prot · GD0932 · 1989-12-31 00:00:00 — Det var den frågeställningen jag tog upp, och den har jag inle fåttbelyst. Statsrådet sade mera bisalsvis i sittsenaste inlägg att man lar dessa hänsyn närhelst en fråga om en omlokaliseringväcks. har det ju väckts en fråga om en omlokalisering. Del är aktuellt atlomlokalisera FOA. Då vill jag fråga statsrådet: jag tolka della uttalandeså, eftersom frågan om en omlokalisering har väckts, alt regeringen kommer atlla hänsyn till behovet av en bättre regional fördelning av arbetsplatserna, närman tar ställning till var FOA skall lokaliseras? Det tror jag i så fall voreelt myckel glädjande besked för . Civilministern säger all regeringen inle kan lösa de här problemen påegen hand. Ingen har begärt del heller, ulan vad vi har begärt är allregeringen, då del ges tillfälle, gör insatser för alt medverka till atl lösa 5Riksdagens protokoll 1989/90:32 Svar på interpellationer och fråga Vi har sett vid ett flertal tillfällen hur regeringenlagt fram propositioner med samlade ålgärdsprogram i regionalpolitiskt syfte.Nu är det faktiskt så atl vi i har ett regionalpolitisktproblem. har problem med tillgången på arbetsplatser, medtillgången på utbildningsplatser. Del krävs alt man också uppmärksammar närdel finns regionalpoliliska problem på litet närmare håll. Det krävs all mangör genomtänkta insatser också för . Del är ju så populärt atl i olika sammanhang i principsäga: Inget mer lill . Sådanl brukar alla vara eniga om - menSlockholm kan ju inte dras över en kam. En del av är väl förseddmed både arbetsplatser och utbildningsplatser, men vi har också en annan del,där de högutbildade är underrepresenlerade, med väsentligt lägre anlalarbetsplatser, där människor är långtidssjuka och där människor har delbesvärligt. En mera positiv inställning från regeringens sida skullemedverka lill alt vi i den länsdelen skulle ha lättare all komma till rätta medde här problemen. Del krävs alltså en samverkan. De regleringar och slraffskatler som har tillkommit harinle haft någon som helst positiv verkan - inle ens när det har gällt atlåsladkomma fler bostäder har byggregleringarna medverkat lill alt ge någrafler bostäder i den . Den statliga sektorn minskar, säger civilministern vidare.Desto slörre anledning är del då all ta de tillfällen i akt som bjuds! Och härfinns det flera tillfällen atl la ställning, nämligen dels när det gäller altflytta , dels när det gäller all överväga om man verkligen skallta bort hela del militära centret i , dels när det gäller attöverväga till vilken del av länet som FOA skall lokaliseras. CivilministerBENGT K Å : Jag har inle tänkt atl la upp någon meraallmän regionalpolitisk debatt med här. Del får väl ske i desammanhang där det skall ske. Jag vill bara påpeka att det inte är någon hemlighet altvi också har brist på bostäder i . Alt diskutera frågan omlokalisering av arbetsplatser såsom skilt från detta är därför väldigtkonstigt. Man måste ha ett perspektiv som gäller hela när mandiskuterar både lokalisering och omlokalisering av statliga arbetsplatser. Jag tycker alt det blir litet ihåligt när att del inte har skett någon förstärkning av bostadsbyggandet i de södralänsdelarna. Det är i alla fall en möjlighet som har öppnats atl relativt settförstärka de möjligheterna i genom att vi har enbostadsdelegation som är sammansatt av de regionala och kommunala politikernai . Regleringar och straffskatter är ändå ell instrument somkan få effekter och som har effekter. Och de kan väl ändå inle utvärderas ,när beslutet togs sent ? Sedan vill jag tillbakavisa anklagelse omatt vi skulle ha tagit lätt på frågan om obalansen i . Vi hartillsatt en storstads-utredning, som jobbar för fullt och som har tagit frammyckel intressant material om hur storstäderna "ser ul" - socialt,arbeismarknadsmässigl osv. är klart alt delta utgörett vikligl underlag, men det är ett uttryck för alt regeringenminsann ser problemet och är medvelen om vilka effekter del får i storstäderna. PärGranstedt tycker