prot · GD0987 · 1989-12-31 00:00:00 — Att hittametoderna för att lösa det problemet har vi inte lyckats med. Men det får inteförtrolla oss. Vi måste ta nya tag och försöka hitta lösningen. Arbetslöshetenär ett ont som är värre, socialt och på andra sätt. När del gäller våra möjligheter att få fillgång till denstörre marknaden pågår förhandlingar mellan EFTA och EG, Ingenting tyder påannat än att vi skall kunna lösa samarbetsfrågorna så, att den svenskaindustrin också får tillgång lill den större marknad som kommer atl bildasefter , Jag tror att det i sin lur kommer atl leda till ytterligarestrukturförändringar i svensk industri. Det kommer att betyda att det behövsstörre volym i många företag för atl man skall kunna konkurrera. Det gällerockså underleverantörsområdet. Därför är det oerhört viktigt att vi kanförstärka våra företag, att våra företag kan delta i den typen avstrukturförändringar för att stärka den svenska industrin, Volvos samarbete med är naturligtvis ett sätt attförsöka komma lill rätta med de stora kostnader man har förutvecklingsverksamheten. kanfördela kostnaderna på ell annat sätt om man samarbetar På samma sätt är Saabssamarbete med GM ett försök att komma åt de kostnader som har blivit Saabövermäktiga och som ledde till fjolårels slora förluster Men måste vi ju se lill de mindre företagen, sominte har samma möjligheter atl strukturera sig som de slora förelagen. En delkan naturligtvis göra det och på det sättet förstärka sin konkurrenskraft. Menandra måste ha ett stöd för att utvecklas, och då måste samhället gå in medolika åtgärder, som jag har redovisat. Vår ambition är naturligtvis alt försöka bibehålla, ochhelst förstärka, andelen leveranser lill de svenska storföretagen frånunderleverantörerna i förhållande till utlandet. Vi har påbörjat arbetetmed atl försöka hjälpa till i den processen. Och det finns väl ingenting somsäger att vi inte skall kunna klara det, orn vi också kan klara denstörre konkurrensförutsättningen - den ekonomiska politiken. AnL 51HÄDAR (): Industriministerns analys av konsekvensernaför den svenska konkurrenskraften av den förda socialdemokratiska politiken -en analys som jag kan instämma i - innebär naturligtvis också ett mycket stortunderbetyg för just den politiken. Industriministern lalar om att regeringen inte vill släppaupp arbetslösheten, och jag önskar att jag kunde ha tilltro lill alt politikenockså får det resultatet. Men om inflations- och lönekoslnadspolitiken lederfill utslagning av bl.a. svenska underleveranlörsföretag, då leder den ocksålill ökad arbetslöshet. Och år det inte rätt alt säga att regeringensläpper upp arbetslösheten, utan då är del kanske mera rimligt att beskrivautvecklingen så, att regeringen driver fram ökad arbetslöshet. En genomgång av artiklar, anföranden ochuttalanden av i tyder på atl RuneMolin som barlast i sin nya befattning för med sig ett starkt engagemang försocialism och planhushållning. Därför är det kanske inte förvånande att han isitt förslag i näringspropositionen om statliga regionala riskkapilalbolag serdetta som elt viktigt inslag för att förbättra tillvaron för svenska underleveranlörsföretag.Det föreslås där atl statliga pengar via regionala riskkapitalbolag skallplaceras som minoritetsposler i småföretag. Jag är, herr talman, den förste alt tillstå att tillgångenlill riskvilligt kapital för småförelag behöver förbättras. Men jag villuppmana att ta del av de kritiska synpunkter som hanssocialdemokratiske broder riktar mot arrangemang av del slag somindustriministern här föreslår. Schein menar atl statliga tjänstemän utan egenerfarenhet av förelagande och ulan eget personligt engagemang i de pengar dehanterar sällan klarar all göra rikliga bedömningar av vad som är värt atlsalsa på och vad man inte bör lägga slantarna på. Jag tycker, herr talman, atterfarenheterna tyder på all Schein här är en större realist änindustriministern. AnL 52 Industriminister : har ju också ingått i en regeringoch i ett regeringsunderlag-i