prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — Men intressant nog har såväl ;s nyligenavgångne generalstabsordförande, amiral , som den brittiske amiralenEberle förordat amerikansk-sovjetiska förhandlingar om alt avskaffa taktiskakärnvapen lill havs. har under 1980-talel energiskt drivit frågan omnedrustning till havs i inlernationella nedruslningsfora. En fråga som har tilldragit sig stor uppmärksamhet, såvälhär hemma som internationellt, är kärnvapen vid örlogsbesök. Det är som bekant,förbjudet atl medföra kärnvapen vid örlogsbesök i svenska hamnar Regeringen meddelardetta vid sådana besök och utgår ifrån alt förbudet respekteras. Principen atl varken bekräfta eller förneka förekomsten avkärnvapen ombord på besökande fartyg upprör rned rätta många och har lett tillökade krav i på att sådana besök skall stoppas. Regeringen arbetar i enlighet med uttalande iförsta hand internationellt för atl denna praxis skall överges. Men nuförbereder vi atl i FN ta upp kravet om förbud mot fartygsburna taktiskakärnvapen. Elt sådant förbud är självklart bälire och leder längre. Principenom alt varken bekräfta eller förneka skulle därmed bli överflödig. Det säkerhetspolitiska läget har den senastetiden förändrats i ett hissnande tempo - lill del bättre. Detta har skapat heltnya förutsättningar för fortsatta nedrustningsålgärder. Att sia om framtiden är det svåraste som finns, öm detännu är i tidigaste laget alt kalla 1990 vågar jag ändåförutspå att blir nedrustningens årtionde. Utrikesdebattenvar härmed avslutad. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott 1989/90:104till trafikutskottet och 1989/90:115 bil. 1 tillarbetsmarknadsutskottet, bil. 2 till bostadsutskottet, 3 ochpunkten Ändrad benämning på utskott i bil. 4 i övrigttill jordbruksutskottet samt hemställan på s. 3 om bemyndigande all disponeraanslag för /90 för atl bekosta verksamheten vid departementet,utredningar m.m. till arbetsmarknadsutskottet, bostadsutskottet,näringsutskottel och jordbruksutskottet med fördelning dem emellan som motsvarade fördelningen avbila- Prot. 1989/90:85 gorna. 4 § Upphävande av sanktioner mot Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande /90:UU18 Upphävande av sanktioner mot (prop.1989/90:97). 46 (): Del är glädjande att kunna konstatera atlutvecklingen i har gått dithän att vi kan fatta beslut omupphävande av sanktionerna mot . Alt vi kan göra det beror på atl årtionden av frihetskampförra året ledde fram till att fria och rättvisa val kunde hållas och att dettai sin tur resulterat i atl , från atl ha styrts av apartheidensSydafrika, nu leds av en demokratiskt vald regering. När - närmare bestämt ,-officiellt blir en suverän, oberoende republik, grundad pådemokratiska och lagliga principer, där alla medborgare garanterasgrundlagsfästa fri- och rättigheter, likhet inför lagen, mötes- ochförsamlingsfrihet, är detta ett svidande nederlag för det orättfärdigaapartheidsystemet och seger för demokratin. tvivel har sanktionerna gentemot ochSydafrika haft effekt, och det inlernationella stöd frihetsrörelsen erhållithar bidragit lill alt nu är framme vid självsländighetsmålel.Naturligtvis har år av sanktioner inneburit en försvagning för den industriellaoch ekonomiska verksamheten i , vilket nu kastar sin skugga över detfria landet. Det gäller därför all snabbt få fram invesleringskapital samt attpå olika sätt bidra till uppbyggnaden av det fria . Pä grund av de historiska banden och det geografiska lägetkommer all ekonomiskt vara beroende av . Ordföranden i den nya grundlagsstiftande församlingen,tillika medlem i SWAPOS politbyrå. sade i en intervju ;"All vinna valet var ingen match, men att bryta ekonomiskaberoende av kommer atl la läng tid. Del vore orealistiskt all tro attvi kan bryta beroendeförhållandet över . Dessutom skulle del skada ekonomin." har administrerats som . I stort sett all ekonomisk verksamhet är direkt knuten till den sydafrikanskaekonomin. Produktionen har tillgodosett behov, och i likhet