prot · GD0998 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:98 Förhandlingarna leddestill en början av förste vice talmannen. 1§ Meddelande om frågestunden AnL1 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Föratt fråga skall besvaras vid frågestunden skall den halämnats in till kammarkansliet . 2§ Justering av protokoll 3§Svar på interpellation 1989/90:135 om arbetsmarknadssituationen iBergslagskommunerna i har frågat mig vilka åtgärer jag avser att vidta förall förbättra arbelsmarknaden i Bergslagskommunerna i , dvs.Hagfors, , , och . Sombakgrund till frågan redovisar exempel på problem i form avarbetslöshet eller varsel om nedläggning eller neddragning av verksamheten vidvissa förelag. Jagvill inledningsvis framhålla att dessa kommuner har haft en jämförelsevisbesvärlig utveckling på arbelsmarknaden under en följd av år Några, framförallt de utpräglade brukskommunerna, har haft det särskilt besvärligt. Därförär alla nämrida kommuner inplacerade i regionalpolitisktstödområde. Vidarehar i successivt fåll krafiigt ökade länsanslag,från 19 milj.kr 1982/83 till 60 milj.kr innevarande budgetår. Kommunernahar också omfattats av de särskilda Bergslagsprogram som regeringen initieratoch som pågått . Min bedömning är att dessaolika åtgärder, med hjälp av det goda kon- 1 protokoll 1989/90:98 Prot.1989/90:98; junkturläget,gett goda möjligheter till en breddning och förstärkning av ar betsmarknaden även i dessa komrriuner.' ' > --' '.',. 'vt-..,/, .,'! Men alla problem är inte lösta. Fortsatta åtgärder behövs.Jag vill då först peka på de förslag som regeringen lämnat i denregionalpolitiska pi'6posilfb-nen (prop. 1989/990:76). Dessa bör geförutsättningar för elt långsiktigt utvecklingsarbete som är väl anpassat lillde skiftande förhållanden som förekommer, både mellan kommuner och över tiden. Regeringen föreslår således i den regionalpolitiskapropositionen att , och skall inplaceras istödområde 2, vilket innebär oförändrade stödmöjligheler för investeringarRegeringen föreslår också alt bl.a. skall kunna ge utvecklingsbidragtill företag. Vidare iririe-bär förslaget att de berörda kommunerna kommer attfå del av det höjda sysselsättningsbidraget. Vidare föresläs att regeringen, liksom ,skall ha möjlighet alt inplacera kommuner i tillfälligt stödområde vid slorastrukturella förändringar är min bedöriinirig ätt börkomma i fråga för en sådan åtgärd. Den nya regionalpolitiken kommer också att gelänsstyrelsen större möjligheter atl anpassa åtgärderna efter behoven. Enfriare användning av länsanslaget föreslås, vilket kommer attinnebära ökadepriorileringsmöjligheter mellan projektmedel, lokaliseringsbidrag,utvecklingsbidrag och glesbygdsstöd. exempel på ett nytt regionalpolitiskt instrument ärdet föreslagna centrala stödet till särskilda regionalpolitiskainfraslrukturåtgärder. Jag bedömer alt det kan komma och de nämndakommunerna lill del i olika avseenden. Således kommer det nya systemet att ge goda möjligheteralt långsiktigt utveckla' näringslivet i dessa kommuner. Ansvaret för dettamåste i första hand vila på de regionala organen. Men jag vill framhålla attregeringen noga kommer att följa utvecklingen och även är beredd alt på olikasätt medverka lill en positiv utveckling. AnL 3 (); Jag vill tacka industriministern för svaret. Ur svaret läser jag att har en god insikt i denbesvärliga situation som kommunerna i östra haft under en följd avår. att industriministern avser alt föreslå alt inplaceras itillfälligt stödområde och slutligen atl regeringen noga kommer att följautvecklingen och är beredd att på olika sätt medverka positiv lösning.Det lackar jag naturligtvis för. Interpellationen lämnades in , och denhar av skäl som vi alla känner väl lill inte kunnat besvaras den 2april. Jag vill därför uppdatera den situation som beskrivs iinterpellationen, och jag vill peka på tre omständigheter som tyvärr harförsämrat läget. Först och främst har vi nu fått statistiken förbefolkningsutvecklingen 