prot · GD0937 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:37 Förhandlingarna leddes lill en början av tredje vicetalmannen. 1 § Svar på interpellation 1989/90:50 om en riksomfattandekampanj mot våld har i en interpellation frågatmig vilka omedelbara åtgärder regeringen är beredd all vidta för all stävjavåldsvågen. Han frågar också om jag är beredd all stödja en landsomfattandekampanj mol väldet och om regeringen är villig all ställa erforderliga medeltill förfogande för detta ändamål. Jag instämmer helt med att vi aldrig fåreller kan acceptera en ulveckling mol ell råare och alltmer hänsynslöst våld.Jag känner sorg och vrede över all sä många enskilda drabbas av våld och avannan brollslighel och ser del som ell nederlag för samhället. Sedan interpellationen ställdes har haft ensärskild debatt om våldet. Justitieministern har också svaral på frågor omvåld, och jag kommer i relevanta delar atl hänvisa lill vad som redan lagilsupp i kammaren, 1 sin interpellation nämner särskilt hurvikligl del är atl samhället reagerar på brott och alt del ärspeciellt angelägel när del gäller unga lagöverträdare, Juslilieminislern har i elt frågesvar för tre dagar sedanredovisat vad som görs för atl få en snabbare handläggning av ungdomsärenden.Hon framhöll då vikten av all tidigt bryta ell kriminellt beteende. Ju merbrottsligt belastade ungdomar hunnit bli, desto svårare blir del att återföradem till ell laglydigt liv. Denna insikt präglar regeringens arbete.Lagstiftningen har ändrats så all handläggningen av mål mol unga blivitsnabbare. På flera orter i landet pågår försök som bl,a. har lill syfte all fålill stånd elt effektivt samarbele mellan polis och socialtjänst, Sorfi underströk i den särskilda debatienom våld måste människor kunna ha förtroende för atträttsväsendet fungerar och för atl rättsväsendets åtgärder präglas av fasthetoch konsekvens. Rättsliga förfaranden och reaktioner måste vara snabba ochframstå som begripliga och rättvisa för allmänheten. Enbart medhjälp av fler poliser kommer vi dock inte lill rälla med våldet 1 protokoll 1989/90:37 Prot,1989/90:37 ochbrottsligheten, men vi måste givetvis ha en poliskår, som gör all människorkan känna trygghet. Innevarande budgeiår har vi nästan fördubblat an-lagningenlill och är nu uppe i 600 aspiranler Jag räknar med en ytterligareökning nästa budgetår I sammanhanget vill jag påminna om civilministernsuttalanden om alt polisen också näsla år skall prioritera kampen motvåldsbrotten och narkoiika-brottslighelen. Därmed är jag inne på det säger om hurviktigt del är alt intensifiera kampen mol just missbruk av alkohol ochnarkotika. föreslår i sitt idéprogram om alkohol allutskänkningsåld-ern för alkohol på restauranger höjs från 18 till , Dellaidéprogram, som behandlar hur vi skall uppnå WHO:s mål alt minskaalkoholkonsumtionen , har remissbehandlats,men har ännu inte tagit slutlig ställning. Regeringen har vidare, som vet, tillsall ensärskild aktionsgrupp mot droger - den sk, ATHENA-gruppen - som verkar för allalkoholkonsumtionen bland ungdomar skall minska. Regeringen har också tillsall en aktionsgrupp molnarkotika. Denna grupp skall särskilt rikta in sitt arbete på ungdomsgruppernaoch ta initiativ lill insatser inom en rad områden. En annan viktig uppgift förgruppen är all verka för bättre samordning mellan socialtjänst, skola ochpolis. Jag hade tyvärr inle möjlighet atl här i kammaren lyssnapå debatten om våld men jag har i efterhand tagit del av protokolletoch dåockså last inlägg. Han lalar om del vanligaste våldet somär gömt och ibland bortglömt. Del är del våld som brukas inom hemmets fyraväggar och som ofta drabbar kvinnor och barn allra värst. Jag vill därför nämnaalt regeringen tillsatt en arbetsgrupp som skall belysa orsakerna lill ochförsöka motverka övergrepp och våld mol kvinnor har också frågatmig om jag är beredd alt stödja en landsomfattande kampanj mol våldet. Regeringen beslutade att tillkalla enkommission med uppgift all samordna och intensifiera arbetet mol