prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — I första hand CSN;s utvärdering, men också översynenav vuxnas studiefinansiering kommer in i bilden, i alla fall beträffande folkhögskoleeleverna.Föräldrars underhållsskyldighet är också föremål för översyn - vissa förslaghar lämnats. Målsättningen är att ungdomar skall kunnalämna gymnasieskolan utan skuldsättning. Detta är oerhört viktigt urrekryleringssynpunkl både inför gymnasiestudierna och inför påföljandehögskolestudier Stor enighet råder om studiehjälpens belydelse.Utskottsmajoritelen bedömer det inte som nödvändigt med ylleriigare utredningutöver den som redan pågår Elt nytt studiemedelssystem infördes från den 1 januari1989. Då höjdes bidragsdelen krafiigt, och ålerbetalningssyslemel blevinkomstrelaleral. Så gott som all subvention finns nu i studiebidraget somuppgår till . Till detta kan man låna permånad. De mål som sattes upp för det nya systemet antogs i total enighet. Deskadar inte alt upprepas: Studiemedelssystemet är ett av instrumenten för attförverkliga samhällets utbildningspoliliska mål. Del skall vara generellt.Systemet skall vara neu- trall lillolika utbildningar Vidare bör det bereda faktiska möjligheter till studier förså breda grupper i samhället som möjligt. Studiemedlen bör medverka till attstudierna kan bedrivas effektivt, dvs. vara tilltaget så alt del ger reellamöjligheter lill heltidsstudier Systemet bör stå i samklang med den allmännafördelningspolitiken. Slutligen skall del vara enkelt och lättöver-skådligl, såalt de framlida ekonomiska konsekvenserna både för individ och samhälleframstår som överblickbara. Detta var då målen, och dem antog vi i enighet. Sedan övertill metoderna för atl nå målen. En stor majoritet bestämde nivån på studiemedlen - endastvpk avvek från denna nivå. Beträffande bidragels storlek krävde vpk och centernhöjningar Övriga partier var överens om bidragets storlek.Ålerbetalningssystemels grundläggande konstruktion accepterade alla utom vpk.Beräkningar visade atl skulderna skulle komma att återbetalas snabbare än i delgamla systemet. Därför är det något förvånande atl t.ex. moderalerna redannu vill ha en ulredning om elt helt nytt system. Om det är skuldsättningen manvill åtgärda, går del utmärkt inom ramen för del nuvaraude syslemel. Atl redarinu förkasta ell syslem som vi under slor enighet riyligeri irifört är faktisktlitet märkligt. När vi beharidlade frågari i utskottet hade ännu börjatåterbetala enligt de nya reglerna. Den första återbetalningen skedde den 30mars Men del är klarl - har man varit med i den sludiesocialadebatten borde ingenting överraska. har en sällsamhistoria. När de satt i regering ströps all vidare utredning. Det var t.o.m.för dyrt alt utreda. Så fort de stod ulanför regeringsansvar ville de omgåendehöja totalbeloppet. Del hade behövt höjas redan i slutel på 70-lalet, menregeringarna då tyckle alt del kostade för mycket. Sedan var med iregeringen igen, och då var det inte tal om några höjningar. I ställel skärptesmerilkraven och del anlal terminer man kunde få uppbära studiemedel, dvs. entotal indragning av 300 miljoner En annan egendomlighet är atl moderalerna då förespråkadeett rent lånesystem. föreslog man all bidragsdelen skulleavskaffas. Skuldsättningen var alltså inget problem. Så nog har jag väl ändårätt att vara någol förvånad över de slora orden om den framlidaskuldsättningen? Med della har jag inte sagl atl frågan är oviktig. Tvärtomföljs del nya syslemel med största uppmärksamhet t.ex. i vad gällerbidragsdelens rekry-leringseffekt samt skuldernas utveckling. Utskottet anserdet vara för tidigt atl dra sådana slutsatser om effekterna av det nya systemetalt man redan nu bestämmer sig för all utreda en övergång till ett annat system.Intresset för del nya syslemel var myckel stort, och vi märkte genast enkraftig ökning av antalet ansökningar Del tycker jag kan vara ett gott betyglill all börja med. Beträffande resonemangen om studielön skulle jag