prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av hushållssektorns/hemarbetets stora omfattning och betydelse är detsärskilt angeläget, både från den enskilda människans och från hela samhälletssynpunkt, att behoven av forskning inom bl.a. hushållsekonomi ochkonsumentkunskap tillförs erforderliga medel. har vi haft att bereda frågan om konsumentforskning. Vi har därvidbehandlat bl.a. en motion av centerpartisterna i vilken begärs ett riksdagsuttalande om vikten av att erforderligamedel ställs till förfogande för forskning inom ämnet hushållsvetenskap. Frånde tre borgerliga partierna har vi funnit att propositionen är bristfällig idenna del, bl.a. på grund av att inga uttalanden görs om framtida satsningarinom området. Vi har därför tillsammans i reservation nr 1 bl.a. tillstyrktdenna centermotion och begärt att regeringen för kommande budgetår skallanvisa särskilda medel till hushållsvetenskaplig forskning samt att det imotionen nämnda, av Svenska kommittén för hushållsvetenskap aviserade,forskningsprogrammet lämpligen kan utgöraunderlag för utvecklingen av forskningsarbetet. Denandra frågan som tas upp i reservationen har talatför Jagframställer inget yrkande, men jag vill betona starka intresseför en utbyggd hushållsvetenskaplig forskning i enlighet med vad somframhållits i reservation nr 1. 133 (): Nästan hälften av alla varor och tjänster i produceras för denprivata sektorn, dvs. för enskilda konsumenter och hushåll. Trots dettaförekommer nästan ingen forskning vid svenska universitet och högskolor om despeciella problem som hushållen har i sin roll som konsumenter. Regeringenhar i proposifionen föreslagit en viss förstärkning, och utskottets majoritethar fillstyrkt den. Anslaget har inriktats på bl.a. forskning, fill-lämpadforskning och uppföljning av forskning. De 2 milj. kr. som föreslås räcker inteså långt i det sammanhanget. Företagarsidan,som i viss mening är konsumentens motpart i relationen producent-konsument, hardäremot en massiv uppbackning från utbildnings- och forskarvärlden. Det finnshögskolor för företagsekonomi, för teknik och för reklampåverkan. De utbildaroch forskar i huvudsak med näringslivets och handelns intressen för ögonen.Konsumenten ses i det sammanhanget oftast som en marknadsfaktor, som finnstill för att öka företagens omsättning och vinst. Ibörjan togs en del initiativ för att få i gång konsumentforskningvid vissa universitet, men denna forskning lyckades inte slå rot och växa. Istället är situationen för konsument- och hushållsforskningen kritisk,och forskningsområdet riskerar att.helt försvinna. Efterfrågan på sådanforskning saknas nästan helt inom forskningsvärlden, och forskarkompetensen ärlåg. Eftersomman på vet vilka prioriteringar som behöver göras och vilkenforskarkompetens som finns att tillgå, bör tills vidarefortsätta att administrera resurserna. Det hindrar inte att det ,när konsument- och hushållsforskningen börjar bli ett etablerat högskoleämneoch får en större omfattning än , kan bli lämpligt att föra över ansvaretför hur forskningsmedlen fördelas till ett forskningsråd. Detviktigaste är nu att säkra en kontinuitet i den forskning som bedrivs och sominitieras. Kompentensen inom området måste byggas upp, och det tar tid. Jagvill därför föreslå en successiv ökning av anslagen med exempelvis underkommande budgetår och att man strävar efter att bygga upp en organisation,t.ex. i form av temaforskning. Vad gäller det aktuella anslaget är det viktigtatt det inriktas just på hushållens speciella problem, för det är ett eftersattområde. Jagvill påminna om utskottsdiskussionen häromsistens när vi talade omkonsumentkreditfrågor Då diskuterade vi hur hushållen fungerar när de skallbetala sina räkningar och krediter och hur relationen är mellan hushållen ochkreditinstituten. Det är ett av de forskningsområden som har föreslagits ochsom är väldigt viktigt. Vi hade inget svar då, och förmodligen finns det ingenkunskap om hur det verkligen fungerar . Vi trodde litet hit och dit iutskottet. Några av oss hade erfarenheter och kunde tala om, att hushållen ochde enskilda är mycket utsatta inför banker och betalningsinstitut. Ingen kundei det sammanhanget plocka fram reella fakta och siffror Det är ett exempel somvisar varför just hushållsekonomisk forskning måste prioriteras. Man måstebörja med sådan forskning under kommande budgetår Jag yrkar bifall till vårreservafion 2. 