våldsbrott ochför slödel lill brottsoffren. Kommissionens huvuduppgift skall vara atl fånga upp ochstötta del breda, folkliga engagemang mol våld och för brottsoffren som kommittill så tydligt uttryck . Regeringen anser atl arbetet mol våldet och förbrottsoffren bäst sker lokalt. Verkligheten ser olika ut på olika orter ilandet och behovet av åtgärder kan skifta från tid till annan. Del är de som ärlokall verksamma och engagerade som bäst vet hur problemen kan angripas. Del framkom tydligt när jag i samlade personersom kommer i direkl kontakt med våld och som aktivt arbetar för all bekämpadel. finns del ell stort behov av all lyfta fram ochsprida kännedom om alla de goda initiativ och idéer som finns på det lokalaplanet. En viktig uppgift för kommissionen blir därför all spridakännedom om lokala initiativ och uppslag. Kommissionen bör sträva efter all fåmed enskilda såväl som myndigheter, organisationer och förelag i sitt arbete. I de ännuinte helt färdiga direktiven framhålls atl ett lämpligt arbetssätt - som ocksåhar den fördelen all frågorna får just en landsomfattande uppmärksamhet - kanvara all ordna möten pä olika platser runt om i landet. Tack för svaret på min interpellation. Del ger i fleraavseenden uttryck för en värdegemenskap när del gäller atl hejda våldsutvecklingen. Del råa våldet finns öppet på galor och torg. Det finnsdolt bakom hemmens slängda dörrar. Reaktionen mot våldet är bland allmänheteni dag spontan och stark. Våldsutvecklingen har upprört och gripit tag i mångamänniskor I centerrörelsen arbetar vi under temat respekt för livetoch bjuder människor till lokala möten och diskussioner kring åtgärder motvåldet. Många människors engagemang och insatser behövs. Vi måste både arbetaförebyggande och för skärpta reaktioner från samhällets sida mot våldet.Oändligt många vill lämna sina aktiva bidrag i kampen mol våldet. Så måste detockså vara. Med hänvisning till värdet av lokala aktiviteter lämnarstatsministern förslaget om en riksomfattande kampanj mol våldet åt sidan. Detär enligt min uppfattning en alltför ljum och vag inställning. Just därför allen så stark mobilisering mot våldet redan sker, slår så myckel all vinna isamordning och gemensamma krafttag för all påverka attityder ochhandlingsmönster. Självfallet är en folkkampanj mol väldet ingenting mankommenderar fram. Men statsmakterna kan skapa förutsättningar, initiera ochsamordna. Statsministern nöjer sig med formuleringen alt den nyligentillsatta kommissionen mot våldsbrott skall sträva efler all få med fler isitt arbete. Enligtsvaret har regeringen eller myndigheter bl,a. - ell idéprogram mol alkohol - en aktionsgruppmol droger - en aktionsgruppmot narkotika - en arbetsgruppsom skall belysa våldet mot kvinnor - en kommissionmed uppgift all samordna arbetet mol våldet. De kan samtliga säkert görabetydande nytta, men det får inte bli så all resultatet blir byråkrati islällel för engagemang. Del krävs den här sorlens underlag för aktioner, mendet krävs också all många människor engageras. Vad alla nu väntar på är handling. Min önskan är allfrågan om våldet skall lyftas ovanför den partipolitiska nivån. Jag förutsättermol denna bakgrund, atl direktiven till kommissionen mol våldsbrott skall geklart besked på två punkter: * All regeringen är beredd allinitiera, stödja och samordna en landsomfattande kampanj mol våldet, * All regeringen kommer all ställaekonomiska resurser till förfogande -både för folkrörelsernas arbete och förinsatser via skolor och media. Det handlar om all la lill vara ochge ett erkännande till det arbete som görs i folkrörelserna, inte minst i barn-och ungdomsorganisationerna. Det handlar om alt fortbilda lärare och atl geinsikter lill skolans barn och Prot,1989/90:37 Prot.1989/90:37 ungdomar. Del handlar om alt skapafora för erfarenhetsutbyte och prak- Svar på interpella tioner tiskainsaiserruntom i hela landet. Jag delar således statsministerns uppfattning atl delokala initiativen är mångfasetterade. De kan la sig olika former och uttryck,men