prot · GD09138 · 1989-12-31 00:00:00 — Iövrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan, förutom de punkter sombehandlas i reservationerna 88 och 91 som får mitt stöd. 81 JÄN-OLOFRAGNARSSON (v): Av det som avhandlas i den regionalpolitiska propositionenRegionalpolitik för 90-talet och i arbetsmarknadsutskottets betänkanden angåenderegionalpolitiken kommer jag att ta upp frågan om stödområden ochstödområdesindelningen. Stödområdenaomfattar av befolkningen i och kommer om förslagen antasbara att omfatta av befolkning. Jag har med anledning av dennaproposition skrivit en motion, A105, om att kommun i Västmanlandslän skall vara kvar i stödområdet och då i stödområde nr 2. Sedani har kommun genomlevt en mycket storstrukturomvandling. Drastisk minskning av företaget anställda ochnedläggning av är de största händelserna. Dessa händelserfick till följd att den kommunala ekonomin under mer än varitmycket ansträngd, bl.a. har avflyttning gjort att lägenheter står tomma.Hallstahammar är förmodligen en av de få kommuner i bostadsbristens Sverigesom tvingats riva bostadshus för att slippa driftskostnader Dessaoch andra akuta problem med bl.a. hög arbetslöshet ledde till att Hallstahammarunder senare delen av tillfälligt inplacerades i stödområde C. Detsades då från statsmakternas sida att kommun skulle behandlassom en Bergslagskommun i alla avseenden. Det finns ingen som helst logik i attHallstahammar placeras utanför stödområdet. Hallstahammarär fortfarande en ovanligt industridominerad kommun i landets mestindustridominerade län. Differentieringen av näringslivet har gått sakta, ochstödpolitiken har ännu inte resulterat i att tjänstesektorn fått något markantuppsving. Företageni kommunen tillhör i stor utsträckning sektorer som enligt en färsk utredningär särskilt hotade av internationaliseringen, arbetskraftsutvecklingen ochutvecklingen av energiförsörjningen. Om behoven får vara med och styra börföretagens beslut att eventuellt satsa i underlättas av fortsattstöd. Ettexempel är utvecklingen inom . varslar åter om avskedanden ochpermitteringar. Att avskaffa regionalpolitiska stöd- möjligheter iHallstahammars kommun borde vara både sakligt och politiskt omöjligt. Ettannat exempel på dålig statlig regionalpolitik är att i dagarnakommer att starta sin verksamhet i . Det är en annanutsatt kommun i . Det var meningen att detta företag skulleetablera sig i kommun. Jag menar inte att företaget inte skallstarta sin verksamhet i . Det inträffade visar i stället hurilla ställt det är med den stadiga regionalpoUtiken, när två kommuner i sammaregion skall slåss med varandra för att få företaget till resp. kommun. Dettaär dålig planering. Hallstahammarhar också drabbats av två mycket allvarliga bakslag närdet gäller statliga arbeten. Statens invandrarverks regionkontor iHallstahammar har flyttats och AMU-centmm i kommer att läggasned. I båda dessa fall har beslut fattats utan att någon har frågat efterkommunens synpunkter Man kan verkligen fråga sig om man kan lita på statensvilja och förmåga att leva upp till sina egna regionalpolitiska målsättningarför sin verksamhet. Förtroendet för regionalpoHfiken blir oerhört lidande. Arbetsmarknadsutskottetsmajoritet har inte ägnat kommun någon större uppmärksamhet,utan man avfärdar alla de argument som både regeringen och utskottet har kunnatta del av. På ett par rader i betänkandet avfärdas argument.Man säger att några kvantitativa eller kvalitativa bedömningsfaktorer somskiille motivera en permanent inplacering i stödområde av inteföreligger enligt utskottets mening. Det är samma formulering som man använderdå man avfärdar exempelvis kommuns argument. Min partikollega har refererat till detta. På samma sätt avfärdar man också argumentenfrån . Det är kort sagt en skandalös behandling. Slutligenbör Bergslagskommunen inplaceras i stödområde 2. Det står heltklart vid en granskning av kommunens näringslivsstruktur och dess historiskaknytning till Bergslagsproblematiken. En granskning av det aktuella läget gerytterligare argument för en stödområdestillhörighet. Jag yrkarbifall fill reservafion 129. 