prot · GD098 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:8 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1§ Justering av protokoll 2§Anmälan om kompletteringsval till skatteutskottet och utbildningsutskottet vice talmannen meddelade att centerpartietsriksdagsgrupp som suppleant i skatteutskottet och utbildningsutskottet underGörel Thurdins ledighet anmält hennes ersättare . Andrevice talmannen förklarade utsedd till suppleanti skatteutskottet (c) suppleanti utbildningsutskottet (c) Följandeledighetsansökningar hade inkommit: Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsuppdraget - den10 för fullgörande av tjänstgöring i svenskadelegation i . 1Riksdagens protokoll 1989/90:8 1989/90:8 12 oktober1989 Med anledning av mitt medlemskap i delegationen till FN;sgeneralförsamling ber jag härmed om tjänstledigt . Framställningarna bifölls av kammaren. vice talmannen anmälde attSören () och () skulle tjänstgöra som ersättare förresp. 4 § Allmänpolitisk debatt (forts, från prot. Energi och miljödebatten är omfattande ochintensiv, vilket är bra. Med åtta minuters taletid är inget annat möjligt änatt lyfta fram någon av de många viktiga frågor som diskuteras. Jag har valt att koncentrera mig på frågan om hur vi skallåstadkomma den miljömässigt och ekonomiskt bästa förnyelsen av det svenskaenergisystemet. Det börjar växa fram en bred medvetenhet om att framtidensenergisystem måste vila på effektivare energianvändning och en övergång tillförnybar energi. , och hari sin rapport om effektivare elanvändning bl.a. visat på möjligheterna tillsåväl effektivare elanvändning som övergång till förnybar energi. Under debatteni går gav uttryck för samma mening som hankonstaterade att kärnkraft inte är någonting för människor. Vi i harunder påvisat detta faktum och format vår politik därefter. Jag har haft förmånen att delta i miljöavgiftsutredningensarbete och under arbetets gång närt förhoppningen att utredningsmajoritetensförslag skulle främja en sådan förnyelse av vårt energisystem. Tyvärr har jagblivit besviken och med de förslag som har lagt fram förstår jag den orosom miljö- och energiministern känner - och som hon har vädrat i ett antalartiklar och intervjuer - inför möjligheterna att genomföra beslutom att utsläppen av koldioxid inte får öka. föreslår ett bidrag på /kWhför el som produceras med biobränslen, en skattelättnad på /kWh för elsom produceras i kraftvärme/mottrycksanläggningar - oavsett vilket bränsle somanvänds - och ett bidrag på /kWh till vindkraft, vågkraft och el frånsolceller. Detta ger otvivelaktigt dessa energislag ökad konkurrenskraft gentemotfossila bränslen vid elproduktion. Detta är självfallet positivt. Frågan är dock om det medtrovärdighet kan hävdas att detta stöd blir bestående och kan tas som intäktför långsiktiga investeringar När biobränslen används i ett kraftvärmeverkerhålls bidrag som i princip täcker heladen rörliga kostnaden för elproduktionen. Risken är stor att - med motivet attkonkurrensen inom skogsindustrins råvara blir för stor - stödet snabbt kommeratt reduceras. Detär emellertid viktigare att beakta vad som egentligen ligger bakom dettagenerösa bidrag till biobränsle. Det är fråga om en gigantisk skatterabatt närfossila bränslen används för elproduktion. Vidanvändning av kol, olja och naturgas frikallas man helt från att erlägga såvälenergiskatt som koldioxidavgift när dessa bränslen används för elproduktion. Isiffror innebär det att om en kubikmeter olja används för uppvärmning, såanser utredningens majoritet att skall betalas i energiskatt ochkoldioxidavgift. Om samma kubikmeter olja används i ett oljekon-denskraftverkutgår endast elskatt. Räknatper kubikmeter olja blir kostnaden Resultatet blir att denenergislösande kondenskraften beskattas ca lägre per kubikmeter oljaän den energieffektiva värmeproduktionen eller samproduktion el och värme, därförlusterna kan begränsans , vilket är att jämföra med ungefär 60%förlust vid elkondenskraftverk. Kolkondens får samma fördelar