prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — En sak ärsäker; på grund av vår inställning i erkännandefrågan kan vi ha direktakontakter med de baltiska myndigheterna och konkret bidra till förverkligandetav de baltiska republikernas strävan efter ökad självständighet. Som svensk utrikesminister har jag all företräda den avriksdagen och regeringen fastlagda utrikespolitiken. Med en annan politik hade vi icke kunnat ha någramera utvecklade kontakter med de baltiska republikerna. -Vi hade inte kunnat förbättra förutsättningarna försvenskt näringsliv i området. -Vi hade inte kunnat genomföra den utvidgning av vårofficiella närvaro som byggs upp i och . -Vi hade inte heller kiinnal utveckla del parlamentariskautbytet med . kan vi det. och det är en stor fördel både för debaltiska folken och för . Jag har två frågor som rör två uttalanden somslår i strid med vad ett enigt utrikesulskoit skrev . 1 sade ulrikesininislern atl han inte ansåg altEstland var ockuperat. skrev att blev de treländerna under tvångsmässiga former införlivade med , dvs. vad sommed ett normalt språkbruk avses med ockupation. Parlamenten i och Lettlandhar nu ogiliigförklaral de händelser utrikesutskottet beskrev. I har mani polemik mot besluten stött sig på utrikesministerns uttalande. Han har på elthäpnadsväckande sätt trampat in i relationerna mellan de baltiska folken ochledningen i . Kan utrikesministern nu ge elt otvetydigt besked om atl haninstämmer i ulrikesulskollels uttalanden frän ? I sade utrikesministern att endast små gruppereftersträvar nationell självständighet. Delta är så uppenbart orikligt atl manmåste fråga sig om utrikesministern över huvud laget har förberett sin resagenom atl studera del nu mycket utförliga material som finns tillgängligt omsituationen i . Ulrikesulskotlel beskrev del verkliga lägel ochrefererade utförligt de baltiska folkfronternas ställningstaganden. Dessa harsenare ytterligare förtydligats, bl.a. genom den lettiska folkfrontenskongress , vars uttalanden jag gärna skall citera om utrikesministerninte har uppmärksammat dem. 1 har vi ingen anledning atl lägga oss i debattensom förs i om de tre ländernas framlid och relationer till . Jagmåste dock ställa ytterligare en fråga till utrikesministern. Kanutrikesministern ge ett otvetydigt besked om att utrikesutskottets skrivning,där man utförligt refererade de verkliga självständighelssträvandena iBaltikum, är korrekt och med sanningen överensstämmande? PÄRGRANSTEDT (c); Låt mig börja med att konstatera atl delnaturligtvis är mycket värdefullt att utrikesniinislern har företagit dennaresa. tagit vikliga kontakter och på del sättet lagt grunden för elt fortsalloch mera intensivt samarbete mellan och de baltiska republikerna.Samtidigt tvingas vi tyvärr konstatera atl en del av utrikesministernsuttalanden har skapat förvirring och oklarhet om den svenska synen påhändelseutvecklingen i . Jag har ställt en formell fråga till utrikesministern omdetta. Det är möjligt att vi kan få del hela utklarat här . och det skullei sä fall vara värdefullt. Oklarheten har skapats av det som var innepä. nämligen uttalandet om atl inte är ockuperat och uttalanden omstyrkan bakom de baltiska folkens strävanden för självständighet. Del är naturligtvis riktigt alt erkände alt debaltiska republikerna hade införlivats med på ett tidigt stadium,pinsamt tidigt säger man . Del kan ha praktiska fördelar av del slag somutrikesministern här beskrev. Del är emellertid viktigt atl hålla i minnet alt ettsvenskt erkännande aldrig är delsamma som ett godkännande. Del har vi haftanledning att konstatera vid andra tillfällen här i kammaren. Bara för alt viformellt har erkänt detta införlivande finns del ingen anledning atl därmedockså släta över formerna för införlivandet. Del är viktigt alt Sverigeklargör alt vi inte accepterar det sätt på vilket de baltiska republikernainförlivades i , även om vi anser all del är ett etablerat faktumall sä har skett och atl vi har erkänt del. Det vore bra med ett klargörande