prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — verksamhet se enbartsvårigheter Vi måste i detta fall kunna se att har betydande fördelarErfarenheterna av tidigare utlokaliseringar är goda, och det finns ingentingsom säger att de inte skulle vara det även i detta fall. Slutligen,herr talman, vill jag något beröra förhållandena i och effekterna förSollefteå. Man kan utan överdrift säga att är den ort som riskeraratt drabbas negativt av de nedläggningar som föreslås i denna proposition. Jaghar nu lämnat den försvarspolitiska delen och är inne på regionalpolitiskaeffekter. I propositionen och i diskussionema kring detta har deregionalpolitiska effekterna inte berörts i någon större omfattning, och dethar heller inte från någon part varit meningen, vilket jag tror har varit lyckligtför diskussionen. Norrlandsinland är extremt beroende av offentlig verksamhet, vare sig det är fråga ommilitär verksamhet eller annan verksamhet. För del är armégarnisonenav utomordentligt stor betydelse. Varje förändring som betyder en minskning därkommer naturligtvis att behöva kompenseras på något sätt. Marknadskrafternakommer inte att lägga verksamhet i inland. Det är kämpigt nogutefter Norrlands kustland, och inlandet är definitivt tillbakasatt. Vad somblir följden för i dessa stycken är naturligtvis svårt att säga. Denmycket positiva grundton som finns i utskottets betänkande hoppas jag ocksåkommer till uttryck framöver när det gäller konkreta åtgärder Jag yrkar bifall till de reservationer där vpk är med och i övrigt tillutskottets hemställan. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. i ()replik: är en flexibel person, ja, kanske rent av en vidsyntperson. Han hann under den första minuten av sitt långaanförande klara av både engagemanget ute i bygderna, engagemanget på läktaren,den stora anslutningen till talarlistan och älgjakten, för att slutligen hamnavid en transformatorstation i . Det framstod nästan som om riktigt hade förstått vad det var som var ett hot mottransformatorstationen i - det är möjligen det att vi inte har en militärförsvarskraft som kan tillgodose att vårt lands integritet inte kränks. Detfinns, om än inte i ökande takt, exempel också på att det finns nationersom inte respekterar vår neutralitet och vårt lands gränser Har på att det kanske är där gränsen skall dras? Det är väl ändå inte så attJan Jennehag har sådan kunskap att han tror sig veta att det finns svenskar somspringer omkring med vapen och avser att sabotera transformatorstationen iLjusdal? Jag vill gärna lägga denna aspekt på detta inlägg. JanJennehag sade också att det inte är många frågor som har beretts så . Manmå ha vilka anspråk som helst på beredning, men den beredning som bestods varatt FU 88 skulle hanteras av en kommitté . Att det sedan blev åtminstone i den kommitté där JanJennehag ingick , det visar nästan bara att inte ärmer än . Dessutomhade försvarsministern satt tumskruv på kommittén genom att man inte fickdiskutera några mer pengar Följaktligen hade man att välja mellan pest ochkolera i så måtto att man bara hade att förkorta eller för- Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. längautbildning - för det handlar om ganska mycket pengar. I den valsen kunde manockså behålla eller slopa ytterligare ett antal förband. Det var den beredningsom , såvitt jag kunde förstå, ansåg vara god. Jag har precismotsatt uppfattning. Det var en beredning icke värd namnet, just med hänsyntill att man inte fick tillåtelse att diskutera mer pengar. Detta är svensktförsvars olycka. (vpk) rephk; Syftet med den del av mitt inlägg somberördes i början av kommentarer var naturligtvis att försökavisa att det kvittar om vi kan mobilisera 10, 21, 40 eller kanske 50 brigader.Det finns ändå ett hot mot vår överlevnad och vår handlingsfrihet som vi inteavvärjer med en arméorganisation, hur utbyggd den än må vara. Sedan till spörsmålet huruvida denhär frågan är tillräckligt