1989/90:136 8 juni1990 134 (): I lagutskottets betänkande 22 behandlas konsumentforskningen , som vihar hört. Det är i jämförelse med vad som tidigare debatterats här ettlitet område, men för den skull inte mindre viktigt. Förutom den konsumenttekniska forskningen, som bedrivs vidChalmers tekniska högskola, är.det inte något särskilt universitetsämne ellernågon fakultet som tagit konsumentforskningen som sitt speciella ansvarsområde. 1989/90:136 8 juni1990 Framtill 80-talet hade ansvaret för den konsumentinrik-tadeforskningen och fick också ett särskilt anslag i statsbudgeten för att kunnastödja grundläggande forskning om hushållens situation. Den verksamheten fickett mycket positivt gensvar Iregeringens forskningsproposition föreslås nu att åter skall taansvaret för att konsumentforskning kommer fill stånd och för detta ändamålskall få 2 milj. kr. i nästa års budget. Utskottsmajoriteten anser att det ären fördel att tar det övergripande ansvaret för denna typ avforskning och att verket får ekonomiska möjligheter att initiera forskning påolika konsumentområden. har också de kunskaper på området sombehövs för att kunna göra prioriteringar Utskottsmajoritetendelar alltså inte reservanternas åsikt om att det hu-manistiskt-samhällsvetenskapligaforskningsrådet skall få disponera dessa medel inom ramen för övriga medel sområdet disponerar Närdet gäller stöd till forskning i hushållsvetenskap har utskottsmajoriteteningen annan åsikt än reservanterna om nödvändigheten av att sådan forskningkommer till stånd. Det forskningsprogram som nämndes här, "Hushållenoch ekonomin", och som finns refererat i båda reservationerna kan bli enbra plattform att stå på när skall göra sina prioriteringar Vivet ju att de områden som presenteras i programmet finns med i de planer somkonsumentverket har för sitt framtida arbete. Jag tror att det blir till gagnför både män och kvinnor när det gäller problemen i samband med hushållensekonomi och när det gäller hushållsvetenskap. Utskottsmajoritetenär förvissad om att de resurser som konsumentforskningen nu får kommer att gedenna forskning en välbehövlig puff framåt. Förhoppningen för framtiden är attden skall få en högre status inom forskningsvärlden och bli ett naturligtområde när forskningsmedel skall fördelas ute på universitet och högskolor ochav forskningsråd. Med detta vill jag yrka bifall till lagutskottets hemställan i betänkande22 och avslag på de reservationer som fogats fill betänkandet. Anf.135 (): Jag vill säga att jag är glad över detInger Hestvik sade. Jag tycker bara det är tråkigt att utskottet inte klartmarkerat i majoritetsskrivningen att hushållsekonomin bör prioriteras iforskningen. finns det inte anvisning till i fördelningen avmedel, så det finns fortfarande risk att den kommer att försummas. Det är ettlitet område, som sade, och det är detta som är så fruktansvärtmed tanke på att konsumenterna är en så stor del av marknaden och derasintressen är så oerhört viktiga. Det är alltså en skrämmande liten del avforskning som handlar om konsumenterna. Jag skulle önska attutskottsmajoriteten kunde uttala som en klar målsättning för framtiden attdenna forskning successivt skall växa och utökas. 