paden här punkten, liksom också när det galler uppfattningen om stödet förfrigörelseslrävandena i de baltiska republikerna. Prot,1989/90:27 Del är helt uppenbart att bilden av svenskutrikespolitik har kommit litet pä sned genom ett antal olyckliga uttalanden.Del har verkai som om snarare vill bromsa än stödja den folkliga kampenför förändring i riktning mot frihet, demokrati och ökat självbestämmande somäger rum såväl i som i hjärta i . Det är olyckligt att försöka förneka att , Lettlandoch införlivades i genom en ockupationshandling, Allavet alt det var sä, och då skall det inte förnekas av en utrikesminister, i förhållande till och en gång tvingade ensamlingsregering under brinnande krig all liga är inget skäl för all Sverigeskall liga för evigt. Man behöver inte tiga. Man kan tala utan alt ändra på denformella svenska positionen. Det var vidare litet olyckligt alt utrikesministern iMoskva uttalade en varning för chauvinism sä fort föll. Del sombröt fram genom muren var drömmen om frihet och demokrati och inte någonchauvinism. Mot bakgrund av detta vill jagställa tvä frågor till utrikesministern. Kan del som inträffade och I94Ibeskrivas pä annat sätt än som en ockupation? Kan utrikesministernuttryckligen förklara alt stöder också dél tyska folkets räll tillsjälvbestämmande i frihet, även om detta leder till en återförening underifrånav ? GUNNARHÖKMARK (m); Det som sker i och i Östeuropautgör en känslig historisk process. Det förutsätter atl man i och iövriga kan ha förhoppningar och en tro , vilket i sin turförutsätter att man känner ett stöd från de människor som lever i fria stater iVästeuropa, Det är nödvändigt för att man inte i ren desperation skall gä tillöverord och komma med orealistiska krav som kan störa processen, men också föratt man inte skall resignera utan gå vidare och driva på utvecklingen. Utrikesministerns uttalanden i är därförbeklagliga, I och med detta gav han och andra krafter i Baltikumargument som kan användas mot dem som går i läten för strävandena fördemokrati och ökat nationellt självbestämmande. Del är beklagligt även förSveriges del. eftersom vi inte har en hedersam historia i denna del. Det ärvidare beklagligt därför att det kan öka risken för antingen resignation ellerkrav som föds ur desperation. Mot den bakgrunden är del viktigt all göra klart all delinförlivande som skedde av de baltiska staterna strider mot all form avinternationell rätt. Det vore bra om utrikesministern ville konstatera dettahär . när skadan redan är skedd vore del också bra om utrikesministernville tala om vilka åtgärder regeringen avser vidta för alt inför den baltiskaopinionen klargöra alt vi i stöder och välkomnar dess strävanden fördemokrati och ökat nationellt självbestämmande. (vpk); Jag vill först konstatera atl del är litetbeklämmande atl en så oerhört positiv internationell utveckling kan göras omtill ett inrikespolitiskt käbbel i denna kammare. Del är all beklaga. Jag vill la fasta på någonting annat som utrikesministernsade, nämligen alt del ligger i vårt och hela världens intresse allperestrojkan inte stoppas. Jag delar helt den uppfattningen. Vad jag till endel beklagar är den i milt tycke litet väl passiva hållning regeringen intarinför denna utveckling. Vi är överens om all det säkerhetspolitiska scenariothar förändrats dramatiskt under den senaste liden. Jag antar atl vi också äröverens om all delta måste få stora återverkningar på den svenskasäkerhetspolitikens olika områden. Jag skulle vilja ställa två konkreta frågor angående tvåområden inom säkerhetspolitiken , Den ena gäller vår handelspolitik. Jag hörtill det parti som menar all del trånga EG-perspeklivel i sken av den nyasäkerhetspolitiska utvecklingen framstår som alltmer absurt och trångsynt. Jagmenar också all delta ihärdiga fasthållande av EFTA vid EG-förhandlingarna idelta läge inverkar bromsande på den utveckling som är nödvändig i deösteuropeiska länderna. Vi vet all flera östeuropeiska länder vill ha kontaktermed EFTA, som de ser som en