de måste samordnas också på riksplanet för atl få full effekt. Det handlarom att påverka allasvåra attityder, genom allanvända alla tillgängligainformationskanaler. Min andrafrågeställning gällde de åtgärder som regeringen var beredd atlvidta. Den debatten har vi i huvudsak haft tillsammans med justitieministernhör tidigare, där jag själv deltog. Vi har föreslagit åtskilliga åtgärder somväntar pä ett förverkligande. Del är positivt att statsministern här anmäldealt den kommande budgetpropositionen kommer att innebära alt flerapolisaspiranter utbildas. Tyvärr har vi fåll vänla alltför länge på detta, mendet är en grundläggande, viktig åtgärd. Del är ingen tillfällighet att vi justnu har en avtalsrörelse pä det området, som slår på sin spels. Vi har vidarekråvi knivförbud på allmän plats. Jag tror atl det finns gehör för en sådanåtgärd, i varje fall tydde jag den socialdemokratiska representanten så i dendebatt som vi hade om våldet, I övrigt kräver vi: - utbyggnad avjourdomslolar som snabbt visar samhällets reaktion mol bron, - ökat stöd lillkvinno-, mans- och brottsofferjourerna, hjälp och stöd till brottsoffren. - konfrontationmellan våldsverkare och offer - naturligtvis på offrets villkor. - samhällstjänst,inte minst för yngre lagöverträdare, - skärpta villkorför ulskänkning av alkohol, - förhandsgranskningav videofilmer, - stärktgenerellt stöd till barn- och ungdomsorganisationer, - kraftfullainsatser för att i barnomsorg och skola tidigt ge stöd lill de barn somsignalerar aggressivitet och koncentrationssvårigheter. Ju tidigare insatsenkan sättas in, desto bättre. Del är bara några av de åtgårdersom föreslagit och som vi i de flesta fall - ännu inle! - har fåttgenomslag för Vi ger inle upp. 1 dagens debatl borde ett vikligl steg kunna las. Ån engång vill jag fråga statsministern: regeringen beredd atl ge sitt stöd landsomfattande kampanj mot våldet? MARGÖ (vpk); Våldet i samhållet har placerats högt påden politiska dagordningen. hade vi här i ensärskild debatl om våldet, och svarar både statsministern ochjustitieministern på interpellationer i ämnet. Jag kan inle finna annat än atl del råder en fullkomligenighet om all våld aldrig kan accepteras och atl vi alla måste verka för allstoppa våldet. Det råder också en fullkomlig enighet när del gäller synen påbrottsoffren, nämligen all samhället på ell bättre sätt än tidigare måste lahand om själva offren. Uppfattningarnaskiljer sig emellertid ål när del gäller hur vi skall gå till väga förall arbeta mol våldet. Jag tycker mig kunna se ell samband mellan förslagentill motåtgärder och ell okritiskt accepterande av massmedias bild avvåldsutvecklingen. Utgångspunkten för interpellation är atl detråa och hänsynslösa våldet blir alltmer omfattande och atl våldsutvecklingenkräver större resurser för poliser, åklagare och domstolar, dvs, utgångspunktenär massmedias bild, I den stämning som har rätt efter de fruktansvärdahändelserna under hös-len - som har beskrivits i massmedia och som också hargett upphov lill hela våldsdebalten - är del inte lätt all hävda attvåldsutvecklingen i samhället inle är av den arten atl del krävs någon typ avbrandkårsutryckning, Alla tillgängliga fakta visar all misshandelsbrotten harlegal på en stabil nivå . Den ökning som har funnits igrov misshandel - det är de senaste siffrorna vi har tillgängliga -är inte riktigt av den omfattningen atl man törs säga all del är fråga om elttrendbrott. Det är inle så stora tal det rör sig om. och några få fall gersåledes en mycket kraftig procentökning. Detta faktum borde leda lill slutsatsen att vi nu i förstahand skall rikta in insatserna på långsiktigt förebyggande arbete. Del finnsinget som pekar på all del skulle vara ett positivt samband mellan åtgärderinom kriminalvården och broltsulvecklingen. Däremot finns det stöd för atl eltlångsiktigt brottsförebyggande arbete ger effekt, - i förhållande tillvissa andra länder - satsar litet på brottsförebyggande insatser. Del är eltfaktum som har påtalats bl,a, av