prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Del är detta tonnage som vi moderater tycker att manskulle ta hem och driva under elt svenskl inlernationelll register Det skulleinte vara någon skillnad på besättningarna, men vi kanske skulle få en litetbälire utveckling för näringen i om så skedde. Rätt många av de fartyg som har kommit in under svenskflagg nu är ett resultat av goda induslriår då man har önskat fåavskrivningsobjekl. Man vet inte hur pass uthålliga de nya redarna är i sinnäringsutövning. Den flagglag som beslutades förhindrar på ettpåtagligt sätt en registrering av svenska skepp under svensk flagg. Manföredrar att sätta skeppen under Singaporeflagg hellre än all på något sätt blifast under svensk flagg och inte kunna genomföra en affär som man senare kanskefinner våra lämplig. Jag håller med om atl visst skulle svensktnäringsliv blomstra om vi fick lägre skatter och avgifter Men del skallnaturligtvis ske generellt, inte i form av någon specialdeslinering till någonspecialnäring. Kan vi få ett löfte från om all han kommer attmedverka till sänkta skatter och avgifter i det svenska näringslivet? 1 så fallskall vi helhjärtat ställa upp för del, Anf, 127 (vpk) rephk: Jag tycker all förde eltmyckel märkligt resonemang. Det påminner om principen atl anfall är bästa försvarMen det hjälper nog inte riktigt, T,o,m, kände smärta idecember över att behöva fatta beslutet om att avskaffa sjömanspensionen.Birger Rosqvist säger nu alt han och majoriteten tvingades till del. Del ärjust detta som vpk kritiserar Det var inget tvång. Ni fattade beslutet högstfrivilligt. Det fanns andra vägar, och del vet mycket väl. talar om att den svenska handelsflottanbörjar återhämta sig. Vi pekar även på de enorma vinster som redare har gjort.När vi i vpk påpekar alt redarna får en slor subvention, vänder sig BirgerRosqvist mot ordet subvention. Jag påminde om att ingen av de socialdemokratersom lill varje pris ville driva igenom bidraget - eller subventionen, jag lycker all det inte har någon belydelse vad man kallar det - andades ett ord om att sjömanspen sionen kanske skulle komma att avskaffas. Var det inte så, ? är pensionen avskaffad. Därför tycker jag verkligen att man har rätt att diskutera om dessa 550 milj, kr skall fortsätta alt betalas ul som om ingen ting har hänt. Om avgifterna höjdes så myckel att HPA-fonden skulle fun gera igen och om vi återinförde sjömanspensionen som vpk och 134 vill, skulle man kunna ta en lilendel, så myckel som det fordras, av de 550 Men vi behövdealdrig föra den diskussionen när vi gick med på att dessa 550 milj. kr skullebetalas ut. Frågan aktualiserades inte förrän detta var infört. Vi får väl sevad som händer framöver, . Dethänder litet för ofta alt socialdemokraterna sviker eller hittar på nya greppsom inte ingick i överenskommelsen. Det tänker vi inte finna oss i hur längesom helst. Å andra sidan kan de tre borgerliga partierna inte avskaffa dessasubventioner utan ett stöd. De har förbundit ell sådanl avskaffande avsubventionerna med att vi skall inrätta ett internationellt sjöfartsregisterDel vore kanske lämpligt om vpk och socialdemokraterna hade en rejäl debatt, islället för att häckla varandras ord. Det vill jag inte göra. Ordet subventionär inte fulare än ordet bidrag. 1989/90:95 28 mars1990 128 ()replik; Jag är överens med Rosqvist om att sjöfarten är ett vitalttransportsystem och att vattnet är en outslitlig infrastruktur i dessa sammanhang.Men jag måste beklaga Rosqvists säll att läsa motioner Han läsertydligen inte färdigt meningar och tar inte reda på hur syftningar ser ut ochligger i meningarna. Del är tydligen elt språkligt problem här. Jagkan börja med någon av missuppfattningarna. Vi i föreslog t.ex.7-knopsregeln. Den gäller för motordrivna fartyg - om man läser innantill. Nuvill Rosqvist tillämpa den regeln för segelbåtar. Där kommer 7-metersregeln ini ställel. Detfinns även supertankrar Redan i utskottet framgick det atl det fanns olikauppfattningar om vad en