handelspartner ulan stormaklspoliliska ambitioner.Jag menar alt de neutrala länderna där kan spela en aktiv roll. De neutrala ländernahar i detta skede en historisk mission alt fylla genom alt vara en samarbetspartnerutan stormaklspoliliska och säkerhetspolitiska ambitioner i form av unionereller annat försvarspolitiskt samarbete. Jag skulle vilja höra hurutrikesministern ser på den frågan. Den andra delen av vårsäkerhetspolitik som jag vill beröra gäller naturligtvis försvarspolitiken, Pävilket sätt kommer denna förändring all inverka på den svenskaförsvarspolitiken? BERNDTEKHOLM (s); Vi var några i den kristna gruppen iriksdagen som besökte . Vi mötte då, precis som alla andramöter, starka själv- . ständigheissträvanden, strävanden efter större ekonomiskfrihet och handlingsfrihet över huvud taget. Men jag kan inte direkt säga atterkännandefrågan var särskilt central i de diskussioner vi förde, även om denen och annan gång kom upp. Jag uppfattar del nog som alt del finns betydligtviktigare och mer näraliggande frågor för alt diskutera, som kretsarkring de ekonomiska villkoren. Vad finns del för möjligheter till en ökad handel överÖstersjön? Jag skulle vilja ställa två frågor till utrikesministern: underdiskussionerna någon form av samarbelsavtal med som inkluderar handeluppe, elt samarbelsavtalliknande del vi har på miljöområdet? Var någon form av svensk officiellrepresenlalion i de baltiska slalerna inkl, uppe till diskussion? Ulrikesininislern rapporterade från sillbesök i all delvis är död. Del var inte någon nyhet förnågon i denna kammare. Min fråga är; Vad planerar ni atl göra ål del? Jag skulle vilja göra mig till språkrör förden gröna rörelsen i de baltiska slalerna och citera vad den sade i eltuttalande i , Citatet kommer att leda till en fråga tillulrikesminislern, "Den ekologiska, politiska, ekonomiska och särskilidemografiska situationen i de baltiska slalerna närmar sig en kalastrof,vilket hotar den fortsatta existensen av de baltiska nationerna. Denna situation har orsakats av industriell exploateringoch ekologisk förödelse som är ett resultat av imperialistiskakolonisationspo-lilik vilket har gett upphov till 'ecocide' - en särskild formav genocide (folkmord) som använder ekologiska metoder. Genom all hänvisa till de baltiska staterna som en legaldel av och inte som ockuperade stater erkänner ni i principMolotov-Rib-bentrop-paklen som varken ni eller vi erkände . Vi vill också vånda er uppmärksamhet mot det faktum altperestrojka i inte står i motsättning till dessa konstaterandenoch vi ber er förslå alt våra huvudmål är atl främja en normaliseringsprocess iden ekologiska och demografiska situationen i de baltiska staterna." Detta uttalande kommer från den estniska gröna rörelsen,den lettiska niiljöskyddsföreningen och de litauiska gröna. På en fråga om inan länker priorilera och förstärkasamarbetet med de baltiska slalerna på alla områden - kultur, miljö och ekonomi- vid möle i i inillen av veckan lär svaral all man fakliskl prioriterar EG och EFTA, och atl samarbelel med debaltiska Slalerna får vänla. Är del så vi skall uppfatta de ganska vaga ochoklara formuleringarna om hur samarbetet skall förstärkas? Innan jag börjar besvara frågorna måste jagta reda på reglerna; Vilken lid har jag till mitt förfogande, om jag skallreda ut miljöpolitik, försvarspolitik, säkerhetspolitik och allt annat? Det var generöst. Jagskallbörja med del positiva, eller de frågor som jagar säker på har en Del är jag inte övertygad om att alla hade, men del skall jag återkommatill. Först vill jag ta upp miljösamarbetet. Jag hoppas, och jagvet, alt alla länder runt har lackat ja till att delta i en gemensamansträngning all rädda . Del måste rimligtvis betyda atl de rikaländerna runt - och dit hör - för sin egen skull, men ocksåför de andras, måste hjälpa till i , och , med kunskaper,teknologi och också pengar, förmodar jag. Annars klarar vi inte detta. Del ställdes en fråga om vad som förekom i , om vidiskuterade ett samarbelsavtal om handel. Vi