egenskap av folkpartist. Den regeringen åstadkomen eko- nomiskpolitik som ledde till en arbetslöshet som var högre än vad vi haft i Sverigesedan 30-talet. Den politiken ledde lill en kostnadsutveckling, eltbylesbalansundeskolt, elt budgetunderskott osv. som skapade en situation därman var tvungen alt devalvera den svenska kronan för att klara konkurrenskraften.Del var en ekonomisk politik som ledde till slora problem för allaförelag-dålig lönsamhet, utslagning och arbetslöshet. Den politiken vill intevi föra. Vi har sedan vi återkom till regeringsmakten, drivit en politik somhar lett till denna höga sysselsättning som är unik i västvärlden och tilldenna goda lönsamhet som de svenska företagen haft. Och sysselsättningen i densvenska industrin har ökat under 80-lalel. Det är den ledstjärnan som också skall gälla förframtiden. Då är det viktigt atl vi bedriver en konsekvent ekonomisk politikför atl klara konkurrenskraften. Regeringen har varit beredd att drakonsekvenserna av det, när inte har velat ställa upp på de förslagsom lagts fram. När det gäller de praktiska problemen för förelagen är delell faktum att del saknas riskkapital på den svenska kapitalmarknaden.Del finns inte privata intressenter som är beredda atl placera kapital i de småföretagen i tillräcklig utsträckning. Därför har också småföretagarnasorganisationer hemställt atl samhället skall ordna den här frågan genom altomforma utvecklingsfondernas kapital. Del är alltså i linje med de svenskasmåförelagarnas organisationers önskemål som delta föreslås i den propositionvi har lagt fram för . När det privata initiativet inte kan lösa det härproblemet, då måste enligt min uppfattning samhället gå in. Del är klarl kan säga atl samhället kan strunta i detta. Men då löser man inte dessaunderleverantörers och småföretags problem. Därför är det mycket viktigt atlvi tar tag i de problem som företagen möter När det gäller och hans filosofi vill jagsäga atl i de här utvecklingsfondernas riskkapilalbolag har vi också velat fåmed privat kapital, inte minst för atl vi skall få del av företagareserfarenhet. Men det gäller också atl se lill alt dessa förelag får deninriktning som företagarna anser vara riklig - och alt rnan får den lönsamhetoch den inriktning på marknads-mässighei som är nödvändig. Del är den filosofinsom ligger bakom den här tanken - att företagen skall bli marknadsanpassade.Jag tror inte att farhågor för all inte dessa företag skall kunnabli till gagn när det gäller alt lösa småföretagens problem behöver besannas. 53 HÄDARCARS (fp); Det är inlé bristen på statliga inhopp i detsvenska näringslivet som har varit det största problemet vid genomförandel aven för hela samhället god näringspolitik. Men det som fick mig att begära ytterligare en replik vardet bekymmer jag känner över att uppenbarligen är ganska dåligtorienterad om de faktiska förhållandena då vi hadeicke-socialistiska regeringar Under de år då jag tillsammans med andra hadeett ansvar för regeringspolitiken var arbetslösheten lägre än vad den blev närsocialdemokraterna återinträdde i regeringen. på detområdet, hoppas jag atl jag får ell brev från honom där han noterar alt delförhåller sig på just del sättet. Sedan hade myckel alt säga om det sätt påvilket det borgerliga regeringarna log ansvar för ekonomi och arbetsmarknadunder sina år Jag kan hålla med honom om atl upplåningen för atl klara varv,stål och annat kanske var i högsta laget. Men della gjorde ju de borgerligaregeringarna i syfte att jusl hålla arbetslösheten låg, och den var under heladenna lid, . väsentligt lägre än motsvarande arbetslöshet iomvärlden. Och vi får väl leva med alt socialdemokraterna anklagar oss för atlvi gjorde alldeles för myckel för att hålla nere arbetslösheten i underde sex borgerliga regeringsåren. Del åren anklagelse som kanske inte är så svåralt leva rned, när den kommer från en gammal LO-män. Låt mig när det gäller arbetslöshetssiffrorna säga alt detsom hände under de borgerliga regeringsåren var att