136 CHARLOTTECEDERSCHIÖLD (m): Vi är väl, , ense om att sakkunskaperna ändå är väldigtviktiga i olika sammanhang. När det gäller fördelning av anslagen handlar detinte om att ta ställning till konsumtion, det handlar om att ta ställning till vilkaforskningsprojekt som är vettiga att satsa på. Då undrar Prot. 1989/90:136jag: Tror att det är lekmän som är bäst på att ta ställningtill vilka forskningsprojekt som är lämpliga eller tror hon påatt forskare är bättre på det? 137 (): sade heh riktigt att detta är ett litet område i fråga omantal trycksidor, anslag osv. jämfört med de övriga frågor som har diskuteratshär. Samfidigt får vi komma ihåg att konsumentforskning och hushållsekonomi berörmänniskor på ett alldeles speciellt sätt och har en alldeles speciellt storbetydelse för prakfiskt taget alla människor Med vår reservation 1 vill viklarare än majoriteten markera vikten av att resurser tillförs detta område iframtiden. Med hänsyn både fill områdets stora betydelse och till dess ringaomfattning i forskningen vore det väl motiverat att genom ett klartuttalande gav regeringen fill känna att man bör anslå erforderliga medel förkonsumentforskning . Jag tycker att det är synd attsocialdemokraterna i utskottet inte vill gå med på det utan nöjer sig med attvälvilligt skriva att man delar motionärernas uppfattning och sedan avstår frånatt föreslå ett fillkännagivande. Anf.138 (): Till angående hushållsekonomin och prioriteringarna:Konsumentverket har i anslagsframställningen talat om att verket tänkerprioritera hushållsekonomin och ta upp sådana ämnen som budgetrådgivning,skuldsanering och kreditupplysning. Där tycker jag att vi kan vara ense. CharlotteCederschlöld talar om sakkunskaper och frågar vilka man skall tro på, lekmäneller forskare, i det sammanhanget. Då vill jag säga att forskare ute påhögskolor och universitet inte har lyckats särskilt bra med konsumentforskning.Jag tror att den kunskap som finns på och som inte är attförakta är den som vi får stödja oss på i det första skedet. för ut kunskaperna till högskolor och universitet, alltså in iden vanliga forskningsvärlden, är ett väldigt fint mål att sträva emot. Dettycker jag att vi skall se till att vi når Som det är har vi intekompetens. Det påpekade också i sitt anförande. Vi har inteforskarkompetens som kan driva dessa frågor på ett bra sätt. tyckte att vi skulle ha sagt ja till projektet. Pengarna finns ju.Konsumentverket har fått pengar Vi i majoriteten tycker att ärskickligt nog att hantera frågan. Vi tror på i det här fallet. Anf.139 (): Jag frågade vem som var bäst på att bedömaforskningsprojekt, forskare eller lekmän. Det svarade inte på,men det är nog faktiskt så att forskare är bättre på det än lekmän, . 1989/90:136 8 juni1990 140 (): Då det gäller medel för forskningen betonar vi i reservationen viktenav att det för kommande budgetår anvisas särskilda medel för detta. Vi villgenom ett uttalande trygga de ekonomiska förutsättningarna för denna forskningför åren framåt och inte bara för det närmaste året. Därför hade ett sådantuttalande varit värdefullt. 141 (): säger att bland de prioriteringar hargjort finns budgetfrågor Men det behövs en starkare betoning på justhushållsekonomin. Det är skälet fill att vi vill poängtera vikten av denhushållsekonomiska forskningen på bred front. Anf.142 (): tar upp detta med lekmännen och forskningen. Jagförstår inte riktigt var lekmännen sitter någonstans i sammanhanget. Vi äralla lekmän och vi är konsumenter Vi har alla behov av en god forskning. Konsumentverkethar faktiskt tagit initiativet till en vetenskaplig rapport som fått namnetKonsumentens ekonomi - av akademiskt intresse? Det är en rapport på akademisknivå, gjord av en forskare vid , . Avsiktenvar att dels beskriva dagsläget inom det hushållsekonomiska område, dels visapå önskvärda utvecklingsvägar Gisselbergkonstaterar att hushållsekonomin är ett försummat ekonomiskt fack. Kanske pågrund av sin tvärvetenskapliga uppbyggnad har det fått stå tillbaka för meraspecialiserade vetenskaper som nationalekonomi och företagsekonomi. Hon visarockså på lösningar Jagtror faktiskt, , att har haft en god ochväl grundad tanke med just den här rapporten. Jag tar för givet att verketfortsätter forskarens arbete. Genomdagens beslut ger vi förhoppningsvis också verket de ekonomiska resurser sombehövs för att klara en svår och väldigt viktig uppgift. AnL143 (): frågade var lekmännen resp. forskarna