prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Det ligger mycket i det uttalande som gjorde om hanteringen avdenna skrivelse. Man kan verkligen ifrågasätta nödvändigheten av att nu ta endebatt, innan vi får budgetpropositionen från regeringen.Men har vi den här, och då är det som det är. Det är inte utan att man bhr ganska bekymrad när man tar del av vad somunder hösten publicerats om den svenska ekonomiska utvecklingen. Utvecklingenav priserna har varit snabbare än i våra konkurrentländerÅven beräknas inflationen bli några procentenheter högre ängenomsnittet i . ville regeringen med hjälp av ettåtstramningspaket, som innehöll bl.a. höjd moms, driva upp inflationenkraftigt och minska tillväxten. Det stoppades av . Vi ficki stället efter riksdagsbehandlingen ett mindre inflationsdrivande förslag, sominte skulle vara en produktionsstörande åtstramning. Menregeringen ger sig inte, eftersom man nu återkommer, med benägnabistånd, med ett förslag som får ungefär samma effekter som de föreslog ivåras. Man räknar nämligen med att inflationen 1990 blir och tillväxtendrygt . Detta är också ett resultat av det sätt på vilket man har valt attfinansiera skattereformens första steg. Detta driver på inflationen extra mednästan Jaghåller med när hon säger att löneutvecklingen inger oro. Delöneavtal som sluts på den statliga sidan visar att regeringen inte harförmåga att klara denna del av stabiliseringspolitiken. Många ekonomiskabedömare räknar med att lönekostnadsökningarna blir 10- Det börjar bli enobehaglig repris, att återkommande behöva konstatera att målen för inflationenoch lönekostnaderna går förlorade år Bytesbalansenuppvisar ett stort underskott, och trenden är snabbt vikande. varunderskottet 3,7 miljarder, enligt färsk statistik. På årsbasis skulle dettamotsvara ett minus på nära Det höga pris- och kostnadslägeti kombination med en god utveckling av världshandeln har de senaste årenhållit tillbaka underskotten. har konkurrensförmågan successivtförsvagats. Överskottet i handelsbalansen förmår numera inte hejdabytesbalansens fall. Detsom regeringen vanligen anfört som tecken på en sund ekonomihar varit en låg arbetslöshet och överskotten i statens budget. Inte hellerdetta är dock relevant på samma sätt som . Det finns också, som vi vet,en del regionala skillnader när det gäller arbetslösheten. En del av de godasiffrorna åstadkoms också genom en mycket stark ökning av förtidspensioneringenoch framför aUt genom en avflyttning av ungdomar till expansionsregionerna. Bristenpå arbetskraft är dock fortfarande stor. Men, framför allt till följd av ensvag produktionsutveckling ökar nu också arbetslösheten något. Regeringenväntar sig, enligt skrivelsen, en "marginell sänkning" av bristtalen.Detta skulle motsvara 5 000 arbetslösa Enligt bUrdet än fler Dessutom finns fortfarande, som jag nämnde, mycket stora skillnaderi arbetslöshetstalen. De skillnaderna tror jag kan komma att förstärkas omaktiviteten minskar något . Den fusionering av olika företagsom äger rum kan också komma att ge lokala effekter, som vi inte vet något omför dagen. Det gäller både för näringslivet och för den del av näringslivet somutgörs av banker Denstora devalveringen 1982 har följts av av oavbruten högkonjunktur Dettahar givit näring åt en myt som har odlats från socialdemokratiskt håll. Mytenär att en socialdemokratisk regering är bättre på att sköta ekonomin än enicke-socialistisk. Mot bakgrund av det ekonomiska läget börjar det nu gå uppför allt fler att så verkligen inte är fallet. bedömning var att en ekonomisk åtstramning varnödvändig. Vi lyckades förhindra omfattande och inflationsdrivandeskattehöjningar I stället medverkade vi till en åtstramning, i huvudsak byggdpå personligt sparande och tillfälliga likviditetsindragningar Dessa åtgärderfår en gynnsam effekt på ekonomin också . Denekonomiska utvecklingen har givit oss rätt i vårkonjunkturbedömning. Den internationella konjunkturen är fortfarande stark,även om den gått in i ett något lugnare skede. Den