prot · GD0931 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottetmenar också i likhet med civilministern all ell slällningslagande för en sådanmetod kräver ytterligare överväganden bl.a. ur rättssäkerhetssynpunkt. Därförmenar utskottet atl den planerade försöksverksamheten bör avvaktas innan ettslutligt ställningstagande kan tas av . Här vill också utskotteterinra om sin inställning till frågan om strikt ägaransvar och utgår ifrån atlförsöken bedrivs ulan ett sådant system. Ireservation 4 tas frågan om hastighelsöverträdelser i upp. Utskottethar förståelse för de synpunkter som framförts i ärendet om en harmoniseringav sanktioner mol hastighetsöverträdelser inom . Del arbete som förnärvarande pågår i med en höjning av bötesbeloppen vid bl.a.hastighetsöverträdelser verkar också i den riktningen. Utskottetutgår ifrån alt det arbete som satts i gång och som överensstämmer medmotionens syfte fortgår utan något särskilt uttalande från sida. Jag vill med del jag nu anfört slutligen yrka avslag pä samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan. INGBRITTIRHAMMAR (c) replik: Först vill jag instämma i uttalande atl del faklisklråder ganska stor enighet i utskottet när det gäller della belänkande. Samtidigtvill jag uttrycka min förvåning över allmänhetens syn på brott molhastighetsbeslämmelserna. Talar man med vanligt folk tycker de atl poliseninte skall ägna sig åt atl sätta fast människor som kör litet för forl. Mananser atl polisen i stället borde ägna sig ål annan brottslighet, l.ex. attutreda inbrott i lägenheter. Delverkar som om allmänheten inte rikligt har klart för sig hur många liv som går lill spillo i onödan och hur mycket lidande som många människor utsätts för just för alt vi inle håller hastighetsbegränsningarna i trafiken.Jag har funderat på, efter del atl vi behandlat de här frågorna i utskottet, om det 61 1989/90:31 22november 1989 ändå inte skulle behövasen intensifierad information till allmänheten om hur myckethastighetsöverträdelserna kostar oss alla, i pengar men också i lidande ochnaturligtvis i form av miljöförstörelse. Jagbegärde replik också mot bakgrund av att utskottet har stor förståelse för attvi borde kunna harmonisera våra påföljdssyslem med övriga . Del är baraett halvt steg i den riktningen när man säger atl man ju höjer böterna litetgrand. Del är inte detsamma som en harmonisering, och det är därför som vi harkänt oss tvingade att reservera oss på den punkten. BRITTABJELLE (fp) replik: Det är i och för sig riktigt att del har förelagils en del åtgärderoch gjorts en del uttalanden för atl man skall ha mera kontroll av hasligheterna.Som jag sade i milt inledningsanförande menar en del av dem som håller på medde här frågorna att om man kan få människor att hålla de hastighetsgränser somgäller i , skulle 200 människoliv sparas. Bara det borde vara skäl tillatt alla människor inte körde fortare än de har tillåtelse att göra. har visat sig att hastighelskontroller inte har någon effekt. Hälften avalla som kör bil kör för fort i alla fall, därför alt de tror att de inteskall bli upptäckta. Under70-talel var den genomsnittliga hastighetsökningen omkring 0,3kilometer . har ökningen varit pertimme. Om vi omsätter det lill hur det ser ul i verkligheten, är det inte nogmed atl vi faktiskt ökar antalet kilometer som vi kör för fort , utanvi får också fler bilar, mer trafik och mera komplicerade trafikmiljöer. Dåbhr följden atl allt fler människor skadas i trafiken, och vi måste hitta någotsätt all påverka människor till atl hålla de hastighetsbegränsningar som allaär överens om är av godo när det gäller att hålla nere trafikolyckorna. Vihar prövat radarkontroller och annat. Om jag uppfattade räll,förstod han inte vad jag menade med synliga poliser. Radarkontroller innebärall man har dolda poliser. De gömmer sig bakom några buskar och hoppas att detskall passera bilister som det går atl haffa vid en stoppstation