alltjämt inte att han har fått svar på sina frågor. Han harfrågat om vi är beredda atl medverka lill att omlokaliseringen av statligaarbetsplatser i sker på ell sådanl sätt att balansen mellanbosläder och arbetsplatser i länet förbättras. Jag har redovisat de grunder somfinns och som vi har redovisat för tidigare, nämligen att när manskall flytta ut en central statlig verksamhel bör delta grundas på en bedömningav de förutsättningar som gäller för en sådan omlokalisering, både vad gällerförvaltningen och vad gäller motlagarorien. Däri ligger naturligtvis att omman har överhettning på ett ställe och tillgång på bostäder och arbetskraft påell annal ställe i samma region, så är det ell argument för en omlokalisering,om detta i övrigt kan passa in på förvaltningen och om det av andra skäl ärinom den regionen som omflyttningar skall ske. Det finns flera exempel därstaten och regeringen har tagit sådana initiativ. Jagtycker alltså inle atl del behöver bli några tolkningsproblem. Vi har redovisati en rad olika sammanhang, och jag har också redovisat det i mitt svar - detstår där fakliskl, om man läser innantill - att della synsätt och de principersom vi har angett också kommer att prägla de aktuella lokaliseringar somfinns. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga PAR (); Jag tycker nog inle alt det här svaret heller var så tydligt på den punkten,men jag vill tolka del sista statsrådet sade som ell förtydligande - så får vise vad detta är värt i praktiken. betonade ju de problem som bristen på bostäder ulgör. Del ärintressant atl notera all del område i som alternativt är aktuelltför en lokalisering av FOA, Ursviksområdel, är ett område somkommunalpolitikerna i vill använda för bostadsbyggande, medanbostadssituationen - även om den inle precis är lysande någonslans - är bättrei den än i den norra. Molbakgrund av de uttalanden som statsrådet har gjort här kan jag barase att ett rimligt beslut kan peka ål ell håll, nämligen en lokaUse-ring av FOAi . Jag får hoppas att dessa uttalanden också kommer att prägla delfaktiska beslutet. YLVAANNERSTEDT (fp): I sill senaste inlägg uttalade civilministern sin allvarliga oro ochmenade alt regeringen har vidtagit åtgärder för atl motverka de problem somfinns i den södra delen av länet men all han inte vill ha någon allmän debatt. Härhar vi elt konkret exempel, som faktiskt kan medföra en väsentlig förbättringefter den förlust av arbetstillfällen som en förflyttning av del miU-läracentrumet i innebär. Kanman tolka civilministern på det sättet, att i alla fall han kommer atl medverkatill atl FOA kommer att lokaliseras till ? 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga När det gäller FOA har försvarsministern redan gett elt svar på hur denfrågan kommer att hanleras. Därför behövs inga andra tolkningarän atl det kommer ett svar framöver. Jaghar redovisat de principer som finns om det är fråga om en lokalisering resp.om det är fråga om en omlokaUsering inom en region. Sammasvar får gälla för . Jag har inte tänkt ge mig in i sakfrågan idel enskilda fallet här . Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Svar på interpellation 1989/90:44 om ett idrottsgymnasium med marininriktning i har frågat utbildningsministern om han är beredd altpositivt pröva frågan om ett idrotlsgymnasium med marin inriktning i Vaxholm.Tanken är att kasteU skall kunna bevaras med sitt ,som kommunen fåren gymnasieskola, vilket den saknar 1 dennagymnasieskola skulle finnas ell s.k. idrotlsgymnasium för bl.a. sjösporier somkanot och segling. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt del är jag som skall svara påinterpellationen. Kanotoch segling finns redan som s.k. specialidrotter vid ell par gymnasieskolor ilandet. Del är () som efter samråd med beslutar om var det skall finnas idrotlsgymnasier och vilkagrenar dessa skall erbjuda. Det är alltså inle en sak för regeringen. Själva grunden för all en kommun skall få ellidrottsgymnasium är dock atl den har gymnasieskola. Också här- i fråga omsjälva inrättandet av gymnasieskola - är det SÖ som beslutar. Jag ber atl få tacka utbildningsministern för svaret på mininterpellation. Givelvis förväntade jag mig inte någol slags konkret besked isakfrågan från statsrådet. Del är ju, som också framgick av svaret, skolöverstyrelsensom fattar besluten i del här fallet. Däremot är det värdefullt att få någrasynpunkter på hur regeringen principiellt ser på den här möjligheten. Detmåste, som jag ser det, vara ell intresse att om möjligt ge varje kommunchansen all få en gymnasieskola. Man kan försöka hitta olika lösningar när detgäller mindre kommuner. Man kan tänka sig mindre enheter av filialka-raklär,alltså med ett mera begränsat linjeutbud, del som man brukar kaUa förglesbygdsgymnasium. kan ingen påslå att är någon glesbygd, men delär trots allt en liten kommun, där man skulle kunna länka sig en lösning av delhär slaget. IVaxholm har man nu diskuterat en annan typ av lösning, nämligen ett gymnasiummed ell specialutbud, som skuUe kunna attrahera elever också från andra delarav i första hand , nämligen idén om ett idrottsgymnasium med marinanknytning. Man kunde också länka sig vissa andra specialämnen med marinanknytning. En poäng i detta är ju all man skulle kunna få elt fintanvändningssätt för kaslell, som ju är ett historisktbyggnadsminnesmärke med ett intressant museum. Man bryr nu sina huvuden medfrågan hur man skall kunna rädda del för framliden. Isvaret antyds ell problem som kunde vara intressant all få närmare belyst.Statsrådet säger att för all kunna få ett idrottsgymnasium måste man ha ettgymnasium. Det har ju inle . Frågan är om man kan länka sig enpaketlösning, där man möjliggör etableringen av en gymnasieskola just genom atlgöra del till ell idrotlsgymnasium, kanske kompletterat med andraspecialutbildningar. Eller befinner vi oss i något slags Moment 22-situation,där man först måste ha ell vanligt gymnasium för all sedan kunna kompletteradet till ell gymnasium med specialinriktning, då frågan av den anledningen blirmer eller mindre olöslig? Jagtycker det vore värdefullt alt få belyst dels skolministerns synpunkter påambitionen alt försöka ge varje kommun möjligheten att ha en gymnasieskola,dels om idén med en gymnasieskola med specialinriktning, som också kanattrahera elever från andra delar av regionen, kan vara en praktisk lösning avdet här problemet och atl man alltså kan godta att ett gymnasium får komma tillpå den grunden att det på det här sättet vänder sig till en någol vidareelevkrels än vad kommunen själv har. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Den situation som beskriver i är det svårt förmig att konkret kommentera. Enligt vad jag erfarit finns ingen framställningfrån till länsskolnämnden all få inrätta ell gymnasium. Jagtror därför all vi skall lägga den saken ål sidan och hålla oss till deprincipiella frågeställningar som log upp. Denförsta frågan var: Är del angelägel och möjligt atl ge varje kommun engymnasieskola? Jag tror inle det. Detär också så alt den gymnasieremiss som är ule i landet hade som en avutgångspunkterna när regeringen startade reformarbetet målsättningen atl klarade små gymnasieskolor som vi har , med tanke på den elevialsminskning somvi står inför. Det är redan nu så all många små gymnasieskolor har svårt atlge ell bra och brett utbud just beroende på all elevantalet viker.Utgångspunkten för det som just nu diskuteras i Skolsverige omkring denframlida gymnasieskolan har varit alt slå vakt om de gymnasieskolor vi har.Trots det har jag en del framställningar från kommuner med ganska små elevtalom att få inrätta gymnasieskolor på den egna hemorten. Vi har sagt till de därkommunerna - och jag kan säga det lill också - alt vi prövar intedessa framställningar i sak förrän vi vet hur vi kommer att organisera denframtida gymnasieskolan. Jag har sagt alt jag räknar med all inomen ganska snar framlid, förhoppningsvis , komma tillbaka med enprincipiellt hållen proposition om den framtida