prot · GD0991 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringenkommer att överlämna propositionerna om skaltereformen tillriksdagen. Regeringens slutliga ställningstagande i den fråga som StenAndersson tagit upp kommer då att redovisas. I avvaktan på detta är jag inteberedd atl göra någon ytterligare kommentar 51 iMalmö (m): Jag lackar statsrådet för svaret. Först litet formalia kring förfarandetmed interpellationssvaret. Jagställde en interpellation till finansminislern och fick beskedav kammarkansliet att han skulle besvara den. I går fick jag ett svar skrivetav statsrådet . Sedan ser jag på dagens föredragningslista atlAllan skall besvara interpellationen, och svarar statsrådetÅsbrink. Det är inte helt imponerande. Jag hoppas all det blir bättre framöver. Vadgäller sakfrågan respekterar jag atl regeringen nu väntar med att offentliggörasina planer kring det här med travhäslägeriel. Men jag vill ändå ge statsrådetell råd på vägen. Desom har travhästar som hobby - och det är för ett litet fåtal av dem somhästarna går med vinst - tänker ni nu tydligen låta skatta för vinstpengarna.Men då borde de i rimlighetens namn också ges möjlighel atl fullt dra av dekostnader,de haft. Mångatravhäslägare köper en häst som åring, och sedan tar del tre ä innan hästenkommer fill start. Skall man då, som del har försports, få lov att dra avkostnader för högst , så innebär det brist på logik. Jaghoppas att man nu i , man har kvar innan man skalloffentliggöra förslaget, lar hänsyn till dessa omständigheter mångahästägare har inte begärt atl vare sig bli beskattade eller att få lov att draav sina kostnader - jag pratar alltså om hobbyhästägare som äger högst tvåhästar - utan de har haft drömmen atl som en av 5 000 kunna vinna Iravderbyt.Del kan kosta pengar att komma fram till den mållinje som bara ett fåtal uppnår Omdet nu blir så att man beskattar vinsterna, som kan uppstå i ett fåtal fall,låt dä även t.ex. inköpspriset för en åring, som är högt i , varaavdragsgillt. Jaghoppas all statsrådet och departementet i sitt kommande förslag tar hänsyn tilldet jag nu har framfört. Först vill jag beröra den formella delen,hanteringen av interpellationen. Jag vet inte exakt vad som ligger bakom denfelaktiga information som har lämnats. I den mån det är mitt ochfinansdepartementets fel ber jag om ursäkt för detta och lovar atl vi skallhanlera det bättre i fortsättningen. Över till sakfrågan. Del är mindre än sedanden här frågan diskuterades i kammaren. Redan då hade regeringen presenteratsin lagrådsremiss med förslag lill skattereform. Någon ny information harknappast tillkommit . Del framgick av lagrådsremissen all vi hade föreslagitvissa förändringar jämfört med de ursprungliga utredningsförslagen. Del var ivart fall på två punkler som del hade skell förbättringar för dem som äraktuella i den här branschen. Den ena var atl avdrag skall få göras inte baraför det aktuella inkomstårets utgifter ulan även för underskott för sammaverksamhet som uppkommit under del föregående året. Den andra förbättringen varall inte längre begära en skärpning av kraven som ställs på en verksamhet föratl den skall anses vara näringsverksamhet. Jag lycker att detta är värt atl notera. Huruvida del kanbli aktuellt med andra förändringar är jag givetvis inte beredd atl gå in på.Arbetet pågår . Det är ännu inte avslutat, men vi räknar med att inom korl, imitten av april, presentera de slutliga förslagen. Jag kan bara försäkra att vidär kommer att beakta de synpunkter som har framförts från häslsportensorganisationer liksom från alla andra intressenter som har uttalat sig omskaltereformen. Slutligen vill jag bara påpeka att del för oss ärangeläget alt skattesystemet präglas av enkelhet och av likformigaoch neutrala regler Långt gående undantag och speciallagstiftning för vissaverksamheter vill vi helst undvika. Blir det fråga om atl göra förändringar ide tidigare lagda förslagen, bör de ha en sä generell och enkel karaktär sommöjligt. Det har varit och del kommer all vara vägledande för vårt arbete. AnL 53 i (m); . Jag är den första atl erkänna alt de nyaförslag som till delar presenterats verkar vara bättre än de ursprungliga. Delär hell