproblemen. Självfallet"är det så alt både skogsmarkskalkning och vitaliseringsgödsling ärnödåtgärder kan man dock behöva tillgripa nödåtgärder Jag vet visserligen att är ett ganskasplittrat parti där man har rätt olika åsikter, men inte visste jag atl delgått så långt atl splittringen t.o.m. finns mellan de enskildamiljöparlisterria. Men det måste väl vara sä, eflersom i sinreservation 39 skriver alt man vill öka anslaget för kalkning ochvitaliseringsgödsling av skogsmark och att man utöver vad regeringen föreslåranvisar 10 milj. kr för detta ändamål. Reservationen är skriven av ,men såvitt jag förstår har också yrkat bifall lill den här . 21 () replik: Del är riktigt alt vi kanske inte har sammauppfattning, och jag, angående vitaliseringsgödslingen. Däremot kande här pengarna användas för kalknirig. Därmed kanske den ståndpunkten i allafall är klarlagd. När det gäller ett effektivt jordbruk vill jag säga alldet inte är något effektivt jordbruk när man hela liden måste tillföra ändligaråvaror Det är ell ineffektivt jordbruk. tar råvarorna slut.Fosforn tar slut. liet lar slut. Ett sådant jordbruk kan man inte driva. Elteffektivt jordbruk innebär all man har en ålercirkulation och ökar bördighetengenom själva återcirkulationen. Man ökar jordelivels förbättrade avkastning.Detta är ett effektivt jordbruk. Det andra har ingenting med ett effektivtjordbruk atl göra. Del leder till undergång. 22 (vpk) replik; Om och har olikauppfattning inlresserar egenlligen inte mig. Vad som intresserar mig är vilkenståndpunkt miljöparliet har. Del är väl ändå så all man skall uppfatta er somett parti som står för en politik? är del faktiskt så att dels yrkar bifalltill en reservation, som föreslår mer pengar än vad regeririgen anslår tilljusl kalkning och vitaliseringsgödsling - det står uttryckligen så ireservatiouen - dels i sitt anförande tar avstånd från dennavitaliseringsgödsling. Jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt och jagtycker all man har rätt att kräva en viss logik även i politik. 23 () replik: framhärdar Han säger att etteffektivt jordbruk skulle leda till undergång. Jag vill då bara slälla frågan;Nog är det väl så atl om vi inte lyckats utveckla jordbruket och ta vara på deresurser som finns, så hade det redan lett lill undergång för många mäririiskori vår värld? Det är orimligt att påslå all elt effektivt jordbruk i allasammanhang skulle innebära alt man far illa med miljön. Vi vill ju ha eltjordbruk som är effektivt, men om man far illa med miljön är det inteeffektivt. Vi måste få möjlighel alt producera långsiktigt. talar sedan om ålercirkulation. Det äringenting som är annorlunda i del effektiva jordbruket. Dessutom är vimoderater förespråkare för mångfald när del gäller olika odlingssystem, inteminst för att på olika säll fä fram alternativ för all kunna klara den enormaulmaning som det innebär atl försörja världens befolkning. Jagmenar all det med den inslällning som har är myckel äventyrligt omvi skall kunna klara världens försörjning . AnL 24 (); Miljöpolitik är ju såväl i den centralapolitiken som ute i kommuner och regioner elt starkt prioriterat område. Dettycker jag att mari måsle komma ihåg i den här debatten. Därför kan ju intesvensk miljöpolitik bedömas endast utifrån den statliga budgeten på"miljöområdet. Man anför också i utskottets betänkande atl nu bör allamyndigheter ta sitt eget miljöansvar och göra utvärderingar utifrån demiljökonsekvenser man får av verksamheten. Ändå omfattar ju den statligamiljöbudget som vi behandlar ca 750 milj. kr Därav går hälften lill statensnaturvårdsverk. 168 milj. kr. går lill del nya anslag som man har skilt frånnaturvårdsverket och som heter Bidrag lill miljöarbete. Del går både till andramyndigheter och till speciellt miljöarbete, exempelvis som kalkningsbidrag ochsom bidrag till bi-lagårdsverksamhet. Men det går också, och det tycker jag attflera av talarna här skallvara på det klara med, till som får över 1 milj. kr. ochtill andra frivilligorganisationer Del går också lill forskning kringhavsmiljöålgärder och lill arbete för minskad kemikalieanvändning i jordbruket.En annan anslagspost är investeringar pä miljövårdsområdet med 100 milj. kr Flera talare här har klagat över att det haranslagils för litet pengar. ställde en direkt fråga till mig. Jagtycker att man också måste se detta ur del perspektivet att vi för närvarandebefinner oss i halvtid av de ålgärdsprogram som vi antog i den storamiljöpropositionen 1988. Då anslogs det myckel pengar, som skulle täcka bl.a.