svenska utvecklingen geringet stöd för de partier som i populistiskt syfte drivit en kampanj för attriva upp delar av åtstramningspaketet. Detär inte värdigt 90-talets arbetsliv att unga människor slås ut från arbetsmarknadenför att de drabbas av t.ex. omfattande belastningsskador Därför är det bra attregeringen har lagt fram propositionen om en arbetslivsfond. Det är också endel av den uppgörelse som ägde rum i finansutskottet . Det är enhumanitär satsning att vi nu ser tiU att göra någonting för att komma tillrätta med de arbetsskador, förtidspensioneringar och långvarigasjukskrivningar som är en besvärande flaskhals i den ekonomiska politiken. 1989/90:47 15december 1989 Vihar fått en allt bredare enighet i finansutskottet om att godmiljö skall vara ett mål för den ekonomiska politiken. Detta slog ocksåriksdagen fast på initiativ . Regeringen och stodockså bakom detta uttalande. inför socialdemokraterna och momspå energi. Det finns därför all anledning att fråga de gamla Linje2-kontrahenterna, eller det kanske skall kallas Bolaget numera:Hur anser ni att åtgärden att lägga moms på energin går ihop med miljömålet?Det finns, som jag ser det, inget sådant samband, eftersom detta går stick istäv med det energipolitiska beslut som har fattat. Min frågakvarstår: Hur kan ni hävda att detta går ihop med miljömålet i fortsättningen? Centernsförslag om en skattereduktion skulle förbättra det fördelningspolitiskautfallet av skattereformens första steg. Denna reduktion har finansierats genomvårens energiskattehöjning och har stöd i vårens betänkande. Det har ocksåciterats av . Regeringen verkar tyvärr inteintresserad av fördelningspolitik längre. Det har vi också haft en diskussionom tidigare . Regeringenhar , med all rätt, fått motta hård kritik för sitt sätt attsköta regionalpolitiken. Regional balans är ju också ett mål i den ekonomiskapolitiken. Regeringen har dess värre inte förmått att få i gång en bredregional utveckling. Det hade annars varit ett utmärkt sätt att minskaöverhettningen i ekonomin. Centernmenar att den ekonomiska utvecklingen måste spridas jämnt över landet. Häriligger en fundamental skiUnad mellan och regeringen. För ärregional balans ett huvudmål, för regeringen är det ett underordnat mål,tyvärr, måste man tillägga, aUtför underordnat. Överhettningsproblemen kvarstår således i hög grad i den svenskaekonomin. De positiva effekterna av sänkta marginalskatter kommer att inträdaförst med en viss tidsfördröjning. Jag vill för min del säga att en devalveringinte är vare sig möjhg eller önskvärd. En stram ekonomisk politik kommer därföratt vara nödvändig framöver. Frågan är bara i vilken omfattning det ärfinanspolitiken eller penningpoUtiken som skall spela den avgörande rollen.Uppenbart förlitar sig nu regeringen på att penningpolitiken skall åstadkommaden åstramning som är nödvändig för en avsvalkning av ekonomin. Höstensrapport om det ekonomiska läget drev upp marknadsräntorna. Detta uttryckermarknadens tvekan inför regeringens förmåga att hantera den ekonomiskapoUtiken. har bekräftat det höga ränteläget genom att höjadiskontot. Medskattereformen kommer att följa en ökad räntekänslighet. Men det är välknappast detta som äi regeringens syfte med skattereformen, att skapamöjligheter för penningpolitiken att verka, i brist på finanspolitik? Det börman i så fall öppet redovisa, tycker jag. Om så är, har regeringen tydligentagit lärdom av där penningpolitiken i stort sett ensam fåttsvara för den ekonomiska åtstramningen. Centernsslutsatser är alltså att det är finanspolitiken som måste föras med betydandestramhet . Vi hoppas att nästa års budgetproposition skall ha deninriktningen. Skattereformensgenomförande är ett kritiskt moment för samhällsekonomin . Vimenar att genomförandet av skattereformen så långt som möjligt måste integrerasi den övriga ekonomiska politiken. Skattereformens utformning måste ocksåbeakta den rådande ekonomiska konjunkturen. Detär bl.a. på dessa grunder som vi kritiserar regeringens och val