uppenbart. Men orsaken till atl jag ställde interpellationen var dendebatt vi hade , där dåvarande finansministern fann detbesvärande alt gå tillbaka för atl godkänna avdrag för kostnader föratl äga travhäst. Statsrådet säger här atl del skall vara ettlättfattligt skattesystem som skall präglas av logik. Men varför skulle man inte få draav de kostnader man har för priset på en åring som inte kan komma till startförrän efter kanske tre eller ? Där ligger som maninte kan få avdrag för Den som köper en häst som ettåring eller halvåring fårvänta kanske innan det blir inkomster och får därför inte dra av förinköpspriset. Men den som 1990 för samma dyra pengar köper en häst som kanspringa in vinster skulle få lov alt dra av kostnaderna. Däri ligger välinte den största logik i alla fall. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1989/90:91 9§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90;L10-L13till lagutskottet /90:Ju23-Ju26 till justifieutskotlet /90;L14-L20 lilllagutskottet /90;Ubl3-Ub21 till utbildningsutskottet Anmäldes och bordlades Proposition1989/90:120 Ändring fördrag om internationell järnvägstrafik 1989/90:19 revisorersberättelse över granskningen av verksamhet under är 1989 11 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1989/90:147 av () till industriministern omden elintensiva industrin; Casco Nobels beslut all lägga nedkiseltillverkningen i är en direkt följdav regeringens energipolitik. Industrin behöver kunna planera framåt i liden.Casco har försökt atl få ett treårigt avtal på köp av el från Vattenfall.Del var omöjligt, eftersom Vallenfall inte överblickar elpriset . Dessutom var del pris som kunde offereras för högt för attproduktionen skulle kunna bli lönsam. De flesta industrier behöver betydligt längreplaneringstider. Ga-metall, SCA m.fl. behöver planeringstid. Delinnebär alt eftersom el ingår i produktionen som en viktig råvara för dessaindustrier, så behöver de långsiktiga avtal på el. Sundsvallsområdet, och hela äri högsta grad i behov av en stabil och långsiktig energipolitik. De elintensiva industrierna nyinvesterar i eller flyttar till andra länder eller lägger helt enkelt baraned sin verksamhet. Vi mister de förelag som producerar för export och som ger inkomster lill landet. För som går halkar vi alltmer efter den övriga 68 västvärlden. Mot dennabakgrund vill jag fråga industriministern: . Har industriministern några planer för att förhindraatl fler elinlensiva industrier läggs ned eller flyttar utomlands? Har industriministern några planer för alt garanteraden elintensiva in dustrin konkurrenskraftiga elpriser? 1989/90:148 av i (m) till statsrådetMaj-Lis Lööw om skåningars syn på flyktingar; Av skäl, vilka inte är sakligt ochkorrekt dokumenterade beskylles, alltför ofta, skåningar för alt vara störreflyktinghalare än andra. Detta är en oerhörd beskyllning och saknar relevans iverkligheten! Skåningarna, enligt underlecknads uppfattning, saknar inteförståelse och medkänsla för verkliga politiska flyktingar. Däremot är många,och inte enbarl i , kritiska till en asylpolitik som bevisligen gynnatekonomiska asylsökande på bekostnad av dem som verkligen kan betecknas som politiskaflyktingar Denna inställning har resulterat i att regeringenlyckats erhålla en bred riksdagsmajorilel för alt framöver enbart bevilja asylåt de flyktingar, vilka kan definieras som sådana enligt Genévekonventionensdefinition med en ändå generös tolkning. Därför är del beklämmande och beklagligt alt statsrådetLööw vid elt besök i , enligt pressuppgifter, uttaladeatt "Här finns ett annat slags flyktinghat..." Föratt vara ettstatsrådsuttalande visar uttalandel alt statsrådet inte hade en av sina bästadagar, då hon besökte , vilkel för övrigt framgår av referat från samtligaMalmötidningar Vadskiljer flyktinghatet i från övriga ? Dessutom skall det påpekas att för någon tid sedanpublicerades en undersökning där av skåningarna var motståndare till denditintills förda flyktingpolitiken. Detta slogs upp stort i media. Att avstockholmarna - alltså en procentenhet mindre - hade samma åsikt förbigicksmed tystnad av media. Massmedia- och slatsrådsmanipulation hör inte hemma i eltdemokratiskt samhälle, vilket den senaste tidens utveckling i vår omvärld bärsägen för År de pressreferat, vilka hävdaratt statsrådet sagt alt del finns elt annat slags flyktinghat i -- än i övriga korrekta? Dessutom vore det för debattnivåns del värdefullt kännalill hur statsrådet definierar olika former av flyktinghat i olika delar avSverige. 