prot · GD09127 · 1989-12-31 00:00:00 — Utifrån den rapportering som sker har vialltså en annan bild av det som händer då dessa personer är undervård. Men vi skall också komma ihåg, vilket jag påminde om, alla dem som efterbara eller tidigare kommer ut och som då gör sig skyldiga till nyabrott. Detta innebär att jag för in ytterligare en aspekt påfrågan i diskussionen. Jag är tacksam för att statsrådet berörde den som inteomfattades av min fråga tidigare. Men det här hör i alla fall till bilden. Jagkan erinra om att det under denna vår har inträffat flera fall då brottslingarsom suttit av sluten vård, så att säga, kommit ut och gjort sig skyldiga tillnya brott: mord och dråp. ' Dettager mig anledning att också hävda uppfattningen att vi måste förändra helalagstiftningen. Det måste vara rimligt att påföljden blir densamma även omvederbörande har dömts till psykiatrisk vård, alltså påföljd i form av fängelsedär man bokstavligt talat låser in dem som är farliga. Prot.-1989/90;127 Det som har skett och sker ärutomordentligt oroväckande och bl.a. är föräldrartill småpojkar mycket upprörda över rymningen från . Svar på frågor Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1989/90:616 om instansordningen i målrörande allmän försäkring har frågat mig om jag i detaviserade förslaget om införande av en arbetsgivarperiod för sjukersättningavser att pröva ett förslag till besvärsprövning med dubbla instansordningarmed tanke på tidigare dåliga erfarenheter av dubbla instansvägar. Arbetet med en lagrådsremiss med förslag till lag omsjuklön pågår inom . Jag är mot denna bakgrundinte beredd att svara på frågor om detaljer i detta arbete utan får i ställethänvisa till lagrådsremissen, som beräknas kunna presenteras . 50 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Att detskulle vara kort hade jag förutsatt. Anledningen till att jag ställde fråganvar att det är bättre att förekomma än att förekommas. Det är bättre att vi tarupp debatten nu innan allting är färdigt och svårt att ändra på. Man är inom kasserörelsen mycket bekymrad över vad manfått ta del av om en splittrad rättslig prövning. Man vet att man haft storaproblem när det gäller körkortsärenden. Vi vet att tre justitieministrarförsökt ändra denna ordning men tyvärr gått bet på det. Människor som sittersom nämndemän i tingsrätterna säger att dessa saker nog kunde föras samman,dvs. avgörandet i brottmål och indragningen av körkort. Det är svårt att ändra fattade beslut, även om det voreklokt att göra så. Dessutom är AD överbelastad. Jag har alltså radat upp en mängd argument, det kanskelagrådet också kommer att göra fastän med ett annat språk och på annat sätt. Äregentligen inte dessa argument mycket relevanta, , och borde de intebeaktas? En del av det som berör finnsnaturligtvis med i diskussionen när man gör bedömningar om hur man skallhantera frågor kring instansordningen. Huruvida man kommer till det resultatsom önskar kan jag inte lova. Jag kan ändå säga att den diskussionsom för också förs i resonemangen kring hur man skall bedömadessa frågor. 52 (): Jag får tacka statsrådet för detta. Det ärbra, för det visar att 20 man i alla fall gör en ordentligprövning. Det kanske också lugnar kassornas Det är väldigt viktigt att vi beaktar detta. Det ärviktigt att vi diskuterar dessa frågor , så att man verkligen kan se sakernafrån många olika utgångspunkter. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svarpå fråga 1989/90:617 om treårsbudgetarna för ochförsäkringskassorna har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att få fram realistiskt material för den treårigabudgetprövningen. Frågan är ställd mot bakgrund av regeringens aviseradeförslag om lagfäst sjuklön av en sjukperiod ochförslagets påverkan på införande av lokala sjukförsäkringsregister vid försäkringskassornasamt datainspektionens syn på sådana register. Låt mig först konstatera att behovet av lokalasjukförsäkringsregister inte förändras om lagfäst sjuklön införs. För att vidtaförebyggande