längre fram,där man sedan ger böter till några få. Min och uppfattning är allom trafikanterna ser poliser som patrullerar längs vägarna, dämpasirafikrylmen. Detgår åt ganska många poliser vid varje radarkontroll, kanske sex stycken vid enenda kontroll. Tänk om de sex poliserna i stället i var sin bil patrulleradelängs vägarna, så alt de syntes och därmed dämpade trafikin-tensileten! Automatiskahastighetskontroller är en rältssäkerhelsfråga. Vad som händer vid de försökman länker ulföra är att man fotograferar bilen och förhoppningsvis föraren,men man vet inte om det bhr något bra kort på föraren, om han över huvud tagetsyns på bilden. Sedan skickar man en böles-lapp till bilens ägare, vilket iprincip kommer att bli ett strikt ansvar. KENTLUNDGREN (mp) replik: Det är gott och väl atl vi är eniga - jag håller med omatt vi alla vill åtgärda hastighetsöverträdelserna i trafiken. för många, de ställer tillför myckel, och de skador de förorsakar är för slora för att samhället skallacceptera vad som sker. Mengår man upp till, som säger, en femtioprocentig satsning - istället för en trettioprocentig, tror jag alt han sade - vill jag peka på atldet finns många andra områden där statsmakterna också har utlovatprioriteringar. I våldsdebatten var vi alla överens om - och del har stått ivarenda tidning - att vi skall ha kvarterspoliser också. Där går det åt ytterligareresurser för polisen. Jagär inte den som i första läget skriker efler fler poliser, det skall gudarnaveta, men skall vi göra någonting åt del här, måste det tillskjutas resurser.Det räcker alltså inte med alt omfördela. Del räcker inle heller med attomorganisera. Del hjälper litet grand att automatisera, men även fotfolk behövsför atl klara av den här situationen. 1989/90:31 22november 1989 BJÖRNERICSON (s) rephk: Egentligen skulle jag bara kunna hålla med om inställningen till delproblem som vi vill angripa, nämligen all vi behöver förslärka och öka kapaciteteni övervakningen och.kontrollen av hasligheterna. Det är vi rätt eniga om. Denkapaciteten har naturligtvis ett samband med den totala resursen, hur mångapoliser vi har alt tillgå. Men , och det nämnde jag också i mitthuvudanförande, har del avgörande betydelse hur stor andel av den resurs viändå har som vi kan avdela för Irafikövervakning. Utskottet har då ställtkravet att minst hälften av resurserna skall användas just för detta. Det får då utgöra svartill både och . När del gäller automatisk haslighetskontroll slårvi väldigl noga vakt om just den rättssäkerhet som måste finnas i systemet. Ibetänkandet har vi uttryckt del så atl vi utgår ifrån alt det i denförsöksverksamhet som kommer att starta inle införs elt direkt ägaransvar. () replik; Till vill jag säga något om vad som skiljer oss åt. Delär i och för sig lovvärt när socialdemokraterna säger att hälften av polisens resurserskall gå lill hastighetsövervakning. Det är bra, men vad jag menar är alt manfår ul totalt sett mycket mer om man uttalar sig för fler synligapoliser. Det är viktigt att visa en viljeinriktning, nämligen att del skallfinnas poliser som patrullerar efter vägarna, så att trafikanterna ser att definns där. Del gör att trafikintensiteten dämpas. Närdel gäller automatisk haslighetskontroll är det också lovvärt att ni tycker atldel skall vara rättssäkerhet i systemet. Men varför inte utreda förhållandenaförst? När man nu startar en försöksverksamhet, är jag nästanabsolut säker på atl avsikten är all införa den överlag. Jag tycker att manförst skall pröva rältssäkerhelsfrågorna, för det blir ändå så att efler delatt en bil har passerat en automatisk kontroll, går det ett bölesföreläg-gandedirekl lill ägaren. I många fall kommer det alt betyda all ägaren betalarböterna trots alt ägaren inte är förare. Det är tveksamt om man skall ulvecklaelt system där den som inte gjort sig skyldig till ett brott betalar för ettbrott. 