1989/90:149 av Hans, () tillutrikesministern om konflikten mellan och , m.m.: Konflikten mellan och Iraktilldrar sig inte den uppmärksamhet som är påkallad och motiverad. Så är heller inte fallet i regeringsförklaringen , där frågan inte alls berörs. Del meningslösa åttaåriga kriget ledde fill fruktansvärda förluster i människoliv, skadade och av egendom. De sår som kriget medfört politiskt, socialt, ekonomiskt och på annat .sätt här långt i från helats. Det råder visserligen vapenvila mellan och , men den 69 Prot.1989/90:91 djupa fientligheten mellan dessaländer utgör ell allvarligt hinder för att 22 mars1990 fredsavtal skall kunna uppnås. har gjort en viktig insats i medlingsarbeiet, ochinsatsen kommenteras med respekt av irakiska parlamentariker som svenskariksdagsledamöter mötte under ett besök i den 27 februari- den 3 mars1990. På ömse sidor ger parlerna i konflikten en ensidig bild avkrigets uppkomst, utveckling och händelseförlopp. För all parterna skall kunnauppnå resultat i fredsprocessen fordras en mer realistisk syri. Det går inteatl bara lägga ansvaret på den andra parten för krigföringsmetoder som slår iuppenbar strid mol internationella konventioner. Atl alltjämt håller visst iranskt territorium besattutgör säkert ett hinder för att den komplicerade och utdragna fredsprocessenskall ge resultat. och folk är i starkt behov av all eltfredsavtal kan ingås. Det internationella stödet och påtryckningarnamåste intensifieras. Vapenleveranser till de berörda länderna bör stoppas frånalla håll. Många andra frågor, inte minst på de mänskligarättigheternas område, är beroende av att ett fredsavtal uppnås. Men deallvarliga kränkningarna av mänskliga rättigheter som äger rum i och Irankan på ingel sätt legitimeras eller försvaras av all ett fredsavtal inte uppnåtts.I själva verket måste demokratiseringsprocessen ske parallellt medfredsanslrängningarna. Under besöket i framfördes stark kritik mol dödsdomaroch avrättningar som ägt rum i slor omfattning. Bland dem som avrättats undersenare tid nämnde jag avrättningen av den 16-årige ,en kurd från Sulemaniya, som greps när han var Han dömdes lill döden aven specialdomslol och avrättades därefter dömdesObserverjournalisten lill döden. därefter avrättadeshan trots vädjanden och protester från olika delar av världen. Det rutinmässiga bruket av tortyr i och , som ärväl dokumenterat av flera internafionella organisationer, däribland AmnestyInternational, måste upphöra. Torlyrkonvenlionen liksom andra konventionerinnebär att det aldrig, oavsett om krigs- eller undantagstillstånd råder, fårförekomma tortyr Vid besöket i begärdes besked om tortyr liksom omandra övergrepp utan all tillfredsställande svar lämnades. Arresteringar har förekommit av utländska medborgare,något som medfört slor oro beträffande behandling och påföljd. Även medborgarefrån har blivit föremål för rättsligt förfarande. Tvångsförflyitningar i av hundratusentals kurder ärsärskilt allvarliga. Protesterna mot derri har inte uteblivit bland dendrabbade kurdiska befolkningen. Under besöket i framförde jag starkkritik mot att en delegation från provinsen utsattes förövergrepp då den besökte för att framföra sina protester tillpresidenten. Ledaren av delegationen Mulla försvann i sambanddärmed och uppgavs ha blivit fängslad. Om han blivit frigiven eller inte gickdel inte atl få besked om vid besöket. Av de ca70 000 kurdiska flyktingar som flytt från har några tusental återväntenligt uppgifter som vi erhöll under besöket. 