prot · GD0963 · 1989-12-31 00:00:00 — Den successivt uppkomna ekonomiska krisen inom försvarethar flera allvarliga konsekvenser i släptåg. Bekymrande nog har det gått sålångt att den militära personalen tvivlar på oss politiker då vi begär mer ånvi är beredda att betala för - vi begär mer i den meningen att uttalademålsättningar inte kan förverkligas på grund av brist på pengar. Mål och medelär inte i balans. Materielen är i alltför många fall omodern och dessutomhårt sliten. Förbrukningsmateriel och ammunition saknas i sådan omfattning altövnings-verksamheten blir lidande. Repelionsutbildning kan trots visstresurstillskott inte genomföras för en stor del av värnpliktskåren. Grundutbildningensläpar efter så att vissa värnpliktiga får vänta upp till efter sinmönstring med all få genomgå sin grundutbildning. Detta är otillfredsställande. Dessa brister var ju dessutom den direkta anledningen tillatt försvarsministern - det meddelade han i ett tal här i kammaren - beslutade tillkalla försvarskommitté.Dessutom gjorde han det i varje fall i förlid. Det kan vara bra att hadetta i minnet innan förslag om prutningar, med bättre eller sämremotiveringar, framförs. Denna situation har uppstått i hägnet av den i varje fallverbalt välkling-aride termen oföriindrad real ekonomi. Det finns de somtvivlar på alt detta är möjligt. Del är då enklast att hänvisa till denfaktiska situationen inom hela försvarsmakten. Där finns bevisen. Vi har gjortett fullskaligt försök, och effekten år känd. Då frågar man sig varför det har blivit så. Är det någotavgörande fel på kornpensationssystemel? Sorn så ofta förr blir svaret: både jaoch nej. Enligt min mening uppfyller kompensationssystemet kravet att i alltväsentligt kompensera för del som del är avsett att kompensera för. Däremotkompenserar det dåligt för den typ av kostnader som man inte vet storleken avoch som därför är svåra att beräkna - i det här fallet tänker jag påutvecklingskostnader Utvecklingen av nya svenska vapensystem har som bekanthögt internationellt anseende och på den bygger därtill en bärande del avtilltron till vår neutralitetspolitik. Del är något paradoxalt att dennaviktiga del inte täcks-i varje fall inte fulll ut - av kompensationssystemet.Del är naturligtvis otillfredsställande att en så grundläggande kostnad somvapenteknisk utvecklingskostnad tilläts gå ut över grundutbildning,repetitionsutbildning, materiel och/eller ammunition och på så sätt äta utdessa ur boet. Det missförhållandet hoppas jag skall rättas till i delfortsatta arbetet inom försvarskomrnit-tén. Av flera skäl är det således viktigt atlförsvarskommitténs fortsatta arbete i hög grad präglas av pålitligt omdöme ochstor ansvarskänsla. Enligt moderata samlingspartiets mening behövs därför ettökat medelstillskolt. Vi anser alt den av överbefälhavaren rekommenderadenivån, den s.k. A-nivån, bör vara ett riktmärke för den fortsatta försvarspolitiskadebatten. Delinnebär att vi politiker kommer atl ställas inför viktiga opinionsbil- dandeuppgifter inför nästa försvarsbeslut. Vi har då att förklara varför Sverigemåste förstärka sitt försvar medan omvärlden i varje fall för förhandlingarsyftande till en minskning av försvarskrafterna. För alt klara den debattenmåste vi påminna om att minskat försvaretsandel, mätt i procentandelar av bruttonationalprodukten, med inte mindre än40%. Försvarets andel av bruttonationalprodukten har nämligenminskats från har praktiskt tagetalla andra länder förstärkt sin försvarskraft såväl kvantitativt somkvalitativt, vissa länder avsevärt. Det är från dessa högaförsvarskostnadsnivåer som vissa reduceringar kan tillålas äga rum, Sverigekan inte, från sin redan starkt reducerade nivå, låta sin försvarskrafl minskaytterligare. Vi har varit i otakt med omvärlden i fråga omförsvarssalsningar under . Andra länders satsningar har ökat, våra harminskat. tvingas vi av den bistra verklighet som råder alt vara i olaktytterligare genom att vi nu måste öka försvarets kostnader, dåomvärlden i