medmånga andra utvecklingsländer är ekonomi ensidigt inriktad på exportav råvaror. av produktion exporteras. av all import kommerfrån eller via . Ett särskilt problem i detta sammanhang är , denenda riktigt naturliga hamnen utmed hela långa Atlanlkust. Dennaenklav kommer även fortsättningsvis att tillhöra , vilket ytterligareför- Upphävande av sanktioner mot stärkerNamibias beroendeförhållande till detta land. Det får dock inte betyda atlrnan drar slutsatsen alt lättnader vad gäller sanktioner mot skullekunna bli aktuella. I det särskilda yttrande som moderata samlingspartietsutskottsföreträdare bifogat betänkandet, och som bygger på samma tankegångarsom finns i motion U7. bibringas man uppfattningen alt moderaternanu är beredda alt ompröva sanktionerna mot . Enligt mitt förmenandeelt märkligt ställningstagande. Del kan knappast vara rätt tidpunkt att lättapå trycket nu när sanktionerna börjar få effekt. Den som log del av NelsonMandelas klara uttalande på denna punkt här i i går måste förstå atldet vore förödande atl i detta skede ge signal lill om lättnader vadgäller sanktioner Ar av arbete för en mänskligare och mer hoppingivandeutveckling i skulle dä snabbi kunna grusas. gäller del atl gå in och på olika sätt stödja ilandets utsatta och känsliga skede. Vi får tillfälle atl återkomma till dettanär vi längre fram i vår skall debattera det svenska biståndet. Jag vill med dessa ord yrka bifall tillhemställan i betänkande nr 18. AnL 47AXEL (); inlägg har lett tillall jag kan stryka ungefär hälften av mitt anförande och pä så sätt inte ionödan ta kammarens lid i anspråk. Det är ett enigt utskott som står bakom betänkandet. Detinnebär också alt syn på och de internationellasamfundens roll efler frigörelseprocessen i är helt identisk medövriga ledamöters i utskottet. Vi har naturligtvis ell ansvar även efter den21 mars. väg mot frihet och oberoende harvarit lång och krokig. Den har varit kantad av besvikelser Men lill slut måsleSydafrika vika under trycket av internationella sanktioner och under trycket avFN;s oför-trutna ansträngningar och upprepade fördömanden. Jag hade liksomKarl-Göran Biörsmark och några andra kolleger i denna kammare möjlighet atl somobservatör följa befrielseprocessen på ort och ställe . När viåkte till första gången var oron påtaglig för att befrielseprocessenskulle skadas, ja kanske helt omintetgöras av våld och krigshandlingar. Men defarhågorna kom lyckligtvis på skam. I första hand är det det namibiska folkelsegen förtjänst. Men också FN;s insatser bidrog i hög grad till att nukan utropa sin frihet och sitt oberoende. FN-styrkan , som leddes avfinländaren , våra svenska FN-poliser, våra valexperler, liksomvår personal på SlDA-kontorel i , alla bidrog de på sill sätt till denfredliga och demokratiska upplösningen på långa lidandes historia. Del är värt atl nämna detta en sådan här dag.Det är de många människornas och de många nationernas insatser och intresse förNamibias sak som har lett till detta lyckliga slut. Jag ber,fru talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. 48MARGARETHA AF (); Först vill jag i likhet med övriga talareunderstryka den glädjande utvecklingen sorn är bakgrunden lill dettabetänkande, nämligen atl sanktionerna mot upphävs, och den viktiga rollsom FN har spelat i detta sammanhang. Man önskar atl FN kunde få spela enliknande roll i t.ex. Kampucheakonfliklen. Sedan vill jag kort kommentera del särskilda yttrande, fördel är ju vad det är, sorn av oss moderater fogals lill delta belänkande.Karl-Göran Biörsmark fann del i sitt inlägg märkligt att vi i detta särskildayttrande säger att del är viktigt alt omvärlden stimulerar en utveckling motdemokrati i och inte stärker de krafter som vill behålla apartheid.Vi säger också: "När det gäller de fortsatta sanktionerna mot Sydafrikafinns del därför anledning att överväga dessa mol bakgrund av debetydelsefulla steg som under den senaste liden har tagits i riktning motförhandlingar och nationell försoning och "- jag understryker