arbetslösheten successivtökade. Atl vändningen inte kunde ske när den socialdemokratiskaregeringen tillträdde är ganska självklart. Kurvan över arbetslösheten gick upptill i början av 80-lalet, och sedan har den gäll ner Det är effekten av densocialdemokratiska politiken. Effekten av den borgerliga politiken var attarbetslösheten gick , en nivå som vi tidigare aldrig har haftunder efterkrigstiden. Jag tror alt vi är ganska överens när det gäller att taitu med del problem som interpellationen gällde, nämligen underleverantörernasproblem. Jag inbjuder gärna och den övriga oppositionen att kommamed alla möjliga uppslag för alt vi skall kunna göra det bästa möjliga för atlklara den svåra situationen framöver för underleverantörerna. vice talmannen anmälde altHädar anhållit alt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ylleriigare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på interpellation 1989/90:134 om det framtida biståndssamarbetet mellanSverige och har frågat rnig om hur jag serpå det framlida samarbetet mellan och samt om jag är bereddatt vidta åtgärder med anledning av uppgifterna om alt svenska biståndsarbetareuppfattats engagera sig till förmån för den ena sidan i valrörelsen. Jag klargjorde direkt efter valresultatet i atldet kommande regeringsskiftet inte påverkar den vilja atlbistå det nicaraguanska folket. biståndssamarbete med inleddes eflerrevolutionen . Samarbetet tog form mot bakgrund av den sandinistiskaregeringens ambitiösa planer i fråga om all åstadkomma en nationellt orienteradekono- 5 protokoll 1989/90:87 1989/90:87 16 mars1990 Av slorbetydelse var också sandinislregeringens strävan att värna om Nicaraguasnationella oberoende och atl påbörja en process mot demokrati avSomozas diktatur FörentaStalenas politik gentemot undergrävde och försvåradeden sandinistiska regeringens ansträngningar på dessa områden främst genomslödel till contras. Trots kriget och ekonomiska sanktioneroch finansiella blockad av , har del nationella oberoendet kunnatförsvaras. Men priset blev högt Detsvenska biståndssamarbetet med har haft till syfte all förbättramänniskornas levnadsvillkor utifrån de av fastlagdabi-ståndspoliliska målen. Biståndet till bärs upp av ett brettfolkligt engagemang i , vilket bl.a. avspeglat sig i att en betydandedel av biståndet genomförs av enskilda organisationer Motiventill ell biståndssamarbete med står fast. Valresultatet och detkommande regeringsskiftet påverkar inte vår vilja och beredskap att fortsättaatt bistå . Jag vill här gärna ta tillfället i akt att än en gångframhålla all jag anser all del framgångsrika svensk-nicaraguanskabiståndssamarbetet bör fortsätta. Samma förhoppning har också uttalats avledande representanter för den tillträdande regeringen i . Såsnart den nya regeringen tillträtt avser jag därför alt på sedvanligt sättinleda en dialog med regeringens företrädare om det fortsatta biståndssamarbetetsnärmare utformning. Somsvar på den andra frågan vill jag först påminna om det engagemang och denprofessionalism som kännetecknat de svenska biståndsarbetarnas insatser iNicaragua. Detta arbete bedrivs ofta under svåra och pressande förhållanden.Det är känt för att fungera väl. Volontärerna som representerar en mängdsvenska enskilda organisationer har på ett ofta beundransvärt sätt under enklaomständigheter bidragil till uppbyggnaden av hälso- och sjukvården, lillutbildningen och till bostadsbyggandet i landet. Vaddessa biståndsarbetare har för politisk uppfattning liksom hur de väljer attuttrycka denna - eller för den skull klä sig - är deras ensak så länge derättar sig efter väridlandels lagstiftning. Biståndsarbetare - eller volontärer-utsända av oberoende organisationer är inte och får inte uppfattas som företrädareför den . AnL 56 (): Jag ber att få tacka biståndsministern för svaret på min interpellation.Jag vill notera att svaret kom snabbt och var utförligt, vilket jag uppskattar Jagtror atl det är bra att vi får tillfälle att resonera om dessa frågor medan deär högaktuella. Demokratinhar ju skördal många segrar i världen inte minst . Vi harmärkt det i och på många andra håll i världen, inte minst iLatinamerika. , som ju länge var diktaturernas kontinent i myckethög grad, är nu demokratins kontinent på väldigt många sätt. Den endakvarstående icke folkvalda presidenten i , efter det altpresidentskiftet har skett även i , är på . Detta ären ganska fantastisk utveckling och naturligtvis en mycket glädjandeutveckling. 