avfinansiering via mervärdeskatt. hävdar att momshöjningen ärdelningspolitiskt neutral. Det anser jag att den inte är Jag stöder mig på deutredningar som vi gjorde i kommittén för indirekta skatter Därav framgickklart att den som hade låg inkomst betalade en större procentueU del av sininkomst för konsumtion av nödvändighetsartiklar Därför vill jag hävda en heltannan ståndpunkt än den gav uttryck för Det finns också en risk attmomshöjningen ger en politiskt beslutad inflationshöjning. Det innebär en riskför att pris- och lönespiralen ges ytterligare en knuff. Inflationsklausulerlöses ut och kan komma att innebära krav på kompensation. Vårtalternativ är annorlunda, eftersom vi väljer att finansiera med punktskatterVi menar att det sänker skatten, eftersom man i näringslivet har möjlighet attanvända ohka mixer av energi. Framför allt utgör det incitament till att hållanere skatter och att även hålla nere energiuttaget. Här finns det utmärktaexempel på hur företag inom massaindustrin har börjat tänka på att minska bådesina skatter och sin energikonsumtion. Det är därför nödvändigt att ha enpress bakom kravet att hålla nere energi- och elkonsumtionen. Det gör man bästgenom att använda punktskatter Skattesystemetär bara ett i raden av de strukturområden i svensk ekonomi som är i behov avreformering. Ett annat sådant är den offentiiga sektorn. Det gäller såväl statoch kommun som socialförsäkringssektorn. Ytterligare områden ärregionalpolitiken samt miljö- och energipolitiken. Det är viktigt atthushållssparandet ökar Där fortsätter vi inom att plädera förpersonliga investeringskonton. Det skulle vara en hjälp för många som t.ex.vill starta ett eget företag. Ett mål måste vara att få ned den totala skattekvoten. Detfinns ett gammalt ordspråk som säger: "Där det finns en vilja, där finnsen väg." Regeringen har sin "tredje väg", men man saknar av alltatt döma en kraftfull vilja att på allvar ta itu med problemen inomstrukturpolitiken. Vi anser att det är hög tid att förbättrastrukturpolitiken, inte minst för att stödja genomförandet av skattereformen. Viär från sida beredda på att fortsätta att slåss för en rättvis fördelningspolitikför låg- och medelinkomsttagarna när det gäller skattereformen och andra delarav samhällsbyggandet. Vi är också beredda att slåss för en rättvis fördelningav resurser i hela landet och att arbeta för att alla delar av landet nyttjas. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till de reservationer somcenterns ledamöter har undertecknat. () replik: Jag skall gäma svara på fråga. Mervärdeskatten är,enligt de beskrivningar som gavs i utredningen om indirekt beskattning,neutral - praktiskt taget hur man än studerar den, och naturligtvis 1989/90:47 15december 1989 särskilt om man ser intebara på konsumtionen av nödvändighetsvaror utan på all konsumtion. Jagskulle vilja stäUa en fråga till . Han säger nu att överhettningenkvarstår, att budgeten skaU föras med betydande stramhet etc, och jag läser iGunnar Björks reservation i finansutskottet att skatteomläggningen skallfinasieras. Hur kommer det sig då att det inte är så, att det fattas pengar?Det är alltså någonting som inte stämmer 1 praktiken är ert förslagunderfinansierat. Enytterligare kommentar som jag vill göra till s.k. miljöengagemangär att jag bara kan konstatera att detta miljöengagemang måste ha fått ettmycket minskat anseende genom ställningstagande i fråga om bensinen.Det är ju alldeles uppenbart att man därigenom undviker att göra vad manskulle kunna göra för att minska utsläpp och negativa miljöeffekter frånbensinförbrukning. GUNNARBJÖRK (c) rephk; När det gäller neutrahteten och momsen tycker jag att det är självklartatt man skall se på nödvändighetsvaror Varför skaU man se på något annat? Vadsom är intressant, om man har en fördelningstanke i sin skattepolitik, är välatt fundera över hur man hjälper dem som har medehn-komster och dem som har delägsta lönerna. Vårtalternativ har vi finansierat. Det är bara att läsa innantill - tUl det