diskuterade inte något sådantsamarbelsavtal, men vi diskuterade invesleringsskyddsavial och en lång radandra frågor. var oerhört intresserad av att lära sig av densvenska . Han hade börjat plugga svensk sociallagsiiflning, och hansade; Den är väldigt krånglig. Han var myckel intresserad av all la del avsvensk arbetsmarknadspolitik, varför jag inbjöd till elt samarbete påexpertplanet. var också intresserad. Försvarsfrågorna går jag inte in på. De går inte altutveckla . Men del vore värl atl få tillfälle all göra del,för del är inte så enkelt som gör det till. Låt mig så la upp några av de frågor som de borgerliga harställt och som nog syftar mer till all kamma hem inrikespolitiska poäng än allgöra nytta i . Jag kom till , inte för atl diskutera det somhar varit ulan för all diskutera framliden; Vad kan göra för atl hjälpade baltiska folken till en utveckling mot mer självständighet, demokrati ochfrihet? Jag kom dit för atl övertyga Sovjelledningen om atl del låg i Sovjetsintresse all just i de baltiska länderna få ett gott exempel som man kunde visaupp för folkel, ett exempel på atl del där går snabbare all åsladkomma positivaresultat med hjälp av perestrojka än om nian skall göra det över hela Sovjetunionen.Perestrojkan har lika stora möjligheter all misslyckas som all lyckas. Därförkrävs det mitt i glädjen över den positiva utvecklingen i också enviss kyla och ett visst omdöme. Och jag påslår all del inte var detta sompräglade de första inläggen i denna debatt. Del gäller även inlägg. Vad hade hänt? Jag kom dit som svensk utrikesminister. Ochjag kan ju inte ändra den svenska utrikespolitiken. Jag har all följa denpolitik som denna riksdag och regering har fastställt. Men länk om jag hadeföljt er uppmaning, eller tänk om Bildt hade kommit dit och sagt: Ni ärockuperade! Och till de ockuperade, de som ville samarbeta med Sovjetmaklen,ockupanten, hade jag då indirekt sagt: Ni ärquislingaroch samarbelsmän! År detnågon i denna lokal som inbillar sig alt detta hade varit till båtnad för debaltiska folken eller för eller för möjligheter alt påverka utvecklingeni mot ökad självständighet? Vi i hade inte fåll vårrepresenlalion, och över huvud taget hade samtalen avbrutits. Det är envälsignelse för detta land all Bildt och och andra inte är landetsutrikesministrar, och det är också en välsignelse för ! GUDRUNSCHYMAN (vpk); Jag delar den uppfattning som framfördes iden senaste talarens inlägg, särskilt den sista delen i det. Jag vill än en gång ställa följande fråga; År detutrikesministerns mening all vår fråga när det gäller EG-fixeringen bör las upptill omprövning inför del säkerhetspolitiska scenario som vi nu bevittnar, ochär del utrikesministerns mening all även försvarspolitiken bör tas upp tillkraftig omprövning utifrån denna utveckling? Jag förslår all utrikesministernpå inte kan lägga fram en ny försvarsplan, men några indikationeråt ett vissl håll skulle vara myckel irevliga all få. konstaterar jag att del finns partier i dennaförsamling som tolkar den säkerhetspolitiska utvecklingen som atl Sverigesnabbi bör gå med i EG och därmed bygga upp en politisk union som till sininnebörd kommer all totalt motverka den utveckling som vi nu bevitinar. Prot,1989/90:27 Låt mig först säga alt jag anser all del somutrikesministern sade om samarbete på miljöområdet med är glädjandeoch positivt. Jag hoppas att den är beredd all också visaen större generositet än de hittillsvarande besluten när del gäller harinneburit och atl regeringen är beredd atl göra en mer helhjärtad insats förall stödja våra grannländer runt . Däremot vill jag myckel bestämtvända mig mot insinuationen all vi som har tagit upp frågan omutrikesministerns uttalanden gör det för atl knipa inrikespolitiska poäng.Detta är ett vanligt och ganska billigt sätt alt försöka stoppa en debatt omutrikespolitiska frågor. Jag tycker atl del är beklagligt all detta har gjorts.Vi vet alt utrikesministerns uttalanden har uppfatlats som ett sätt alt slätaöver de former under vilka