gymnasieskolans organisationoch inriktning. Då får vi la upp den diskussionen. Denandra frågeställningen, om idroltsgymnasierna, är ofta förknippad med enmissuppfattning, nämligen all idroltsgymnasierna skulle vara någol 1989/90:32 slagssärskild gymnasielinje eller någon särskild gymnasieutbildning. det inle, ulan idroltsgymnasiernaär tillskapade genom all de elever som går ~ på gymnasiet får möjlighet atl jämka sin timplan.De byter ut fem veckolim- \ f marmol ämnet specialidroll, som de vill fördjupa sig i. I vissa fall är det '' ' *" förknippat med lagidrotter. Då samlas ungdomar på de orter som harmöjlig- het alt ge exempelvishandledning i specialidrollsämnel. På så sätt får man en idrottskaraktär på dengymnasieskolan. Del är inle en Moment 22-silua-tion, ulan det är så alt idrottsgymnasiernabygger på de befintliga gymnasie- I skolorna och på ell rejält utbud av linjer föridrotlsungdomar alt välja mel- Det är angeläget attde ungdomar som satsar så mycket tid och kraft på sin specialidroll också fåren bra gymnasieutbildning. Den får de vid bra gymnasieskolor, men fårde också tillfälle all ulveckla sin idrotts-kompelens. Så ser den saken ul, PÄRGRANSTEDT (c): Jag vet nalurliglvis alt del inle finns någon framställning frånVaxholms kommun , utan det här är en debatl som förs inom Vaxholmoch som har väckt ett visst inlresse, eftersom del är elt principiellt intressantgrepp som har föreslagits. Därför tyckte jag atl del var angeläget alt få höralitet grand om statsrådets och regeringens principiella syn på detta som ellframgångssält. Nuär ju del som statsrådet säger här inle alls uppmuntrande i detta sammanhang.Del är riktigt atl en gymnasieskola med idrottsinriktning måste kunna erbjudaelt bra utbud av övriga utbildningar. Poängen med den lösning som hardiskuterats i är ju atl man skulle kunna bredda sitt elevunderlag genomatt ha ett specialutbud och alltså också kunna få elever från andra kommuner igrannskapet som är intresserade av det här specialut-budet. Situationen iStockholmsregionen är litet annorlunda än i andra delar av landet. Det faktumall del är ett storstadsområde gör atl man lättare kan ha ell utbyte av eleveröver kommungränserna. går ju elever lillgrannkommunerna. Man skulle kunna tänka sig att.special-intresserade eleverfrån ett anlal grannkommuner skulle kunna söka sig lill . På del sättetskulle man också få underlag för en gymnasieskola i . Del är del som ärdet intressanta greppet här. Jag hoppas att de här något skeptiskakommentarerna från statsrådets sida ändå inte skall vara ett hinder för all mani de fortsatta övervägandena skulle kunna pröva den här lypen av lösningar sätt att skapa ett utbud av intressanta utbildningsalternativ och också fåett mera decentraliserat utbud av gymnasieutbildningar Jag är noggrann med alt understryka all jag inte haft någon decideraduppfattning i just del aktuella fallet. Det föreligger ingen sådanframställning till de statliga myndigheter som skall hantera den frågan. Om delblir elt fall för regeringen är för tidigt atl säga. Vid besvär hamnar det såsmåningom under regeringen. Så vi lämnar del åt sidan. Vadjag är angelägen om atl understryka är atl gymnasieskolor måste, för 70 all ge kvalitet framför allt vid den här typen avkonstruktioner som hänvisar till,bygga på ett linjeutbud som överensstämmer med det som finns i gymnasieskolan iövrigt. Exakt vilka linjer och vilken omfattning del skall ha kan naturligtvisdiskuteras. Del får avgöras från fall lill fall. Detgår inle all tillskapa ell idrotlsgymnasium där enbarl specialidroll skall vararyggraden i verksamheten. idrottsgymnasium måste bygga på atl del finns engymnasieskola, och verksamheten skall huvudsakligen vara inriktad på alleleverna får sin grundläggande gymnasieutbildning. Sedan fårde därutöver möjlighet all kombinera den utbildningen med sitt idrollsinlresse. Ivilken utsträckning del låter sig göra i del fall som interpellationavser har jag ingen uppfattning om. Det finns statliga myndigheter som skallpröva den saken, om och när del kommer en framställning från . 