enkeltkunna hänvisa lill tidigare debatter och till kostnaderna. Vpk;s system kostarenligt vpk:s egna uppskattningar fullt utbyggt , och centernskostar förslag är kanske litet oprecist, sådel är svårt atl kostnadsberäkna. Men kanske skall jag ändå ge några kommentarer även iövrigt när del gäller studielön. Cerilerförslagel skiljer sig egenlligen intesärskilt myckel frångällande syslem förutom jusl atl del kostar mera och givetvis då också är merförmånligt för de studerande. Någon finansiering har emellerlid inte anvisats.Sedan kan man kanske tycka alt det är intressant alt lyssna till denreplikväxling som har sketl mellan och , och jag kan nogförstå varför vi inte fick några lösningar på de studerandes problem under deår då de borgerliga partierna gemensamt hade ansvaret. Vpk;s friar leder till oklarheter, något som jag påpekaderedan förra året. Man vet inte förrän i efterhand om del är bidrag eller lånman har, och den prövningen sker dessutom som man slår i begrepp allsöka slöd för fortsatta studier. Syftet är säkert gott, och det kostar som sagten del pengar Även i detta fall är jag lilel förvånad över alt ingen somförespråkar studielön är det minsta orolig för t.ex. krav på ökad studietakl,val av studier, osv. Eflersom studieslödssyslemen skall stå i samklang med denallmänna fördelningspolitiken, kan det ju tänkas att de förvärvsarbetandekommer att ställa krav på inskränkningar t.ex. när del gäller vilkautbildningar som skall anses som samhällsnyttiga. Jag tycker inte all man hellskall nonchalera sådana risker Sedan tillkommer ju riskerna för atl man göringrepp i den fria förhandlingsrätten. Inte heller detta har av någon berörtsmed någon som helst oro. Frågan om studielön har utretts, men det var länge sedan -1977 - och förslaget förkastades då av remissinstanserna. Studenterna självahar haft en myckel varierande inslällning. Med elt par års mellanrum är man förresp. Jag lycker inte atl vi nu skall ägna vår kraft åt atl utreda nyasystem. Vi bör i ställel göra del gällande systemet så bra som möjligt. Och dendag man anser att det finns samhällsekonomiskt utrymme för nya satsningar, gårdet utmärkt atl t.ex. höja bidragsdelen och på del sättet minska skuldsättningen. Det som har diskuterats mest i del nya systemet har varitinkomslpröv-ningsreglerna och dä särskilt det faktum atl reduktionen sker förstpä bidragsdelen. Med de regler som gäller kan en studerande - om viräknar ihop bidrag, lån och tillåten förvärvsinkomst, som alltså inte påverkarbidraget eller lånet - för sitt uppehälle ha disponibla medel motsvarande i månadsinkomst för årets 12 månader Och det är egenlligen inte så väldigtdåligt. När del sedan gäller del faktum atl reduktionen sker förstpä bidragsdelen, vill jag säga alt det är ganska logiskt, eftersomsubventionerna flyttades just lill bidragsdelen. Det är alltså subventionernasom minskar när man själv har egna inkomster. Del hade varit bra med en djupare analys av effekterna avdessa regler Det är troligen så atl det behövs kombinerade åtgärder för alt fåborl alla marginaleffekter Ja, alla marginaleffekter kan man inte få borl i ettinkomstprövat syslem, men man kan i alla fall mildra marginaleffekterna. Föratl komma till rätta med vissa marginaleffekter föreslär utskottet atl fribeloppethöjs något och alt reduktionen sker proportionellt på bidrag och lån ifortsättningen. På det sättet uppnår man elt annat mål som också är viktigt,nämligen alt studenterna kan minska sin skuldsättning vid förvärvsarbete. All helt avskaffa inkomstprövningen är av såväl kostnads-som rättviseskäl inte aktuellt. Ett avskaffande av inkomstprövningen kostardrygt 500 miljonerper år i ökat utflöde av studiebidrag. Del är i huvudsak fråga om bidrag lillsådana studerande som studerar på deltid och finansierar sina studier påannal sätt än genom studiemedel. förslag om atl avskaffa prövningen förheltidsstuderande innebär en ökad kontroll av närvaro och studietakl.Svårigheter föreligger också när det gäller