1 knöts det myckel stora förhoppningar tillsandinisterna när den förhatliga Somozadiktaluren störtades. Det är ingeltvivel om alt sandinisterna har haft många väldigt goda ambitioner och väldigtmyckel god vilja. Det är inte heller något tvivel om alt den politik som USAhar fört gentemot har försvårat reformarbete i . Mensamtidigt som det har funnits god vilja på många håll inom sandinistpartiel ochinom ledningen i , kan man inte heller bortse från det faktum attsandinisterna under dessa år även har bedrivit ett betydande politisktförtryck i sitt land. Sandinisterna har bekämpat oppositionen med medel somknappast är demokratiskt godtagbara, och de har inte tillåtit fria val förränefter en mycket . Del visade sig också i , som på många andra håll,att när folket fick välja valde de bort makthavarna, som folket upplevde hadeutövat sin makt på ett odemokratiskt sätt. Detta följer ett mönster som vi kanse på de flesta håll i världen, att när folket får välja väljer del bort detsom har stått för en odemokratisk styrelse i landet. Det är naturligtvis viktigt all man efter denna processlitet grand granskar roll i det nicaraguanska skeendet. är biståndsgivare till . Och när man går in i elt land med ellomfattande bistånd är del klarl alt det sätt pä vilket man påverkar processen ilandet är myckel grannlaga. Det ger elt ansvar som man inte kan bortseifrån. Jag tror att det är väldigt många som har upplevt att har lieratsig ganska nära med den sandinistiska regimen i . Den här upplevelsenbaseras bl.a. på all det svenska regeringspartiet har haft mycket närarelationer med sandinistpartiel. Det har åtminstone upplevts som atlregeringspartiet har haft myckel goda kontakter och en mycket positiv attitydtill sandinistregimen i . Jag vill inte förneka att det också harfunnits myckel lovvärt i dess sätt atl arbeta. Till detta kommer naturligtvisall en del av de frivilliga organisationer som har varit verksamma i Nicaraguaoch vilkas verksamhet finansieras i huvudsak med svenska statliga medel hartagit mycket klar ställning lill förmån för sandinistpartiel. Jag vill betona all jag lycker alt man skall ha förståelseför om enskilda organisationer också har politiska värderingar i sitt arbete.Vi diskuterar i andra sammanhang om man inte kan öka möjligheterna all della ielt demokratiskt uppbyggnadsarbete i olika som är på väg mol merpluralistiska system. tror jag del är viktigt att diskutera var gränsernaskall sättas för svenska biståndsarbetares engagemang i t.ex. en valrörelse.Det är viktigt all inte uppfattas stå på den ena sidan i en valrörelse.Särskilt viktigt tycker jag det är att inte uppfattas stödja en regimmed ett demokratiskt tvivelakfigt förflutet mol en demokratisk opposition. Delär av flera skäl inte någon speciellt lycklig situation. Vad som egentligen har hänt och inte hänt beträffandesvenska biståndsarbetares agerande och i vilken omfattning svenska biståndsarbetareverkligen engagerat sig i valrörelsen, tycker jag är svårt all få enuppfallning om. Delta gör atl jag inte känner för all uttala någraförkastelsedomar mot några personer Jag vet också att biståndsarbetarna hargjort elt värdefullt och uppoffrande arbete i . Jag lycker bara att den händelseutveckling som varit ochde rapporter som vi har fåll från är sådana alt det är väl värt altdiskutera vilka uppträdanderegler som kan vara lämpliga i ell sådant här fall. Det är sant alt biståndet lill harburits upp av ell brett folkligt engagemang. Del innebär all många grupper iSverige har haft och har goda kontakter