som oljekondens. Räknarvi ut skatterabatten el som produceras i olje- ochkolkondenskraftverk är storleksordningen /kWh. Det är mot denna bakgrundsom bidraget på /kWh el producerad med biobränsle skall ses. Risken äruppenbar att - trots bidrag till biobränsle - kolkondens genom dennagigantiska skatterabatt kommer att bli ett betydande inslag i vår framtidaelproduktion, utan att man behöver betala någon del av den omfattandebelastning som det innebär på vår miljö. Centernsförslag i miljöavgiftsutredningen innebär en konsekvent beskattning efter deolika bränslenas miljöegenskaper, oavsett om de används för värme ellerelproduktion. Genom en återbetalning av koldioxidavgifter vad gällerelproduktion bibehålls full miljömässig styrning, men kraftbolagenstotalkostnader ökar inte. Systemet är självfinansierande och inte beroende avårliga budgetprövade bidrag. Biobränslenas konkurrenskraft gentemot fossilabränslen blir större, men den förändras jämfört med dagssituationen obetydligtgentemot skogsindustrins råvara. förslag kommer - om det genomförs -att skapa näst intill en total garanti för väsentligt minskade utsläpp avkoldioxid. Om och socialdemokraterna stödjer förslag,behöver inte längre oroa sig för hur koldioxidbeslutskall fullföljas. Miljöavgiftsutredningensmajoritet framlägger inte några förslag om ändringar av nedsättningsreglernaavseende energiskatter o.d. för den energiintensiva industrin. I sak betydernuvarande regler att ju mer energi den energiintensiva industrin använderdesto billigare blir dess energi. Det innebär en farlig och grundläggandefelstyrning. Jaghar i , liksom man från har i olika motioner, framlagt förslag omnedsättningsregler som verkligen stimulerar till effektivare energianvändning,utan att därför nödvändigtvis industrins kostnader behöver öka. Detta kommeratt medföra minskade utsläpp av såväl koldioxid som en rad andra miljöskadligaämnen. Kommer och socialdemokraterna att stödja förslagi detta avseende för en bättre miljö? 1989/90:8 12 oktober1989 Jag har pekat på ett par grundläggandeåtgärder som måste vidtas för att vi skall få en miljömässig, men också enekonomiskt riktig förnyelse av vårt energisystem. Näringslivet, kommunerna ochenskilda medborgare kräver besked om den framtida energipolitiken. Den socialdemokratiska regeringen har varit mästare på att uppskjuta konkretabeslut, och man har i stället ständigt tillsatt nya utredningar Så sent som tillsattes en kvalificerad fyramannagrupp som har i uppgift att försökalösa socialdemokraternas interna problem. Dessa uppskjutna beslut och dentidsmässiga förskjutningen av propositionen till-så vitt jag förstår-december1990 skapar osäkerhet, men man har också startat ett gigantiskt kampanjarbeteför att främja kärnkraften och misskreditera de miljövänliga alternativen. Mot denna konkreta bakgrund är det viktigt att miljö- ochenergiministern kan ge konkreta besked här om hur hon ochsocialdemokraterna är beredda att stödja de förslag som resulterar ieffektivare energianvändning och övergång till förnybar energi. Min konkreta fråga till energiministern blir därför; Kande förslag som jag här tidigare i mitt inlägg redogjort för räkna medsocialdemokraternas stöd? vill jag säga att med den politik som centernförordar är de riksdagsbeslut som fattats om att icke bygga ut de orördaälvarna, avveckla kärnkraften och icke höja koldioxidutsläppen fulltförenliga. fattade den svenskariksdagen sina kanske viktigaste miljöpolitiska beslut. Det ena beslutet gällde skyddet av ozonskiktet och innebäratt användningen av freon i skall upphöra . Här varregeringen initiativtagare, men fick stöd av alla riksdagspartier. BirgittaDahls engagemang för detta förslag var betydande. Det andra beslutet gällde koldioxidutsläppen. På moderatinitiativ beslöt majoritet att ett av målen i svensk miljöpolitikskulle vara att inte öka koldioxidutsläppen. Socialdemokraterna röstade emot.Birgitta Dahls engagemang mot detta förslag var också betydande. 