att definiera heltidsstudier. Årdet avsikten att bedriva heltidsstudier som avses, eller är det genomfördaheltidsstudier? Detta kräver nya kontrollsystem och troligen en mängdåterkrav. Man kan inte göra del så enkelt för sig att man säger atlmyndiga människor själva skall bestämma över sin fritid, att vi ju faktiskthar regler om studietakl, osv. prövar vi nämligen intesludietakten, ulan man har en generell rätt lill studiemedel när man har fåtteri ulbildriings-plats. Den enda prövning som sker är prövningen mol den egnainkomsten. Det moderata förslaget som det ser ut leder enligt minbedömning till nya kontrollsystem och troligen en mängd återkrav. Då var förraårets förslag om successivt avskaffande av inkomstprövningen enklare rentadministrativt sett. Men det kostade också en hel del pengar När del gäller övriga reservationer har ingentingförändrats sedan föregående debatt. Jag hänvisar därför till motiveringarna ibetänkandet. , herr talman, några ord om CSN-kortel.Regeringen föreslog inte några medel för upphandling av reserabalter förstuderande med hänvisning till atl SJ, på grund av atl studenterna har haftförmånliga villkor, kraftigt har ökat sin resandemängd och all del bordeankomma på SJ själv att konstruera sina rabattsyslem. Utskottet, som har haft atl behandla väldigt mångamotioner i denna fråga och har fått la emot elt flertal uppvaktningar föreslåratt regeringen bemyndigar CSN atl förhandla med SJ och andra irafikföretag ommöjliga reserabalter Del har pågått förhandlingar med andra trafikförelag, ochdet är bra alt del nu sätts på pränt så all del finris med när det gäller t.ex.fördelning av medel. Regeringen får sedan återkomma med begäran om medel påtill-läggsbudget. tyckle atl del var roligt atl få sesocialdemokraterna göra en helomvändning. Välkommen i den gemenskapen, HansDau! Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer. AnL 129HANS () replik: Först någol om . Del finns nog historia som man kan dra fram litet varstans.Vad vi vet har socialdemokraterna pä delta område genomfört utredningar somhar begravts och aldrig över huvud tagel har varit värda all lägga fram lillriksdagen. Det har också funnits annal. Det tog innan regeringen eflerregeringsskiftet över huvud tagel tog i frågan. Jag menar atl vi nog allahar historier som vi kan diskutera, och del är därför inte lönt atl la uppdelta. sade alt många accepterade atl del nyasystemet infördes. Det är ju alldeles riktigt. Hon är förvånad över att bl.a.vi moderater kräver ett helt nytt system. Jag vill vända mig emot detta. Såstår det ju faktiskt inte Det står att man skall göra en översyn för atlkomma till rätta med skuldfällan. sade också atl all subvention nu ligger i bidragsdelen.Det är möjligt att det är fallet just . Men i CSN;s femårsprognos säger manklart och tydligt alt subventionerna till lånen, dvs. räntesubventionerna, efter5 år skall vara lika stora som bidragsdelen. Bara det är en klar signalom atl detta kommer alt kosta statskassan oerhört myckel pengar och del kommerändå alt kosta de studerande väldigt mycket. Detta är ännu elt skäl till bör se över detta. När del sedan gäller frågan om slopad prövning av rätttill studiemedel vid heltidsstudier vill jag slutligen säga alt det alllid gåratl rada upp en märigd skäl mot detta. Om byråkratin blir större eller mindrekan diskuteras. Jag tror all byråkratin skulle bli mindre om prövningenslopades, men framför allt skulle man få de posiliva effekter som eltborttagande av förmynderiel innebär. Allra sist vill jag tacka för alt vi har hamnat i sammasällskap när det gäller frågan om . Det är inte någonting atl skämmasför Jag lycker atl alla partier i utskottet skall vara glada över atl vi harnått det här resultatet. 