befann sig. Iforskningsråden är forskarna mer representerade, och det är därför lämpligareatt anslaget handhas av forskningsrådet. Anf.144 (): Jag vill stödja när det gäller bedömningen attkonsumentverket är lämpligare att fördela forskningsresurserna för närvarande.Jag stöder mig också på som jag talade med om just detta.Jag var först betänkt på att stödja förslaget om att samhällsvetenskapligaforskningsrådet skulle sköta saken, men enligt finns intekompetensen hos forskningsrådet att bedöma vilka prioriteringar som börgöras. Hon är ändå en av landets tre heltidsanställda konsumentforskare. överläggningen var härmedavslutad. (Beslut skulle fattas .) 1989/90:136 8 juni1990 Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1989/90:UU20Forskning (prop. 1989/90:90 delvis). Anf.145 (): Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning har en liten omfattning inomSverige. En inventering som gjorts på begäran av utrikesutskottetvisar dessutom att denna forskning minskat under en följd av år Det är ytterstallvarligt eftersom de säkerhetspolifiska frågorna är komplicerade. De snabbaförändringarna som äger rum i vår omedelbara närhet ställer också starkt ökadekrav på mycket goda kunskaper och insikter i dessa frågor, kunskaper ochinsikter som är grundläggande för att bra analyser skall kunna göras. Detär också väsentligt att vi har en forskning och utbildning inom i enomfattning som gör det möjligt att föra en levande och saklig debatt inom deutrikes- och säkerhetspolitiska ämnesområdena. Vi kan då inte vara nöjda medatt ha några enstaka kunskapsöar, några enstaka personer med goda kunskaper. Vimåste ha utbildning i så stor omfattning att det finns en bred kompetens, såatt vi når gränsen för den kritiska massa vilken möjliggör en bredprofessionell debatt. Vimoderater föreslår därför att två professurer med inriktning mot utrikes- ochsäkerhetspolifik inrättas. Regeringensförslag är tämligen blygsamma: en doktorandtjänstvid och i övrigt tjänster på mellannivå. Juststeget från nuvarande relativt isolerade experter, som finns vid olikainstitutioner, till den större "kritiska massan" fördelad över helalandet medför en viktig tröskeleffekt för kunskapsmängden i riket. Enintellektuellt berikande miljö uppstår där dessa frågor kan diskuterasvälinformerat och sakligt. Jag har inget yrkande, men har härbetonat vikten av de professurer vi argumenterat för i vår reservation. AnL 146 (): Först någraord om det nordiska samarbetet. Detär glädjande att fempartimofionen U8, om nordisk forskning, med somförsta namn kommer att bifallas om följer utskottets förslag. Detnordiska samarbetet också på forskningsområdet är betydelsefullt och börunderlättas. Vi kan nu räkna med att regeringen kommer att ta de inifiativ sombehövs i för att undanröja existerande hinder församarbetet mellan nordiska forskare och forskningsinstitufioner och för attåstadkomma en nordisk hemmamarknad också för forskare. 1989/90:136 8 juni1990 Det är oerhört viktigt och betydelsefullt att satsar mycket påforskning om fred och säkerhet. Som sade bekräftar utskottethär en kuslig misstanke. Forskning inom områden som är viktiga för utrikes- ochsäkerhetspolitiken minskar i sedan en följd av år Riksdagenbeställde av regeringen en inventering rörande den för svensk utrikes- ochsäkerhetspolitik relevanta forskning som utförs av institutioner i . Nuhar vi fått det klarlagt att denna forskningsverksamhet har minskat, såväl pådet akademiska fältet som inom den offentliga förvaltningen. Sverigehar ofta en nyckelroll i internafionella fredsförhandlingar harvi byggt upp ett förtroende inte minst bland världens majoritet, människorna ide fattiga länderna. Vi har inte lierat oss med någon stormakt. Vihar av tradifion tagit de förtrycktas parti. Tack vare en förhållandevis storsatsning på forskning har vi också kunnat lägga väl underbyggda förslag iinternationella fora. Detär också, som utskottet konstaterar, viktigt för vår neutralitetspolitik att vikan göra en självständig värdering av för