82 (): Den som åker vägen mot från kan se byggnadskranarnastå nära nog som spön ur backen. Det sjuder av utveckUng, av het aktivitet. Densom åker exempelvis från över mot får intesamma upplevelse. Vackra vyer för all del, men det är begripligt omkommunalpolitikerna där visar endast behärskad optimism, trots att arbetslöshetssiffrornahar sjunkit under den rådande högkonjunkturen. IHallstahammar känner man särskild oro med hänsyn till situationen på ,med permitteringar och varsel. Den senaste tidens orosmoln inom bilindustrinhar inte förbättrat situationen, eftersom många jobb i haranknytning till just biUndustrin. Kommunenhar varit tillfälligt inplacerad i stödområdeC. Vi från har också nu motionerat om fortsatt 1989/90:138 inplacering i stödområde. Kommunen har engagerat sig i Bergslagsdelega- fionenoch dess fortsättning Bergslaget för att tillsammans med de andra kommunernafrämja sina invånares sysselsättning och välfärd. egiona po 11 jgjobba vidare trots olika villkor för de ingående kommunerna. ' ' pas att det skall gå bra för kommunerna. Detär givetvis vår förhoppning av skall fortleva och antalet arbetstillfällenöka i , men med hänsyn tiU det labila läget är det bra attindustriministern har möjlighet att ge särskilt stöd till utsatta orter precissom i . Jag är rädd för att det kan komma att behövas, ochatt och inte räcker till för att parera sysselsättningsproblemi Forum för samarbete är ett samverkansorgan i för attutveckla länet. För att få en analys av länets näringslivsstruktur har mananlitat för en bedömning. har anlitat Temaplan för att studerainfrastrukturen. från varandra oberoende rapporterna kan man hämta bl.a. följande fakta. Västmanlandär mest industrisysselsatta län. Lönsamheteni länets tillverkningsindustri är klart sämre än för riket totalt ochbruttovinstandelen är lägre än , vilket ger en mycket låg avkastning påkapitalet. Hälftenav arbetskraften i industrin i länet arbetar på olönsamma arbetsställen. Hälftenav de sysselsatta i metallvamindustrin, drygt 3000, arbetar på direktnedläggningshotade arbetsställen. Enfemtedel av arbetsställena i är lönsammare än motsvarandearbetsställen i riket. Merparten av dessa arbetsställen är dock små och stårdärför för en mycket liten andel av den totala industrisysselsättningen. Industrini är starkt exportberoende och framför allt verkstadsindustrin ärsårbar vid långkonjunktur. Elektroindustrin har enmycket god lönsamhet och hög produktivitet. Mångaföretag ägs helt eller delvis av svenska eller utländska multinationellaföretag, och av de industrisysselsatta i länet arbetar i företagvars koncernledning sitter utanför . För länet avgörande beslut fattasutan lokal förankring och kanske utan lokal hänsyn. Industrin svarar för av svensk forskning och utveckling. Pågrund av företagens utveckling mot alltmer kunskapsintensiva verksamheter ökartjänstemannakåren. Framför allt i utveckUngsfunkfionerna har de hög- ochmedelkvalificerade tjänstemännen ökat kraftigt i antal. Tjänstesektorn(privata tjänster och offentlig förvaltning) sysselsätter av allaarbetstagare i länet. Antalet sysselsatta inomprivat tjänstesektor ökar snabbt. Ufifrån bl.a. dessa faktagörs följande framfidsanalys: Inhemsk"skyddad" industri samt arbetskraftsintensiv industri kommer att få vidkännas hög rationaliseringstakt och sysselsättningsminskning, främst på grund av ökad konkurrens från låglöneländer Under förutsättning att den kapitalintensivaindustrin garanteras en ener- giförsörjning till lågapriser samt att man klarar miljökraven fill rimliga kost- Prot. nåder förutses den harelativt goda utvecklingsmöjligheter Den kunskapsintensivaindustrin liksom den forsknings- och utvecklings- ] ~~7 intensiva industrinförväntas få en kraftig produktions- och sysselsättnings- ° P ... . för 90-lalel Ca12 000 personer av länets industrisysselsatta arbetar dock i branscher som kanemotse vikande