130RUNE () replik: inledde med alt lala om hur samsvi varit om målen. del år en ganska korrekt beskrivning av hur diskussionengick när målen för studiemedelssystemet formulerades. Men del var när vi skullefylla målen med ett fungerande system som vi hamnade på olika linjer Det system som man slutligen valde, och som försvarar, lever inte upp lill de vackra målsättningar som fastställdesnär man beslutade om studiemedelssystemet. Del är där vår kritik kommer in ibilden. förde ett resonemang om kostnaderna för olikasyslem. Jag har tidigare hört de här siffrorna diskuteras fram och tillbaka.Men jag kan vända på frågeställningen: egentligen vad detsystem som hon försvarar kommer all kosta . eller femlon år?Del är omöjligt atl beräkna. Jag kan i och för sig här göra en del antagandenom hur stora avskrivningarna kommer all bli, vad de kommer alt kosta statsbudgetenoch hur stora räntesubventioner och annal som kan komma all behövas. Med en sludielönemodell av del slag som vi har presenteratblir det egentligen fråga om alt tidigarelägga kostnader Så till vida är deträtt. Men del är inte säkert alt vår modell egenlligen är dyrare om man läggerul delta på den långa livslängd som elt system har Det kanske blirvilket vi tror en billigare modell, eftersom man slipper avskrivningarna och deslora kostnaderna för all subventionera räntan. Del måsle ske en kraftigsubvention om vi får höga räntenivåer Vi har debatterat den här frågan , men jag hördehär några argument. Det var avtalsrörelsen och lönebildningen och lilel annalsom skulle komma in i bilden, om man lanserade ett syslem med studielön. Det ärrätt märkligt all man tagit upp detta. Vi har ju en och annan utbildningsom är betald, t.ex. utbildningen av poliser Polisaspiranter har betaldutbildning 1989/90:104 under hela sin utbildningslid. har inte kommit upp till diskussion, i varje fall inte i förra årets avtalsrörelse. Studiestöd j2 MARGÖ (vpk) replik: tyckle alt del fanns anledning atl erinra oss om desamhällspoliliska utbildningsmål som vi var överens om. Jag hoppas all vifortfarande är överens om de utbildningspoliliska målen. Men vi är inte överensom all del studiemedelssystem som vi har verkligen leder oss dit. Enviktig del är att studiefinansieringssyslemel skulle motverka en socialsnedrekrytering, och det gör systemet uppenbarligen inte. LenaÖhrsvik försöker lugna oss med all säga alt regeringen följer effekterna avskuldsättningen med det nya systemet. Det har jag aldrig ifrågasatt. Jag lardel som något alldeles naturligt och självklart atl regeringen givetvis följerutvecklingen. Men frågan är hur stor skuldbörda regeringen anser att man kanacceptera irinan det finns skäl atl göra något. kostar ett lån på enligt studenternas beräkningar ca 200 000 kri lånekostnader della i jämförelse med det gamla systemet där samma lån kostade90 . Vpk;sförslag med studielön - eller om man önskar kalla del något annal, t.ex.stipendier - skulle enligt en grov beräkning kosta Dellåter som en stor summa, men det motsvarar ändå en höjning av arbetsgivaravgiftenmed bara 0,7-0,. Man kan se det omvänt också. Om regeringen avslår från atlsänka arbetsgivaravgiften på det sätt som man har planer på alt göra, skulleman raskt få in de pengarna. LenaÖhrsvik framhåller också alt del finns problem med våra förslag om en annansludiefinansiering. Jag håller med om alt del inte är alldeles okompliceratoch all det finns vissa frågor som man måste titta närmare på. Del är därförsom vi inte direkt föreslår det här systemet, ulan menar atl vi måste göra enordentlig analys och utredning av förslagen, eftersom della inte har gjorts. Viariser att deri utreduing som gjordes inte har tillämpning på dagensproblem. ÄrLena aldrig orolig för atl vi inför 2000-talel inte får några sjuksköterskor,förskollärare och andra högskoleutbildade inom lågavlönade yrken, eflersomungdomarna kommer alt se all de med förväntade löner inom dessa yrken intekommer alt ha råd alt ta lån? Anf.132 () replik; Jag vill börja med del sist sagda. Visst är jag orolig för en situationdär vi inte kan få utbildade sjuksköterskor, förskollärare och vad det nu kanvara, Margö . Det är därför som vi har vidtagit åtgärder och införtett nytt studiemedelssystem med ökade