varje fall för förhandlingar och gör deklarationer orn atl minskadem. Del är en svår pedagogisk uppgift. Vi måste likväl ta vårt ansvar och föraden debatten. Under de här få minuterna vill jag, herr talman, ocksåvisa på en enda punkt i den kornmitlémotion som vi har väckt. Syftet medmotionen är all komma till rätta med ett likartat problem som det jag nyssnämnt. Nedläggningar och i än högre grad förbandsomflyttningarinnebär inte, som anförts i propositionen, besparingar framför allt inte i delkorta eller medellånga perspektivet - tvärtom. Dessa kostnader harförsvarsministern förutsatt skall täckas inom befintlig ekonomisk ram. Detta ären försvarsfientlig politik. Den kan vi moderater inte acceptera. Vi har bedömt all dessa kostnader kommer alt uppgå lill 700 milj. kr Om de pengarna inte tillförs avandra medel skulle den kostnaden fortsätta att urholka de godaförutsättningarna för värnpliktsutbildningen. Vi anser att denna kostnad undernästa budgetår- del första i den rad budgetår då vi får dras med den - måsteläckas, och därför har vi föreslagit all beslutar om 75 milj, kr. Med dessa fä ord och rned detta debatlmässigaanslag har jag velat ge en liten bild av hur vi ser på de frågor som äraktuella just . Anf, 120JAN JENNEHAG (vpk); Vi kan nu se att i pågår några av demest genomgripande förändringarna sedan . En lång radpolitiska processer pågår , varav några är revolutionära och andramindre omvälvande, mer långsamma och förutsägbara. Bakom dessa politiskaprocesser ligger flera samverkande långsiktiga förändringar En del av deförändringarna är stabila. De beror på ändrade ekonomiska förutsättningar, ändringari samhällsstrukluren eller låt oss kalla det produktionsapparaten, denmateriella basen. Supermakternas position har undergrävts. De har inte sammadominerande ställning som tidigare inom sina ekonomiska block. Både ochSovjetunionen dras med stora underskott i sina statsbudgetar, och vi vet allaatt den ekonomiska och ekologiska krisen är särdeles djup i , Dessafaktorer samverkar i en riktning, och deras samverkan i denna riktning är intetillfällig. ekonomiska och politiska styrka har ökat.Västeuropa har en större samlad styrka än och ligger långt föreSovjetunionen. Del har vuxit fram en europeisk identitet. Till en del ser vipositivt på den, till en del är vi kritiska. Jag behöver bara hänvisa tillvpk;s inställning till anpassning till EG. Hur som helst måste vi se all kraven på samordning imiljöfrågor, av valutapolitik och handel driver fram ett överstatligtsamarbete på gott och ont. Ett nytt växer fram. I en dramatisk omvandlingsprocess sådan som den som pågårnu finns det alltid och har alllid funnits risker för atl konflikter kanutvecklas till krig. Vi ser nu hur etniska motsättningar och nationellafrigörelsesträvanden leder till situationer där militärt våld används. Då måste vi fråga oss; Hur stor är risken atl dessakonflikter trappas upp till ett europeiskt storkrig? Med andra ord; Hur får vitillämpning av den s.k. marginalleorin, som svensk säkerhetspolitisk analys harbyggt på ? riskerar knappast atl utsättas för ett isoleratanfall. Det blir i ett samband där ett större krig pågår. Låt oss betrakta framgångarna i de pågåendenedruslningsförhandling-arna och deklarationerna från skilda regeringar atlminska militärutgifterna. Beror dessa på något slags yrvaken fredsvilja hos deinblandade? Nej, naturligtvis inte. Som jag sade tidigare, måste vi sökaförklaringarna i objektiva faktorer: produktionsförhållanden och oförmåga i deolika ekonomierna atl bära nuvarande mililärutgifter. De olika länderna har alltså varken kapacitet för ellerintresse av att vända aggressionen utåt. De har nog med att försöka repareraoch bygga upp de samhällen som de i många fall har ägnat decennier ål atlförstöra. Vi kan alltså säga all möjligheterna att skapa ett fredligare Europaaldrig har varit mer gynnsamma, i varje fall under delta sekel, än . Viser också andra länders minskade rustningar som positiva. Vi måste då fråga osshur