1 debatten om detta fick man uppfattningen att dennaståndpunkt mera var dikterad av en vilja att splittra borgerligheten än avnågot annat. 1 båda dessa beslut kan man säga att tog starkt intryckav att FN-kommis-sionen för miljö och utveckling angav hotet från enuppvärmning av jorden på grund av växthuseffekten och hotet mot jordensozonlager som helt avgörande miljöproblem. Världens miljöexperter har dock ingen lärjunge i BirgittaDahl. Skall man döma av hennes uttalande till TT villhon nu att koldioxidbeslut skall rivas upp och ändras så att ävenmetan och freoner räknas med i den totala mängden utsläpp. En sådan ändring skulle göra det möjligt att drivagaskondenskraftverk utan att de totala utsläppen av växthusgaser ökade.Avvecklingen av freon skulle kompensera ökade koldioxidutsläpp. Jag vill passa på att fråga om hon verkligentänker föreslå att överge koldioxidmålet? Inför beslutet om koldioxid hade jordbruksutskottetfaktiskt tillgång till omfattande information om växthuseffekten där bl.a.freonernas roll fullt klart framgick. Beslutet om avveckling av freonerna fickkraftigt stöd i utskottet bl.a. av det skälet. Detta innebär med automatik enca 25-procentig minskning av växthusgaserna. Den minskningen var alltsåintecknad när tog sitt beslut om koldioxiden. Egentligen talar starka skäl för att nu sätta målet förkoldioxidutsläppen högre än vad gjorde . Undertiden har den s.k. med politiker och vetenskapsmän frånhela världen rekommenderat de utvecklade länderna att minskakoldioxidutsläppen . På måste enligt de bedömningar som konferensengjorde målet sättas till en reduktion på . I botten på dessarekommendationer låg dessutom att freonanvändningen skulle ha upphört . Det borde alltså vara tid att fatta beslut i somsolidariserar sig med krav. Det kan dessutom finnas skälatt precisera en målsättning i vad gäller andra växthusgaser, som dikväveoxid,metan och ozon. Ett av problemen är emellertid att förbränning avbiomassa, som vi i andra sammanhang upplever som miljövänligt, ändå redan i dagger av växthuseffekten av dessa gaser. Detta är räknat påutsläpp som beror av mänskliga aktiviteter. På samma sätt ger tydligengasutvinningen stora metangasutsläpp, som bör tas med när man bedömernaturgasens miljöpåverkan. För tycks den förtida avvecklingen avkärnkraften vara den helt dominerande miljöfrågan. Det finns inget stöd för ensådan uppfattning hos för miljö och utveckling. Stödet från LOär också ganska måttligt. rekommenderar olika åtgärder för att ökakärnkraftens säkerhet och internationella avtal som omfattar problemets alladimensioner har här varit föregångare genom satsningen på filteranläggningar,som skall ge människor fullgott skydd även om en härdsmälta skulle inträffa. Ett av kraven på linje 3:s valsedel var att säkerheten isvenska reaktorer skulle förbättras. Jag tycker att det kravet är väl uppfylltgenom dessa investeringar De svenska lösningarna på hanteringen av avfalletfår också mycket gott internationellt betyg. Vår prioritering borde självfallet vara att alla debesparingar i energianvändning vi kan åstadkomma, alla satsningar på vindkraftoch solkraft vi kan göra, oavkortat borde användas till att minskakoldioxidutsläppen. Det ger den bästa miljöeffekten. Det allvarligaste med den förtida avvecklingen avkärnkraften är emellertid den enorma kapitalförstöring som blir följden av ettsådant beslut. har räknat ut att den totala avvecklingskostnadenenbart för de två reaktorerna är , eller . Problemen i samband med den här ekonomiska belastningenuttrycktes väl av i en debatt för tio är sedan - som handlade - på detta sätt; "Vad som har kommit fram och sompåverkat människorsbedömningar är dels de risker, som finns förenade med andra energikällor ochvilka av kommissionen bedömts vara minst lika allvarliga för hälsan och miljön,dels hänsynen till samhällsekonomin.Det är något som människor tar hänsyn till,liksom till att har kommit fram till att det från hälso-och miljösynpunkt inte är nödvändigt eller befogat att avveckla kärnkraften,och att det med hänsyn till