70 i augusti år 1988efter det att den irakiska regimen brukat giftgasoch urskillningslösa bombningar mol den kurdiska befolkningen bl.a. Prot.1989/90:91 i Halabja. Det stora flertalet av de kurdiska flyktingarna finns alltså kvari exil, framför allt i Turkiel och . '' Den rapport som jag lämnade efler ett besök iflyktinglägren i i östra 1988 står i allt väsentligt fast vadgäller bakgrunden till flykten och flyktingarnas situation. De hade starka skälför att fly och bli betraktade som flyktingar Enligt färska rapporter lever denu under mycket osäkra och oacceptabla förhållanden, och UNHCR har inte lyckatsatt erhålla de bidrag från FN:s medlemsstater som är erforderliga för atl lösaflyktingfrågan, bl.a. genom det s.k. Mardinprojeklel. Från olika länder haranslagits , men det fordras ca förgenomförande av projektet. Jag sammanträffade under besöket med återvändandeflyktingar från till . Det kanske var symptomatiskt att de komfrån del läger där de i särklass sämsta förhållandena råder, nämligen Muz inordöstra . Vid återkomsten var de tvångsförflyttade från sina hemorteroch lever nu i saknad av sina egna hem i nya och osäkra förhållanden i städeroch byar som nyskapats i delvis stora sterila koncentrationer. Principen om alt en flykting inte skall behöva återvändalill sitt hemland utan atl det sker av fri vilja är en rättighet enligtinternationella rättsregler Om världssamfundet inte lever upp till sitt ansvarkan de kurdiska flyktingarna tvingas till lösningar av sina svåra problem somkan medföra ny förföljelse och diskriminering. måste agera kraftfullt för att de kurdiskaflyktingarna äntligen skall få den hjälp de har rätt atl kräva och att skyddetför de återvändande flyktingarna till skall kunna bevakas ochkontrolleras. Delta gäller också hela den kurdiska minoriteten i . Här gäller det alt främst ge ett ökat stöd till UNHCR ochinlernationella Röda korset, som gör mycket viktiga insatser men saknartillräckliga resurser och möjligheter. En ljuspunkt i samband med besöket i var trots alllall vi inte bara fick studera de platser vi själva valde ulan även att deluttryckligen förklarades alt nya besök - inte bara av parlamentariker utanäven av internationella organ och organisationer - välkomnades och all de kundestudera situationen på motsvarande sätt. Det gäller nu atl ta fasta på dettaoch utnyttja möjligheterna. En intensiv observation av lägel i är av storbetydele för alt motverka nya kränkningar Den amnesti som beslutat om för sedan ochnyligen utvidgat för flyktingar och fångar måsle närmare granskas och följasupp. Klart är emellertid all ulan en demokratisering och garanti för respekt avde mänskliga rättigheterna kan amnestibesluten bli illusoriska. I anledning av det anförda får jag till utrikesministerSten ställa följande frågor: Hur bedömerutrikesministern möjligheterna alt uppnå elt fredsavtal mellan och ,och vilka åtgärder kan vidtas för alt påskynda fredsprocessen? Hur bedömerutrikesministern i och särskilt med avseende på bruketav dödsdomar och tortyr samt vad kan göras för att förhindra kränkningarna motmänskliga rätfigheter? Vilka åtgärderkommer atl vidta för att hjälpa de kurdiska flyktingarna från Iraksamt för atl ge förbättrat skydd åt den kurdiska minoriteten i och andragrannländer? Hur bedömerutrikesministern situationen för utländska medborgare, däribland svenska,arresterade i ? 12 § Meddelande om frågor Meddelades atl följande frågorframställts 1989/90:470av () till socialministern om stöd till läkarmottagningslokalkostnader genom sjukförsäkringssystemet: Nuvarande stelbenta regler inomsjukförsäkringssystemet fillåter inte att i ger ettekonomiskt stöd till en läkarmottagning i Stockholms skärgård.Läkarmottagningen är ansluten lill . Genom dennaläkarmottagning erbjuds de boende på närhet till sjukvård,sjukgymnast och sjuksköterska som även tjänstgör vid denna mottagning. På detsättet besparas den enskilde tidsspillan vid nödvändiga läkarbesök. Församhället innebär en indragning av denna läkarmottagning ökade kostnader Enförsiktig beräkning visar atl del rör sig om ca Genom dagensregelsystem tillåts inte atl stödja denna läkarmottagninggenom ett bidrag för lokalkostnader på . Delta är ett ärende som har principiellt stor betydelseför hur man skall kunna handla med sunt förnuft och som ger besparingar isystem vars kostnader ständigt ökar Jag vill med anledning av dettafråga om regeringen är beredd atl tillåta atl ger stöd tillskärgårdsmoltagningen. 