brottsförebyggande rådet. Statsministern betonar i interpellationssvaret vikten avdet lokala arbetet och av all den kunskap som finns inom området sprids. Jaginstämmer i all del är viktigt, och jag vill därför särskilt fästauppmärksamheten på den kunskap som finns samlad inom brottsförebyggande rådet, har BRÅ fåll en ny instruktion för sin verksamhet, har BRÅ fått ett större ansvar än tidigare för bl,a, samordningen avsamhällets brottsförebyggande verksamhel och informationen inom området.Samtidigt som BRÅ har fått nya, stora krav på sig - i dessa lider är detverkligen viktigt atl myndigheten kan leva upp till dem - har såledesmyndigheten drabbats av precis samma nedskärningar som alla andra statligamyndigheter. BRA arbetar med många angelägna projekt. Del gäller bl.a,, som handlar om brottsförebyggande verksamhet i enstorstad. Det är ell sådant samarbelsprojekl som bl.a, statsministernefterlyser BRÅ arbetar också med andra viktiga projekt, såsom invandrare sombrottsoffer och brottslingar sexuella övergrepp mot barn och kvinnor ochbrottslighet. För att BRÅ skall kunna genomföra sin verksamhet måste mananvända stor tid för att söka pengar ur olika fonder och från organisationer Enförutsättning för ell bra brottsförebyggande arbete är således att BRÅ fårtillräckliga resurser Vilken betydelse har enligt statsministerns uppfattningdel förebyggande arbetet vid jämförelse med de krav på omedelbara åtgärder somställs av bl.a, i interpellationen? 1 svaret tog statsministern också upp förslaget om atlutskänkningsäldern för alkohol på restauranger skall höjas från 18 lill 20 år.Del finns skäl som lalar för all del är elt rimligt krav. Jag log också upp deli den särskilda de- Prot,1989/90:37 Motiveringen för den skärpningen skall dock vara all vi vill ge våraungdomar bättre alkoholvanor än vad vi själva har Sammanblandningen att det ärden gruppen ungdomar som skulle svara för ökningen av våldsbrotten skall inlefå finnas. De som är inblandade i bråk utanför restauranger är vanligen de sominte släpps in av dörrvakten. Avslutningsvis vill jag fråga slalsminislern; Tänkerregeringen bättre beakta ungdomens behov av tillfredsställandefrilidsmiljöer? Bakom varje våldsbrott i finnsgrymhet, lidande och inle minst rädsla. Oavsett om våldet ökar eller äroförändrat är del för omfattande i . Del våld vi har i kanhuvudsakligen delas in i tre kategorier; ungdomsvåld, våld i hemmet och annatvåld, t.ex. våld utanför restauranger och våld mellan jämnåriga män. För varoch en av dessa grupper krävs olika typer av åtgärder för all minska våldet. När del gäller ungdomsvåld vet vi alt alkoholkonsumtionenbland 12-24-åringarna har ökat . Del ärockså känt all gärningsmannen i av alla våldsbrott är alkoholpåverkad.Den viktigaste enskilda åtgärden för atl minska väldet är därför atl minskaalkoholkonsumtionen bland ungdomar Statsministern har pekat på att regeringenhar tillsatt aktionsgruppen och pekar pä möjligheterna atl höjaåldersgränsen för all fä köpa alkohol på restaurang. Del senare har för övrigtelt enigt socialutskott i också pekat på. Men del lär finnas diskoleksom enbarl är ungdomsslällen och som har fullständiga rättigheter. Vad tänkerregeringen göra ät del? Vad länker regeringen göra åt del förhållandet all delsaknas 150 platser på ungdomsvårdsskolor? De som inte kommer in påungdomsvårdsskolorna är de svåraste och tyngst belastade ungdomarna. Många avdem begår våldsbrott. I stället för alt tas om hand får de driva omkring tillsde har meriterat sig för kriminalvården. hänger de kring skolornaoch rekryterar nya ungdomar till kriminalitet. Del är särskilt allvarligt,eftersom kriminaliteten nu kryper nedåt i åldrarna. Del lär vara så alt vibörjar få ungdomar som är ordentligt kriminelltbelastade. Mänga av dem som utreder kriminalitet bland ungdomar pekarpå alt det behövs snabba reaktioner på brott. Samhället måste reagera innanungdomarna skaffar sig ett alltför utpräglat kriminellt beteende. Såvitt jagförstår instämmer statsministern i de slutsatserna. Vilket