1990, eller snarare kan mansäga atl vi har fått siffrorna för befolkningsminskningeii. Vi har fåttsignaler från bilindustrin som påverkararbetsmarknaden i en negativ riktning. Dessutom har den regionalpolitiskapropositionen lagts fram. Jag vill lyfta fram en av de kommuner som jag har tagitupp i interpellationen. Där är situalionen nu mer alarmerande . En gång i tiden var det en blomstrande stad där manfastställde världsmarknadspriset på järn. Staden var utskeppningshamn förmalmen från Bergslagen. Men det var länge sedan. har kommunen gåtten kräftgång med ständigt minskad befolkning och omstrukturering av arbelsmarknaden.Under de senaste tio åren har kommunens befolkning minskal med 1 100 personer.Under de senaste fem åren - när det har varit en befolkningsökning i Värmland- har befolkningsmängd fortsatt atl minska. Som enda kommun ilänet har befolkning minskat med 63 personer under de tre förstamånaderna i är. försvann ca 500 arbeten. Det var arbeten somförsvann utan större dramalik. Det var inte fråga om några spektakuläranedläggningar där ett dominerande förelag minskade sin produktion, ulan det varmer fråga om nedskärningar vid flera arbetsplatser och vid olika tillfällen.Därför uppmärksammas dessa förändringar naturligtvis inte ulanför länsgränsen,vare sig i media eller i form av åtgärder Men lika fullt var det fråga om 500arbetstillfällen. Två av de företag som finns i kommunen har koppling tillbilindustrin, och Fundo. har haft som mest 700 anställda. är man nere i380. Vad kommer att hända med komponenltillverkningen vid ? Passar denfortfarande in i bolagets strategi ? Vad innebär samarbetet medGeneral för komponenltillverkningen vid i ? Det finnsen mycket utbredd oro bland de anställda, och det finns en oro i kommunen förvilka konsekvenserna kan bli. Man känner alt produktionen är hotad och därmedall Saabs existens i också är hotad. är en högskatlekommun. med en av dehögsta kommunalskatterna i länet. Den höga skattesatsen är nödvändig för skall kunna upprätthålla en god service. Del gäller alt ge kommuninnevånarnagod utbildning, bra barnomsorg och äldreomsorg. Kommunen deltar i försöket medtreårig gymnasieutbildning för yrkesinriktade linjer Detta kostar en hel delpengar Men det är man beredd att salsa för alt få en god utbildad arbetskrafl.På samma sätt fortsätter man atl satsa på hamnen, som också kostar väldigasummor Den höga kommunalskatten är naturligtvis ett hinder när det gällerföretagselableringar. Framför alll gäller del om man skall konkurrera med andrakommuner på lika villkor. Det kan man inte göra. I väster finns grannstadenKarlstad med alll vad service innebär i form av högskola, flygplats, museum,teater osv. De övriga grannkommunerna är , och Storfors.Hittills har den bärande tanken vid de bedömningar som statsmakterna har gjortvarit atl betrakta dessa fyra kommuner som en gemensam arbetsmarknad. De hardärför behandlats lika. Det är en självklar bedömning med lanke på att dessakommuner när det gäller arbetsutbud och service kompletterar varandra. 1* protokoll 1989/90:98 digaretagit hänsyn till i Bergslagspaketel och med satsningar för att förbättraarbetssituationen i . Varför går man ifrån den här principen? Vad är det sommotiverar all regeringen nu företräder en annan syn? Jag syftar naturligtvispå atl i den regionalpolitiska propositionen inte tillfälligtplaceras i slödom-rådet. Del finner vi mycket märkligt. tillhör stödområdet, ochsitualionen har ju inte förbättrats utan tvärtom försämrats. Jag har pekat påhur den har försämrats. Jag vill ställa en fråga till ; Varför harinte placerats in i stödområdet på samma sätt som och deandra tidigare redovisade kommunerna? AnL 4 BO FINNKVIST (s); Krislina har interpellerat omsysselsättningsläget i de kommuner i östra som vi normalt kallar förBergslagskommunerna. Jag vill utnyttja tillfället att delta i den härdebatten. Vi är naturligtvis tillfredsställda över atl ,och har inplacerats i stödområde 2 i den framlagdapropositionen