subventioner där bidraget nu är mycketstörre än vad del var tidigare. Somjag förut sade handlar det om ambitioner. Har man ett antal miljarder kronorkan de mycket väl stoppas in i del syslem som vi har Man behöver inte utredaett nytt syslem. Del är en sådan utredning jag vänder mig emot. Samtliga partier hartydligen lilel olika möjligheter atl plocka fram pengar på olika håll. Jag tyckeratl det har förekommit överbud både här och 108 där Vpk;s förslag leder till omedelbara utgifter på 1,5 miljarderkronor och till utgifter på 4miljarder , och del finns inte angivet någon finansiering till delta. Jaganser självfallet all man skall följa skuldutvecklingen. De beräkningar somgjordes i studiemedelskommiltén visar att man med det nya syslemel får en snabbareåterbetalning av skulderna än i del gamla syslemel. Del kan inte ha rubbatsbara på ett par år Jagkan hälla med om atl vi under en längre lid har haft en väldigt hög ränta, ochdet kan påverka skuldutvecklingen mycket negativt. Det påverkar naturligtvisden framlida bedömningen. CSN följer nu noga ulvecklingen både när det gällerbidragets effekter på rekryteringen och skuldernas utveckling. Man kommer meden djupare analys i nästa års anslagsframställning. Ipropositionens skrivningar sägs, vilkel utskottet också har ställt sig bakom,alt regeringen, om det skulle visa sig atl del finns obalans i systemet, kaningripa ganska omgående genom atl den har räntevapnet till sitt förfogande.Del är alltså regeringen som själv bestämmer räntan för varje är för sig. Jagtycker inte atl vi behöver ägna några krafter åt alt utreda ett nytt syslem.Del syslem som vi har utformat är väldigt bra. Det handlar sedan om huruvidaman anser alt det finns samhällsekonomiskt utrymme för att göra ytterligaresatsningar. Det går då myckel bra alt stoppa in de satsningarna i del härsystemet. HansDau tyckle inte atl det var lönt atl prata historia. Anlednirigen till att jagtog upp detta var att jag har hört tala på ettmyckel arrogant sätt om skuldsättningen och fördöma de åtgärder som harvidtagits. Man skall kanske vara litet försiktig med de stora orden när delgäller skuldsätlningsproblemaliken med tanke på jusl den historieskrivning somjag gjorde. Vi borde kanske vara lite ödmjuka när vi diskuterar de svårighetersom faktiskt finns. RuneBacklund säger atl målen är ganska bra men att vi inte lever upp lill dem. Jagvill dä bara påminna om atl förslag innebär en omedelbar utgiftpå 1,5 milj.kr, men man har inte anvisat någon finansiering. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar 1989/90:104 18 april1990 AnL 133 (vpk) rephk; tycker all det är onödig med en ny utredning som skulle sepå ett helt nytt syslem. Hon förordar i slället atl om det finns pengar kandessa stoppas i del nuvarande systemet. Jag kan också ställa mig bakom att vianvänder del syslem som vi har och successivt höjer bidragsdelen för alt viden vägen skall få ell totalt samhällsfinansierat sludiefinansieringssyslem. Detprimära är ju inte atl fä del hell nya syslemel utrett. Vi kan kanske hålla ossinom det gamla systemet. Men jag menar all man måste utreda kostnadsdelen -någol som oroar också . Mina och att delta skulle kosta mellan 3 mil- jarderkronor och är bara grova uppskattningar. Det har aldriggjorts några beräkningar av vad detta totalt skulle kosta samhället. Man fårinte bara se detta som en utgift. Det är en investering för samhälletsom kommer atl också ge intäkter, även om dessa intäkter kanske inte direkt kanmätas i kronor och ören på del sätt som kräver Fru lalman! Vi harinte angivit någon finansiering i delta belänkande helt enkelt därför att viinte lagt fram förslag om alt införa den här utgiften. Vårt förslagär att utreda hur slora utgifterna verkligen skulle bli för samhället om dettaförslag genomförs. AnL 134 HANS () replik; Jag blir något förvånad när sägeratt jag har angripit detta pä ett arrogant sätt. Det vore främmande för mig. Precis som har konstaterat stod vibakom lånedelen och konstruktionen