är då regeringensskäl för all vi inle skall inrätta jourdomslolar? Med jourdomslolar kommersamhällets reaktion på brott snabbt. Dessutom skulle man kunna spara påpollsre-surser Våldet i hemmen är ell fruktansvärt våld. Varje veckamisshandlas en kvinna lill döds i hemmet. Misshandeln i hemmen är grym ochåstadkommer myckel lidande. Dessutom bryter misshandel och hol om våld nedkvinnors möjligheler att klara sig själva. Många kvinnor blir så utplånade ochförstörda att de t,o,m, låter sig misshandlas. Till del kommer alla de barnsom tvingas åse denna hemska ulveckling. Att de barnen sedan söker sig tillalkohol och droger för alt döva sin ångest är inle sä konstigt. Sättet altlösa konflikter följer dessutom med dem ut i livet. Vi politiker har ett stort ansvar för alt visa vär avskyför det våld som försiggår inle bara i ord ulan också i handling. Det kan vigöra genom all skapa en lagstiftning som stödjer misshandlade kvinnor, enbättre och effektivare besöksförbudslag, större möjligheler för misshandladekvinnor all få juridiskt biträde i rättegångar stöd lill broltsofferjourer ochkvinnojourer -dessa oaser i samhället för lidande kvinnor, en polisorganisationsom prioriterar kvarterspolisen finns nära och ger trygghetför just den typ av misshandlade kvinnor som jag nu beskriver. Vad länker regeringen göra konkret på dessa områden? Kanvi förvänta oss stöd för en bättre besöksförbudslag? Kan vi förvänta oss stödför all misshandlade kvinnor skall få juridiskt biträde vid rättegångar? Kanvi förvänta oss mer ekonomiskt och annat stöd lill kvinnojourer? Kan viförvänta oss all vissa, myckel utsatta kvinnor kan få trygghetslarm? Kan viförvänta oss en restriktivare alkoholpolitik och inte enbart tillsättande avkommissioner och arbetsgrupper? Del är säkert bra, men det räcker inte. Våldet har kommit upp på den politiskahimlen. Äntligen börjar man debattera denna fråga på politisk nivå. Men vadhandlar då debatten om? den handlar om fler poliser kampanjer, snabbarestraff osv. -åtgärder som regeringen naturligtvis skulle kunna sällain på eget initiativ. Vad beror våldet egentligen på? Våldet minskar ju inte förall vi har fler poliser Våldet beror på bakomliggande faktorer. Det viåstadkommer med fler poliser är en tryggare tillvaro för den som är ule pägalan. Men vi låser förmodligen in våldet innanför stängda dörrar, i hemmenosv. Människan mår dåligl. Vi har fel förebilder. Vi har intetagit itu med exempelvis problemet med videovåldet. Varför gör regeringeningenting för atl stoppa dessa fruktansvärda förebilder, som vi ger våra barnoch ungdomar? Vi har fått ett samhälle som är alldeles för otryggt,alldeles för hårt. Vi har inte lid med varandra. Vi har inle lid med våra barn.Vi måste la itu med de bakomliggande faktorerna och verkligen arbeta för sextimmars arbetsdag, mera tid, ett mjukare samhälle, en bättre regionalpolitiksom minskar främlingskapet och naturligtvis lägre alkoholkonsumtion.Fortfarande har vi inte fått någon klarhet i hur man länker agera gentemot EGoch anpassningspolitiken och den risk för ökad i stället för minskadalkoholkonsumtion som denna medför. Varför kan man inle börja med alt ge bättre förebilder påpolitisk nivå? Inte behöver väl fester och representation innehålla alkohol?Hur skall vi kunna förklara för våra ungdomar atl de skall vistas i alkoholfriamiljöer och inte dricka alkohol när de har fest, när vi själva alllid använderdel? Här finns myckel som vi kan och bör göra. Jag hoppas verkligen atlregeringen tar itu med della och studerar de bakomliggande faktorerna;grundtryggheten för våra barn och ungdomar, ett mjukare grönare samhälle. efterlyste mer preciseradebesked om en landsomfattande kampanj. Jag är naturligtvis intresserad av all ensådan Prot,1989/90:37 kampanjkommer till stånd. Det är i den andan jag har arbetat , då jagbörjade all mer konsekvent intressera mig för kampen mot våldet. skapassådana möjligheter via den kommission som skall arbeta mol väldet. Däremot trorjag inle all del skulle vara bra atl nu