om regionalpolitik. Dessa kommuner är de tre kommuner i länet somhar drabbats hårdast av en befolkningsminskning, når man ser itiden. Befolkningsminskningen har stadigt legal pä Del är förstpå senare år som vi har fått en utjämning och någon ökning under kortare perioden Det år strukturomvandlingen inom stål-, gruv- ochskogsindustrin som har varit orsaken lill den negativa utvecklingen.Näringsgrenarna finns kvar och är fortfarande dominerande inom området, men mankan säga atl de har krympt i tvätten. Det är en mycket lägre sysselsättning , och vi befarar atl det kan bli en ylleriigare krympning i framliden. Dennalyp av industrier expanderar inte sysselsällningsmässigl . Den senaslenedläggningen i områdel var iradlillverkningen i som berörde ca 90anslällda i en kommun med under 5 000 invånare. Vi värnar om del vi har kvar och vi försöker fä fram nysysselsällning inom andra näringsgrenar i stället. Förslaget om inplacering istödområde 2 kommer säkert all bli lill god hjälp i detta arbete. Övriga förutsättningar för industriell verksamhet är ocksåmyckel viktiga. I Hagfors-Munkfors-området, som har ca 21 000 tusen invånare,sysselsätts drygt 3 000 personer i utpräglade exportindustrier där av produktionen går på export. Omsättningen ligger på över tre miljarderkronor inom de större företagen som arbetar med stål- ochverksladstillverkning. Delta är nästan nelloexportsiffror, eflersom det användsen liten andel importerade insatsvaror i produktionen. Jag tror man kan påstå att detta är imponerande siffror iförhållande till en så pass begränsad befolkning. Detta är ett ekonomisktvärdefullt område för , inte minst när vi har obalans i handelnmed utlandet. De två nämnda industriorterna har undermåligakommunikationer. Del gäller både väg- och järnvägsförbindelser Man kan frågasig om vi förtjänar detta. Regeringen har uttalat sig för satsningar, vilkaockså är näringspoli- tisktriktiga, inom infraslruklurområdet, vilket nämnde i svaret påinterpellationen. I anslutning lill den regionalpolitiska propositioner harvi socialdemokrater på Värmlandsbänken väckt en motion om finansiering avombyggnad av NKLJ-banan frän smalspår till normalspår Vi vet att den föreslagnafonden ännu inte är verklighet och atl det råder osäkerhet om del finns enmajoritet för finansiering av denna mycket nödvändiga insats påkommunikationsområdet. Men frågan brådskar Nedläggningsförhandlingar pågår ochdet kommer att leda lill att ytterligare 50 personer blir arbetslösa. Det har dykt upp nya argument - utöver miljö- ochtrafiksäkerhetsaspekten alt ca 60 långtradare hamnar på dåligalandsvägar - för att man inte skall låta de två järnbruken i ochMunkfors bli utan järnväg i framliden. , som är det dominerandeföretagel i området, presenterar samarbetsplaner med ett stort österrikisktstålföretag. Jag är inte särkilt insatt i frågan, och jag kan därför inte hanågon bestämd mening om huruvida det är bra eller dåligt. Men en sak vet jag;företaget går bra . och del bör väl innebära att förhandlingsläget ocksåär bra. Detta är en tröst. Detta samarbete innebär antagligen också atl man fårkonkurrerande produktion inom samma organisation. Del sägs ingenting om det , men så kan det bli. Denna produktion ligger centralt placerad i ochhar nära lill kunderna. Det vill nog till atl vi har bra kommunikationer i ettsådant läge, och för övrigt också andra goda förutsättningar i fördenna typ av tillverkning. Detta borde ge anledning till att se på NKLJ-fråganytterligare en gång. Det finns kanske möjlighet till omförhandlingar medintressenterna eller utökning av gruppen med exempelvis länsmyndigheterna,närmare besläml . Jag vet alt detta kanske är en fråga inomkommunikationsområdet, men jag vill ändå ställa en fråga tillindustriministern. Finns det möjligheter till en sådan ny diskussion i det nyaläge som har uppstått? Den första frågan gällde huruvida regeringenfrångår en princip när det gäller stödområdesindelningen när vi inte tagit medKristinehamn