omvärlden skulle uppfatta liknande initiativ från vår sida. i sade allförsvarskommittén var enig i sina betänkanden. Det är alldeles riktigt. Vi äreniga om de säkerhetspolitiska målen. Vi kommer att skilja oss åt när detgäller uppfattningar om vilka medel vi behöver för all hävda dessa mål. Vi behöver ge säkra signaler. Alla länder i har ettansvar för att bidra till en fredlig utveckling genom alt la initiativ församarbete, öppenhet och nedrustning. Vi skall ge de säkra signalerna. Vi skallmarkera på ett sätt som inte kan missuppfattas. Vpk anser atl vi skall minska våra militära utgifter Vianser alt del motiveras av den utveckling vi har sett, och vi anser alt detmotiveras av vår strävan alt stödja en utveckling om vilken vi i alla andrasammanhang säger atl den är positiv. Del är motsatt ståndpunkt lill den gör olika tolkningar utifrån en objektiv verklighet, som virimligtvis har lika goda förutsättningar att bedöma båda två. Det här är ingetkonstigt. Vi får söka förklaringar i skilda politiska uppfattningar, i detta styckeliksom i öv- riga.Vilka intressen vill man företräda? Vilken utveckling är den önskvärda? Varslår våra lojaliteter? Vilka vill vi identifiera oss med i den pågåendeutvecklingen? En minskning av svenska militärutgifter krävernaturligtvis ganska omfattande ingrepp i den nuvarande strukturen hos detmilitära försvaret i . Vi vet atl när del gäller finnsdet inte stora pengar att hämta där, åtminstone inte på kort sikt. Delindustriutvecklingsprojekt som JAS innebär är lill sin konstruktion sådant atlindustrin säkrat sin del av denna kaka på ett sätt sorn gör att samhället fårbetala, även om vi avbryter projektet. Vi måste alltså söka nya strukturer i det svenskaförsvaret som innebär atl vi bortser från de händelseförlopp som vi utgårifrån kan komma att inträffa. Utgår vi ifrån atl stormakterna inte harintresse av ell europeiskt storkrig, att vi inte kommer att utsättas förkustinvasion, all vi inte kommer att utsättas för massiva insatser av dentypen, då ställer del naturligtvis andra krav på vår militära organisation,krav som dess bättre medger billigare lösningar - lösningar som i varje meningkan ses sorn fredsbevarande. 121 i () replik: Ett par synpunkter med anledning av inlägg. Även orn vi är överens orn det säkerhelspolliska betänkandet,utgår redan nu ifrån att vi kommer att dra olika slutsatser, medden i och för sig outtalade men outgrundliga meningen atl vi säkert har olikaintressen atl tillgodose. Jag skall gärna redovisa milt intresse, så all JanJennehag inte behöver sväva i okunskap om detta. Jag har ett och för moderatasamlingspartiet helt övergripande och klarl intresse, nämligen att ge densvenska säkerhetspolitiken och neutralitetspolitiken ett sådant innehåll atlvi bevarar det svenska folkets frihet och oberoende. Hur vill det för vpk;s del, orn del nu skall vara annorlunda? Är det inte så att fick bakläxa aven av sina partikamrater, som tyckte dels all det var dumt all vara överens iförsvar-kommittén, dels att del inte står någonting i det säkerhetspolitiskabetänkandet? Kan del vara så alt har fått bakläxa hemifrånpartikansliet och måste markera någonting som han inte vet ett skvatt om,nämligen vilka slutsatser vi kommer att dra? Vidare har vi olika intressen atl företräda då det gällerJAS-projektet, säger . Del skulle vara skojigt om kundeberätta litet här om vad han vet om atl industrin, som han uttryckte del, harsäkrat sin del av kakan. Det var en intressant information. Vi skall visserligen ha en offentlig utskottsulfrågning såsmåningom, då vi skall försöka så långt det går atl i försvarsutskottets regiklarlägga allt som finns alt klarlägga kring delta omfattande industriprojektsom JAS-frågan utgör Men nog vore det kul. , alt lätta litet påförlåten och berätta om denna mäktiga nyhet , i stället för atlbara humma om den. står ju för en kunskap som knappt någon annanhar Det skulle jag tacka särskilt för 11 protokoll 1989/90:63 122JAN JENNEHAG (vpk) replik: När det gäller våra olika