del -"den betydande risk som också finns för ell bakslag i reformprocessen. Vi anser alt en analys bör göras av förutsättningarna fören förändrad inriktning av svensk Sydafrikapolilik." Detta finner märkligt. Men faktum ärall de nordiska utrikesministrarna inte finner en sådan här attityd såmärklig, så något stöd har vi i moderata samlingspartiet ändå. Jag har framför mig elt pressmeddelande från Sverigesutrikesdepartement där man, vilket jag tycker är intressant, bland mycketannat talar om behovet av fortsalla påtryckningar, man talar om en fortsattkraftfull reformprocess i . Men man säger ocksä, och det är det jagnoterar med intresse, atl; den senaste utvecklingen i nödvändiggöremellertid en genomgång av det nordiska handlingsprogrammet mot apartheid. Delär utrikesministrar som säger delta. Del som glädjer oss i moderata samlingspartiet särskilt äratt man faktiskt också lar upp visumplikten och säger atl det är tid altutvidga möjligheterna för mänskliga kontakter som bidrar till att främjadialogen och demokraliseringsprocessen i . Om det är något inslag isvensk Sydafrikapolitik som vi har haft svårt att förstå i moderatasamlingspartiet, är det att det skall vara fel alt sydafrikaner kommer tillSverige, möter vad vi tycker om aparl-I heid och lär känna hur elt demokratiskt samhälle kan byggas upp. Upphävande av sanktioner mot 49KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp); Del var inte alls den första meningen som lästesupp av - Del är viktigt att omvärlden stimulerar enutveckling mot demokrati i och inte stärker de krafter som villbehålla apartheid. -som jag tyckte var märklig och inte heller del övrigacitatet. Del var just del kräver, nämligen ett övervägande avsanktionerna mol . Jag måste säga att jag tycker att detta är illa tajmal. Vilyssnade i går till här i , och vi kunde också seintervjuer i TV där han klarl och tydligt gav signalen att det är fel tidpunktalt lätta på trycket mot . Det kommer inte sädana signaler från deledande i , från de och kompani, alt världen skall lätta påtrycket mot Sydaf- Upphävande av sanktioner mot Vihade inte varit i den situation som vi är när del gäller heller,om vi inte hade haft ett sådant tryck och sådana sanktioner mol ochmot . Atl i dagens läge, när det börjar svida i skinnet så att säga, närSydafrika börjar känna av sanktionerna ge signalen att del nu är dags allompröva dem menar jag är märkligt och illa lajmat. AnL 50 (): Det vi säger är fortfarande alt en analys börgöras av förutsättningarna för en förändrad inriktning av svenskSydafrikapolitik. Även om tycker alt delta är fel, är detalldeles uppenbart att de nordiska utrikesministrarna har beslutat sig för atlgöra en genomgång av del nordiska handlingsprogrammet mot apartheid. Vi haralldeles uppenbarligen i viss män blivit bönhörda på elt nordiskt plan. AnL 51 (); Jag tänkte inte förlänga denna långautrikesdebatt speciellt myckel. Jag ville bara för de grönas deluttala vårt stöd till det namibiska folket och den frigörelsekamp de harutkämpat. Vi är mycket glada för alt de nu äntligen slår inför sin frigörelse.Vi hoppas och tror att delta skall bli något positivt och bra för landet. Vi stöder lill fullo det betänkande som utskottet haravgivit. Hela den process som pågår känns mycket glädjande. Vi hoppas att visä småningom också skall kunna glädjas åt alt apartheid i avskaffas.Vi kan dock inte tro att det nu är rätt tidpunkt atl vidta de åtgärder sommoderaterna här har föreslagit. Vi tycker alt vi ganska kraftigt måsle markeragentemot även fortsättningsvis - del är lång väg kvar tills densvarta befolkningen har en frihet värd namnet. AnL 52 (): Några tankar måste väl ändå ha närde formulerar sig på det här sättet! Man säger t.ex.: "När det gäller defortsatta sanktionerna mol finnsdeldärför anledning att övervägadessa." Så heter det i yttrandet. Och vidare: "Vi anser att en analysbör göras av förutsättningarna för en förändrad inriktning av svenskSydafrikapolilik." Det måsle, åtminstone enligt vad jag