diskuterad. Under få perioder av mitt liv har jag såintensivt och engagerat sysslat med ett ämnesområde som -, och denna höst - då det gällt arméns organisation. Jagtror inte att jag under min fortsatta tid som politiker någonsin kommer attsyssla så intensivt med en fråga. Och jag tror inte heller att jag kommer attuppleva att samhället i övrigt så engagerat diskuterar den frågan. ARNEANDERSSON i () replik: fick vi ändå från den redbare besked om vad han menar med god och gedigen beredning. För ,som aldrig har sysslat med försvarspolitik förrän just nu då han har börjat meddetta, är det alldeles uppenbart, vare sig man skall räkna i procent eller påannat sätt, att engagemang och sysselsättning varit väldigt uppåtgående. Menatt detta skall tas som mått på god beredning, det ifrågasätter jag i allrahögsta grad. (vpk) replik; Jag tror inte att i ochjag kommer längre i den här frågan. Det är väl inte beredningen i sig som ArneAndersson vänder sig mot, utan resultatet av beredningen. Om vi hade klarat avden och fyra sammanträden och fått lösning, såtror jag nog att beredningen hade varit tillräckligt god. Det har sagts att vi här har att ta ställningtill en efterhörd års försvarsbeslut. som har sysslat litet medboskapsskötsel vet att kvarblivna efterbörder är ganska besvärliga saker De kanvara livshotande för djuren, och de är otrevliga att syssla med. Jag skalländå försöka peta litet i den här smörjan. Men jag skall senare få hjälp avCarl , som skall tala mera om våra förslag beträffande miljövården ochsamhällets sårbarhet, och av som skall ta upp behovet avsenareläggning av beslutet. Jag är som sagt kritisk; jag har här inledningsvisuttryckt mig väldigt fult om förslaget. Det beror på att jag inte ser konsekvensoch logik i det. partier som talar mycketvarmt för värnplikten vill ändå genomföra detta förslag. Jag kan inte se annatän att det här praktiskt taget är en dödsstöt för systemet med allmänvärnplikt, om vi vill ha det trovärdigt - när man lägger ner tre av våra bästautbildningsregementen, när man differentierar utbildningstiderna ytterligare.Det leder i riktning mot en yrkesarmé, och det är väl inte vad vi vill ha. Viskall väl inte ha någon bananrepublik här i . Sommotiv har här anförts ekonomiska besparingar, och det sägs att det skall bli4,3 miljarder på en . Men ingenting av dessa pengar faller utförrän . Det har sagts att armén blöder, att pengar bararinner ut, att det inte finns pengar - och då skall man investeraytterligare för att möjligtvis göra några vinster Detär inte ekonomiska skäl som ligger bakom det här förslaget, det är detta medefterhörd igen. Det är, tror jag, en tanke om att man skall göra försvareteffektivare. Och visst skall vi ha ett effektivt försvar Men det skall väl varaeffektivt mot den aktuella hotbilden. Det här är väl något som ÖB hade tänktskulle vara effektivt mot 1986/hotbild. Men är det verkligen den vi hari dag? Nufinns det i ÖB;s förslag en del positiva intentioner, som sedan har tagits uppi propositionen. Men de är inte fullföljda ordentligt, tycker jag. En av depositiva sakerna är att man skall ha ökad integrering och bättre samövadeförband, men det fullföljs inte ordentligt. Vi har i vår motion ett förslag därvi, visserligen skissartat, försöker följa upp intentionen så att det blirkonsekvens och logik i den. Jaghar en del frågor som jag genast vill ställa till den majoritet som står bakomdet här förslaget - socialdemokraterna och vpk. Fördet första; Vilken hotbild, vilken krigsorganisation och vilken militär taktikmotiverar förslaget till grundorganisation? Jag tycker inte att det duger atthänvisa till beslut. Det har hänt för mycket . Det är ettanständighetskrav, tycker jag, att man åtminstone skissartat talar om hur manbedömer situationen - som vi har gjort. Vi sitter här i knipa, vi är nya på dethär området. Men vi har ändå försökt göra en analys och skissera vilkenkrigsorganisation och vilken