sysselsättning. Avgörandeför utvecklingen är tillgång på kvalificerad arbetskraft, avancerad forskningoch utveckling samt riskkapital. I rapporten kan ocksåföljande noteras: Framtill mitten av dominerades det svenska näringslivet av yrkenförenade med hantering av varor. har näringslivet genomgått en starkkunskapsorientering. Utvecklingen har varit förenad med en kraftig ökning avkunskapskapitalet. Desnabbast växande yrkesgrupperna i är yrken för hantering av kunskap,som har en årlig fillväxt på . Yrken för produkfion och distributionav varor har däremot en negativ tillväxt på . IStockholm-Uppsala-området finns 24-28 kunskapshanterare per 100 arbetsplatser.I är motsvarande siffror 11-23 kunskapshanterare per 100 arbetsplatser.Detta pekar på att delar av inte ingår i det snabbt växande"kunskapssamhället". Inomyrkesgrupper för hantering av kunskap har av de sysselsatta grundskola och2-årig gymnasieutbildning medan har 3-årig teorefisk gymnasieutbildningoch högskoleutbildning. IStockholm-Uppsala-området är andelen intagna till 3-åriga teoretiskagymnasieutbildningar av en årskull. I är motsvarandesiffror . Alldeles uppenbart kommer det att behövas stöd i stmktur-omvandlingen iVästmanland inom ramen för regionalpolitiken. Men det är också alldelesuppenbart att en förutsättning för framgång är en kraftfull förstärkning avinfrastrukturen. Utbildningen - både gymnasieskolan och vuxenutbildningenliksom högskolan - är av vital betydelse. Somvi västmanlänningar ser det är - alltså snabbtåg mellan ,och - det just nu viktigaste och största investeringsobjektet.För Bergslagen är det glädjande att den anslutande Bergslagspendeln är underutbyggnad. behöver stödför att utveckla infrastrukturen! Anf.83 (): I propositionen sägs det att har de bästaförutsättningarna att utöva internationell dragningskraft och att detta harbetydelse för hela landet. Jag delar den uppfattningen. Samtidigtsägs det att det är av nationellt intresse att dämpa en alltför snabb tillväxt,eftersom en sådan skapar stora problem. Jag delar också den uppfattningen. Deproblemen är ju särskilt akuta just . Omlokaliseringarav statlig verksamhet måste även vara viktiga inslag för regional utveckling, sägs det också. Jag delar också den uppfatt ningen. 1989/90:138 11 juni1990 Arbetsmarknadsutskottetsäger att det är nödvändigt att komma till rätta med brister i infrastruktureni storstadsområdena. OmlokaUsering är viktig, säger utskottet. I första handbörden lokaliseras till de s.k. stödjepunkterna, dvs. Också dettaär en rimlig utgångspunkt. Jaghar i en motion tillsammans med Gudmn pekat på möjligheterna attutreda en sådan utlokalisering till . Det gäller att utreda möjligheternaatt flytta hela till . län har enogynnsam utveckling. StatUg.verksamhet, regementet, skall läggas ned. Enomlokalisering medför ofta stora kostnader och stora sociala problem. Enflyttning av hela SCB skulle reducera dessa problem, eftersom en stor del avverket redan är lokaliserat till . Jagtror inte, herr talman, att det finns många exempel på en omlokalisering somär lättare att göra. Jag förstår i och för sig att arbetsmarknadsutskottetinte direkt kan besluta om flyttning av stadiga verk. Men utskottets allmännauttalanden blir uddlösa och ett spel för gallerierna om man inte ens kan sägaatt förslag som är genomförbara på ett rimligt sätt bör utredas. Jag kommer attåterkomma med en ny mofion, en utförligare sådan, till nästa och nöjermig nu med att yrka bifall till reservafion 128. Socialdemokraternaoch vill bl.a. att och skall tas borturstödområdet. Det är beklagligt. De här delarna av visarstrukturproblem som inte på något sätt skiljer sig från de områden som får varakvar i stödområdet. Det skall bli mycket intressant att få höra vad MaudBjörnemalm, som känner till dessa områden, har att säga om socialdemokraternasoch moderatemas ställningstagande. AnL84 (): Bergslagen har drabbats hårt avstrukturrafionaliseringar på grund av ett mycket ensidigt näringsliv. Rationaliseringarhar lett till