bland de orter som tillfälligt kan lyftas upp lill stödområde iframtiden. Situationen har varit besvärlig i , och därför harKristinehamn varit placerat i tillfälligt stödområde. Den bedömning som viframöver skall göra kommer att grundas på de beslut som fattarRegeringen har emellerlid redan nu sett stora problem i vissa kommuner iBergslagen, bl.a. i i , och vi har sagt all det vore enlämplig åtgärd all placera dessa kommuner i tillfälligt stödområde med hänsyntill de problem som de har. Om man ser på den utveckling som varit iKristiriehamn när det t.ex. gäller arbetslösheten, kan vi konstatera atl den nuär ganska låg och all den inte föranleder en omprövning avstödområdesindelning. hade 1,arbetslöshet, vilkelär ganska lågt även om man jämför med de andra Bergslagskommunerna i Värmlanddär hade och arbetslöshet. Men det ärriktigt att situationen kan förändras. Det kan bli problem inom 1989/90:98 2 april1990 Ett aktuellt exempel som man pekat på är vad som kaninträffa med Saabs komponentlillverkning med tanke på del samgående som harsketl mellan och GM, och det gäller även de effekter detta kan få päutläggning av beställningar av komponenter. Vi kommer naturligtvis alt nogrant följa utvecklingen ävennär del gäller . Skulle det visa sig all de problem som man befararverkligen uppslår att det sker neddragningar i fråga om exempelvisunderleverantörer på bilsidan, kommer vi givetvis på nytt all la upp frågan ommöjligheten atl lyfta upp i stödområdet. När det gäller bilindustrin har regeringen, med tanke påde problem som på grund av strukturförändringen framöver kommer all uppslå pådetta område, i den näringspolitiska propositionen till lagt framförslag om ett program omfattande 150 miljoner . Avsiktenär alt speciellt rikta in uppmärksamheten på de problem som finns när delgäller underleverantörerna. Jag hoppas alt en särskild bilsludic skall kommalill stånd, en studie i vilken vi även skall engagera bilföretagen; vi harredan haft kontakter, och de har uttalat sitt positiva intresse för detta. Åven om situalionen kan te sig bekymmersam pä fleraolika ställen, vet vi atl vi har resurser att sälla in. Det grundläggande närdet gäller regionalpolitiken och utvecklingen i olika delar av landet ärenligt min mening att vi kan driva en ekonomisk politik som gör atl vi i vårekonomi håller efterfrågan uppe och alt förelagen på det sättet får order Detgäller naturligtvis också att behålla en konkurrenskraft gentemot utlandet, såall våra förelag blir konkurrenskraftiga. Jag tror all detta är vär absolut viktigasteoch mest grundläggande uppgift framöver. Detta måste emellerlid kompletteras med insatser somsyftar till alt lösa problemen i de områden som har det särskilt besvärligt.Regionalpolitiken måste då utformas så att den kan ge tillräckliga effekter ochkan klara av de speciella problemen. Vi arbetar alltså med dessa olika områden. Om denregionalpolitik som presenteras i den regionalpolitiska propositionen antas avriksdagen sker en starkare koncentration lill de områden som har detbesvärligast. Propositionen innebär att mera pengar, ytterligare ca 400miljoner, i form av ytterligare anslag går till ell mindre område. Detta böruppenbarligen ge oss större möjligheter all påverka ulvecklingen i de kommunersom tas upp i interpellationen. Jag vill inte gärna ge mig in i diskussionen om järnvägen.Vi har naturligtvis i induslrideparlementet studerat de problem som ennedläggning av den här järnvägen skulle innebära för industrin i de olikakommunerna. Vi har fäll försäkringar om alt del, om en nedläggning skulle ske,går all klara av dessa transporter på landsväg. Delta är nalurliglvis enmiljöfråga, och det är också en fråga om hur man kan underhålla dessa vägar Vihar utifrån industripolitiska utgångspunkter fått försäkringar om att det ärmöjligt all upprätthålla den trafik som är nödvändig för industrins utveckling.Sedari är frågan givetvis hur man skall få fram de pengar som behövs för dennaombyggnad. När