kan förslå - påden punkten har jag inte blivit motsagd - peka mot en lättnad av sanktionerna.Några tankar kring delta måste ändå ha! Det menar jag är att ge fel signaler De signalerna är feltajniade, och del är märkligt atl de kommer just i ett skede när tumskruvarnahar dragits ål och man i känner av sanktionerna. Jag rekommenderarMargaretha att lyssna till vad ledare, exempelvis NelsonMandela, har för budskap till den övriga världen på just den punkten. AnL 53 (); Vi menar precis del vi har skrivit. Vi vill haen analys, en beredskap. Och vi menar del mycket konkret, eftersom vi inte harföreslagit några åtgärder här Jag tycker att just det som nämns i denordiska utrikesministrarnas uttalande från Åbo, nämligen viseringsfrågorna,är just sä- dant somman bör titta närmare pä. Jag har aldrig förstått atl det främjar demokrati ochförståelse mellan folken att förbjuda människor att komma till och mötavår syn på och vårt avståndstagande från apartheid. Jag tycker det är en viktigoch bra fråga, där man kan börja. AnL 54 (); Jag tror inte att och jagkommer att bli överens på den här punkten . Jag skulle ändå bara viljafråga om det är enbart det sorn åsyftas när man säger vill se en förändrad inriktning av svensk Sydafrikapolitik. afUgglas har nämnt ett exempel. Är del del enda som rnan i så fall skall tittanärmare på? AnL 55 (); Vi pekar ju på att del hår är en process,. Apartheid är ju inte avskaffat i . Delodemokratiska systemet finns kvar Vissa betydelsefulla steg har tagils-det ärdärför vi har besök av . Vår förhoppning är all denna processskall fortsätta. Om den fortsätter i positiv och rätt riktning måste vi ochövriga världssamfundet understödja möjligheterna för de samtal som måsle ägarum. Jag menar alt vi måste ha en beredskap för en politik som understöderdemokraliseringsprocessen. Jag kan inte förutspå framtiden - jag önskar alljag kunde det och att jag kunde se atl den kommer att innebära alt apartheidavskaffas; det är min förhoppning att det kommer att ske. AnL 56 (): Slutligen skulle jag bara vilja säga attNelson aldrig hade haft tillfälle att slå i det svenska parlamentet ochtala om vi inte hade haft tryck på genom sanktioner Den signal hangav - jag är övertygad om att del är den rätta- var atl vi inte skall släppapå sanktionerna förrän övriga som sitter i fängelse av politiska skäl iSydafrika har kommit ut från fängelserna som fria män. Till dess skallsanktionerna pågå! Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemsfällan bifölls. Upphävande av sanktioner mot 1989/90;LU17Ändring i utsökningsbalken (prop. 1989/90:56), 1989/90:FÖU5 Beredskapsbudgei för totalförsvarets civila del (prop. 1989/90:100 delvis). Det allmännas skadeståndsansvar m.tn. 1989/90:AU17Utveckling av offentlig sektor - Gemensamma frågor (prop. 1989/90:100 delvis), 1989/90:AU19 Anslag till m.m. (prop. 1989/90:100delvis) samt 1989/90;BoU10 Vissa anslag tillbostads- och planadministrationen m.m. (prop. 1989/90:100 delvis). Kammaren biföll vad utskotten hemställt. 6§ Det allmännas skadeståndsansvar m.m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1989/90;LU14 Detallmännas skadeståndsansvar m.m. AnL 57ALLAN (); Anlag att det allmänna begår fel eller handlaroriktigt och därigenom tillfogar en enskild person ekonomisk skada som kan varamer eller mindre kännbar Vem skall slutligt slå för skadan - den sornoförskyllt drabbats eller det allmänna, dvs.vi alla medborgare solidariskt? Här som i andra sammanhang beror svaret på hur avvägningenutfaller mellan det allmännas, eller kollektivets, intresse ä ena sidan, ochden enskilde individens å andra sidan. Utfallet är betecknande och avslöjande för skillnaden irättsuppfattning mellan oss borgerliga och de socialistiska partierna. Medan viborgerliga har den enskildes rättsställning till utgångspunkt, står desocialistiska partierna främst på kollektivets, allmänintressets sida. Vid ettjuridiskt seminarium i Rätlsfondens regi, som konkretiserats i skriftenDomstolarna och rättsutvecklingen, var