industrinedläggningar, arbetslöshet och befolkningsminskning. Enutflyttning har skett av framför allt ungdomar skriver i sitt betänkande har Bergslagen berörts av två särskildautvecklingsprogram - det första och det andra 1986. Regering och riksdaghar beslutat att särskilda stödinsatser skall göras i 23 kommuner. Bergslagsprogrammetinnehåller främst långsiktiga åtgärder som skall ge bra förutsättningar för skall kunna utveckla redan befintligt näringsliv och underlätta för nya företagatt etablera sig. Att förnya ett näringsliv, som det i Bergslagen, kräver enlång tidsperiod, Men man kan säga att grunden är lagd. Insatsernahar samordnats av Bergslagsdelegationen, som tillsattes 1986 och som slutförsitt arbete Bergslagskommunernaanser att det är viktigt att fortsätta och att vidareutvecklaBergslagsdelegationens arbete och har därför gått samman och bildatIntresseföreningen , där 24 kommuner ingår. Ävenom Bergslagen haft en i stort sett positivutveckling, kan man nog säga att det till stor del beror på den goda konjunkturen.En del av strukturförändringarna här därför kommit att skjutas ,men de är en faktor som kommer att påverka näringsliv och arbetsmarknad iBergslagen. Bergslagskommunernaär nu inplacerade i något av stödområdena. De nuvarande stödområdena A, B ochC kommer som bekant att försvinna och ersättas av stödområdena 1 och 2. Fleraav Bergslagskommunerna kommer att stå utanför en stödområdesplacering, ochnågra kommer att vara tillfälligt inplacerade. Dethär ser man från kommunernas sida som ett stort problem, och man villunderstryka vikten av en Uka behandling, eftersom de problem man har ärgemensamma. Jagkan ta min egen hemkommun som exempel, . harsedan 1970 enbart i den norra delen av kommunen förlorat 1 500arbetstillfällen till följd av strukturomvandling. Den delen, dvs. Guldsmedshyttansoch församlingar, tillhör stödområde C. Dethar varit en bidragande orsak till en positiv utveckUng av näringslivet i denkommundelen. Dettaområde kommer enligt förslaget i propositionen att hamna utanför det nyastödområdet. EgentHgen borde det vara tvärtom, dvs. att hela kommunen skullein i ett stödområde. Kommunen har nämligen stora strukturella problem och ärberoende av basnäringar som pappers- och massaindustrin. Nedläggningen avOppboga bruk medför att ca 160 arbetstillfällen försvinner Vidrationaliseringar försvann ca 100 jobb. Neddragningarinom försvarsindustrin i påverkar också sysselsättningen iLindesberg. har ca 200 arbetstillfällen försvunnitvid LIAB. har samma problerii som de övriga Bergslagskommunerna ilänet och borde därför behandlas på samma sätt, dvs. inplaceras i sammastödområde. Som tidigare påpekats krävs det många och långsiktiga åtgärder för skall komma till rätta med Bergslagens problem. Och skall mannaturligtvis se stödområdesplaceringen som en viktig del. Därför kräverBergslagens kommuner att samtliga skall placeras i stödområde, eftersom detinte finns någon anledning att i det här avseendet skilja dem åt. 1989/90:138 11 juni1990 AnL85 () replik: Jag har lyssnat på , och jag kan instämma i mycket avdet hon säger. Hon har lämnat en bra redogörelse för vad som har hänt i norradelen av , och det är mycket lätt för henne att göra det,eftersom hon bor och är aktivt verksam där. Men jag fann att hon inte yrkadebifall till något förslag om att dessa områden skulle få vara kvar istödområden. Därför tycker jag att det vore rimligt, om det som inte är helt uddlöst, att hon t.ex. tillsammans med oss röstar påreservation 6, där vi kräver att och likartade kommuner skall fåvara kvar i stödområden, (forts. 5 §) 3 § Ajourneringför middagsuppehåll Kammarenbeslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 1989/90:138 11 juni1990 Förhandlingarna återupptogs under ledningav andre vice talmannen. 5 § Regionalpolitik för90-talet (forts,arbetsmarknadsutskottets betänkande AU13) AnL86 GOTHE (): Jag vill framhålla den svåra situation som drabbat Kristinehamnskommun och många hundra av dess invånare. 