samhällsekonomin skulle innebära alldeles försvåra påfrestningar för det svenska samhället och leda till effekter förmänniskors välfärd och hälsa, som vi inte kan acceptera." Detta uttalande är i linje med oro. Det ärintressant att ställa de 27 miljarderna mot investeringskostnaderna för enstark upprustning av järnvägsnätet för snabbtåg som är beräknad av Tekniskahögskolan till ca 40 miljarder konkurrenskraft mot bil och flygskulle öka starkt genom detta till fromma för vår miljö. Det är självklart attinvesteringar av den typen lättare kan göras i en ekonomi som inte behöverbära bördan av en förtida kärnkraftsavveckling.. Våra möjligheter att göra miljöinsatser i öststaternakommer också att öka, om vi inte försämrar vår ekonomi med den förtida avvecklingen. Jag tycker att bör deltaga mycket aktivt i deförhandlingar under EG:s ledning som bl.a. syftar till samordnade insatser fören bättre miljö i öst. Endast genom ansträngningar från hela det västligaEuropa kan miljöproblemen i öst tacklas på ett realistiskt sätt. Utvecklingen mot en miljövänlig bilism kommer med allsannolikhet att ske fortare genom de långtgående beslut som togs i Kalifornieni våras. Elbilen och vätgasbilen, som verkadevara utopier, kommer säkert att kunna vara ett konkurrenskraftigt alternativ De kommer att kräva en ökande mängd elkraft för uppladdning under börjanav . Jag vill gärna fråga hur hon planerar attklara det ökade el-behov som denna utveckling skapar () replik: Jag begärde replik i första hand för att beIvar Virgin förtydliga sig på en punkt. Om jag uppfattade det rätt sade IvarVirgin att biobränslena bidrar av utsläppen av koldioxid.Ett sådant påstående - jag kan i och för sig inte kontrollera om det är rättprocentmässigt -kan bli mycket vilseledande, om man inte konstateraratt dessa koldioxidutsläpp inte innebär någon permanent ökning avkoldioxidhalten i atmosfären, eftersom det binds lika mycket kol som detfrigörs. Det viktiga i det här sammanhanget är att vi ser till att vi har ensådan miljö att våra skogar kan växa, att våra grödor kan frodas osv. upprepade också det vanliga påståendet - i dettafall hänvisade han till - att en avveckling av två reaktorerskulle kosta 27 miljarder Jag förvånar mig alltid över att så kunniga ochintelligenta människor kan framhärda i sådana påståenden. Det förutsätter bl.a. att varje kilovattimme skulleersättas med det maximalt dyraste tänkbara sättet att producera elström.Verkligheten vi tittar på Vi kan titta på de möjligheter som bl.a. pekar på,och som många inom näringslivet pekar på, vilket är att effektiviseraelanvändningen och energianvändningen till kostnader som i många fall ligger inärheten av den rörliga kostnaden för kärnkraften. En annan viktig sak är att om vi verkligen vill förnyavårt energisystem, om vi vill komma bort från stora koldioxidutsläpp genomminskad användning av fossila bränslen, om vi vill komma bort från kärnkraftenoch verkligen övergå till effektiv energianvändning av förnybar energi, måstevi starta . Det är så vi utnyttjar samhällets resurser på bästa sätt. Därförär det alldeles naturligt att det marknadsutrymme som frigörs från dessa tvåreaktorer utnyttjas för effektivare energianvändning och förnybar energi. Detblir den bästa hushållningen med samhällets resurser Rätt utnyttjat är avvecklingenav dessa två reaktorer en stimulans i ekonomin. över en något längre tidkan det ge en betydande lönsamhet. () replik; Först vill jag ta upp utsläppen frånanvändningen av biomassa och biobränsle. Jag talade inte omkoldioxidutsläppen, utan jag talade om dikväveoxidutsläppen, dvs.metangasutsläppen, och i någon mån om ozonbildningen på grund av förbränningen. Det har kommit ut en utredning från somjag tycker innehåller mycket intressanta data. I utredningen har man bl.a.gjort en kartläggning över vad olika bränslen ger för effekt med dessa gaserDe står sammanlagt för av den totala växthusgaseffekten. Biobränslensvarar då för av avgivandet av dessa gaser. Detta är uträknat på deutsläpp som