alltför detaljerat reglera vilkainitiativ som kommissionen skall ta. Jag kan länka mig all kommissionen tarinitiativ, av det slag som efterlyste, lill lokala möten ochtill överläggningar med folkrörelser. Men självfallet skulle jag hälsa medmycket stor tillfredsställelse om vi fick en verklig folkrörelse mot våldet.Och jag delar uppfattningen all del vore värdefullt om alla goda krafter kunde,enas om detta. Jag är lilet förvånad över och MarianneSamuelssons inlägg, eftersom en lång rad åtgärder fakliskl har redovisats här iriksdagen i samband med debatten om våldet. Flera av de önskemål som harframförts här tyder på att några riksdagsledamöter inte har tagit del av vadsom görs och vad som planeras. Men jag tänker i mitt korta inlägg inte upprepadella. Jag vill emellertid beträffande de unga missbrukarna ochde problem som barn och ungdomar kan ha redovisa vad socialministern så sentsom i går uttalade i ell anförande i , Socialministern konstateradeall den kraftiga ökningen av statsbidraget lill utvecklingsprojekt, från 10lill 30 miljoner, som föreslås, efler en överenskommelse mellan staten,Landslings-och Kommunförbunden, kommer all leda lill att vi kan ha sloraförhoppningar när det gäller utvecklingsprojekt. Det visar alltså all vårdenav de svårast drabbade grupperna prioriteras. Det som föreslås beträffande jourdomslolar skulle blimycket dyrbart i förhållande till vad man skulle få ut av dem. En snabbreaktion frän samhällets sida när del gäller ungdomar är nalurliglvis myckelviktig. Men principen är atl någon domstolsbehandling normalt inle skall ske idelta sammanhang. Det är i stället de sociala myndigheterna som skall gripa inefler beslut om åtalsunderlåtelse av åklagare. Regeringen försöker på olikasätt påskynda handläggningen av mål mot unga lagöverträdare, och verksamheterhar satts i gång på tio orter i landet. 1 övrigi vill jag hänvisa till denredovisning som gjordes i samband med den debatt om våldet som hölls här ikammaren. Av denna redovisning framgår det alt regeringen på en lång radområden vidtar åtgärder mot våldet. Beträffande frågan om huruvida korllidsåtgärderöverbelonas jämfört med de förebyggande åtgärderna skulle jag vilja säga allbåda typerna av åtgärder behövs. De förebyggande åtgärderna är naturligtvisoerhört viktiga, vilket Margö påpekade, och vi får aldrig släppadem på grund av alt andra åtgärder vidtas, åtgärder som kanske har diskuteratsfram i en mer akut situation, som den nuvarande. Del har nalurliglvis förekommit brister i informationen imassmedia om vad som i realiteten har förekommit ute på gator och torg. Del ärbeklagligt, framför allt på grund av alt det kan leda till att det hosmänniskor skapas en alltför stor rädsla som ger skadlig effekt i sig själv. Omde centrala delarna av städerna avfolkas på fredags- och lördagskvällar därföratl människor inle vågar vistas där. är det klart atl della i sig kan leda försämring av silua- tionen.Därför är del nalurliglvis bra om vi kan få en så nyanserad debatt som möjligtom dessa frågor Del grymmaste våldet i samhället är del sombegås mot kvinnor när de misshandlas i hemmen, dels därför all de inte kantillkalla hjälp -de är utlämnade och förtryckta - dels därför atl deras barnsom åser della våld får fruktansvärda förebilder. Jag har gått runt i skoloroch talat om sex och samlevnad och i samband med della tagit upp denna typ avfrågor, och jag skulle kunna berätta de mest hemska situationer som utspelarsig när barn berättar vad de har varit med om hemma. Något måste därför göras idella sammanhang. En av de bästa förebyggande åtgärderna är all bistå dessakvinnor på ett positivt säll, 1 våldsdebalten räknade juslilieminislern visserligen uppen mängd saker som gjordes, men hon ville inte stödja förslaget om en skärpningav besöksförbudslagen, och hon ville inle förbättra slödel lill misshandladekvinnor nar del gäller juridiskt biträde. Hon sade inte något om ekonomisktstöd till kvinnojourer. Hon sade inte heller någol om trygghetslarm till demest utsatta kvinnorna.