åtgärder och bedriva en effektiv rehabilitering behöverförsäkringskassorna ha tillgång till ett ordentligt kunskapsunderlag. Som jag tidigare tagit upp i mitt svar på MarianneJönssons interpellation om integritetsskyddet och FAS 90-projektet så anser jagatt lokala sjukförsäkringsregister skall regleras i en registerlag. Jag kommerinom kort att föreslå regeringen att ge direktiv till ett särskiltutredningsuppdrag i syfte att ta fram förslag till utformning av enregisterlag. Innan har tagit ställning till en sådan lag kommer de 26lokalkontor hos försäkringskassorna som skall utgöra pilotkontor i det häravseendet inte att få tillgång till lokala sjukförsäkringsregister. När det gäller behovet av underlag förriksförsäkringsverkets och försäkringskassornas treårsbudgetar vill jaghänvisa till att en lagrådsremiss med förslag till sjuklön beräknas kunnapresenteras . Detta är känt för . Någrasärskilda åtgärder för att uppmärksamma verket på förhållandet behövs såledesinte. 54 (): Herr talman!Jag tackar för svaret. Min huvudfråga var egentligen inte den som handlar om . Det är en väldigt viktig fråga, och det är viktigt att klara avfrågorna kring registret. Datainspektionen har sagt sitt. Den stora frågan äregentligen följande: Hur skall försäkringskassorna och riksförsäkringsverketklara av att få fram budgetmaterial för en fördjupad budgetprövning, somegentligen skall sträcka sig , när de egentligen inte vet riktigthur förhållandena skall se ut, eftersom propositionen inte har lagts fram? Jag har suttit som suppleant i i Malmö.Vi har där behandlat budgetpapper osv., och det finns oerhört mångafrågetecken. Hur skall arbetet ändras? Hur kommer bemanningen att ändras? Prot.1989/90:127 22 ma] 1990 Svar på frågor. Allt detta påverkar sedan ochförsäkringskassornas resultatredovisning. Man hade väntat sig att det hade funnits en bättreframförhållning och att förslag hade funnits med i kompletteringspropositionennär det gäller dessa förändringar, vilka ju måste ske. Då hade man haft enbättre planeringstid. Hur har regeringen egentligen tänkt sig detta? Det finnsju en fortsättning. Året efter en fördjupad prövning skall det ju ske mycketmer slentrianmässiga prövningar. Får man helt enkelt räkna med attriksförsäkringsverket även året därpå måste göra en fördjupad budget, eftersomarbetsförhållandena helt kommer att ändras? Med all säkerhet kommer myndigheterna ochverken, när de gör sin första treårsbudget - även om de startar det första åretmed en fördjupad treårsbudget - att få räkna med att de även under det andraåret i den första treårsomgången får fördjupa sig något mer än närtreårsbudgeteringen kommer in i en mer normal cykel i en myndighets eller ettverks hantering. När en sådan förändring som en lagfäst sjuklön skallgöras är det klart att det med all säkerhet krävs litet större uppmärksamhetäven . Men enligt den information som jag har fåttav , där jag har varit senast , hardet inte anmälts några alltför stora komplikationer kring den treårigabudgethanteringen. 56 (): Detta var mycketintressant. Det låter som om man från statsrådshåll menar att det även underdet andra året får ske någon form av fördjupad prövning. Jag har inte fått denuppfattningen när jag har suttit i utredningen för ny budgetproposition. Mendet är en mycket väsentlig upplysning att även vi här i sannoliktmåste vara beredda på att få betydligt mer djupgående budgetmaterial frånväldigt många fler områden än vad man kanske har räknat med. Det kommer attbetyda ökad belastning . Men det är ju bra att viär förberedda. Jag tycker att skulle lyssnalitet mer på det som jag säger. Jag tror nämligen att det.är en mycket storskillnad mellan att göra det första årets fördjupade treårsbudget, dvs. när mangår in i detta då litet större uppmärksamhet får ägnas ävenåt det andra hållet, och att göra fördjupade budgetprövningar två år i rad.Jag tror att man alltid, när man övergår till nya system, måste ägna storuppmärksamhet åt övergångarna, oavsett om man gör stora förändringar iverksamheten eller inte. Det är i varje fall min erfarenhet av den här typen avbudgetövergångar. 