ett överläggningsämne Det kolleklivaintressets övervikt. Dagens ordning gynnar kolleklivet på den enskildesbekostnad i orimligt stor utsträckning. Del är lätt att åskådliggöra detta medexempel sorn är rent stötande. Det allmänna slipper med andra ord att göra rättför sig eller sålunda atl kompensera den uppkomna skadan i motsvarande mån. Pådenna centrala punkt föreligger del, glädjande nog, en fullständig borgerligsamsyn. Vi borgerliga i lagutskottet har också tålmodigt under enlång följd av år genom motioner och anföranden i kammaren och ined hänvisningartill olika limade händelser med pedantisk noggrannhet slagits för att öka denenskildes rättsskydd. Våra ansträngningar och våra omsorger om den enskildehar emellertid varit förgäves. Socialdemokraterna har konsekvent sagt nej tillvarje förbättring av den enskildes ställning. De har funnit förhållandena tillfredsställande.År har våra förslag sålunda röstats ned i kammaren. fann socialdemokraterna lägel emellertid säbesvärande alt de gjorde betydande eftergifter åt oss borgerliga. ternabeskrev jag i mitt närmast föregående anförande i kammaren förraåret. Eftergifterna bestod dels i en proposilon om avskaffande av de s. k.begränsningsreglerna i 3 kap. 3-5 §§ skadeståndslagen - de reglerna varuppställda i skadeslåndsbegränsande syfte - dels också i tillsättande av parlamentarisk utredning med syfte atl överse gällande, inveckladerättssystem. Så långt är allt gott och väl. cavat lapidern ... -droppen urholkar stenen, inte genom sin tyngd utan genom att falla ofta. Utredningen har för övrigt glädjande nog redan hållit sittförsta sammanträde. Direktiven till utredningen är emellertid alltför snävaoch hindrar därmed den förutsättningslösa och allsidiga prövning som vipläderat för Delta är djupt beklagligt. I reservationen till betänkandetutvecklar vi våra ståndpunkter närmare. Med hänsyn till det anförda och tillanföranden av mina bor-geriiga bröder jag bifall till reservationen, bakom vilken även miljöparliet står Det allmännas skadeståndsansvar m.m. AnL 58BENGT (); Den parlamentariska följetongen om detallmännas skadeståndsansvar vid felaktig myndighetsutövning fortsätter här ochnu med ett nytt kapitel. Den positiva utgångspunkten är att det finns ensamstämmig uppfattning om att ställningen för myndighelsoffren - jag tyckerdet är en god beteckning för de människor som har drabbats av felaktigmyndighetsutövning - måsle förbättras. På del sätt som här harbeskrivit skapades enighet i lagutskottet och i om atttillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift atl göra en översyn avgällande rätt på skadeståndsområdet. Emellertid kvarstår en allvarlig brist. Det kommernämligen att dröja innan den nya lagen kan träda i kraft - jag räknar med alldet blir tidigast . Detta är en alldeles för lång väntetidnär det gäller att få en bättre lag om skadestånd. Vem som helst förslår ju altrisken är uppenbar alt under nya offer kommer att drabbas,både personligen och ekonomiskt. Det är uppenbarligen en oacceptabel situationi ett rättssamhälle. Det finns en enkel lösning som kan avhjälpa detta problem.Man kan införa en s.k. säkerhetsventil. Del innebär att om den skadeslåndslidandesbehov med hänsyn lill dennes ekonomiska villkor och övriga omständigheter ärsärskilt angelägel, skall staten kunna betala ut skadestånd. Denna säkerhetsventilskulle alltså eliminera risken att vi i vårt samhälle får nyaskade-ståndsrätlsliga justitiemord av samma modell som i fallet medbilhandlaren i Vimrnerby, . Denna säkerhetsventil är avsedd atlvara elt provisorium i avvaktan på en lagändring, som förhoppningsvis kommer För den här idén med en säkerhetsventil finns ett allt kraftigarepolitiskt stöd. Vi har i denna omgång, som vi nu diskuterar en partimolion frånfolkpartiet, en trepartimotion undertecknad av företrädare för moderata samlingspartiet,och , samt en fyrpartireservation, undertecknad avföreträdare för nämnda partier plus . Det allmännas skadeståndsansvar m.m. sammanhanglyser både