intressen och olikauppfattningar om vilka medel vi behöver för atl uppnå de säkerhetspolitiskamålen behöver vi inte gå längre än till arbetet i försvarskommitlén och deekonomiska nivåer som resp. partier önskade få utredda av överbefälhavaren. Därhar vi olika synsätt på vilka medel vi behöver för alt säkra Sverigesoberoende. När det sedan gäller den bakläxa jag skulle ha fått kannog i överlåta ål oss själva att dryfta den saken inompartiet. Det är alllid så. när man för en debatt i olika frågor både inom ochutom partier att det finns olika meningar även inom partier Det år ingetkonstigt med det. är till sin karaktär från början gjort såatt industrin icke skall förlora. Jag tror inte atl den kommandeutskottsbelysningen av detta problem kommer atl ge något annat resultat. Jaghar inga nya kunskaper all komma med i detta sammanhang. Jag företräder deåsikter om delta som vpk har haft alltsedan projektet beslutades. 123 i () replik: I den försvarskommitté där ochjag är likaberättigade ledamöter har vi funnit det angeläget, i varje fall ikommittén, att anse all del inte låg någon fördel i all binda partierna vid denivåer vi har begärt utredning omkring. Jag skulle rent av vilja påstå atl detta har varit envänlighet mot . Även orn man inte knyter honom vid något särskiltlågt alternativ framstod en sak som utomordentligt klar för alla som har någoninsikt i frågan. Det är atl orn man skall ha ett balanserat försvar som kostarlångt mindre pengar än vi har all fördela på de olika vapengrenarna,kommer detta att medföra en i ännu högre grad urholkad försvarskrafl förSverige. Jag vill inte tillvita alt företräda en sådan inställning,men del verkar närmasl som om han vore stolt över den själv. Del överraskar migonekligen. När det gäller JAS-frågan tror jag mig vid ett tillfälleha hört uppfattning att JAS inte behövs och atl han och hansparti följaktligen vidhåller detta. Då är det i och för sig inte överraskandeatl man har kvar sin syn på saken. Men del skulle vara intressant att hörahonom säga ett enda ord orn varför han inte har opponerat sig mot atlJAS-projektet läggs in även i den lägsta nivå som försvarskommittén begär attÖB skall vidareut-reda. Det är helt outgrundligt och obegripligt. Det hade varit prydligt med enavvikande mening. Del hade gjort denna erbarmligt låga ekonomiska nivå på någotsätt rimlig. På den nivån kan man, , rent av tala om en gökunge iboet. Sedan minskar gökungens effekt allteftersom vi går uppåt i nivåerna, menpå den lägsta nivån har gökungeeffekl. Hade det inte varit braalt framföra en annan mening om detta? Anf, 124JAN JENNEHAG (vpk) replik; För atl kanske avsluta denna omgång om JAS;Atl vi har åsikten att bör avbrytas beror ingalunda på alt vibestämde i början av 1980-lalet all vi skulle ha denna åsikt för tidoch evighet bara för att vi en gång hade bestämt det. Vi menar atl utvecklingen på punkt efter punkt besannatvår åsikt att detta projekt icke borde ha startals. För som gårtycker vi all rikligheten i vår ståndpunkt visas ytterligare. har begärt atl få olika ekonomiskanivåer utredda. Även på den lägsta nivån skall beskrivas vilken effekt ellkvarhållande av har Syftet med detta är just att visa dennagökungeeffekl på det svenska försvaret. Konstigare än så är det inte. AnL 125PAULCISZUK(mp); Del var intressant att höra atl ArneAndersson i år så nöjd med försvarskornmitténs arbete och betänkanden.Även förefiiller nöjd. Men iiven orn de iir eniga kommer del frampå slutet atl del skiljer många miljarder Man ber ÖB utreda nio, tror jag detår, olika alternativ på slutet. De baseras pä samma säkerhetspolitiskabetänkande. Del säger en del orn hur skickligt sekretariatet i kommittén harvarit när man kan formulera en sådan liturgi att fem partier kan ställa sigbakom och ändå demonstrera så stora skillnader. På slutet föreslår man alt det skall sättas ramar och manär tydligen överens hela vägen dit fram. Sedan skall ÖB utreda. Jag är besviken på försvarskommittén. Jag hade litet naivaföreställningar om atl