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Överläggningenvar härmed avslutad. Svarpå interpellationer och fråga 13§ Hänvisning av ärende till utskott 14§ Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan, m.m. Beträffandekammarens sammanträden får jag meddela delsatl sammanträdet kommer alt la sin början , dels att höstens sistasammanträde,//-, kan komma attpågå och eventuellt avslutas först . Anmäldesoch bordlades Motionerna med anledning av prop. 1989/90:44 om statlig medverkanvid finansiering av export m.m. 1989/90:N21 av m.fl.(c) 1989/90;N22 av m.fl. (vpk) 1989/90:N23 av LarsNorberg m.fl. (mp) betänkande Prot.1989/90:32 1989/90:FiU7 revisorersverksamhel under /89 1989/90;SkUlBetalningssäkring m.m. 1989/90:SkUll Förlängning av lotalisalorskalten m.m.Lagutskottels betänkanden /90:LU8 Onyklerhel fill sjöss 1989/90:LU12 Uppskov med behandlingen av vissllagstiftningsärende betänkanden /90:UU2 Afghanistan1989/90;UU5 Mänskliga rättigheter 1989/90:UU6 Nedrustning 1989/90;KrU2Vissa lolterifrågor 1989/90;KrU5Kultur- och mediestatistik 1989/90;KrU6Uthyrning av radio- och TV-program m.m. 1989/90;KrU8 Tornedalskulturen Ulbildningsutskoltetsbetänkande 1989/90;UbU5 Vissa vuxenulbildningsfrågor Trafikulskollelsbetänkande I989/90;TU6 Nyemission i AB betänkande 1989/90:JoU6 Vattenvård m.m. betänkande 16 § Meddelande om interpellationer Meddeladesall följande interpellationer framställts 1989/90:80 av (vpk) lillkommunikationsministern om järnvägstrafiken i ; När länker regeringen la sitt ansvar för Blekingekustbana? Pengar till Blekinge kustbana är en del av regeringensBlekingepaket. Be svikelsen är stor över atl del inle blev den framtidssalsning på miljövänlig järnvägstrafik på stombanan som många krävt. Men turerna utanför banan har varit lika många som motstridiga, innan regeringens paket såg dagens 72 ljus. Enav aktörerna i det politiska spelet om Blekinge kustbana är transport- Prot. 1989/90:32 rådets chef, . Han struntade itrafikulskollels och riks- dagens beslut och förhandlade idirekt kontakt med länstrafiken i om banan. Utanatl ha befogenheter lämnade transpörtrådét elt bud för att överlåta statensansvar på en länstrafikinstans. Erbjudandel handlade om 19 milj. kr. Betet måste ha uppfattats som lockande: länstrafiken hadeekonomiska bekymmer och de 19 miljonerna kunde ha använts för att lägga nedjärnvägstrafiken och ersätta den med billigare busstransporler. Förhandlingarnaavancerade till följd av olika turer så långl all länstrafiken av någonrikspoliliskt ansvarig fick löfte om dispenser för busstrafiken. Bussarnaskulle få köra i genom länet. Menspelet bakom kulisserna läckte ut lill opinionen och massmedia.Statssekreterare kom till för att informera om kommunikationsdepartementetsuppfattning: Kustbanan platsar inte. Ja, har beslutat alt den skalltillhöra stomnätet - men inte all där skall finnas trafik! Denkorrekta bakgrundshistorien till statssekreterarens märkliga utspel ärföljande: Ett av flera villkor för att vpk skulle acceptera regeringens förslagom bensinskatlehöjning med 1988 var att Blekinge kustbana skulle ingå islomjärnvägsnätet. I regeringens ursprungliga förslag till Trafikpolitik inför90-talet (senare presenterad som prop, 1987/88:50) hade Blekingebanan enbartstatus som länsjärnväg. Vpk fick igenom sitt krav. Det handlar om regeringens egna ord om all statens ansvar för dennationella trafikförsörjningen skall uttryckas tydligare. Därför krävdes delett särskilt stomnäl, dvs. banor som är av nationell eller internationellbetydelse. Till slomjärnvägsnätet hör också regionalpolitiskt viktiga banorsom behövs för att få en bättre geografisk täckning av landet. Trafikförsörjningenpå Blekinge kustbana är alltså i högsta grad en statlig angelägenhet. Förbanor som fått denna status skall staten (genom ) också svara förinvesteringar och underhåll. Trafikutskottetuttryckte sig så här (TU:s betänkande 1987/88:19): "Regeringens