av denna så sent som sedan.Men man måste vara observant då man ser alt saker och ling börjar gå snett ochfolk blir oroliga, oavsett om det rör sig om en . Jag lycker inte att jag är arrogant på någol sätt. Jag harförsökt att peka på de problem som har uppstått. Som jag sade i min tidigare replik börjar man nu på CSNatt se all kostnaderna för bidragsdelen och kostnaderna förräntesubventionerna kanske blir lika slora. Då bör vi tatillvara denna observation och se lill alt problemet blir åtgärdat, ulan skapar ett hell nytt syslem, för atl vi skall kunna komma till rätta bådemed samhällets kostnader och med framför alll de studerandes kostnader ochderas skuldsättning. De borde kanske inte vara alldelesfrämmande också för alt vara ödmjuk och tänka på den samhällsekonomisom hennes parti har åstadkommit och det skattesystem som drabbar många låg-och medelinkomsttagare kanske är en stor verksam del till den oro som de härmänniskorna känner. 135RUNE () replik; återkom till frågan omfinansieringen. För centerpartiels del förhåller del sig på samma sätt som förvpk. Vi har alltså inte lagt fram något förslag om omedelbar verkställighet,ulan vi har beställt ett förslag med en viss inriktning. Vi har inte resurserall lill utforma alla detaljer i ett system av den här typen. Dellakänner myckel väl till. Del var ju också ell bra argument som nihar använt er av, varför vi beklagar alt vi inte fick vår modell fullständigtutredd i det utredningsarbete som pågick. Sedan går jag över till den mer långsiktigafinansieringen. Om man ser några budgetår framåt i tiden, kan man barakonstatera att om räntenivåerna ligger kvar innebår det all kostnaderna förstaten med del nuvarande systemet kommer alt öka snabbt och kraftigt. Dellainnebär att finansierings-problemet kommer atl finnas, oavsett vilken modellman än väljer Vi konstaterar all ju mer man kan göra för alt hålla nerelåneskulderna, desto mindre blir de långsikliga kostnaderna i systemet. Med tankepå systemets långa livslängd anser jag alt man måsle göra en bedömningsom sträcker sig över när man diskuterar den totala kostnaden ochden totala finansieringeri. kan inte ta fram ell enskilt budgetår och sägaatl vi inte har funderat över finansieringen av det ena eller del andra. Dettagäller för flertalet av de socialförsäkringsmodeller som vi arbetar med. De ärlångsiktiga och det är svårt atl överblicka de totala kostnaderna.Förändringar som genomförs ett första år kan innebära merkostnad, menlångsiktigt ge besparing i systemet. Det finns fler exempel på detta som viunder senare tid har arbetat med. 136 () replik; Jag är självfallet medveten om att man iritebehöver finansiera ett förslag om ulredning. Men det vore bra om man någon gångkunde andas någol var i från man skall la dessa stora summor som del faktiskthandlar om. Vad jag sade var att ett fullt genomförande av era olika förslagskulle innebära den och den kostnaden, och ni har över huvud tagel inte angivitnågon finansiering för framtiden. Jag lycker alt det hade varit snyggt om manhade kunnat göra del. Frågan om finansieringen löser sig inte av sig självt. Jag tycker ändå atl den härdebatten har lett till all väldigt många nu står fast vid att del här systemetär ganska bra och all det kanske vore idé att försöka göra någonting av det. Viskall inte ödsla våra krafter på all införa ett nytt syslem. Jag ser fram emotfortsatta diskussioner i utskottet i den här frågan. AnL 137ARNE MELLOVIST (s): Under de som vuxensludieslödenfunnits har huvuddragen i den ursprungliga reformen behållits. flertalutvärderingar har konstaterat att vuxenstudiestöderi ihög utsträckning når dem som stöden är avsedda för Trots defta finns det engrupp vuxna som är mycket svåra att rekrytera till studier och som därigenomknappast kan påslås ha reell tillgång till vare sig vuxenutbildning ellerstudiestöd. beslutade regeringen på utskottetsinitiativ aft tillsälta en mer omfattande utredning om vuxnas möjligheter attfinansiera sina studier.