där skulle försiggå utredningar. Jag har omsiderförstått atl försvarskommittén nog var avsedd litet mera som en folklugnandemyndighet, agerande ungefär som SSI gjorde. Del iir klart att man kan känna behov av någonting sådant.Moderaterna förefiiller alt företräda en konsekvent linje, som jag kan harespekt för. behöver alltid ett starkt militärt försvar. Del skallvara starkt relativt omvärlden, och vi måste alllid skjuta till pengaroberoende av hur omvärlden ser ut och oberoende av hur ser ut. Okej, manär konsekvent och det finns logik i den linjen. Jag hade väntat mig och hoppals att här skulle finnassocialdemokrater på talarlistan. Deras försvarspolitiska linje har jag svårareatt förstå. Man vill ha allting; JAS-projekt, värnpliktsarmé. men man vill ändådra ner på pengarna. Det värsta rned den politiken är att jag inte förstårlogiken i den. Man talar så varmt för en värnpliktsarmé. Sedan lägger manned tre av våra bästa utbildningsregementen. Man differentierar värnplikten såatt det snart inte finns någon som helst likhet. Vårt värnpliktssystem är ikris. Del är synd att det är på detta sätt, tycker jag. harvi ju en unik chans. på 70 eller kan vi med fog hävdaatt inte slår inför något akut militärt hot. Jag kan förstå att delunder var viktigt med ""en svensk tiger"".Vi skulle uppvisa ett enhetligt ansikte utåt, det skulle inte finnas någratvivel om vad vi ville och var vi stod. Hela nationen skulle vara enad. har vi emellertid en unik chans att verkligen grundligtanalysera, pröva och omvärdera vårt försvar, tänka på alternativ osv. Nog voredet berättigat att göra del, nog har världen ändrat sig när detallmänna värn-pliktssysiemel infördes. Nog har den ekologiska situationenändrat sig. Jag menar att hotbilden har ändrat sig. Borde inte allakunna vara överens om att vårt försvar skall ha en god anpassning lillhotbilden? enligt minirppfattning vara överens om alt vi bör ha minsta möjliga militära makt. Viskall inte anviinda mer våld än vad nöden kräver. Delta säger vi ju alltid idet civila sanihiillel, och del måste väl gälla även här Vi skall också habredast möjliga folkliga förankring, eftersom detta har ett demokratisktegenvärde. Jag iir som sagt besviken över att man inte har velatutreda dessa frågor. Vi yrkar i våra motioner på all det skall tillsättasverkliga utredningar rned sakkunnigt folk. Det skall finnas två alternativautredningar så att spännvidden kan fångas in. De politiska bedömningarna kan man sedan göra iförsvarsdepartementet och i försvarsutskott. Det pågår ju nu ute iSverige en ganska livlig och bra debatt orn försvaret, men i olika fora här iriksdagen och även i försvarskommittén verkar det vara hopplöst all få lillstånd en debatt. Vi har i våra motioner försökt att tänka alternativt. Vimenar att man borde vidga hotbilden och se på miljöhoten. Till och med ÖB sägeri dag alt miljöhoten är större än de militära hoten. Delta framförde han i ettTV-program , ÖB skall givetvis företräda den militära sidan, del är judär han har sin sakkunskap. Han skall inte behöva fara ut och bedrivaförsvarspolitik, det är ju vi som skall göra del. Vi skall inte förviinta ossatl ÖB då skär ned på de militära delarna på grund av all han anser attmiljöhoten är svårare. Det ;ir' vår uppgift atl göra dessa grannlagaavvägningar Naturligtvis inåsle vi även för framtiden ha en militärberedskap. Vi måste emellertid också se atl del här seglar upp mer och mer avekonomiska hot. Vi måste se att hoten oni informationsmanipulation ökar. Virnåste se att det finns ell inre hot om vad jag skulle vilja kallasolidarileisförlusi. att vi inte längre har någon biirande sarnhällsidésom omfiiltas av hela svenska folket. Vi behöver ha något i stället försekelskiflesnalionalismen. något i stället för folkhemslanken. Vi behöver haen lanke om del ekologiska samhället. Det måste till försvarsätgiirder, och en godutrikespolitik är mer angelägen . Det finns nu större möjligheter,och del fordras därför större skicklighet på detta område. Ett