58 (): Det är alldeles klart att när man ändrar påsystemen får man både positiva och negativa effekter. Det är besvärligt, men åandra sidan blir faktiskt kreativiteten litet större. Men det är naturligtvismycket litet motive- rande att syssla med enfördjupad prövning och mitt i processen få helt nya Prot.1989/90:127 Sedan måste manantagligen tänka om och vara mycket djupgående även . Där finns det alltså ett mycket stort problem. vore bra om regeringen,när den skall göra sådana stora ändringar, lägger PJ 8 '' Det hade gått bättre om regeringen hade lagt fram en ordentligfinansplan , vilket en regering bör göra. Man kan naturligtvis alltid se treårsbudgetar som problem. Men kanockså vända på det och se treårsbudgetar som möjligheter, även om man får ägnadem stor uppmärksamhet. Anf.60 (): Ja visst, jag tycker att treårsbudgetar är en alldeles utmärkt metod,men jag anser att man av dem som styr måste förvänta sig att de ger så riktigaoch så tidiga signaler som möjligt. Omtänkandet hade alltså kunnat börja redanhösten 1989. Det hade varit möjligt för regeringen att befinna sig litet längrefram när den presenterade finansplanen, så att denna hade varit en finansplan iordets verkliga bemärkelse. Regeringen skulle då ha underlättat detta arbeteoch ökat motivationen bland försäkringskassorna och antagligen även hosriksförsäkringsverket. Med detta anförande - under vilket andre vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - var överläggningenavslutad. 14§ Svar på fråga 1989/90:604 om planerna på svenskt engagemang i kolkraftverk iPolen har med anledning av tidningsuppgifter om planer på ettkolkraftverk i ställt följande fråga till statsministern: Omde pågående förhandlingarna leder till resultat, hur påverkas koldioxidtaketav beslutet, och tänker svenska staten gå in med krediter? Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Densvenska regeringen medverkar inte i någon planering av kölkraftverk i därden producerade energin sedan skulle överföras till . Regeringen deltarinte i förhandlingar om något sådant projekt. Frågan bygger således påfelaktiga förutsättningar. Vid utformningen av energi- ochmiljö-politiken börhänsyn tas till en miljöpåverkan som vår elanvändning orsakar, oavsett varelkraften produceras. Import av el från exempelvis är inte ett sätt attklara de svenska miljömålen. Anf.62 (): Först vill jag tacka för svaret, som dock bekräftar mina far hågor, nämligen att det ligger ganska mycket i det som har sagts om att 23 rigefaktiskt är inblandat i planer på ett kolkraftverk i . Visserligen sägermiljöministern att det inte är aktuellt med någon elöverföring till Sverige.Men det är ingenting som bekräftar att det inte skulle vara aktuellt med varesig svenska krediter eller svensk medverkan vid byggande av kolkraftverk. Detfinns alldeles för mycket i tidningsuppgifterna som talar för att det inte ärfråga om bara rykten. Jag har varit i kontakt med iFinland. Personer från bekräftar att de har hört dessadiskussioner när de har varit i . Det är i så fall bara att beklaga attSverige, med sitt engagemang, tänker bidra till ännu mer koldioxidutsläpp. Jagskulle gärna vilja ha svar på följande fråga: Kommer att använda sinabiståndsmedel för att bygga kolkraftverk i ? Jag har också tagit del av de finska tidningsuppgifternaom detta, och jag har även på annat sätt utforskat saken. Det är nämligen fullständigtstolliga påståenden Det skulle ju vara kriminellt om vi i skullebelasta miljö med ytterligare utsläpp av miljöfarliga ämnen för vår egenelproduktion. Jag vill alldeles bestämt dementera och ta avstånd från alltdetta tal. Det har.jag också gjort i media som detta kom på tal. Vad som har diskuterats är något helt annat, nämligen attvi skulle hjälpa att få tillgång till en teknik för landets egenenergiförsörjning som radikalt skulle kunna minska utsläppen i -utsläppen drabbar för övrigt även oss i , men naturligtvis