åren 1988 till 1991. Vi vet ju att det är oerhört mångabeställningar på utredningar och rapporter som håller på att färdigställas. Deskall ligga lill grund för en ny miljöproposition De räddningsplanervi antog 1988 och som gäller lufl, hav och atmosfär är i full gång. I årets budget har vi fått ta del av omställningsplanenför avfallsområdet. Den skall vi ju senare behandla separat här i riksdagen.Ändå omfattar ju det ärende vi behandlar , budget, 83motionsyrkanden. Jag skall försöka att myckel korl kommentera de reservationersom finns till ulskoltels förslag och kanske också lilel komma in på en del avde frågor som ställts i debatten. Om man ser det i stort, lycker jag ändå att bortsett frånnågra få reservationer gäller oppositionspartiernas förslag endast marginellaändringar i anslag och verksamhet, trots all den vältalighet som vi hört härfrån talarstolen. Jag går inte in på de reservationer som behandlar den s.k.gröna miljövården, utan dem kommer alt la upp senare i debatten. Reservationerna 1-3 gäller verksamhetoch dess övervakningsprogram för miljökvalitet. Jag tycker alt man skall läggamärke till alt , som ju har en central ställning imiljövårdsarbetet, lider av vad man skulle kunna kalla växtvärk.Verket har fått så myckel uppgifter atl man varit tvungen alt tillsätta enorganisationsutredning och också göra en översyn av övervakningsprogrammet. Jag tycker därför inte att det är rätt alt beviljaytterligare pengar till dessa områden, och jag yrkar avslag på reservationerna1-3. I reservation 23 begärs 30 milj. kr mera tillavloppsreningsverk och kemikaliekontroll i industrin. Jag lycker att vi skalllägga märke lill atl detta huvudsakligen är industrins och kommunernasansvar och alt staten inte skall gå in med för mycket pengar på dessa områden.Jag tror all det är viktigt atl man lämnar över lill ett decentraliserat ansvari dessa frågor, för det är mycket enklare atl ta upp frågorna i närheten avindustrierna och avloppsreningsverken. Del finns också elt par reservationer, 24 och 29, omavfallshantering. Eftersom vi senare skall ha en debatt om avfallshantering istora drag, lycker jag inte atl vi behöver föra någon lång debatt i den frågannu. Det är samma sak där Vi lycker inte från socialdemokratiskt håll alt manskall ge statliga medel till kommunala projekt, i detalj styra verksamheten.Detta måsle vara kommunernas uppgift, som vi inte lägger oss idetaljregleringen av. Därföryrkar jag avslag på reservationerna 23, 24 och 29. Ett par avmotionerna går ut pä atl det skall vara ökade anslag, t.ex. för omvandlingav åker till ängar och hagmark. Jag tycker alt det också är frågor som vi skallgömma till den jordbrukspoliliska debatt vi säkert får senare , där vikommer all få behandla förslag om ökade anslag på just dessa områden. 1 reservation 31 yrkas på mera pengar lill kommuner ochlänsstyrelser för tillsynsverksamhet. Vi gjorde en större uppräkningav dessa belopp, och jag lycker atl det får räcka lill även . Därföryrkar jag avslag på reservationerna 30 och 31. I reservation 32 från vpk yrkas pa den störstaanslagsökningen, nämligen 100 milj. kr till information om miljökunskap ochkemikalieanvändning i hushållen. En slor del av de pengarna är del då tänktskulle gå till boken . Jag vill gärna hänvisa till att av bidraget förmiljöarbete anvisas 1 milj. kr till denna förening, och miljöministern uttalarockså att hon fortsalt tänker ge stöd ål naturvårdsorganisationerna för derasopinionsarbete bland allmänheten. Därför yrkar jag avslag på denreservationen. Över huvud tagel är det flera motioner som kräverytterligare pengar till miljövårdsorganisationerna. Jag vill gärna säga att manförsöker avväga dessa bidrag. Jag tror alt det är viktigt atlmiljöorganisationerna fortfarande arbetar också med frivilliga insamlingar.Jag tror att frivilliga insamlingar har slor betydelse för atl ökaallmänhetens intresse för miljöområdet. Jag ser i min egen landsända