del gäller den frågan ärdet givetvis kommunikationsdepartementetsom i första hand har ansvaret. Anf.6 BOFINNKVIST (s); Jag hade kanske inte väntat mig något annalsvar än del jag fick, men jag tycker ändå att det i denna debatt är viktigt attnämna frågan om järnvägen. Sett utifrån de diskussioner som pågår mellanUddeholm och Böhler är ju detta en induslripolitisk fråga. Jag skall inte ställa några ytterligare frågor, men jagvill konstalera atl vi, når det gäller andra former av transporter har ettundermåligt vägnät. Jag menar- och denna åsikt har även framförts av exempelvislänsmyndigheter-att vägar i områden av den här typen, områden med tungexportindustri, borde ha en standard som svarar mot de fordon som är tillåtnapå vanliga europeiska vägar. Detta är inte fallet när det gäller t.ex. riksväg62, som går i . Denna väg kommer alt ersätta NKLJ-banan när denläggs ned. Man får alltså då åka på en länsväg i stället. AnL 7 (); Jag delar naturligtvis industriministernsuppfattning att en stark ekonomisk politik är avgörande för ulvecklingen ochatl den regionalpolitiska proposition som regeringen har lagt fram anger vägarsom kan användas för all slölla de svaga regionerna pä ell bälire sätt än vadsom har varit fallet. Lika fullt måste jag lyfta fram detta exempel och peka påvad för slags framlid och vad för slags ulveckling man befarar skall komma iden här delen av landet. Det synes mycket egendomligt att inte är medbland de övriga kommunerna. Del tyngst vägande argumentet är det som jagnämnde förut, nämligen atl de fyra kommunerna betraktas som en arbetsmarknadoch atl del förekommer en omfattande pendling inom området. Det är alldelesuppenbart att när del gäller nya etableringar kommer i kläm mellanKarlstad ä ena sidan och de tre kommunerna som är stödområ-desplacerade å denandra. Vi ser myckel mörka moln framför oss, och jag har hillillsbara nämnt en del av detta. Den offentliga sektorn, som är framför alllkvinnornas arbetsmarknad, har alltid och av tradition varit svag i dessaområden. kommer man i ett av sjukhusen i att minska antaletanställda med 400. Och det är nästan bara kvinnor det handlar om. Positivt är alt Artillerihögskolan kommer attutlokaliseras till . Det beiyder myckel, men för atl det skall blien bra satsning och för atl de som skall arbeta där verkligen skall flytta lillkommunen måsle del finnas arbeten även för de medföljande. Med denarbetsmarknadssituation vi har kan jag inte se hur man skall kunna lösadet problemet. Del finns i dessa kommuner varken kvalificerade ellericke-kvalificerade jobb för kvinnor Detta gäller faktiskt samtligaBergslagskommuner i östra . Jag har velat lyfta fram detta problem, och jag hoppasnalurliglvis att industriministern tar detta till sig vid övervägningarna ifortsättningen. 1** protokoll 1989/90:98 1989/90:98 AnL 8 Industriminister ; 2 april1990 Fru talman! Vi har framför oss ettviktigt problem att lösa. vi skall kunna få en brainfrastruktur som bl.a. klarar transporterna på ett Svarpainterpella- effektivt sätt. Det är i dagnödvändigt med allt effektivare metoder för atl möta dekrav industrin ställer En av de frågor som vi kommer all arbela med under detnärmaste ärel och som vi hoppas kunna lägga fram en proposition ärhur vi skall kunna finna nya finansieringsformer som gör det möjligt både attsalsa på vägarna, någol som år nödvändigt för atl inte kapitalet skallförstöras utan helst utvecklas, och all i framliden få en effektivare järnväg.Det rör sig här om enorma investeringar, borl emot , ochdetta kan inte statskassan klara. Vi måste i stället hitta andrafinansieringsformer. Detta är ett problem vi arbetar med. och om vi klarar avdetta kommer det förmodligen också att underlätta en lösning av problemenborta i . Vid bedömningen av vilka kommuner som skall placeras itillfälliga stödområden utgår vi från de sakliga förhållandena påarbetsmarknaden och de problem som finns. Om utvecklingen i går åtdet håll som befarar och som redovisas i interpellationenkan