militär taktik vi skulle behöva, och vilkenfredsorganisation för armén det skulle leda fram till. Men ni börjar konstigtnog i andra ändan. Fördet andra: Hur rimmar förslaget med en värnpliktsarmé? Det är fråga om att tabort de tre bästa utbildningsregementena, differentiera utbildningstiden,avkorta utbildningen, investera i mekanisering - när vi har ungefär 50 000värnpliktiga i kö och när vi ratar av de värnpliktiga redan vid mönstringen. Fördet tredje: Hur skall ni få en meningsfull värnplikt vid en militär nedrustning?Vi måste ju ändå ha en viss beredskap för att en militär nedrustning kaninträffa. En sådan nedrustning vill vi väl alla ha, såvitt jag förstår Fråganär bara när den är möjlig att genomföra. När vi inte klarar att ge devärnpliktiga meningsfulla sysselsättningar , hur skall vi då klara det närvi skall börja nedrusta? Det här problemet måste lösas, och det har vi åtminstonetänkt på. Jag skulle vara intresserad av att höra om ni har tänkt på det. Enannan av de positiva sakerna i det här betänkandet är att ni tydligen har tänkttill när det gäller det gamla folkpartiförslaget att man skulle direkt- 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. Det är en liten räddningsplanka för värnpliktssystemet, ochdet är en liten början tiU något som skulle kunna genomföras mera konsekventsom en allmän värntjänst, som vi föreslår. Fördet fjärde: Jag förstår inte vpk i det här sammanhanget- och jag riktar migtill . Ni är på samma linje som vi beträffande . Nihar en hotbildsbedömning som är likartad den vi har - att det är miljöhotensom är de tunga och svåra , och att vi måste ha en militär beredskap förframtiden. Er hotbildsbedömning och er bedömning av hur materielen skall varai armén är annorlunda än socialdemokraternas. Men det är då egendomligt att niändå landar på precis samma grundorganisation för armén - att den skulle varaframtidens lösning. Jag har litet svårt att förstå det. Det vore bra om JanJennehag kunde förklara det ytterligare. Frånmiljöpartiets sida har vi väckt en motion där vi försöker skissera det helafrån rätt ända. Vi ger vår uppfattning om hotbilden, och vi överväger en nymUitär taktik. På så sätt skall vi få en överensstämmelse mellan mål och medel.1 dag brister det genom att det finns vidlyftiga politiska mål ominvasionsförsvar i många olika riktningar som armén inte kan uppfylla.Det råder en insikt om att det går inte att få loss mera pengar till detta. går av BNP till det mihtära, och går tUl miljön - ochdär vet vi att det finns verkliga hot mot samhällets överlevnad. Dennya miUtära taktiken kan naturUgtvis diskuteras. Visst skall vi ha en krigsmaktsom skall vara effektiv. Men vad är effektivt gentemot framtidens militärahotbild? Hotbilden förändras ju snabbt. Stormaktsblocket i öster genomgår redanen radikal politisk förändring och har påbörjat en nedrustning. Framtidenshotbild kan bli folkvandringsarméer som flyr från svält och förstört land snarareän hot från en mekaniserad stormaktsarmé. I varje fall kommer hotbilden inteatt vara så som den har varit . Den perioden är definitivtslut. Vårmilitära beredskap måste bli mycket mera flexibel för att kunna anpassas oviss hotbild. Här menar att människor har större flexibilitetän maskiner, i varje fall större flexibilitet än JAS-plan och stridsvagnarGoda vapen till den enskilde soldaten eller gruppen, goda vapen emot pansar ochstridsflyg liksom skyddsvästar ger styrka med bibehållen flexibiUtet. Miljöpartiethar föreslagit en arméorganisation där de s. k. bygderegementena behålls ochsom har samövade förband. I stället viU vi banta den militära organisationengenom att avveckla cirka åtta specialtruppslagsregemen-ten. På det viset kan vinedrusta och likväl bibehålla militär beredskap. Skulle omvärlden återigen blimera militärt hotfull, är det lättare att tillföra flera tunga vapen än attskapa en ny regional organisation. Det måste vara viktigare för attvärna om värnpliktsmodellen - den är viktig ur demokratisk synpunkt - än attvärna om försvarsindustrin. Miljöpartietser nu hoppfullt på utvecklingen. Behovet av ungdomar i vapentjänst minskarDäremot behövs det massor av unga krafter för att motverka den ekologiskahotbilden. Det behövs inte bara beredskapsstyrkor av olika slag för att bekämpaolja, kemikalier och radiakutsläpp, utan det behövs också storafältarbetsstyrkor Detta skaU diskutera . Det borde finnasmöjligheter att vid flera regementen delvis växla över till Här finns oerhörda möjligheter att ta till varavärnpliktssystemet om man får ett vidgat verksamhetsområde. Det skulle göra värnpliktenmera meningsfull. Enligt synsätt bör värnplikten utvidgas tillatt gälla hela spektret av arbete som är nödvändigt för det svenska samhälletsöverlevnad. Härkommer vi in inte bara på räddningstjänst och naturvård utan också på vård avmänniskor. När man börjar ta itu med detta område kommer behovet avtjänstgöring att vara så stort att värnplikten kan utvidgas till att gälla bådemän och kvinnor Vi kan få en allmän värntjänst, eller det som tidigare kalladessamhällstjänst. Det kan bli en gemensam erfarenhetsgrund för alla svenskar grund kommer att visa sig mycket värdefull när det gäller jämställdhetoch förståelse mellan män och kvinnor, liksom för samförstånd i ettinvandrarland - är ett invandrarland. Detta kan bU någotvärdefullt för att hålla samman landet. Enannan stor fördel med en verkligt allmän samhällstjänst vore att olika delar avtotalförsvaret skulle få en chans att bli mera likställda. Jägartjänst,civilförsvarstjänst och vårdtjänst skulle få en mer lika status om de rymdesinom samma ram, och vissa inledande utbildningsmoment kan bli gemensamma. Justrekryteringen till civilförsvaret ger vissa tecken som tyder på en ökadförståelse för att värnpliktssystemet måste breddas. Allahoppas vi på en internationell nedrustning och i konsekvens med det också ensvensk nedrustning. Naturligtvis kan man minska på antalet krigsförband ochlägga ned utbildningsanläggningar och regementen. Men enligt min mening bordeman överväga en omröstning för en nedläggning, en omröstning gentemotekologiska och sociala hot. Inte skall vi begära att alla pansarofficerareskall bli omsorgslärare, men förvisso finns i vår svenska befälskår en unikkompetens just i att effektivt utbilda stora ungdomsgrupper i handfastaverksamheter på ett fältmässigt sätt. Låt oss se om inte detta och mycken annankunskap och tillgångar i byggnader och anläggningar skulle kunna tas till varainom ett civilt försvar Naturligtvisgår det inte att besluta om en utvidgning av vårt nuvarandevärnpliktssystem efter dessa linjer. Det måste bli föremål för utredningar ochnoga överväganden. Det är också vad vi i yrkar i vår reservation.Men det förefaller sällsynt olyckligt om man föregriper ett nytänkande påvärnpliktsområdet genom att besluta om nedläggning av just de tre bästautbildningsregementena. De kan vara av avgörande betydelse i ett sådant härkommande system. Varför denna brådska? Det är svårt att se några ekonomiskamotiv. Man måste nyinvestera i andra anläggningar Borde man inte kunna erkännaatt dagens beslut är en efterhörd av försvarsbeslut som inte ärsärskilt trevlig? Hotbilden har föråldrats snabbt genom de politiskaförändringarna i och den tilltagande miljöförstöringen. Jagkommer in något mera på reservationerna. reservationförespråkar en helt annan modell. Men oberoende av vad man anser ommiljöpartiets förslag till helhetslösning, borde det finnas is i magen hosriksdagens ledamöter att vänta med beslutet om arméns grundorganisation. Det ärdärför som har skrivit egna reservationer. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. finns flera andra partiersom anser att beslutet skall vänta, har vi skrivit en egen reservation. Jagber att få yrka bifall till reservation nr 7 om uppskjutande av beslutenrörande arméns grundorganisation. Den reservationen kan vem som helst stödjaoberoende av motiven för det. Jag yrkar naturligtvis också bifall tillreservation nr 2. I reservationen beskriver vi kortfattat den modell vi förespråkar- och vi hänvisar även till vår motion. Mångaav oss i kommer att avstå från att rösta i vissa detaljfrågor därinte vare sig reservationer eller majoritetsskrivning passar in i vår modell. Detär otroligt att man vill lägga ned de nu aktuella enskilda regementen. Men detstår på papper Åven här har vi emellertid i skrivit en reservationdär vi motiverar med att hotbilder osv. Detförvånar oss mycket att man föreslår en nedläggning av regemente.Det är det enda arméförband i sydvästra som omfattar tre län, och dethar goda möjligheter att bedriva en integrerad utbildning. Man har erfarenhetav räddningstjänst, och man har den folkliga förankringen. Vi i Mälardalenborde av ren självbevarelsedrift skänka en tanke åt Dackefejden, även om detvar länge sedan. Medtanke på hotet västerifrån är det också egendomligt med nedläggningen avBohusläns regemente. Hotet österifrån har ju förändrats, men hur ser hotetvästerifrån egentligen ut? Det finns nationalistiska stormakter i Västeuropasom inte drar sig för att härja i helt utan respekt för andraländers gränser och intressen. På finns hela vår petrokemiskaindustri och alla värnpliktiga i . Vart skall vi transportera dem? Jagyrkar bifall till reservationerna 11, 13 och 15. Miljöpartiethar en reservation som berör flyttningen av tillSträngnäs. Det är svårt att förstå den flyttningen, särskilt från ekonomisksynpunkt. Det är ett nytt och fint regemente. Det fanns inte jagexercerade i . skall man lägga ner det här nya fina regementet ochtränga in sig i de gamla kasernerna som finns i . Det ärvackert i , men det är trångt! Miljöpartietföreslår att man skall förlägga ett centrum för ingenjörsutbildning inomförsvaret tUl . Man bör heUre placera detta ingenjörscentrum iSträngnäs än i . Man behöver bara tänka på broarna i . Jag förstårinte anledningen till förslaget. Beror det på att FOA har utsett deri härplatsen som lämplig för förläggning av sin verksamhet? Jag yrkar bifall tillreservation nr 19. Jagkommer sedan till reservation 20, som jag härmed yrkar bifall till. Den handlarom nedläggning av trängregementen. Man skall avveckla trängregementeoch Skånska trängregementet i . Imiljöpartiets modell är underhållsfunktionen m}'cket viktig, och den borde varadet i alla försvarsmodeller Det har genom alla krig visat sig att man går in iett sådant med en ganska liten underhållsorganisation och att man kommer ut meden stor underhållsorganisation. Detta är någonting som verkligen behövs, intebara utifrån krigsmaktens behov, utan också utifrån det civila samhälletsbehov. Det är viktigt att vi harreserver Vi vet hur svårt vi har att klara sjukvården i krig med den modell vinu har Det måste finnas reserver, och det måste gå att upprätta ett fältsjukhusi en katastrofsituation. föreslår därför att det skall finnas ettträngcentrum i varje milo. Miljöpartiethar en modell med centrum för de olika specialtruppslagen. Vi tror att detta ären en riktig modell. Om man skall vara konsekvent skall man ha sådana förutbildning och metodutveckling, och därefter integrera de delar som behövs förde andra regementena. Man kan då avveckla specialregementena utan att hotavärnpliktssystemet. Specialregementena har ju en mindre utbildningskapacitetnär det gäller värnpliktiga. De arbetar mer med specialiteter och tungmateriel. 1reservation nr 23 tar vpk upp lokalisering till av militärområdesstabeni Mellersta militärområdet. Vi menar att det är riktigt att förlägga den tillSträngnäs. 1 detta avseende yrkar jag bifall till utskottets skrivning. Det ärriktigt att förlägga militärområdesstaben till , eftersom stadenligger mitt i militärområdet med hänsyn till krigsuppehållsorten. Vårt förslagär att förlägga arméns officersskola till . Vi tror att det är viktigtmed en anknytning till den civila verksamheten där, t.ex. statens räddningsverkoch kemikalieinspektionen. Omjag skulle ha glömt någon reservation, herr talman, yrkar jag härmed bifalltill alla reservationer som är undertecknade med namn. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. Idetta anförande instämde , , ,, , , , , , och (alla mp). JANJENNEHAG (vpk) replik: vände sig till mig med en fråga som ungefär löd; Hur kan nitycka som socialdemokraterna, när ni i andra stycken brukar ha så klokaåsikter? Det är i det närmaste omöjligt att svara på en sådan fråga. Det pågårnaturligtvis även inom mitt parti en diskussion och en utveckling när detgäller försvarsfrågor Vi är ingalunda färdiga. Dettabetänkande utgör inte försvarsbeslut. Det vi nu försöker göra är attrationalisera i den arméorganisation som vi har . Låt oss, såsom PaulCiszuk har sagt i andra sammanhang, noggrant granska utbildningsorganisationenoch vad vi skall använda den till. PAULCISZUK (mp) replik; Det som jag menar är fel är inte att vpk håller med socialdemokraterna.Det får ni gärna göra. Jag efterfrågade er analys och motivering. Ni vänderdet hela bakfram. Ni presenterar tillsammans med socialdemokraterna engrundorganisation, men ni talar inte om den militära taktiken och den militäramålsättning som ligger bakom. Ni talar inte om krigsorganisationen ochhotbilderna. har antytt att han har ungefär samma uppfattning omhotbilden som jag. Detfattas ett led här Jag tycker att är skyldig medborgarna attredovisa hela tänkandet i ett logiskt sammanhang. Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. (vpk) replik: Detta tänkande i sitt logiska sammanhang har vi nu påbörjat iförsvarskommittén. När vi presenterar ett material skall vi försökaha den helhetssynen som efterlyser. Jag är helt säker på attdet finns många punkter där och vpk kommer att kunna ha ettfruktbart samarbete. ROLANDBRÅNNSTRÖM (s); En viktig fråga i anslutning till försvarsutskottets betänkande 3 harvarit när ett beslut om arméns utveckling och struktur skall fattas. Från någraav partierna har hävdats att den rätta tidpunkten är 1991 i anslutning tillnästa femåriga beslut och efter det att en säkerhetspolitisk bedömning gjorts. Viden första bedömning kan ett sådant tidsschema förefalla både logiskt ochriktigt i sak. Men det är inte så enkelt som det ser ut. Låt mig påminna omföljande av gjorda beställning. Riksdagenbeslutade i samband med försvarsbeslut att ytterligare underlag omarméns utveckling borde tas fram och redovisas för riksdagsbeslut1989. Beslutet är således ett fullföljande av försvarsbeslut. Deåtgärder som erfordras syftar till att åstadkomma förbättringar i främstarméns utbildning samt till balans mellan utgifter och resurser Förseningarinnebär fortsatt obalans och ovisshet för personalen. Erfarenheternafrån tidigare avvecklingar visar entydigt att beslut skall fattas ochgenomföras efter det att beslutsunderlaget är framtaget.Dessutom har ett särskilt personalpaket tagits fram för attstimulera flyttning och mildra konsekvenserna av omstruktureringen. Det gerockså bättre möjligheter, vilket är viktigt, att bibehålla personal i så storutsträckning som möjhgt. Beslutavseende arméns grundorganisation kan fattas utan att därmed föregripaställningstaganden som berör inriktningen av totalförsvaret i nästaförsvarsbeslut. Variligger då förändringarna och vari består enigheten? Vad är det som skiljerpartierna åt? Propositionenoch bakomliggande förslag kan delas upp i två huvudsakliga inriktningar avåtgärder; antingen nedläggning av fredsförband eller omlokalisering avspecialtruppslagsregementen till annan ort för att nå bättre samövningsmöjligheter Sånågra ord om nedläggningsförslaget. 1 regeringens riktiinjer föreslås att trebrigadproducerande regementen läggs ned, nämligen 13 i , 111 i och117 i . En majoritet av utskottet biträder denna del av förslaget,medan en minoritet bestående av m, c och mp vill behålla regementena - om änmed något ohka motiv.