somskrevs - nämligen att vi har finansierat de miljarder som vi harhänvisat till. VadAnne säger när det gäller miljöengagemanget är alldeles fel. Vi har istället visat att vi med den 50-öring som vi lägger på bensinen har gjort enkoppling mellan miljöeffekter och beskattning. Det är en princip som vi tyckerär viktig. Jag tror att vi verkligen har ett stort förtroende när vi gör denkopplingen konsekvent. Det som är felet är att socialdemokraterna ochfolkpartiet nu avstår från att fullfölja den energipoUtik som man har varitöverens om - att stimulera användningen av biobränslen. gör man tvärtom. Degamla Linje 2-partierna måste nog fundera över vart det har tagit vägen som desade i folkomröstningen. ANNEWIBBLE (fp) rephk; Om det är bra från miljösynpunkt, som säger, att man höjerpriset på bensin med , så tycker jag att den logiska slutsatsen skullevara att det vore ännu bättre om man höjde priset på bensin Utet mera, t.ex.med , som det finns majoritetsförslag om. Så jag föreslår att GunnarBjörk från miljösynpunkt stöder detta förslag. Reformeni er tappning, , är finansierad på pappret, men det är faktiskt intedet som gäller Det är när förslagen skall omsättas i praktiken somverkligheten visar sig - och då fattas det pengar Det är inte de siffror manskriver i flotta tabeller som har betydelse för utfallet av olika förslag,utan det är det sätt på vilket de kan omsättas i praktiken. Slutligentill det här med fördelningseffekter av mervärdeskatten. Från min utgångspunktmåste all konsumtion beaktas i en sådan studie. Jag anser det vara ideologisktriktigt att människor själva får bestämma var de vill lägga sina surt förvärvadeslantar på. Jag tycker inte att vi politiker, vare sig i eller pånågot annat ställe, skall sitta och säga att man skall köpa så eller så mycketav den eller den varan, och styra detta med hjälp av olika beskattning. Det ärför mig faktiskt litet av förmynderi från politiker, vilket jag ogillar. Jagtrodde att ogillade det också, men det är tydligen fel. 1989/90:47 15 december1989 GUNNARBJÖRK (c) replik: När det gäller bensinkostnaderna skall man ju också tänka på att det ärväldigt många som inte har något kollektivt alternativ. Jag tror att folkpartietsledning skulle må bra av att vistas från en storstadsregion,eller från en mindre region. Så länge man inte har det kollektiva alternativetär det fortfarande betungande för många med lägre och vanliga inkomster attbetala ytterligare i skatt. Den kopplingen måste man också göra. Beträffandefinansieringen har vi ett mycket väl underbyggt alternativ. Tabellen har viskrivit på ungefär samma slags papper och på ungefär samma sätt somfolkpartiet. Vi har naturligtvis ohka åsikter Jag har respekt för ert sätt attresonera, men vi anser att vi har resonerat bättre. När det gäller frågan om man på momssidan baraskall ta hänsyn till nödvändighetsvaror eller inte, så är det just i detavseendet som och har olika uppfattning. Vi menar att viskall slå vakt om dem som har medelinkomster och lägre inkomster, medan ni intehar en sådan åsikt. Det är väl ett mycket bra exempel på det som skiljer ossåt. (vpk); Jag ansluter mig till dem som ifrågasätter det meningsfulla i attbedöma regeringens skrivelse om den ekonomiska utveckhngen i det här läget, närvi får göra det igen. Men jag viU i alla fall säga några ord om vadsom ligger bakom de problem vi har i utvecklingen. Förstvill jag peka felaktiga inflationsstrategi - att enbart utsede arbetandes löner, och framför allt lönerna i exportindustrin, till boven isvensk ekonomi. Det har förlorats mycket kraft, framför allt från arbetarrörelsen,för att verkligen bekämpa inflationen här i landet och räkna med denprissättning som vi har haft. Jagmåste också peka på ansvaret för bristen på arbetskraft. Det kan inte nogpoängteras att företag, genom den lagstiftning vi haft på arbetslivets områdei dess helhet, har kunnat använda mänskliga tillgångar och förbruka dem. Manmåste vara fullständigt klar över vem som är orsaken till detta -och vem somegentligen