jag lova atl vi skall se till atl får de förutsättningar somär nödvändiga för alt kommunen skall kunna klara av sina problem. Vi får avvakta och se åt vilkel håll utvecklingen går Justnu kan vi i inte se de problem som kan iakttas pä andra håll,t.ex. Jag lovar emellertid atl vi noggrant skall följaKristinehamns utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellationerna 1989/90:143 och 147 om denelintensiva industrin i , m.m. har frågat mig om regeringens insatser i Angekommun med anledning av nedläggning i . harfrågat mig om jag har några planer för alt förhindra alt fler elintensivaindustrier läggs ned eller flyttar utomlands. Vidare har frågat migom jag har några planer för att garantera den elintensiva industrinkonkurrenskraftiga elpriser. Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang.Sigge Godin tar upp fem delfrågor. Jag besvarar dem i den ordning frågornaställts. Casco tillkännagav sin avsikt atllägga ned kiseltillverkningen i . Detta beräknas vara genomfört /91. Förhandlingar enligt medbestämmandelagen har inletts med deanställdas organisationer och är ännu inte avslutade. Innan dessaförhandlingar är avslutade är jag inte beredd all närmare kommentera delaktuella fallet. Allmänt gäller naturligtvis att näringslivet måsle ta ettregionalpolitiskt ansvar. I en situation då ett foretag avser alt lägga ned enviss verksamhet måste förelaget beakta alla möjligheter alt la elt ansvar försåväl den personal som direkt berörs som för sysselsättningen på orten ividare mening. geringenär medveten om situationen i Ange och kommer att noga följa ulvecklingen ävenframöver Beträffande regeringens långsiktiga insatser för atlstärka Ange kommuns sysselsältningssitualion kan jag också erinra omregeringens förslag i förra årets kompletleringsproposilion (1988/89:150). Påregeringens förslag beslutade att ställa särskilda resurser tillförfogande för i . Dessa resurser tillsammansmed länels ordinarie medel har bildal en grund för atl utveckla verksamhetetensom enligt vad jag har erfarit också har kommit Ange till del. För framlida utvecklingsinsatser kan jag peka på förslageni den regionalpolitiska propositionen som behandlas avriksdagen. Regeringens förslag innebär bl.a. för vidkommande attkommunen placeras i det föreslagna stödområde 2, vilkel beiyder, jämförl inedandra stödom-rådeskommuner, oförändrade stödmöjligheter för investeringar. Medregeringens förslag följer också bl.a. atl länsslyrelserna skall kunna geutvecklingsbidrag till förelag. Vidare innebär det all företag i kommunen kanfå del av det höjda sysselsättningsbidraget. Ange tillhör de kommuner som kommer alt få del av medelsom frigörs vid den avveckling av Stiftelsen Industricentra som föreslås i denregionalpolitiska propositionen. Vidare föreslås i den regionalpolitiskapropositionen att länsslyrelserna skall få ökade resurser och befogenheter viadet s.k. länsanslaget. En förstärkning av utbildningsutbudet tillhör den typ avinfrastruklurin-salser som är särskilt betydelsefulla för att göra orten meraattraktiv för företagselableringar För del vill jag här erinra om desärskilda insatser som regeringen gjort inom detta område inom ramen för dels.k. Härigenom har t.ex. högskoleutbildning inom områdel,småskalig produktion saml vuxenutbildning och fortbildning av lärare förstärktsmed exlraresurser bl.a. för del. Beträffande de frågor som ställts till mig av såväl SiggeGodin som rörande den elkraftsintensiva industrin vill jag anföraföljande. För en betydande del av den svenska industrin är god tillgång påelenergi lill rimligt pris en viktig förutsättning för konkurrenskraften. Deelinlensiva branscherna sysselsätter omkring 100 000 personer och svarar förnärmare en tredjedel av industrins förädlingsvärde och e.xport. Den pågående omställningen av energisystemet har som syfteatt landels behov av energi varaktigt skall kunna tillgodoses på elt sätt somär förenligt med samhällsekonomiska, sociala och miljöpolitiska mål.