350 jobb försvinner om Saab-Scaniasnedläggningsplaner genomförs. Kristinehamnhar redan stor arbetslöshet. Kommunen ligger i en problemfylld region, men dethar inte arbetsmarknadsutskottet riktigt förstått, det tyder betänkandet dessvärre på, detta trots att , och är kända orter i arbetsmarknads-och industridepartementet. Detär nu angeläget att regeringen mobiliserar de stora och dyrbara resurser manhar till förfogande på arbetsmarknadspolitikens område. måste fånya arbetstillfällen. Detvore också på sin plats om regeringen såg till de många ekonomiskt krävandebehov som finns i . En god infrastruktur saknas på flera håll i länet.Värmland fick bara en fjärdedel av behoven täckta i den senaste anslagsbevil jningen. Medmoderat regeringspolitik hade kunnat vara med och dela på en helmiljard kronor extra till vägbyggen och vägförbättringar i den kommandebudgeten. Värmlandskulle också må bättre av moderat skattepolitik. Skattebördan är redan stor pålandsbygden och i skogsbruket. Ännu värre blir det med den nya skattepolitikensom sannerligen inte är gynnsam för regionalpoUtiken. Jag skall nämna somexempel förbudet mot den kvittning som man tidigare haft glädje av j jordbrukoch andra mindre företag, infe minst på landsbygden. Det är ett exempel på hurilla det kommer att slå med den nya skattepolitiken. Där finns också redan enväldig momshöjning som turistbranschen är på väg att få svåra konsekvenser av.Det är mycket illa för det värmländska landskapet pch den värmländskalandsbygdsförsörjningen, naturligtvis också i andra delar, tätorter och städer,där den s.k. turistmomsen kommer att slå väldigt hårt. Detfinns en rad exempel på hur skattepolitiken motverkar regionalpolitiskasträvanden. och jag hr väckt flera motioner i regionaL pglitiskaärenden. Bl.a. har vi begärt att även borgeriigt styrda kommuner i Värmlandskall få del av regionalpolitiska stödåtgärder Vi begär inte detta därför attvi tycker att företagssubventionering är den bästa lösningen på sysselsättnings-pch framtidsproblem - vi begär rättvisa. Så länge regionalpolitiskt stöd finnsför att skapa arbetstillfällen skall man vara noga med att inte skapaorättvisor, där somliga kommuner gynnas på andras bekostnad. Sådanaolyckor höll på att ske i och i norra . Socialdemokraternahar varit motsträviga då det gällt förslagen om att föra in , ochÅrjäng i stödområde 2, men har man tvingats ge efter för borgerligakrav. Dethar alltså lett till att bl.a. och min motion fått bifall iutskottet. Nufår man hoppas att kommunerna är och skapar goda ramar åt braföretagsamhet som är så angeläget i . Kristinehamnville arbetsmarknadsutskott inte placera in i tillfälligtstödområde. Vårt moderata förslag har avvisats, men just har vi i ställetfått ett ja av industriminister . Han har upptäckt vad vi moderaterframhållit i våra motioner, bl.a. att 480 arbetsfillfällen försvann underfjolåret i och att 40 anställda är uppsagda vid ett av företagen.Lägger man därtill de 349 jobben vid Saab-Scanias fabrik i kommunen stårproblemen i eldskrift för oss alla. Varslenplaneras , och fram emot jultid blir det dags att börja avvecklingen avfabriken i som följd av minskad bilförsäljning. Jag utgår ifrånatt kommunledning nu kommer att mötas av stor samarbetsvilja frånolika organ som vi skattebetalare håller i gång för att bl.a. skapaindustriutveckling i vårt land. SIND och utvecklingsfonderna hör dit. Kristinehamnmåste nu bli fullt synligt på den svenska industrikartan. Kommunen har gjortstora ansträngningar för att finnas där Det är en bra kommun. Där finns gott omgod arbetskraft, där finns bostäder, och där finns vilja att åstadkomma trivselför alla boende. i planerade nu vid ett sammanträde att göra framstötar i . Jag utgår, herrtalman, ifrån att vi värmlänningar blir väl bemötta i och fåreffektiv hjälp till självhjälp. 