supertanker är. Del är inte exakt definierat. Men närbegreppet började användas pä 50-talet avsåg det fartyg på ochuppåt. vill Rosqvist definiera superlanker som något som är en bra bil över100 000 lon. På så sätt får Rosqvist inte plats med dessa fartyg i Östersjön.Jag har i mina tidigare inlägg förklarat atl del går att få in ett fartyg på100 000 lon i . Om elt sådanl fartyg skulle springa läck och läcka utsin olja skulle del naturligtvis få förödande effekter. Det är möjligt att maninte skall använda ordet supertanker, eftersom det ger felaktiga associationerhos redare och med dem besläktade yrkesgrupper. Men i folkmun avses alltsåstörre tankfartyg. Mankan säga detsamma om myckel av det andra som försökte göra siglustig över, eftersom han inte vill la miljöproblematiken på allvar Del ärdärför kanske betecknande alt han inte känner till dessa ul-släppssiffror, somju ändå diskuteras rätt intensivt inom de kretsar som sysslar med miljöfrågornär del gäller trafikområdet. BirgerRosqvist undrade hur vi som står bakom denna reservation anser attGotlandstrafiken skall kunna . Det kan i och för sig diskuteras. finnsdel ett avtal med en redare, men vi vet inte vad det innehåller Eftersom delarav detta avtal är hemligstämplat är del svårt atl diskutera det hela i detalj.En fingervisning kan möjligen vara att del lär finnas öar i Göteborgs skärgårdsom har större bidrag per invånare för sin färjelrafik. Jagkan hålla med om att formuleringen är olycklig i den reservation som vi hargemensamt med vpk och som handlar om sjömanspensionen. Också jag anser atluttrycket "subvention" inte borde finnas med. Om vi nu i slälletskall hålla oss till sakfrågan, vore det väl bra om vi inte hade gått in ochensi- 1989/90:95 28 mars1990 digt ändrat tillsjöfolkets nackdel genom att ta bort sjömanspensionen. Reservationen är enprotest mot delta. Varför skall vi här i ensidigt ställa oss påredarnas sida? Anf.129 () replik; Del är tur att jag har rätt lill repliker så att jag fick ordet igen.Jag ber att få yrka bifall till trafikutskottets hemställan i detta belänkande.Del glömde jag att göra när jag senast hade ordet. HugoBergdahl känner nog till detta med skattebefrielse för sjöfolk. Det var så denhär subventionen - som m.fl. kallar det för - kom till. Det fannsen bred opinion för alt sjöfolket skulle skattebefrias. Därigenom skullesjöfolket acceptera nettolönen och redaren skulle inte behöva betala den delsom motsvarades av skatten. Det visade sig att det var svårt alt konstrueradelta, eflersom del hade inneburit problem i det sociala välfärdssystem som vihar i vårt land. Tjänstepensioneringen, sjukförmåner och annat baseras påbruttolönen. Därför var det en väldigt svår och omfattande procedur att införasystemet med nettolön, Istället för att skattebefria sjöfolket betalades skatt som tidigare, menskattepengarna går till sjömansskattekontoret och därifrån slussas pengarnatillbaka lill redarna, redarna har accepterat detta resonemang och kallardet för återbetalning av skall och återbetalning av sociala avgifter till enviss gräns. Man har t,o,m. myritat begreppen på engelska och kallar dem för"repaymenl of tax" och "repayment of social welfare-costs",Jag vill inte beteckna detta som en subvention, utan det rör sig i stället omen återbetalning, HugoBergdahl talade om industrier som stöder svensk sjöfart. Att man fraktarsitt gods med sjöfart är inte den positivt bidragande faktorn, utan i ökningeningår atl även industrier som sysslar med annan verksamhet har gått in ochinvesterat pengar i sjöfarten, därför att man tror pä utvecklingen och påsvensk sjöfart. Det är en mycket positiv sida av saken, att man tror på det somvi här i har åstadkommil. Jagvill slutligen säga några ord till om sjukpensioneringen. undrade om jag tvingades eller inte . Min inslällning ärprecis densamma nu som den var då. De här var ingel roligt beslut atl falla.Jag kan återigen säga att det var smärtsamt för mig. Men tvånget låg i atlpengarna höll på alt la slut. Därför hade också de