ekologisktsamhällsbygge är en bra försvarsåtgärd, både mot miljöhot och mot militärahot. Vi behöver också en katastrofberedskap, en militär såvälsorn en civil. Den militära måste ha myckel större flexibilitet än vadden har haft tidigare. Av den anledningen förespråkar vi att man satsar påmänniskor i stället för på maskiner och slridsfarkosler. Människor är alltidmer flexibla än maskiner. För atl motverka hotet om solidarileisförlusi behöver viförstärka våra insatser vad gäller vård av människor och natur. Vi har därförföreslagit en verklig allmän värntjänsl, som omfattar både kvinnor och män från18 års ålder och kanske upp lill 55 eller så. Vi tänker oss en 7-9 månadersgrund-Ijänstgöring och alt man skulle få uppgifter gentemot hela den bredahotbilden. Jag har inte hört något annat förslag på hur man skulle lösa kriseni värnpliklssyslemel. Tror man verkligen på det demokratiska värdet i en allmänvärnplikt måste man ju komma med några konstruktiva förslag . Jag tror atljust en allmän värntjänsl har mycket stora möjligheter, inte minst mot dethot jag niimnde sist, niimligen hotet om solidaritetsförlust. Jag tror alt detär mycket värdefullt atl man har någonting gemensamt i den åldern. Alla som hargjort lumpen vet ju hur den kan fungera när del gäller att ge solidaritetskärisla. 126 i () replik: Låt mig tillåta mig några reflektioner ianledning av inlägg. Det märkliga inträffar när slåri talarstolen, att jag stundom överraskas av att vi på enskilda områden har såpåfallande lika uppfattning. Och jag vet inte riktigt varför Likaväl som i decemberdebalten har givitullryck för sin starka känsla för landskapsregementena. Däremot anser jag.fullt naturligt, att jag å moderata samlingparliels vägnar är säkrare på vad viskall ha dessa regementen till än vad som är fallet med . Jag årlikaväl litet imponerad över denna välvilliga inslällning till våralandskapsregementen. Jag vill å andra sidan också harangera när hanpåpekar alt socialdemokraterna saknas här i kammaren. Jag anser också atl desaknas i debatten. Jag tycker all delta ger stöd för den lanke som jag ocksågav uttryck för i decemberdebalten, nämligen atl del häri mycket hög grad ärfråga om att bestämma sig. tiga, gå till och rösta och sedan därefterom igen tiga om resultatet. Vi har under den nuvarande försvarsministerns härföringlärt oss hur delta fungerar Men nog är del illa när hela det svenska försvaretbeflnner sig i stöpsleven och vi inte får den dialog som han och många andrasocialdemokrater skulle kunna bidra till. en dialog som skulle vara bra attfå. Det var enligt min meningen kanske något stelbentuppfattning som gav uttryck för när han pekade på 1901 och den allmännavärnplikten och ändå inte. såvitt jag förstod, hade kunna märka någon vidareskillnad. Han efterlyste t,o,in, god anpassning lill hotbilden. Del är nog ändådetta sorn har skett . Jag tycker nog all våra partier handlartaktiskt när de säger att svenskt försvar, och dessutom svenskförsvarsindustri, fortfarande skall utgöra de tungt vägande bitarna som gerinnehåll och mening ål den politik som ytterst tryggar neutraliteten. Varför inte utreda, frågar orn en del sakerhan funderar över För mig är del alldeles obegripligt alt , som åmiljöpartiets vägnar hade plats i försvarskommittén. ändå lämnade denna. Justdär hade del funnits tillfälle för att begiira en utredning kringsin egen politik. kommer denna politik atl även i fortsättningen bestå avaldrig så välskrivna motioner Men inget parti har den nödvändigautredningskapaciteten. kommer därför i fortsättningen atl stå fören serie tyckanden. , eller möjligen hans parti, har dumt nog självbesläml sig för att stå ulanför detta, som hade kunnat ge den unikamöjligheten. Blev ni inom fega, eller varför handlade ni så? AnL 127PAUL CISZUK (mp) replik: vi blev inte fega. Jag tyckte det varell ärlighelskrav atl stiga av när jag märkte - och detta skall jag väl intelasta i för- atl det inte fanns någol intresse för att över huvud taget svara på depropåer vi framställde.