socialdemokraterna och vpk med sin frånvaro, och del är beklagligt.Jag har här vid tidigare tillfällen försökt åstadkomma en ändrad inställning, ivarje fall hos vpk. Hoppet är ju det sista som skall vika från människan, ochjag hoppas på en ändrad inställning från både vpk och den socialdemokratiskasidan, så alt vi kan få en skadestånds-rättslig säkerhetsventil. Det skullevara lill fördel för brottsoffren, och det skulle vara värdigt etträttssamhälle. Del här belänkandet innehåller också andrapunkter, utöver detta med säkerhetsventilen. De har berörts av ,och jag hänvisar lill vad han har sagt. kommer att fullföljadessa synpunkter och jag instämmer i hans resonemang. Avslutningsvisyrkar jag bifall till reservationen. AnL 59MARTIN (); För är det en naturiig utgångspunktatt den som drabbas av skador eller förluster skall ha samma rätt tillersättning när den skade-vållande är samhället som när enskildnäringsverksamhet eller motsvarande är vållande och skadeståndsskyldig. Eftersom möjligheterna atl få skadestånd av samhället bådenär del gäller myndighetsutövning och när del gäller affärsmässig verksamhet ärbegränsade enligt speciella regler, har vi från sida under en följdav år krävt att frågan om det allmännas skadeståndsansvar skulle utredas isyfte atl stärka den enskildes rätt och möjligheter att få ersättning. De treicke-socialistiska partierna har ju drivit den här frågan tillsammans, såsomföregående talare har framhållit. avvisade den socialistiska majoritetendessa utredningskrav. Men har regeringen ochriksdagsmajoriteten gett upp en del av motståndet. En departementspromemorialämnades , och vissa förslag i denna ledde till enproposition . Dessutom har det tillsalts en utredning somskall gå vidare med detta arbete. Mot den bakgrunden frågar sig kanske en del varför vi ävennu har en reservation gällande utredningen. Men det beror på att vi anser attutredningens direktiv inte är tillräckligt omfattande. De båda tidigaretalarna har ju berört några av dessa frågor och vi har gjort en viss uppdelningför att bespara kammaren viss debattid. Jag skall därför inskränka mig tillalt ta upp ett område som tyvärr inte behandlas av utredningen, nämligen detallmännas skadeståndsskyldighet i affärsmässig verksamhet. Del gäller närmastpostverket, och SJ. För dem gäller särskilda friskrivningsregler,som medför att det kan vara svårare för en enskild att få skadestånd från dessaverksamheter än från övrig, alltså privat, näringsverksamhet. Första gången jag tog upp frågor inom detta område iriksdagen var när jag väckte en motion med krav på allpostverket skulle ta större ansvar - alltså utge större ersättning - förförsenade, förkomna eller förstörda försändelser. har motionen byggts utlill atl gälla även de andra nämnda affärsdrivande verken samt rätten tillskadestånd vid felaktig myndighetsutövning. Inte så sällan redovisas fall, dären enskild som drabbas av förlust på grund av dessa statliga verksamheter haftmycket svårt att Det visar alltså att det är mycket motiverat all driva de härkraven. Majoriteten i har avvisat kravet på utredning avskadeståndet vid statlig affärsmässig verksamhet. Motiveringen var tidigare atlell stärkande av den enskildes ställning skulle medföra högre porlon ochavgifter samt dyrare tågbiljetter Jag har aldrig kunnat förslå del argumentet.All förstärkning av konsumentskyddet kostar något, men det har ju inte hindratatt vi infört en rad lagar som skall skydda konsumenternas ställning och därigenomge den svagare parten i avtalsförhållanden möjlighet att hävda sina rättigheterJust nu har vi från regeringen fåll förslag om en ny konsumentköplag som skallge konsumenterna ett förstärkt skydd, men inte kommer väl majoriteten atl avslådet med hänvisning till de prishöjningar som de nya reglerna eventuellt kanmedföra? retirerade socialdemokraterna här iriksdagen och regeringen någol. Del har nämligen tillsatts en särskildutredningsman, som skall se över postverkets och reglering av sinarättsförhållanden med enskilda.