som var inne i systemet, desom var pensionärer och hade kommit upp i ålder, blivit utan en slor del, om viinte hade gjort någon ändring. Några nya pengar hade vi inte lill vårtförfogande. Den lösning som föreslår, atl man skall gå in ochhöja arbetsgivaravgiften, godtar inte ens sjöfolket. Det vet jag, eftersom jaghar hört mig för Låtoss hoppas atl man , som vi förordade , skall kunna lösa den härfrågan avtalsvägen och att lösningen skall bli lycklig så att vi får ett brapensionssystem för sjöfolket. Del system som tidigare tillämpades var inteheller bra, och det behövde reformeras. Kanske systemet i vissa sammanhang varalltför generöst, och det var därför som pengarna tog slut. Anf, 130HUGO () replik; Prot. Med all rätt tycker alt detär bra när närings- livet vill satsa i den svenska sjöfarten.Men jag fick inte svar på frågan om "~ socialdemokraterna därmed ärberedda all acceptera atl företagens investe- ' ' ringsfonder får användas för alt satsa i svensk sjöfart. Är det intelika bra att ta borl elt sådant hinder och en sådan regel när man ändå - somBirger Rosqvist gjorde - varmt talar för det positiva med att näringslivet harbidragit till det uppsving som delvis har skett inom den svenska sjöfarten. lycker inte om tanken på ettinternationellt register Del visste jag faktiskt innan, nu att socialdemokraterna inte kommer atl ställa sig bakom ettinförande av ell internationellt register Men hur blir det vid nästakonjukturnedgång och nästa gång näringen får problem? Är då alternativet atlöka subventionerna lill sjöfartsnäringen? Vi från anser alt delta är elt felaktigt sättall bidra till näringens fortbestånd. Då är det bättre att införa ettinternationellt register är den enda sjöfartsnation i sominte har infört ett internationellt register Hur länge kan vi i slåemot? När alla andra länder har funnit en speciell form, skallvi då under våra egna förutsättningar segla i vårt eget hav? Tror BirgerRosqvist alt vi i längden kan stå emot en sådan här utveckling? AnL 131 () replik; Jag lycker att de siffror som jag nämnde imitt huvudanförande och som visar utvecklingen för den svenska handelsflottanunder , ändå är tecken pä alt vi med ganska kraftiga och rejälasleg är på väg mot rätt håll. Jag tror alt vi är inne på rätt väg och att detkommer alt gå bra. Vi har också kunnat lösa denna fråga i god samstämmighet medde ombordanställdas organisation, och del är inte minst viktigt isamman-hariget, kommer med skarpa ord och ulfall. Jagkänner inte igen , När vi sitter i ulskottssammanlräden, och iandra sammanhang, är han en myckel mjuk och timid man. Men när han kommer uppi talarstolen blir han ganska kantig i formuleringarna. Jag tror atl denlösning som vi har funnit i är mycket bra. Slutligen har del sagts atl det här med miljön ärnågonting som jag inte vill ägna mig ål. I så fall är det en grovmissuppfattning. Jag har en mycket stark känsla för miljön, t,o,m, alt alla tankbåtar och alla fartyg med farlig last skulle ha lotsombord. Det är nästan så atl jag sträcker på mig. Jag tillhör denyrkeskategorin, och jag utövar fortfarande delta yrke på lediga stunderLotsning är en säkerhetstjänst, och det är för atl värna om miljön som våralotsar utför den tjänsten längs våra kuster Självfallet; , skall viha regler som säger alt fartygen skall vara säkra, att de skall framföras ivåra farleder på ett säkert sätt och alt farlederna skall vara säkra. Låt migsäga att miljön är viktig. Det finns dock andra saker som sällan nämns i dessa sammanhang,och del smärtar mig litet grand. Om en tankbåt springer läck eller om det händer något annat är det intressanta att det kommer ut olja. Del är i och för sig 137 Prot.1989/90:95 tråkigt att det kommer ut olja. Närfartyg däremot går under med man och 28 mars1990 allt talas med mycket små bokstäverom del, och del blir inga rubriker. ~~, har en tidningsartikel framför migsom är ell par veckor gammal. '"' tidningar och olika tidskrifterredovisas en lilen kolumn med ha- verier Jagskall ta ett exempel: 27 personer ombord försvann med man och alll på Atlantennär ett cementlastat fartyg sjönk strax ulanför en engelsk hamn. Samma veckaskrevs; Ett cypriotregistreral bulkfartyg sjönk i . 