drabbar dePolen mest - och som skulle ersätta urusla anläggningar som finns i . Krediter för sådana anläggningar är över huvud taget inteaktuella. Däremot skulle svenska företag kunna gå in i jointventure-verksamhet i och därmed medverka till att teknik som är bättre änden som använder överförs dit. Detta diskuterar vi för övrigt ävenmed andra stater i för att vi skall minska utsläppen från denelförsörjning dessa länder behöver för sina egna ändamål. Något annat är överhuvud taget inte aktuellt och kommer inte heller att bli det. 64 (): Det låter bra. Men hurär det egentligen? Polackerna säger själva att man inte har någotbehov av ökad elproduktion. Man har tillräckligt med elenergi. Det är alltsåenligt de uppgifter som har framkommit fråga om ett nybygge, intefråga om att gå in och rena befintliga anläggningar eller att satsa på denbetydligt miljövänligare vattenkraft som det finns gott om i och som detfinns stora möjligheter att utveckla. Oavsett om man behöver mer energi eller inte behöver manlägga ner ett stort antal dåliga anläggningar, som inte borde gå till,och ersätta dem med nya. Det kommer inte att räcka med att sätta filter pågamla urdåliga anläggningar, utan man behöver radikalt förnya sitt energisystem. En annan sak som är oerhört viktig i samarbetet är att effektiviseraelanvändningen, få bort det enorma slöseri som beror på att man använder sigav gamla och uttjänta anläggningar. Det handlar alltså om någonting helt annatän vad som då och då påstås i debatten. Jag vill säga till att jag har upplevtdet så att rykten av den här typen förs fram av kärnkraftslobbyn både i Sverigeoch i angränsande länder som ett led i kampanjen för svensk kärnkraft.Medverka inte i den, ! Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1989/90:627 om kärnkraftverket iGreifswald GörelThurdin har frågat industriministern om regeringen ärberedd att såväl i internationella organ som på annat sätt verka för attdriften vid kärnkraftverket i i DDR stoppas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Från svensk sida driver vi konsekvent linjen att kärnkraftsverk,för att få drivas, skall uppfylla minst de säkerhetskrav som fastlagtsinternationellt och att denna uppfattning förs fram både i internationellasammanhang och vid våra bilaterala kontakter. En svensk delegation med experter från ,strålskyddsinstitutet och miljö- och besökte i början avmars de östtyska myndigheterna. Myndigheterna i de båda länderna kom dåöverens om att ytterligare stärka informationsutbytet kring händelser vid dekärntekniska anläggningarna i resp. land. Den svenska delegationen gjorde också ett besök iGreifswald för att på plats diskutera säkerhetsläget vid dessa reaktorer. Den officiella säkerhetsgranskning avGreifswaldreaktorerna som genomförs av väst- och östtyska experter är nu isitt slutskede. Skulle denna visa att säkerhetsnivån inte kan höjas till eninternationellt godtagbar nivå, utgår jag från att reaktorerna läggsned. Vid flera olika tillfällen har jag tagit uppkärnsäkerhetsfrågorna med miljöministrarna i både ochVästtyskland. Jag har inbjudit den östtyskemiljöministern att besöka för samtal om miljö- ochkärnsäkerhetsfrågor. Vi har kommit överens om att särskiltta upp frågan om säkerheten vid kärnkraftverket i . Han har lovat attlämna en utförlig redovisning om hur säkerhetsarbetet vid kärnkraftverketfortskrider. 67GÖREL THURDIN (c); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Det känns väldigt hotfullt mellan varven när vi anar att den här sortensanläggningar innebär stora säkerhetsrisker. Vi har ju tidigare varit litetextra utsatta i och med , och den är ständigt kvar i ens minne. Jag känner till det avtal om stärkt informationsutbyte somnämns. Det är bra att man utbyter information, för förutsättningen för att manskall kunna agera är naturligtvis att man känner till saker och ting. I svaretläser jag att den östtyske miljöministern kommer hit . Det är någramånader dit. har tydligen östtyska och västtyska experter sagt attkärnkraftverket