är orsaken till den höga sjukskrivningsfrekvens som vi har Det kanväl inte vara så att det bara är människorna själva som är orsaken, att vi haren allmänt slapp moral? Det är väl ändå arbetslivets utformning och innehålloch intresset för jobbet som avspeglar sig i frånvaron från arbetet. Det voreklädsamt om de som angriper sjukfrånvaron försökte se litet till debakomliggande orsakerna. Åvenden offentliga sektorns effektivitet, som det alltid talas om, har väl i höggrad drabbats av sparivern, av den felaktiga utvecklingen i den offentligaverksamheten, framför allt inom vård och omsorg. Bristen på en planerad 1989/90:47 15december 1989 miljö- och energipolitikär också ett bakomliggande drag som gör problemen för framtiden mycket svåra. Detsom egentligen inte alls angrips i någon nämnvärd grad i alla de skatteförslagsom nu föreUgger är spekulationsekonomin. Det är de små spekulanternasverksamhet som begränsas. Men de stora spekulationsfenomenen, nämligen de storaförmögenheterna och vinsterna, som placeras på olika objekt i oUka lägen,bekämpas inte. Det är ett jättelikt problem för framtiden i svensk ekonomi. Dettagäller naturligtvis också placeringen av det kapital vi har - var det lånas uppoch effekterna av det, var det investeras någonstans. Inom fackföreningsrörelsenfinns utan tvivel en mycket stor oro för var och hur det investeras i vårtland. Jag tycker att det finns ett utbrett lättsinne när man inte ser att detär felaktiga investeringar i vårt land som är den stora faran för framtiden.Bristen på kunskapsinvesteringar är ett problem. Bytesbalansen i sig avspeglarju var man investerar någonstans. Men vi avläser fortfarande inte i denekonomiska politiken att regeringen drar några konsekvenser som gäller var detstora bakomliggande problemet egentUgen finns. Dethar gjorts exposéer över bakgrunden till skattereformen och över denekonomiska utvecklingen. Jag vill säga att ingen har berört de rikas revolt.Man har pekat på börsvärdets enorma utveckling och rekord. Förmögenhetsökningarnai det här landet har varit jättestora. Spekulationsekonomin har brett ut sig,och den tredje vägens politiska företrädare har tUlsammans med SAF ochmoderaterna utsett lönerna, främst de LO-anslutnas, till den stora boven. Dethar fått till effekt att lönerna för dessa grupper realt sett ligger kvar på1975 års nivå. Detta är ju bakgrunden till skatteomläggningen. De som harkapital och förmögenheter har berikat sig medan de arbetande realt harförlorat. Dåsäger regeringens talesmän att de välbeställda har utnyttjat det perversaskattesystem som vi har och som vi skall avlägsna, genom att reducerasina skatter i motsats till vad som var tänkt. De har alltså orättfärdigtbetalat alltför låga skatter. Trots detta sänks skattetrycket realt sett för dehögavlönade genom det förslag som Ugger på bord . Deras gråtillgångar blir nu tvättade och vita genom detta skattesystem. Deras vinsteroch deras revolt har vunnit stor framgång genom införandet avdenna marginalskattesänkning! Helasanningen finns inte att hitta i tabellerna om skattesänkningen, men nogillustrerar de litet grand vad människor upplever i mycket hög grad när man seratt den som har . i månadslön får . i skattesänkningper månad medan den vanliga industriarbetaren och den som arbetar inom vård,omsorg och service får 300,400 eller 500 kr. i skattesänkning men har i stortsett samma utgifter Närman betraktar denna skatteomläggning och ser till sin närmsta omgivning,kanske till sin familj, så ser man att man får samma utgifter men genom att manhar olika inkomster får den ena parten väldigt mycket större skattelättnad änden andra. Detta är en upplevelse som är mycket stark inom arbetarrörelsen. Detär framför allt mot den punkten som vpk:s kritik riktar sig i dennaskatteomläggning, som sades vara en skatteomläggning där varje skikt skulle betala sin egenomläggningskostnad. Men det är ju faktiskt en skatteomläggning som ger mertill de rika. Jag kan inte tolka det på annat sätt när jag följt debatten inomden