huroerhört myckel pengar del kan samlas in t.ex. lill förmån för rening avÖresund. Jag tror atl det är mycket viktigt att allmänheten också känner sinandel av ansvaret. Med della, fru lalman, yrkar jag avslag på reservationerna41 och 42 och också 44-47 i de delar de berörs här En hel del reservationer går ut på ökade anslag tillkalkning, och det är klart atl vi fortfarande har stora problem medförsurningen. Man önskar också pengar lill atl kalka försurade brunnar Vi kan väl alla vara överens om att det egenlligen ärledsamt atl vi skall hålla på med della uppehållande försvar molluftföroreningarna, men vi vet ju alt största delen av dem får vi frånullandel. Kalkningsverksamheten är mycket dyrbar, och jag tror atl vi måstevara överens om all den skall förbehållas de absolut mest försuradevallendragen och brunnarna. Med hänsyn lill det, fru talman, yrkar jag avslag påreservationerna 33, 34, 35 och 36. Jag tror att den bästa insatsen motförsurningen gör vi genom atl fä till stånd internationella avtal motluftföroreningarna. Det finns också en hel del reservationer som gällerinvesteringar på miljövårdsområdet. Ökade bidrag begärs lill inköp av mark förnaturvård, urskog osv. Miljöministern har anfört atl sådana inköp kommer atlfortsatt prioriteras , och därför yrkar jag avslag på dereservationerna. Vidare finns det reservationer där det yrkas på ökadebidrag lill kemikalieinspektionen. Reservanterna anser att dess verksamhet ärviktig, och del kan vi vara överens om alt den är fick emellerlidkemikalieinspektionen tio tjänsler bl.a. för internationellt samarbete, och iår anslås också pengar, motsvarande fyra tjänster, som eventuellt kan användaslill konsultverksamhet. Det gesalltså ökade anslag till kemikalieinspektionen. dess verksamhet främstfinansieras med avgifter, så efter hand som verksamheten ökar kommer det ocksåalt bli mer pengar till inspektionens verksamhet. Därför yrkar jag avslag påde reservationerna. Dagvattenhanteringenär myckel viktig, men jag tycker all de reservationer som finns om ökadebidrag och om ökad reglering av denna hantering gäller sådarit som måstehänföras till kommunernas verksamhet. Jag tror att det är farligt om vi här iriksdagen i detalj skulle reglera på vilket sätt kommunerna bedriver sinmiljövårdande verksamhet. Jag har inte mer lid till mift förfogande men skulle gärna vilja kommain på en del av de frågor som har ställts till mig. Jag vill säga att jag iallra högsta grad anser all socialdemokraterna är ett miljövårdsparti. Underde år vi har haft regeringsansvaret har anslagen till miljövården hela tidenökat. Däremot tror jag inte att det är bra att i längden förstärka miljöarbetetenbart genom statliga bidrag. Jag tror alt det är viktigt att öka möjligheternatill kommunala och regionala insatser på miljöområdet. Jagtror också alt vi skall avvakta Då kommer del återigen entreårsplaneproposition, som jag tror innebär ökade bidrag till miljövården. Vivet atl många rapporter och utreduirigar är på gång, och jag tror att de kommerall ge en hel del svar på hur vi skall lösa miljövårdsfrågorna på . Medhänsyn till all vi torde få ett stort förslag från regeringen påmiljövårdsområdet vill jag säga att jag inte tycker annat än att årets budgetär tillfredsställande. Det är en budget i halvtid och som sådan anser jag atlvi kan acceptera den. 1989/90:104 18 april1990 , 25 () replik: Först vill jag ge en eloge för att hon i sitt anförandediskuterade miljöpolitik. Den här debatten har haft många inslag avjordbrukspolitik, och jag är glad för att inte tog upp dendiskussionen. Precis som säger, har vi haft en sådandebatt, och vi kommer att få jordbruksdebalter även framöver. Därför är detviktigt all, som har gjort, diskutera miljöfrågorua riu riär viskall diskutera dem. Det var elogen. GretheLundblad sade att våra förslag var marginella och inte hade någon belydelse.Det kan jag inte hålla med om. Från hela landet kommer upprepade rapporter omotillräckliga anslag. NOLA-pengarna är redan slut. Senast kunde jag i enKalmartidning läsa att i län rapporterar alt inte ensbehovet av att skydda de mest angelägna objekten i fråga om ömtålig natur påÖland kan tillgodoses. Vi vill alt NOLA-anslagen skall förstärkas till rimlignivå.