beror på mänskliga aktiviteter. De utsläpp som kommer från hav,myrar osv. kan vi inte påverka och har därför inte räknats med. Sedan har vi ekonomin i den förtida avvecklingen. Jag harstor respekt för som ekonom, och jag kan inte se annat än att deuträkningar han har gjort på området är korrekta. Jag tror alltså att dennaavveckling kommer att bli en utomordentligt allvarlig belastning på samhället.Om det går att åstadkomma en utveckling som talar om, nämligen motförnyelsebara energikällor, skall vi utnyttja detta för att få ner koldioxidutsläppen.Dessa utsläpp upplever jag som ett större miljöproblem än de utsläpp som finnsi samband med kärnkraften. och jag har olika åsikter på denpunkten, och det får vi acceptera. Min bedömning är att om vi kan åstadkommadenna överflyttning skall vi utnyttja det på ett annat område än vad IvarFranzén tydligen har för avsikt att göra. () replik: Jag tackar för dettaklarläggande. Det innebär att vi är helt överens om att när det gällerkoldioxidutsläppen ger biobränslena inte något nettotillskott. Det är endasttill som mängden av de övriga gaserna skulle påverkas av justbiobränslen. Det är sannolikt en korrekt uppgift. Jag håller med om att Bo Söderstensuträkningar som sådana är korrekta. Men enligt mitt sätt att se på demöjligheter vi har och den verklighet som vi lever i är antagandena heltverklighetsfrämmande. 1989/90:8 12 oktober1989 terar också medtillfredsställelse att är helt överens om att vi med kraft börfrämja en ökad användning av förnybar energi. Det ser jag som ett framsteg idenna debatt. GUDRUNNORBERG (fp): energipolitik betraktas av andra länder med stor skepsis. Viuppfattas som experimenterare, som använder fid och resurser på att utstaka måloch färdriktningar som ingen vet om de är förenliga eller vilka konsekvensersom uppstår Några tror kanske att har råd med dessa experiment. MenSverige har inte råd med en energipolitik som är ett stort spektakel. Denoenighet som uppvisas, både inom det socialdemokratiska partiet och inomregeringen själv, är så påfallande att ingen - inte ens regeringen, tycks det -vet vad nästa drag blir Medan socialdemokratiska kärnkraftsmoistån-dare medmiljö- och energiministern i spetsen, som förordar en förtida avveckling,tydligen utkämpar en kamp mot socialdemokrater som är mera rädda om miljön ochsom följer linje 2 i folkomröstningen och vad med anledning däravbeslutade, så går tiden. statsministern har ju visat sin misstro mot miljö- och energiministerngenom tillsättandet av en arbetsgrupp i går Nej,har inte råd att driva en energipolitik som mest präglas avstridigheter inom regeringen och av desperata beslut om förtida avveckling av tvåreaktorer utan att man vet hur deras produktion skall ersättas. Och medan dessahalsstarriga turer pågår förspiller regeringen dyrbar tid. Det är tid som bordeanvändas effektivare för att åstadkomma alternativ elproduktion, omkärnkraftens stoppunkt skall kunna infrias utan svåra konsekvenser förnäringsliv och hushåll. Mendet finns tydligen en inom regeringen, nämligen finansministern, som i motsatstill miljö- och energiministern inser konsekvenserna med en förtidakärnkraftsavveckling. Miljö- och energiministern däremot har ju till ganskanyligen hävdat att det inte finns några problem med att stänga ett par reaktoreri mitten . Påsistone har emellertid även börjat vackla i tron på att riksdagenstre olika ståndpunkter i energifrågan kan uppfyllas. Bevarande av de orördaälvarna tycks i alla fall miljö- och energiministern ännu så länge stå fastvid. Vidare säger hon att den förtida avvecklingen skall genomföras. Däremotbörjar hon, som jag förstår, att vackla vad gäller beslutet att inte höjakoldioxidutsläppen. Regeringen tycks alltså närmast vara benägen att accepteraen ökad mängd koldioxid. Ivalet mellan en förtida kärnkraftsavveckling och ökad växthuseffekt tycker vifolkpartister att gör alldeles fel prioritering. Nej, svenskenergipolitik saknar trovärdighet. Regeringen har i den här frågan -såväl som iflera andra