19 man ombord, manhar inte hittat nägol. Sådana händelser skapar inga rubriker, och man seringenting om dem. Om del däremot kommer ut olja och man riskerar atl det blirlitet "kladd" på badstränderna skriker vi i högan sky. Det kan vinaturligtvis också göra. Men jag tycker att det är fel alt vi glömmer bortsådana här händelser Åven de innebär djupa tragedier För varje storm och varjehändelse ute på försvinner det människor spårlöst med båtar och allt. Tredje vice talmannen anmälde attHugo anhållit alt till protokollet få antecknat atl han inte ägderäll lill ytterligare replik. AnL 132 (): Under den allmänna motionstiden har jagtillsammans med och i väckt motion T621angående färjelrafiken mellan och under sommarlid. Det är justdenna motion jag nu skall uppehålla mig vid. Motionen har behandlats i ulskoltsbetänkandet , somvi nu diskuterar. Utskottsmajorileten har avstyrkt motionen med motiveringenalt enligt vad utskottet erfarit har det tonnage som används i trafiken mellanOskarshamn och tillräcklig kapacitet, i vart fall under innevarande är,för att transportera samtliga som vill resa på den södra linjen. Man hänvisar också till atl rederiet inte finner en trafikmellan och företagsekonomiskt motiverad. En sådan trafik skulleförsvaga underlaget för trafiken på linjen . Dessutom erinrarman om det trafikpolitiska målet att erbjuda medborgarna och näringslivet iolika delar av landet en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjningtill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. är en bra målsättning - om man lever upp till den.Del beslut som utskoltsmajoriteten nu har fattat när det gäller färjelrafikenVästervik-Visby går stick i stäv med den målsättningen. Jag tycker att det är förvånande att utskottet hänvisartill denna målsättning och lar så lilel hänsyn lill de faktiska förhållandenaoch den verklighet som råder Nedläggningen av färjetrafiken innebär enallvarlig försämring, sett utifrån den målsättning man hänvisar lill. Den nämnda färjelinjen har alltid varit den mesteftertraktade linjen mellan Golland och fastlandet. Del har varit den klartpopuläraste resrutten till Golland, och då den fanns också den lönsammaste. Den skulle med all säkerhet även kunna bära sinakostnader - om 138 man sertillbaka på del underiag som fanns då färjetrafiken avse- Prot.1989/90:95 värt försämrades för alt sedan helt försvinna 1989. Det visade sig att när senast hade en vettigfärjelinje sattes ell resanderekord med 83 500 resande på linjen och 22000 fordon. Om vi jämför delta med de siffror som nämnde, 240000 resande på de tre olika linjer som då fanns, kan man kanske säga alt dennalinje var mest trafikerad, i alla fall det år som jag här nämnde. Linjen vardessutom lönsam, och inte minsl viktigt var att människorna fick resa som desjälva önskade. 1 och med atl del nuvarande rederiet är 1988 bylte ul färjan mol en kalamaran minskade hellnaturligt resefrekvensen. Många turer fick ställas in pä grund av katamaranensdåliga sjöegenskaper Många turister kom inte till den sommaren.Statistiken blev då därefter Men det är ju statistiken man hänvisar till. Genom denna försämring styrde man också medvetet deresande till andra hamnar. Åven delta gjorde att förlorade mångaturister Det har också framkommit att åtskilliga turister har fått inställa sinplanerade Gotlandsresa på grund av platsbrist under högsäsong. Det finns detockså stafi-stik pä. Alt man över huvud taget inte tar hänsyn till den resandeallmänhetens önskemål innebär en klar styrning och koncentration som rimmardåligt med konsumenternas fria val. Jag anser att del måste vara allmänhetensefterfrågan och inte politikernas beslut som skall avgöra vilken resväg manskall använda. Staten reglerar nu genom transportrådet trafiken från ochfill . regleras sedan den 1 januari 1988genom avtal med rederiet . Gotlandstrafiken reglerasgenom ett hemligt, sekretessbelagt avtal. Staten har alltså ett hemligt avtal med det förut nämndaprivata rederiet. Del är naturligtvis bra för rederiet, men för många andra lerdet sig underligt. Vem känner egentligen till vad som står i avtalet? Görtrafikulskotlets ledamöter det? År det möjligen så att man bara hänvisar tillavtalet utan att ställa krav på att det skall fram i ljuset? fill vad som står i avtalet? 