förslagtill slomnätsbanor har avgörande betydelse för möjligheterna all upprätthållaett landsomfattande och sammanhängande järnvägsnät." Ullalandetgäller i högsta grad för Blekinge kustbana, eftersom den har bådeinternationell, nationell och regional betydelse. En omfattande satsning påbanan är därför det högst prioriterade projekt för som politiker ochopinionen i länet anser att staten måste la sig an. Beräkningar visar atl enrejäl salsning på banan skulle kunna liofaldiga resandet och ge en samhällsekonomiskvinst på 50-100 milj. kr. järnvägspolitiska debatten i fick jag följandebesked av TU:s föredragande: "Vadgäller Blekinge kustbana noterar jag all den fortfarande finns kvar istomnätet. Transpörtrådét flyttar inte någon bana ur stomnätet. Det gör inleheller . Det är regeringen som fattar de besluten, och någonflyttning av Blekinge kustbana har inte diskuterats i regeringen. 6 protokoll 1989/90:32 Prot.1989/90:32 kustbana finns fortfarande med i prövning i frågaom invesle-24 november 1989 ringsprojekt som skall redovisas för regeringenom ." Blekingepaketetinnehåller inte den omfattande ekonomiska satsning som krävs för att omvandlastomjärnvägen i lill elt projekt som ger en samhällsekonomisk vinst.Jag vill därför fråga : Vilkenomfattning anser regeringen alt trafiken på Blekinge kustbana skall ha? Tänkerregeringen föreslå ytterligare statliga satsningar på Blekinge kustbana? Anserregeringen att behovet av en miljövänlig trafikförsörjning i harförändrats sedan tog sitt beslut om slomjärnvägsnätet? Tänkerregeringen lägga över del fortsatta ansvaret för banan på länstrafik? När, 1så fall? 1989/90:81 av () till justitieministern omåtgärder mot missbruk av offentliga uppgifter: Brottslingar använder offentligauppgifter för all planera nya brott och hämndaktioner mot poliser, åklagare ochdomare. Dessa oroväckande uppgifter har stått atl läsa om idagspressen. Vad som framgår är i sak inget nytt. Del upprörande är alt delsker alltmer systematiskt och till synes med samhällets godkännande. Internerna kartlägger de ovan nämnda yrkesgruppernasverksamhel och resurser för all finna brister som gör det enklare all undkommalagens långa arm näsla gång brott förövas. De rin.jar vidare in dessamyndighetspersoners privtliv i syfte att hämnas när de väl avtjänat sittstraff. Ett exempel kan nämnas. Medlemmar ur maskeradligan begärde att få ulnamn och hemadresser lill de domare och nämndemän som dömde dem lill fängelse.Denna begäran blev inle tillgodosedd och beslutet överklagades av ligans ledaretill kammar-rätlen. Kammarrätten fastställde atl uppgifterna inte fick lämnasut. Här ställs frågan i blixtbelysning. Ett brottsligt uppsåt kan gå före denenskildes rätt lill trygghet! Dessa hämndaktioner kan komma lill stånd genom allbrottslingarna, som alla andra medborgare, använder sig avoffentlighetsprincipen. De har därmed sin lagliga rätt atl få reda påuppgifterna som hämtas ur olika register. Möjligheten atl på detta sätt utnyttja offentiigauppgifter måste starkt ifrågasättas. För delta talar främst två omständigheter. Den enskildes rätt till ell livulan insyn och hot om repressalier. Lagstiftarenssyfte som aldrig kan få tolkas så atl det är fritt fram all missbrukainformationsfriheten på della sätt. Med hänvisning till ovanstående villjag ställa följande fråga lill justitieministern. Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för atl komma lill rätta med miss- 74 bruket av offentlighetsprincipen idessa sammanhang? 1989/90:82 av BerndtEkholm (s) till utrikesministern om utvecklade svenska kontakter med ; besökte åtta medlemmar ur riksdagenskristna grupp . Flertalet av partier var representerade.Besöken i , och gav oss ell entydigt besked;Befolkningen i förväntar sig atl banden mellan och de trerepublikerna snabbi skall utvecklas. Baltikumhar mycket gemensamt med : , naturen, det folkliga kynnet,befolkningsstorleken och en delvis gemensam historia. Områdetpå andra sida genomgår nu en myckel intressant och märkligulveckling.