frågor - hamnat i en återvändsgränd. Istället för att laborera med två aggregat 1995 och 1996 måste ett målmedvetetarbete göras för att ersätta halva vår elproduktion, som bortfaller fram tillår 2010. Säkert kan en ganska stor del elanvändning hushållas bort, men å andrasidan är efterfrågan på el i stark ökning, och enligt kommer ökningen att bestå,dock i dämpad takt genom de prisökningar som kan förutses . Samtidigtkan naturligtvis noteras att tidigare uttalat, att förtidaavveckling till viss del kan kompenseras med att höja effekten på de tiokvarvarande kärnkraftsaggregaten. Kärnkraft skall alltså ersättas med merakärnkraft! Men har ju effekten redan höjts så att produktionen i praktikenegentUgen redan nu motsvarar 14 reaktorer, och någon överskottsel finns ändå inte.Det vittnar i någon mån om hur besvärlig en förtida avveckling blir, så längeinte alternativ finns. Huvudalternativettill den svenska kärnkraften måste - vid sidan av bättre hushållning - varabiobränslen och i viss mån vindkraft. Dessa energislag är emellertid intetillräckligt utvecklade för att ersätta kärnkraften. Detkommande årtiondet behövs i stället för att utveckla och utprova tekniken samtfå fram biobränsleproduktion. Enkraftig naturgassatsning för att ersätta kärnkraften kommer inte bara att ledatill ökade koldioxidutsläpp utan med största säkerhet också till attalternativen biobränslen och vind skjuts på en osäker framtid. Med regeringensenergipolitik blir naturgasen i stället huvudalternativet, vilket får tillföljd att vi ytterligare belastar miljön och sätter vårt land i sammaberoendeställning till utlandet som . Regeringenmåste nu visa litet handlingskraft när det gäller att få fram alternativ.Spridda försök har gjorts och spridda teorier förekommer på bränsleområdet.Tillkalla en biobränslekommission som får till uppgift att så långt möjligtkartlägga vilka möjligheter biobränslena erbjuder som ersättning förkärnkraften! Dessa kan säkert inte ensamma ersätta kärnkraftsbortfallet, utanflera olika alternativ måste nog bli lösningen. Men den potential avbiobränslen som kan produceras, och som troligen är betydande, måste tas tillvara. Slängprestigen, , och försök samla ihop regeringen till en realistisk energipolitik!En energipolitik som för det första gör det möjligt att stänga kärnkraftverkenom , för det andra inte belastar miljön, för det tredje försöker hållaelpriserna på en rimlig nivå för både industrin och hushållen och för detfjärde garanterar en god elförsörjning. 1989/90:8 12 oktober1989 ANNIKAÅHNBERG (vpk): Kärnkraften måste avvecklas. Ingenting gör mig så upprörd som denoärlighet och falskhet som vissa kärnkraftsförespråkare gör sig skyldigatill när de har mage att påstå att kärnkraften är en ren energikälla. Vibryter som bekant inte uran i , och det är kanske därför lättare attblunda för konsekvenserna av uranbrytningen. Det verkar nödvändigt att påminnakärnkraftsanhängarna om vissa elementära fakta som de tycks ha glömt. Av ettton malm får man mellan 2 hg och natururan genom att mala och krossamalmen med svavelsyra. Man får också svavelhaltig sandvälling i naturen.90 % av radioaktiviteten går samma väg. Enbart tolv reaktorer orsakarfyra miljoner ton av sådant giftigt avfall i andra länder varje årFörvandlingen av uranet till kärnbränsle kräver ytterligare mångabehandlingsled som läcker giftiga, försurande kemikalier och radioaktivitettill omgivningen. och Tjernobyl har lärt oss vilka fruktansvärdahot som ständigt vilar över oss. Effekterna av katastrofen i Tjernobyl harkostat den svenska statskassan en halv miljard. Men vem kan mäta i pengar vaddet har kostat i mänskligt lidande i vårt land och i ? I Tjernobyl ochvida där omkring betalar människor, djur och natur det oerhörda priset för ettläckage på av reaktorhärdens innehåll. Upparbetning av kärnbränslet är en annan länk i kedjan somockså ger upphov till miljöfarliga utsläpp. 1 omgivningarna runt La Hague iFrankrike och i är t.ex. förekomsten av leukemi och Downssyndrom onormalt hög.