1989/90:471 av () lillutbildningsministern om studiestödet till studerande vid Forums konstskolor; För studerande vid konsthögskola,vars utbildning är femårig, är eleverna berättigade till studiemedel under helasin studietid enligt de regler som gäller vid högskolestudier Vid i är förhållandena annorlunda.Utbildningen i skulptur, målning och grafik på Forum är likvärdig medutbildning vid konsthögskolorna. Skolan lyder emellertid under de regler somgäller för folkhögskolor, varför eleverna är berättigade till statligtstudiestöd endast för sex terminer Skolan kan inte fortsätta i nuvarande formom inte eleverna vid skolan ges ekonomiska möjligheter att fullgöra sinastudier . Medhänvisning till delta vill jag fråga utbildningsministern: Kan de studerande vid Forums konstskolor räkna med attliksöm stude- rande vidkonsthögskolorna vara berättigade till studiestöd under hela slu- Prot.1989/90:91 dieliden, och är i så fall statsrådet villig all medverka lill altnödvändig dis- pens beviljas? 1989/90:472 av () till socialministern ompermissionerna vid den slutna psykvården: Ofta inträffar det alt brottslingardömda till sluten psykiatrisk vård får permission eller rymmer och gör sig skyldigatill nya brott, ibland våldsbrott av värsta slag. Det senast kända fallet av permission från psykvården medförskräckliga konsekvenser gäller en ökänd brottsling och våldsverkare somtidigare hade efternamnet Svartenbrandt. Under permission anses det atl hanbl.a. gjort sig skyldig till ett väpnat postrån. Den för permissionen ansvarige läkaren medger alt hangjort ett misstag. Frikostiga permissioner för bl.a. mördare är dock vanliga idenna form av s.k. sluten psykiatrisk värd. Jag anser all det bl.a. äventyrarandra människors liv och egendom. Anser statsrådet att hittillsrådande syslem med permissioner i den slutna psykvården är rimligt, eller villstatsrådet vidta åtgärder i restriktiv riktning? 1989/90:473 av () lill utbildningsministernom Waldorf-skolorna; Inte heller i åretsstalsverksproposilion finns del något som hjälper till atl lösa den sväraekonomiska situalionen för de fristående skolorna. T.ex. hotas treWaldorfskolor av stängning på grund av bristfälliga statligaanslag. Är det rimligt all en Waldorfelev endast skall få avdet statliga bidraget till vanliga elever? Kommunernas bidrag är i snitt 28 %av kommunernas utgifter för andra elever Trots en läpparnas bekännelse om atl man välkomnar och tillskyndarpedagogikens mångfald i skolan, ett aktivt föräldraengagemang, elt ökat självansvaroch ett kooperativt självförvaltande, så lycks det praktiska handlandet gå utpå atl kväva alla initiativ och försök. Jag vill därför frågautbildningsministern om del är meningen atl de frislående skolorna medWaldorfpedagogik skall kvävas? 13 S Kammaren åtskildes . 1 § Justering av protokoll................................................. 1 2§Handelspolitisk debatt................................................. 1 GunnarHökmark (m) () 3§ Svar på interpellation 1989/90:121 om behandlingen av () 4§ Svar på interpellation 1989/90:123 om Indienaffär 53 (vpk) 5 § Svar på interpellation1989/90:139 om EG och kommunerna GudrunSchyman (vpk) () 6§ Meddelande om svar på interpellation 1989/90:144... 61 Statsrådet 7§ Svar på interpellation1989/90:116 om en utvecklingsbank till stöd förÖsteuropas länder.............................................. 62 (vpk) 8§ Svar på interpellation 1989/90:133om skaltereformens regler om intäkterfrån iravsport...................................................... 66 i (m) 9§ Hänvisning av ärenden lill utskott............................... 68 10 § Bordläggning.............................................................. 68 11 § Meddelande om interpellationer 1989/90:147av () om den elinlensiva industrin . 68 1989/90; 148 av StenAndersson i (m) om skåningars syn 1989/90:149av () om konflikten mellan ochIrak m.m............................................................ 69 12 §Meddelande om frågor 1989/90:470 av ()om stöd till läkarmottagnings lokalkostnader genom sjukförsäkringssystemet .... 72 1989/90:471 av ()om studiestödet fill stude rande vid Forums konstskolor..................................... 72 1989/90:472av () om permissionerna vid den 1989/90:473av () om Waldorfskolorna ... 73 gotab 96424, 1990