1 en frågedebalt här i kammaren angående Gollandstrafikenframkom atl del enligt avtalet skulle finnas möjligheter lill - förutom eltstatsunderstött basutbud året om - ell kompletterande trafikulbud underhögsäsong. Om det är så borde den punkten i avtalet leda lill en godtrafikförsörjning under högsäsong. Så är ju inte fallet . Jag menar att om rederiet nu inte kan leva upp lill della- all föra en god trafikförsörjning under högsäsong- borde regeringen genomtransportrådet påverka rederiet att under sommarlid återuppta den reguljärafärjetrafiken mellan och , så atl det mål man hänvisar lill ibetänkandet kan uppfyllas. Om inte rederiet uppfyller delta anser jag att dennuvarande koncessionen bör upphöra och avtalet med . gäller också för linjen mellan och Golland. Prot,1989/90:95 Gollandsbolagel visade sitt sista år somkoncessionsinnehavare all del går att bedriva lönsam färjelrafik lill bådeÖland och , Sedan Gollandslinjen övertog trafiken var del stopp. Denvar inte ekonomiskt lönsam. Villkoret är nya bidragsmiljoner om man nu skallkunria driva kompletteringstrafik . Andra rederier har däremot varitintresserade av atl bedriva trafiken på marknadsmässiga villkor, men då finnskoncessionen som ett hinder Nedläggriirigen av linjen innebär också en koncentrationav lurislström-men på fastlandet, innebär en ökad belastning på miljöngenom mer koncentrerade utsläpp. Det är därför viktigt att trafiken sprids pä flera hamnaroch vägar. I annal fall rimmar det dåligt med målsättningen om en säker ochmiljövänlig trafikförsörjning. Statsmakterna har också ett ansvar för att skapa ettenergisnålare samhälle. Linjesträckan har med bred marginaldet kortaste avståndet. I restid skiljer del . Helt naturligt måstedenna sträcka vara att föredra rent samhällsekonomiskt. Det måste ocksårimligtvis minska energikonsumtionen. Förhoppningsvis kommer statsmakterna, rederiet och denutskotismajorilet med i spetsen som avstyrkt motionen, lillinsikt om detta . En färjelinje mellan och måste ses som eristimulans för turisttrafiken - vi måste se framåt och satsa på atl allt fleraturister väljer som resmål. Linjen kan då inte bli någon negafiv konkurrens tillOskarshamn eller , ulan tvärtom en tillgång för att mötaturistslrömmen. Då kan även de åka som hell klart avvisats på grund av fördålig kapacitet under högsäsong, och även de många turister som gästarVästervik och gärna skulle vilja salsa av sin semester på ,De senare väljer nu ofta atl låta bli atl åka till , när de hänvisastill Oskarhamn eller , Del blir längre både landsvägen och sjövägenoch innebär också större kostnader Detta rimmar också dåligt med denmålsättning man hänvisar lill, alt erbjuda medborgarna i olika delar av landeten tillfredsställande trafikförsörjning lill lägsta möjliga kostnad. Om manlåter de resande själva välja resväg blir beläggningssiffrorna högre ochlönsamheten bättre. Såväl som har avturislpolitiska skäl uttryckt iritresse för och framfört krav på eri ordnad ochväl fungerande sommartrafik mellan och , Detta borde beaktas avtransportrådet, rederiet och trafikutskottets majoritet. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 3 i betänkan-del. AnL 133INGRID (); Redan nu är bilplatserna på de tvåGotlandsfärjorna fulltecknade . Det kan tolkas positivt:intresset för och för semester där är fortfarande högt. Förra åretöversteg antalet passagerare 900 000, och många av dessareste under högsäsongen. Men atlvissa turer redan är fullbelagda kan också tyda på att kapaciteten på Gotlandslinjen är förliten, särskilt när det gäller bilplatser Tänk därtill Prot. 1989/90:95 omen av de reguljära färjorna skulle behöva tas ur trafik , ja, bara 28mars 1990 , vad del skulle betyda både för de reguljära passagerarnaoch för den turistström som vill besöka . Fleramotionärer, bl.a, jag, har därför pekat på behovet av en tredje färja. En sådankommer att sältas in för godslrafik under högsäsong, men det borde vara enfärja som även tar passagerare. Så blir det alltså inte . Förutom att denutgör en reserv för de två ordinarie. Nord Gotlandia och Graip, kan en tredjefärja trafikera linjen under högsäsong - den kortaste vägenmellan fastlandet och ön. är dessutom en lämplig utskeppningshamn förbl.a, resenärer från , och . Detär inte bara motionärerna från län och från som inser behovet aven tredje färja. Åven Gollandslinjen gör del och anser att ett sätt att ökaresandet till är att erbjuda trafik från flera hamnar Men mari är räddför ökade kostoader, vilket är förståeligt. måste det ökade statligastödet i årets budget och det goda resultat som hittillshar visat sedan man övertog Gotlandstrafiken ge möjligheter lill nyasatsningar. Somrepresentant för län måste jag också beklaga att när rederiet inte villtrafikera linjen låter regeringen inte heller någon aririangöra det. Släpp koncessionen och lål den som vill få köra under de intensivaveckor då både och har fiotusentals turister, som gärna gör endagsutflykt till grannön! Åvenandra turister, inte minst utländska, är intresserade av att direkt över havetkunna komma till båda öarna, kanske för att sedan fortsätta till våra östragrannländer. Vihar ju fört denna debatt Vi känner igen det från fidigare debatternär , mycket bestickande och övertygande, beskriver hurförfärande oekonomiskt det vore om man ökade kapaciteten över sommaren, t.ex.genom att öppna linjen och genom att släppa koncessionen friför trafik mellan och . Men det kanske skulle bli tvärtom, BirgerRosqvist. Som också har framhållit vet man oerhört litet - ja,ingenting alls - om hur många resor som uteblev . Man hörde talas omganska många som gav upp försöken att boka. Först och främst var det besvärligtatt komma fram på telefon. När man sedan eventuellt kom fram, var det redanfullbokat. Därför förtjänar detta alt upprepas. Jaghar inte i min motion begärt mera statliga pengar Jag bedömer att ökad trafikoch frisläppande av koncessionen skal! kunna klara ekonomin. majoritet har liksom de föregående åren intedelat motionärernas åsikter om turisttrafiken mellan län och ,Det var kanske inte heller att vänta. Därför finns en reservation, nr 3, somjag yrkar bifall till, liksom fill övriga reservationer där finnsmed. Detär bara att hoppas att turistulvecklingen samt den liberahsering som skerinom övriga trafikområden skall leda fram till att socialdemokrater Prot.1989/90:95 och moderater i trafikutskottetliksom regeringen själv behandlar Gotlands- trafiken med färre restriktioner . '"''" Under della anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kam- AnL 134 (): I nu förevarande betänkande återfinns ettanlal motioner som rör färjelrafiken fill och från . Vidare finns enmotion som jag har väckt tillsammans med . Jag tänkte någotkommentera utskottets behandling av dem. Koncessionen på Gollandstrafiken övergick den 1 januari1988 till rederiet , som för denna del av sin verksamhetbildade ett bolag. Ett principavlal skrevs mellan statensiransportråd och rederiet. Detta är alltfort, som vi har hört här ikammaren, en hemlig handling. och län såväl som privatpersoner harbegärt alt avtalet i sin helhet skall offenfliggöras. Så sent som i december1989 meddelade dock kommunikationsministern att sannolikt aldrigkommer att bli offentligt, eftersom det skulle äventyra regeringensmöjligheter att träffa framtida affärsmässiga uppgörelser. Vid en juridiskprövning har det fastslagits alt det inte är en olaglig handling atthemlighålla avtalet. Den gotländska befolkningen, resenärerna ochskattebetalarna menar dock att de har rätt att kräva detta, inte minst urmoralisk rättvisesynpunkt.