1989/90:138 11 juni1990 AnL 87 (): Herrtalman, och kära värmlänningar som utgör majoriteten av åhörarna i dennakammare just nu! Närregeringen presenterade sitt förslag till ny regionalpolitik vardet många av oss i som undrade vad som hade hänt. Helt plötsligt ochutan någon som helst förklaring skulle , och gå miste omregionalpolitiskt stöd genom att stödområdesindelningen skulle ändras. Samma öde drabbadeBengtsfors, och i . Lyckligtvishar arbetsmarknadsutskottet ändrat regeringens förslag och bl.a. tillstyrktmina och motioner om att dessa orter i och Värmlandockså fortsättningsvis skall ingå i stödområdessystemet. Detvar ju också märkligt av regeringen att göra ändringar i stödområdesindelningenutan att på minsta sätt belysa konsekvenserna av förändringarna. Deberörda kommunerna har också på ett mycket övertygande sätt kunnat visa på detorimliga i regeringens förslag. kommer också att få glädje av dengenom majoriteten i utskottet föreslagna höjningen av länsanslagen. Jagförutsätter att alla på Värmlandsbänken kommer att stödja det 9Riksdagens prolokoll 1989/90:138 1989/90:138 11 juni1990 Det finns docken kommun i som har en verkligt besvärlig situation och sommåste uppmärksammas, och det är Krisfinehamn. ingick inteenligt regeringens förslag i något stödområde, och inte heller var kommunentillfälligt inplacerad. Det senare gällde dock grannkommunerna . Enligt debatten har insett att det ärviktigt att man tar hänsyn fill att det för utveckling är avavgörande betydelse att den sammanhängande ekonomisk-geografiska regionenKristinehamn, , och behandlas som en enhet vadgäller inplacering i tillfälligt stödområde. Det är viktigt även utan denkatastrof som Saabs nedläggning innebär För del är det också avavgörande betydelse att man får möjlighet fill att utvecklas som stödjepunkt iöstra och att medvetna satsningar då görs för utvecklingen avtjänstesektorn och för tillskapande av fler och mer kvalificerade arbeten förkvinnor. Närdet gäller tjänstesektorn i handlar myndigheterna godtyckligt,och service flyttas från fill undan för undan. Undervåren har ett antal negativa beslut fattats. Posten har beslutat att dra in tvåpostkontor, och dessutom har man försämrat servicen med tömning av postlådor.Tullen hotar dra in sin verksamhet, och trafiksäkerhetsverket har beslutat attcentraUsera proven för körkort för tunga fordon till , fastänKristinehamn är den kommun i länet som har de flesta proven. När det gällerflyttningen av körkortsproven för buss och lastbil är beslutet överklagat fillregeringen. Här bör regeringen ta sitt ansvar ur regionalpolitisk synpunkt; detär fakfiskt hög fid att sluta pungslå Krisfinehamn på sysselsättningstillfällen. Mellankommunerna sker en betydandearbetspendling. kommun säger sig vara lika beroende av utvecklingen iKristinehamn som i den egna kommunen. På samma sätt är de övriga tre kommunernai hög grad avhängiga av varandra för att få en större och mer differentieradarbetsmarknad. Totalt pendlar, enUgt FOB-85,3 175 personer mellan de fyraorterna. Antalet är ännu större , och satt i relafion tillbefolkningssiffrorna är andelen hushåll som för sin försörjning är beroende avden gemensamma arbetsmarknaden stor. , , ochKrisfinehamns kommuner utgör en gemensam arbetsmarknad och bör följakfligeninplaceras i samma stödområde. har mycket svårt att hävdasig i konkurrensen från i väster Om nu grannkommunerna inorr och öster i motsats fill tillfälligt skulle inplaceras istödområde skulle kommunen komma att få svår konkurrens även därifrån, för storrisk finns att Kristinehamnsföretagen skulle välja att förlägga sin eventuellaexpansion till dessa orter Dethar talats mycket om strukturomvandlingen i . Detförtjänar att upprepas. har 480 arbetstillfällenförsvunnit vid KaMeWa, TeU, , , och Borst.Dessutom pågår en omstrukturering av den psykiatriska vården vidMariebergsklinikerna, vilket förväntas medföra att 400 arbetstillfällen, främstför kvinnorna, försvinner. offentliggjordes att Auto-mobil ABkommer att avveckla sin Kristinehamnsfabrik . av de 349 antällda läggs . För innebär denna nedläggning dessutom att kommunenmister en hyresgäst i en kommunägd farbriksbyggnad på 35 000 m med en årshyrapå ca 12 milj.kr.