med sandinistfronten. Men det innebärinte alt man därför har bortsett från misstag och brister i vadsandinistfronten har företagit sig politiskt. Jag har själv deltagit i mångasådana debatter, som kan vara nog så heta. Men jag vill ta avstånd från argumenteringnär han hävdar att sandinisterna har bedrivit ett betydande politiskt förtryck.Det stämmer nämligen inte med den nicaraguanska verkligheten. Detta visas inteminst av all man trots ett myckel starkt yttre tryck och utländsk inblandning idel nicaraguanska samhället har kunnat genomföra fria. Jagtycker alt man - i ställel för atl fortsätta smutskastningen av sandinislernasarbete - skall se positivt på och välkomna att det gick all genomföra sådanaval. Jag skulle också vilja all frågan om hur volontärerutsända av svenska organisationer klär sig inte görs lill en stor fråga omutländsk inblandning. Man måste ändå ha de rätta proportionerna på saker ochting. Vad som är del allvarliga och har inneburit otillbörlig utländskinblandning i är alt landet har varit utsatt för en handelsblockad,iscensatt av , all man har varit uteslängd från allainternationella finansieringsorgan, också genom påtryckningar från FörentaStaterna, samt all på olika sätt har finansierat contras, som med sinaattacker inne i landet har försvårat ulvecklingen myckel, förutom atl landethar åsamkats mänskligt lidande och materiell förstörelse. Detta måste man ha klarl för sig när man lalar om utländskinblandning -annars silar man mygg och sväljer kameler AnL 58 (); När det gäller synen på ;s politikgentemot tror jag inte atl vi har några delade meningar. Det ärsjälvklart all jag ser lika allvarligt på della som . Anledningen lill all jag inte lar upp detta i eninterpellation till den är atl den inteär ansvarig för della. När jag interpellerar statsrådet nöjer jagmig med atl ta upp de områden som faller inom statsrådet , och dit hör inte den amerikanska blockaden mol . Däremothör absolut det svenska biståndels roll i den nicaraguanska ulvecklingen lillstatsrådet ansvarsområde. Jag tycker del är viktigt atl den svenska uppställningenför demokratikravet är entydig och gäller oavsett politisk inklination hosolika partier. Om man beskriver det odemokratiska styrelseskick somsandinisterna ändå har utövat som "fel ochbrister", tycker jag det innebär en överslätande attityd som är beklaglig.Vi har demokratimålet inskrivet som ett avde grundläggande målen för vår biståndspolitik. Och del är över huvud tagel enav huvudfrågorna i all svensk utrikespolitik. Då måste vi vara mycket entydigabeträffande all della demokralikrav gäller alla, oavsett politisk färg. Vad som är statsrådet gräns för politisktförtryck vet jag inte. Men enligt min uppfallning handlar del om politisktförtryck när man kringskär oppositionens arbetsmöjligheter, begränsar yttrande-och pressfriheten och låter mycket lång lid gå innan del blir möjligt föroppositionen alt ställa upp i ett fritt val. För min del råder del ingen tvekanom atl det har pågått ett politiskt förtryck i under den härperioden. Både och jag är naturligtvis medvetnaom all del i slor utsträckning var det yttre trycket som gjorde alt del såsmåningom blev demokratiska val i - gickutvecklingen i negativ riktning ur demokralisynpunkt. Del finns myckel positivtall säga om den politik som sandinisterna har fört, men ur demokratisk synpunkttycker jag atl vår kritik bör vara entydig. Våra krav på alt vi genom vårt bistånd skallfrämja demokratin är helt självklart. Så har det också varit när vi hararbetat med olika biståndsverksamheter i . Jag menar också atl vårtbiståndssamarbete - med den möjlighel till dialog med makthavarna som del hargett och den direkta påverkan som vi har kunnat utöva i den dagligabiståndsverksamheten - har gett resultat. Jag tror också alt många i Nicaraguaskulle säga att det svensk-nicaraguanska samarbetet har inneburit störreförståelse för demokrati generellt. Man kan alllid diskutera hur slora bristerna i demokratinhar varit i och varför de har