ockuperades under . Del harväckt förslämning i , och det har applåderats i , Del bordeligga i utrikesministerns eget intresse atl inför kammaren få klargöra sin synpå vad som verkligen hände. Och jag är ledsen över atl utrikesministern intetog till vara detta tillfälle. Jag beklagar all ulrikesminislern förfölltill ett tonläge i den utrikespolitiska debatten som jag trodde atl vi hadelämnat. Det var ett exempel på den gamla debatlekniken: argumentationen svag,höj rösten. Ingen har begärt all utrikesministern skall ändra svenskutrikespolitik. Det enda vi har begärt är all ulrikesminislern skall följa den,vilket är ett ganska modest och rimligt krav. Det kan hända all saker och linggår snett. Det har det gjort i detta fall. Tolalileten av uttalanden omBaltikum och om har skapat bilden av all svensk utrikespolitik slår påfel sida. Del gör den inte. Och borde vi ha ett gemensamt intresse av allrätta till detta så atl bilden blir korrekt. Det som inträffade ärhistoria. Del borde kunna diskuteras med den öppenhet med vilken vi kandiskutera all annan historia. Det var en ockupation. Del kunde inte dendåvarande samlingsregeringen säga, därför all och Slalins arméer stodrunt gränser. Den tystnaden var berättigad, och den var klok. Men slår inte Hit- Prot,1989/90:27 lers ochSlalins arméer runt gränser. Då skall vi ha friheten atl säga som delvar. Vi får inte kväva historien. Då kan vi aldrig klara ,(Applåder) Ulrikesminislern behöver inte undervisa varesig mig eller någon annan i denna debatl om situationen i eller ominnebörden i den svenska ulrikespolliken. Vad jag gjorde i milt inlägg var attreferera ulrikesulskollels eniga skrivning om situationen i i våras.Var hela utrikesutskottet omdömeslöst när det skrev all införlivandet skeddeunder tvångsmässiga former och när det utförligt beskrev de verkligasjälvsländig-helslrävanden som finns brett förankrade, och vilkas bredaförankring genom ett olyckligt uttalande gav intryck av atl haninte ens kände till hur? har blandat sig i känsliga relationermellan och , Detta är inte i linje med normalt svenskt utrikespolitisktagerande. Han har uttalat sig uppenbart felaktigt omsjälvständig-hetslriivandena i , Jag tycker atl han borde ta chansenall här rätta till det tråkiga inlryck som har skapals. Det är ju myckelenkelt, Ulrikesulskotlel har redan sagt det som skulle kunnainstämma i, och del var detta jag bad om. Jag fick svar på min fråga om samarbelsavial.Jag tackar för del. Jag hoppas trots allt alt del i framliden går all ulvecklaell sådanl brett avtal även pä andra områden än pä miljöområdet. Jag rycker alldel är angelägel. Jag fick däremot inte något svar på min fråga om det finnsnågra planer på en utbyggd svensk officiell representation i någon form i debaltiska staterna. När vi reste där fick vi information om. vilket är känt förmånga här, alt del byggs upp någon form av svenskhus i och i . menatl det inte är något liknande på gång i , huvudstad. Jag villgärna ha några kommentarer till det. Jag tycker inte attutrikesministern skall bli grälsjuk och aggressiv för att han inte möts avenbart hyllningar i denna kammare. De frågor som ställdes har i allra högstagrad atl göra med den framlida utvecklingen. Det är viktigt för som ärell liiel land all inte tveka all kalla en mot all internationell lagräiissiridig invasion och elt räitsstridigi införlivande av ire länder förnågoi annal än vad del är. Det är vikligl, och del gör vi i i allaandra sammanhang. När nu dessa uilalanden har skapat, låi oss åtminstone sägaosäkerhet, är del vikligl all vi frågar regeringen vad den avser alt göra föralt det inte skall råda något tvivel om att vi i stöder den utvecklingmot demokrati och ökat självbestämmande som är pä gång i , Jag skall börja med alt svara på några frågorsom jag inte hann besvara i milt förra inlägg, frågade om del somförekommer iÖsttyskland, Del är nalurliglvis oerhört glädjande för oss demokrater all fåuppleva hur snabbi ulvecklingen mol demokrati och frihel ändå lycks gå. Dockfinns del inånga oroande