vårt land viktiga förhållanden ochutvecklingstendenser i omvärlden. Utvecklingenhar ju inte precis blivit lättare att värdera . Detär obegripligt att regeringen låter anslagen sacka efter just inom de vikfigaområden som rör den europeiska säkerheten! FOAsforskning för att stödja ESK-processen dras ned, i då den europeiskasäkerhetskonferensen får allt större betydelse och då utrikesministernerbjuder som värd för ett permanent ! ESK kan fåutvidgade uppgifter för att bygga upp en gemensam säkerhet och en gemensamframtid, i Palme- och Brundtland-rapporternas anda. Detfinns inom FOA kompetent folk som skulle kunna bidra med nytänkande t.ex. närdet gäller ekonomiska modeller och resursbevarande energisystem, nödvändigaförutsättningar för stabilitet, inte minst i . Detär också obegripligt att regeringen skär ned på anslagen tiU FOA förbevakningen av radioaktivt nedfall i ! Det var tack vare FOAs flygbevakningsom vi någorlunda visste var radioaktiviteten från Tjernobyl föll ned över vårtland. Om det mystiska molnet över dragit in över , skulle viverkligen behövt resurser för flygindikering. anses det att detta inteegentligen är FOAs uppgift. Men så snävt får man inte tänka. Försvar motmiljöförstöring blir allt viktigare i säkerhetspolitiken. Centernvill öka anslagsposten F5 i budget med 1,5 milj. kr. föratt behålla nivån på FOAs forskning inom UDs område. Jag yrkarbifall till reservation nr 3. 147 (): Jag kan instämma i de föregående talarnas oro för att regeringen harminskat anslagen till den säkerhetspolitiska forskningen. Frånkammarens talarstol och från många andra talarstolar runt om i har detunder understrukits att det är Det betyderockså att den säkerhetspolitiska forskningen kommer att föräidras, Inte minstpå grund av den vapentekniska utvecklingen växer insikten orn ät kriget bliviten omöjlig metod att lösa konflikter. Denbreda fredsrörelsen mot kapprustningens vansinne har satt djupa ideologiskaspår på många håll i världen. Insikten växer också om att de omfattandemilitära satsningarna haft och har långsikfigt negafiva konsekvenser för de nationellaekonomierna utan att ha ökat den nationella säkerheten. Nya försvarsdpktrinerväxer fram och utgår från defensiva och icke-provoka-tiva försvarsforiner. Istället för att föra resonemang om att öka den militära avskräckningen hävdarman att den framtida säkerheten måste bygga på gemensamma intressen och ökatekonomiskt, ekologiskt, kulturellt och säkerhetspolitiskt samarbete. Samtidigtmed denna posifiva utveckling dyker nafionella och etniska konflikter upp iÖst- och när de demokratiska fri- och rättigheterna utvidgas. Avalla ansvariga som måste försöka hantera dessa konflikter krävs storåterhållsamhet för att undvika att konflikterna övergår i väpnade konflikterSärskilt problematisk tycks situationen vara i vårt grannland . Bådeför egen utrikes- och säkerhetspolitik och för möjligheterna att bidratill lösning av konflikter bör vår kunskap om förstärkas. Ökadekunskaper om är viktiga också för det ekonomiska utbytet och förhande|ii, som förhoppningsvis skall öka, med denna del av världen. Vi ärtacksarnina för den ökning av resurserna för Östeuropaforskning som föreslås ipropositionen men tycker ändå att den är för måttlig. Vi har föreslagit enförstärktiing av medlen för öststatsforskningen med 2 milj. kr. Häromdagenfanns, som nämnde, i en oro för att ett radipaktiytmpln var på väg från mot . Oron visade sig den härgåtigen obefogad, men händelsen var en påminnelse om att kärnvapenprovenfgrtsätter och att kärnvapen finns utplacerade i ophNordatlanten. Den upprustningen - också med kärnvapen - fortgår. Idagsläget förhandlas inte om någon nedrustning av sjöstridskrafter, och yi harinte kpmmit särskilt mycket närmare målet att nå ett kärnvapenfritt . Detär yiktigt att det finns rejäla möjligheter att bedriva forskning inom områdenay betydelse fpr europeisk säkerhet inkl. området rustningar. Inteminst behöys detta som ett stöd för arbete i ESK-processen.Beredskapen på olika institutioner i att bevaka de radioaktivanedfallen måste också hållas hög. Jag yrkar därför bifall till reservafion 3. Ibistårfdsbetänkandet UU15 avstyrktes vårt förslag om förhöjt anslag tiUstyrelsen för u-landsforsjning, SAREC. Vi anser fortfarande att det måste varaen prioriterad uppgift för internationellt forskningsarbete att bidra till attu-länderna skaffar sig kompetens inom den avancerade bioteknikens, inkl.växtförädlingens, pmråde. Vi har närmare utvecklat dessa tankar i vår motionybl39. Bl.3, ärför har vi också i detta sammanhang vidhållit vårt krav på ökaderesurser med 15 milj. kr fill SAREC. 