i bör stängas . Då får jag en känsla avatt vi i inte tycker att det är så väldigt bråttom. Vi skall inväntamiljöministerns besök innan vi eventuellt agerar. Det tycker jag inte ärtillfredsställande. Det talas om att granskningsarbetet nu är i slutskede. Jagvet inte när detta slutskede inträffar, men efter de uppgifter som vi har fåttfrån experter vill jag fråga om miljöminister , när hon har denhär informationen, är beredd att framställa krav från svensksida på att kärnkraftverket skall stängas. Om fick den uppfattningen att det finns tvek samhet på denna punkt eller förekommer långhalning vill jag dementera detta. Vi hade en rätt omfattande debatt här i , där jag redovisade hur långt, vi då hade kommit och också lovade att vi så snart den nya östtyska regeringen fanns på plats skulle ta kontakter. Jag redovisade vidare att det faktiskt redan hade skett en viss arbetsfördelning mellan och när det gäller att hjälpa till med dessa frå gor i , så att hade det närmare samarbetet med Öst och med , och . Så informerar vi var andra. . , Jag har vid upprepade tillfällen haft samtal med både denvästyske och den östtyske miljöministern. Den nye östtyske miljöministern hadejag ett . ingående samtal med i Bergen kring dessa frågor ochframförde naturligtvis att vi anser att de reaktorer som inte fyllersäkerhetskraven bör stängas samt att reaktorerna,enligt den bedömning som densvenska delegationen gör inte fyller vare sig de internationella eller desvenska kraven. Jag fick då veta att arbetet nu är i slutskedet och att vi underde närmaste veckorna får en redovisning av vad man har kommit fram till. Jag kommer att träffa båda dessaministrar igen vid CFC-förhandlingarna i och då fåsamtal med dem. Vi kan göra det per telefon också närhelst vi vill, och denmöjligheten utnyttjar vi. Den tid som passade den östtyske ministern att kommatill var . Det är alltså ett jed i en process som pågår, däryi har täta kontakter. Jag kan försäkra om att vi inte kommeratt förlora någon tid i arbetet för att se till att vi får ordning och reda påde missförhållanden som äntligen klarläggs som en följd av den nya öppenheten iösteuropeiska samhällen. 69GÖREL THURDIN (c): Jag har i det skrivna svaret läst - det harvi i och för sig läst i tidningarna och hört i debatterna tidigare - att detexisterar informationsutbyte. upplever åtminstone en del av oss här iriksdagen att man inte med tillräckligt stor kraft driver kraven. Infördebatten i om denna fråga hade SKI uttalat att det totaltförekommit ca 124 tillbud i Greifswaldsreaktorerna ochatt de var av normal karaktär och till omfattning Prot. ungefär motsvarande vadsom sker i de svenska reaktorerna. Då blir man naturligtvis inte särskilt mycket lugnare när man får veta att dessa ' ] ] reaktorer ärkatastrofalt dåliga. Jag skulle viljasäga - och där anser jag mig stå på säker grund - att det som kallas förtillbud i svenska reaktorer och där man ingriper ligger på enbetydligt lägre farlighetsnivå. Vi ingriper mycket tidigare. Det tycker jag ärbra. Desamtal som jag hade med den nye östtyske miljöministern var utomordentligtöppenhjärtiga. Han kritiserade själv mycket kraftfullt förhållandena såsom dehade varit tidigare. Han förklarade att man nu är beredd att göra helt.andrainsatser. Det är inget tal om något annat än att ett stort antal av dereaktorer som finns i inte uppfyller säkerhetskraven och inte bordegå. Man arbetar nu för att åstadkomma en förändring. Anf.71 (): Jag måste få ställa en fråga till: Har SKI med andra ord på något sättförringat händelserna när det gäller Greifswaldsreaktorerna i jämförelse medde svenska? Det vore i så fall olyckligt. Anf.72 Miljöminister : . På intet sätt. Man har tvärtom framhållit att.de här reaktorernainte uppfyller säkerhetskraven och att de inte skulle tillåtas vara i drift häri . väntar man alltså på slutredovisningen när det gäller dengemensamma öst- och västtyska granskningen, som kommer att presenteras inom denärmaste veckorna. Det kan inte uteslutas att vi till följd av denna granskningfår se handling inom en mycket snar framtid. Jagkan försäkra att varken myndigheterna eller jag själv som ansvarig i regeringenförringar situationen - tvärtom! Anf.73 (): När väl den här rapporteringen är klarlagd från de öst- och västtyskaexperterna och vi får del av den och det visar sig att reaktorernaögonblickligen bör stängas ser jag fram emot att information kommer oss tillhända om att miljöministern i har tagit ett kraftfullt initiativ för enstängning av reaktorerna. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1989/90:127 16 § Svar på fråga 1989/90:561 om skatteomläggningen och de skånska fotbollsföreningarna Svar på frågor 4 Statsrådet : i Malmöhar frågat mig om jag är beredd att medverka till åtgärder, så att skånskafotbollsklubbar även fortsättningsvis kan driva sin verksamhet i oförändradomfattning. Jag vill först framhålla att jag anser att idrottsrörelsenfyller en mycket viktig funktion i det svenska samhället. Det är angeläget attsåväl staten som kommunerna stödjer idrottsrörelsen. I regeringens förslag till det andra steget iskattereformen sägs det också att reformens effekter för folkrörelserna inkl.idrottsrörelsen bör följas upp med särskild uppmärksamhet. Skulle det vid ensådan genomgång visa sig att icke avsedda effekter uppkommer, bör självfalletmotverkande åtgärder vidtas. Dessa bör redovisas senast i 1991 årsbudgetproposition. I avvaktan på resultatet av utvärderingen är det inteaktuellt att vidta några särskilda åtgärder. 75 i (m): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. I samband med valrörelsen motionerade vi moderater omatt ett visst beslut skulle fullföljas, nämligen att central verksamhet skallbetalas av staten och lokal verksamhet av kommunerna. Men det blev fullkomligstorm mot förslag både i och ute i samhället. I de kommunerdär vi moderater hade ett dominerande inflytande lovade vi ändå att i vårabudgetar åstadkomma kompensation för det här bortfallet. , , gäller det en skatteomläggning somkommer att få lika stora konsekvenser som de som utmålades vid den aktuellatidpunkten. kommer att förlora , och en litenförening i med stor verksamhet bland ungdomar, , kommer attförlora . Okej, den stora klubben kan nog klara detta. Men den lillaföreningen med 90 knattelag har ingen som helst chans att kompenserabortfallet. Statsrådet säger att en utvärdering skall göras och skall få kompensation om det här får icke önskvärda effekter. Men är det många som så att säga knackar på dörren och ber om kompensation iförtid. Jag vill fråga: Kan statsrådet garantera att den förlustsom föreningar av det här slaget - och det gäller inte bara i utan i helaSverige - drabbas av i och med skatteomläggningen kommer att kompenseras fulltut, eller får man bara delvis kompensation? Om man bara får delviskompensation, innebär det att en mycket viktig verksamhet bland barn ochungdom kommer att minska i omfattning på grund av skatteomläggningen. Det moderata förslag som här åberopades av son i syftade till en indragning av en viss typ av stöd som tidigare hade utgått till idrottsrörelsen. Men något sådant förslag finns det inte i det 28 här sammanhanget. Vad somdiskuteras är en skattereform som vi genomför därför attvi är övertygade om att den får mycket positiva effekter för det Prot.1989/90:127 svenska samhället, för svensk ekonomi och därmed faktiskt också ytterst för idrottsrörelsen. Vi harerfarit i debatten hur siffror kastas fram över hur stora förluster >" P F 8 som idrottsrörelsenskulle drabbas av till följd av skattereformen. Jag hävdar att de beräkningarnaär mycket dåligt underbyggda. Man utgår från ett material som är alldeles förbristfälligt för att kunna ligga till grund för politiska beslut i . Om vi skall fatta beslut om ändringar av stödet till idrottsrörelsen iframtiden, måste vi ha ett mycket bättre underlag än det som vi harkunnat se. Det är vår avsikt att genom en utvärdering skaffa oss detunderlaget. Dessutom har vi lagt fast en tidsram för detta arbete.