tecken. Del är nalurliglvis en fråga för de tyskafolken atl själva avgöra sitt öde och bestämma över det. Del måste gälla ävenåterföreningen. Vad jag gjorde på en presskonferens var atl ge ullryck ål denoro som jag hade mött inte bara i ulan också ute i blandmänniskor och folk som upplevde hemskhelerna under andra världskrigel. CarlBildl är lika medvelen som jag om all den rädslan finns. Därför menar inan alldet får gå i den takt som vi lyckas åsladkomma en förbällring av klimalel ochsamarbetet i . Sedan till frågan om utbyggd represenlalion. Den kommerockså i den takt som del finns praktiska skäl till del. Vi börjar med ,går vidare till , och vi har täta kontakter med , Meningen ar alt viskall fortsätta på den vägen. Del som händer i öst och väst är. Jag ser det som en svensk uppgift atl hjälpa till alt bygga broarmellan öst och väst. Del är ell svenskl inlresse. Många problem, l,ex,miljöproblem, nedrusining, kan vi inle klara annars. Vilka konsekvenser del fårför försvarspolitiken får vi återkomma till. Sedan skall jag ta mig an , ochGunnar : Jag log inle upp del som hade hänl hisloriskl. För reslen;Väldigl vad höjde rösten på slutet! Men jag förslår - då varargumentationen så omållligt svag all del fanns skäl all höja rösten. Vad ärdel som ni föreslår? När del gäller det historiska har jag min uppfattning, ochjag tycker alt del är utmärkt all balterna gör upp med sill förflulna, Lål osssäga att jag fick frågan; Är ni ockuperade? HåkanHolmberg och de andra svenska hjältarna ha sagt: Ja. vi är ockuperade och nisom samarbetar med ockupanten är quislingar och samarbelsmän. Del är ju enlycka all ni inle har den position som jag har, för del skulle skada ,skada perestrojkan och de baltiska folken! Men jag hyser hopp. för politiskt kunnig. Fär han länka igenom detta kommer han till klarhet. Jag har inbjudit , som inte är lika kunnigoch inte har lika bra rådgivare men som är inlellekluelll hederlig, till ensammankomst så all vi får resonera igenom detta. Jag tror nämligen all det äruiomordenl-ligl vikligl för , för och för perestrojkan all vikan uppträda enigt i det här fallet. Då står starkare. Del måste varaett gemensamt inlresse, så välkomna! anhöll all lill prolokollel få aniecknatatt hon inle ägde rätt alt yttra sig i debatten. Överläggningen var härmed avslutad. (forts, ulrikesulskollels belänkande UUI) insinuerar all varken miljöpartieteller vpk står bakom den svenska neulralilelspoliliken. Del är fullslandigifel. Men del belyder inte atl vi autonialiskl släller upp för en oinfallandevapenhandel som förknippas ined denna, för vi lyckeraiidei är förödandeförmolia-garländerna, , för deras medborgare och ekonomier. Vi tyckeratl del slammer dåligl med den omlalade suveräniiet för dessa länder som viockså erkänner all exportera vapen dit i den omfattning som vi gör. Vi tyckeratt det är dåligl alt ijäna pengar på död och lidande. Det är cyniskt. Atl konstateradelta belyder inte på något salt atl vi tar avsteg från den svenska neutralitetspolitiken. Del är nalurliglvisl lilet pinsaml alt föradebatten pä en sådan nivå att man talar om all "tjäna pengar på död ochlidande". Men jag lämnar ål sill öde. Man har ibland elt inlryck avatt hennes tankar inle riktigt hänger med. Ena minuten säger hon allneutralitetspolitiken har spelat ul sin roll. Andra minuten säger hon;Neulralilelspoliliken värderar vi högt. Det verkar som om hon inte riktigt vetvad hon talar om, att hon inle rikligt har tänkt igenom vad hon säger. När honsedan hävdar att krigsmaterielexporten strider mot neutralitetspolitikenbekräftar hon ytterligare detta. En viktig sanning i sammanhanget är ju alt neulialilelendefinierar vi själva. De fyra stora partierna här i slår bakom denförda krigsma-lerielexporlpoliliken och del belänkande som vi nu behandlar Viktigare frågor är föremål för samråd mellan de fyrapartierna i den rådgivanden och de allraviktigaste frågorna för samråd i utrikesnämnden. Självfallet sker där ingentingsom strider mol den svenska neulralilelspoliliken.