organisation utanför de poUtiska partierna som kanske allra mest kände attdet var någonting felaktigt på gång, nämligen LO, som länge protesterade motdetta förslag. Jagkan inte bedöma deras uttalanden på annat sätt än att deras konsekvensutredningsom har stoppats i byrålådan innehåller klarlägganden om att det är dehögavlönade som tjänar på förslaget. Jag tror den konsekvensutredningen snartkommer att plockas fram av ekonomerna. Men det dröjer väl ett tag, för de är viss del ansvariga för den här uppgörelsen. Jagmenar också att den sneda fördelningspolitiken i landet skapar stora problemför landets framtid i ekonomiskt hänseende. Människor kanske t.ex. inte villarbeta utan vill vara hemma i stället. Om "mellanskiktare" i landet säger att de vill ha värde för sitt arbete, vad vill då de lågavlönade ha?Vad vill alla vid löpande bandet och andra ha? De vill ha värde för sittarbete. När de ser att de får begränsade skattesänkningar men stora utgifter,då är det fara å färde. Såtill frågan om de dynamiska effekter som finansministern talade så väl om. Vidvarje fackföreningsmöte som jag har varit med på kliver alltid en ansvarigfacklig företrädare fram och säger; Vi har bekämpat övertiden. Vi vill hakortare arbetsdag, men skall vi jobba mer - Vad är det här för politik omdet inte är en nyliberal politik? Vadär det för någonting? Skall vi gå över till konsumtionsbeskattning i ställetför att försöka bibehålla någon form av rättvis beskattningsform? För att intetala om boendekostnaderna, som tUl minst en tredjedel skall betala dennaskattereform! Det drabbar de vanliga, arbetande människorna som om, som var så duktiga och som kanske släpat ihop till en villa i ettbrukssamhälle och klarat sig fram tack vare att samhäUet har fört en sådanbostadspolitik. Om man verkligen skaU göra på det här sättet, borde man ha enbostadspolitisk lösning i botten som har arbetarrörelsens märke - men det servi inte. Dessutom;tittar vi på den ekonomiska utvecklingen så ser vi redan att prognoserna frånutredningarna säger att bostadsbyggandet kommer att minska. Jag tycker det ärallvarliga tecken som följd av denna skatteomläggning. Meddet, herr talman, vill jag yrka bifall till vpk-reservationen i finansutskottetsbetänkande. Förmin del och för vpk:s del tror jag inte att det kommer särskilt mycket gott urden skattereform som vi nu får, med den uppbackning som den har fått av framförallt de nyliberala krafterna i landet. Det verkar också som om regeringen harett bättre öra åt höger än åt LO-hållet, och det är ju en allvarligutvecklingstendens för framtiden! Att arbeta i känns som att verka i en skenvärld. Visom är här är kännande och tänkande människor Vi läser tidningarna, vi hör påradio och vi ser på TV. Vi kan också se själva. Otaliga är de utredningar somvi läser Inkomstskatten för , m.m. Vi är inte okunniga om vad som händer i världen. Vi vetatt haven dör och förgiftas av alla utsläpp som vi och våra grannar tillåteross. Luften förpestas så att skogar och kulturföremål raderas ut. Jordarnaförsuras av industriellt nedfall och förgiftas av rötslam. Människor blir sjukai allergier och andra miljörelaterade sjukdomar av vällevnadskaraktär Åkrarna behandlas med rader av jordbruksgifter somförorenar dricksvattnet. Rester av gifterna finns i våra livsmedel - det somskall vara medel till liv. Och det moderna industrisamhället är en storproducent avavfall. Sopeldning är en vanlig metod att göra sig av med avfallet. Den gerupphov till livsfarliga ämnen och frigör tungmetaller och syror Och det finns inga tankar och förslag om hur vi skallminska och upphöra med tillverkningen av miljöfarligt avfall, som uppfattas somen nödvändig konsekvens för att uppnå en hög levnadsstandard. Och har fattat bindande beslut att avvecklakärnkraften. För att det skall bli möjligt att genomföra fordras att vi minskarelanvändningen. 1 det nya skatteförslaget momsbeläggs energin och elskattensänks, och det leder till att industrin inte känner något ekonomiskt tvång attspara elkraft.