funnits. Men man kan ändå intediskutera dessa bris-ler ulan all se på hela omgivningen, med krig, konflikteroch ell yttre tryck utifrån som vi gemensamt fördömer. Vi är överens om att det harfunnits brister i demokratin - del är därför vi har arbetat med den frågan. Menjag menar all saken inte vinner på alt man försöker svärta ner vad som harhänt. Man bör i slället se konstruktivt pä situationen och fortsättauppbyggnadsarbetet. Det gäller oavsett vilken regimen är i . AnL 60 PÄRGRANSTEDT (c); Jag tycker fortfarande alt statsrådetHjelm-Walléns inställning är litet överslätande i fråga om sandinislernasodemokratiska styrelsesätt i . Men det följerbara ell mönster, och del är precis detta som gör all man har upplevt Sverigeslå på den ena sidan. Det handlar om en kombination av den svenska regeringenshållning - som egenlligen konsekvent följs upp här genom det säll påvilkel statsrådet för debatten - och all svenska biståndsarbetarehar upplevts delta aktivt i valkampanjen. För all anknyta lill ett tidigare inlägg vill jag säga alldet ju inte handlar om hur man klär sig i största allmänhet - om man har slipseller shorts eller inte. Diskussionen handlar ju om vilken roll svenskabiståndsarbetare bör kunnaspela i en valkampanj. Jag lycker all del är legitimt att man för dennadiskussion. vill jag inte uttala något fördömande av de svenskabiståndsarbetarna i . Jag tror alt de har gjort en förtjänstfull insats.Framför alll tror jag de har burils av ett ärligt engagemang, men jag tyckerändå atl vi efter de erfarenheter som vi har haft borde kunna vara överens omall del är värt alt diskutera vilken roll skall spela i en politiskprocess i de länder till vilka är en stor biståndsgivare. Det gällerbåde den svenska staten, regeringen, och organisationer som bedriver en biståndsverksamhetmed statliga pengar och på så vis är en del av del totala svenska biståndet.Del är litet synd att den här debatten inte har visat större vilja frånregeringens sida atl la upp den principiella diskussionen, som. enligt minmening, är väl värd atl föra. När det gäller den principiella frågan somPär tog upp vill jag bara göra den kommentaren alt stater generelltnaturligtvis inte skall blanda sig i det interna partilivet och ännu mindre envalrörelse i ell annat land. Del är någonting så självklart atl det inte ensbehöver sågas. Vi lar också avstånd när andra länder gör sig skyldiga tillsådanl. Det får inte heller ske indirekt genom statligt finansieradbiståndsverksamhet i organisationers namn. Jag har myckel konsekvent hävdatall vi inte skall använda statliga bislåndsmedel för partipolitisk verksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna1989/90;Sol9-So23 fill socialutskottet Anmäldes och bordlades Motionerna medanledning av prop. 1989/90:72 om arkiv m.m. 1989/90;Krl3 av (m)1989/90:Krl4 av Sfina () 1989/90:Krl5 av () 1989/90:Krl6 av och (båda fp) 1989/90;Krl7av (båda fp) 1989/90:Krl8 av . (c) 1989/90:Krl9 av och (båda c)1989/90:Kr20 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:86 om åtgärder motetnisk diskriminering Prot. 1989/90:87 m.m, 1989/90;Sf46 av StenSvensson m.fl, (m) -------------- 1989/90;Sf47 av RuneBacklund m,fl, (c) 1989/90:Sf48 av MariaLeissner m,fl, (fp) 1989/90:Sf49 av LarsWerner m,fl, (vpk) 1989/90:Sf50 av Hans GöranFranck och (båda s) 1989/90;Sf51 av RagnhildPohanka och (båda mp) 1989/90;Sf52 avErkki Tammenoksa (s) medanledning av prop, 1989/90:99 om en ny myndighet för kontrollen och tillsynenpå läkemedelsområdet m,m, 1989/90:So24 av m,fl. (fp)1989/90:So25 av och (båda m) 1989/90;So26 av RosaÖsth (c) 1989/90;So27 av () 1989/90;So28 av m.fl,(vpk) 1989/90;So29 av m,fl, (c) medanledning av prop. 1989/90:105 om samordnat flyktingmottagande och nyttsystem för ersättning lill kommunerna, m.m. 1989/90:Sf53 av m.fl,(m) 1989/90:Sf54 av och (båda s) 1989/90:Sf55av m,fl. (c) 1989/90:Sf56 av m.fl. (s) 1989/90:Sf57av m,fl. (vpk) 1989/90:Sf58 av och (båda s) 1989/90:Sf59 av m,fl, (mp) 1989/90:Sf60 av ,fl, (fp) medanledning av prop.