1989/90:136 8 juni1990. 10Riksdagens protokoll 1989/90:136 1989/90:136 8 juni1990 AnL 148 MAJ (): I forskningsproposifionen behandlas också utrikesutskottets område ochföreslås en ökning med 4 miljoner fill såväl fillämpad forskning som forskningav mer långsiktig karaktär Det kanske är bra att påminna sig detta när man harhört de tidigare talarna. Neutralitetspolitikenställer enligt vad som sägs i proposifionen krav på en självständig värderingav för vårt land vikfiga förhållanden och utvecklingstendenser i omvärlden.Sverige har därför intresse av forskning kring frågor som rör vårutrikespolitik. Jagyrkar bifall till utrikesutskottets hemställan i alla delar och avslag påreservationerna. Utskottetsledamöter är i det stora hela eniga om den utrikespolitiska forskningen, men pånågra områden skiljer vi oss åt. Jag begränsar mig till dem. Ireservation 1 kräver vpk en ytterligare förstärkning till öststatsforskningenmed 2 miljoner. Utskottet stöder för sin del förslaget i propositionen om enförstärkning av F 1-anslaget med för bl.a öststatsstudier. Därtillfår - det må man komma ihåg - Östeuropaforskning vid utrikespoli-fiskainstitutet ett särskilt statligt stöd, och vid universiteten och Handelshögskolanäger sådan forskning också rum. Utskottets bedömning är att några ytterligaremedel inte är behövliga. Ireservafion 2, som inte berörde, yrkar vpk avslag på förslaget om3 miljoner till ett anser att de alltmerintensifierade förbindelserna med och och den snabba ekonomiskautvecklingen där väl motiverar förslaget. Ireservationerna 3 och 4, som också har berörts här, krävs ökade resurser tillforskning om europeisk säkerhet och fredsforskning. Utskottet ställer sig bakomregeringens förslag om en omfördelning av medlen inom F 5-ansla-get. Dessamedel medger fortsatt forskning av tillämpad karaktär inom FOA när det gällereuropeisk säkerhet. Man måste också komma ihåg att FOA tillförs ganska mycketmedel även via försvarsstaben och över försvarsdepartementets budget föröststatsforskning. Detär väl också på sin plats att säga att den omfördelning som har skett har singrund i det förslag som FOA har lagt fram. Det betyder inte att det inte kommeratt satsas på bevakning av radioaktivt nedfall t.ex. efter kärnvapenprov, menFOA har själv lagt fram underlaget för den här förändringen. Närdet gäller förslaget om förstärkning av resurserna för forskning om bl.a.militära omställningsfrågor har utskottet inte funnit möjligheter att nutillföra ytterligare resurser Moderaternakräver två professurer i säkerhetspolitik, och de skall finansieras över F1-anslaget. Utskottet är, som framgår av betänkandet, mycket positivt tillökade insatser för grundforskning men är inte berett att tillstyrka detförslaget, som i sak skulle betyda en minskning av Fl-anslaget, dvs. anslagettill utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området, bl.a.öststatsforskningen, i stället för den ökning som föreslås i propositionen. sista reservationen från vpk föreslås att SAREC får ytterligare 15 miljonerför u-landsforskning bl.a. angående bioteknik: Det är en mycket Viavstyrker från utskottets sida förslaget med hänvisning till att anslagen föru-landsforskning under en följd av år har ökat mycket kraftigt, det senasteåret . SAREC stöder som vi vet ett antal projekt just om bioteknik.Utskottet utgår därför ifrån att de vikfiga insatserna inom bioteknikområdetändå kan ske inom budgetramen.