1989/90:31 22november 1989 Dettaär egentligen inte utrett. Ingenstans finns det utförligt beskrivet om del ären bra ulveckling, om det är den utvecklingen vi vill ha eller om vi inte villha den. Kanske satsar man pengar i någonting som vi inle vill ha. Avslutningsvisvill jag säga, eftersom jag inle hann förra gången, någonting om nordisktsamarbele. Del är samma sak där. Pohtik handlar om att tala om vilkeninriktning man vill ha, hur framtiden skall se ut, vilken lagstiftning manvill förändra, osv. Här gäller det alt lala om att inriktningen är atl vi anseralt skall arbeta för att få till stånd enhetliga bestämmelsernär det gäller hastighetsöverträdelser. Atl i utskottet skriva att det är braall RÅ arbetar för att man skall höja böterna och att förhållandena såsmåningom skall bli lika är inle samma sak som alt faktiskt uttala: Vi avseratt arbeta för att få till stånd enhetliga regler. Och del är del vi vill medvår reservation. () replik: Jag fick inget svar på frågan hur socialdemokraterna egentligen ser påresursökningen. Jag kan göra uppräkningen igen. Vi har alltså med olikauttalanden i ohka sammanhang prioriterat, senast gällde del kvarterspolisen.Vi har prioriterat knarkbekämpningen, och prioriterar vi trafikövervakningen.Del finns fler angelägna områden. Vi prioriterar våldsbekämpningen. Dennaekvation går inte riktigt ihop för mig. Därför skulle jag vilja få elluttalande om en resursförstärkning hos polisen just för atl kunna ökainsalsalserna på det här området från till utan alt de andra inriktningarnablir lidande. Det måste de i annal fall bli. GÖRANERICSSON (m); Del utskottsbetänkande vi nu behandlar innehåller en del motioner frånallmänna motionstiden. Vi har från moderat sida inte någon reservation,eftersom flertalet av motionerna delvis behandlar frågor som är internametodfrågor för polisväsendet. Men,herr talman, del finns en intressant fråga som tas upp i betänkandel. BrittaBjelle har här berört den ganska ingående - det är frågan om automatiskhaslighetsövervakning. En försöksverksamhet skall nu starta. Vi har ibetänkandet konstaterat all för att elt syslem med automatisk haslighetsövervakningskall kunna införas krävs ett strikt ägaransvar. Under /87awisade utskottet och ett förslag om strikt ägaransvar vidtrafikbrott. Utskollel anförde då all en sådan ordning skulle strida motgrundläggande straffrättsliga principer, närmast grundsatsen alt straff skalldrabba enbarl den som kunnat rätta sig efter lagen. - Detta är ungefär en sammanfattningav vad sade här i en replik. Frånmoderat sida menar vi att straffrättsliga grundsatser står sig över relativtlång tid. Därmed skulle en försöksverksamhet med automatisk hastighetsövervakningredan av juridiska skäl vara obehövlig. Vihar, herr talman, avstått från reservation i frågan, och vi avvaktar försöksverksamhetenoch de diskussioner som kommer alt föras. En sak torde dock vara alldelessolklar: de juridiska komplikationerna är oändligt mycket slörre än detekniska. Det torde också vara på det sättet all i forl- sättningen får anslå liletmer pengar till polisen och rättsväsendet för att man Prot. 1989/90:31 skall kunna genomföra hastighetskontroller med levande poliser. Jag yrkar bifall lillutskottets hemställan. Till vill jag bara säga alt del som är precis det som som utskoitsmajoriteten har ullalat, nämligen atträttssäkerhetsaspekterna måste väga oerhört tungt i detta jobb. Därför har viuttalat att strikt ägaransvar icke skall vara med i den försöksverksamhet somskall bedrivas. Del är utskottets mening när det gäller just denna försöksverksamhet. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs justitieutskottets belänkande1989/90:JuU8 Vissa påföljdsfrågor. JERRYMARTINGER (m): Brottsligheten har ökat kraftigt under 1980-lalet, Brotten mot liv ochhälsa har ökat med . När det gäller lillgreppsbrotlen har ökningenvarit . Antalet misshandelsbrott har ökat från 24000 i början av1980-lalet till 1988. Antalet rån har ökat från 3200 till 4200 undersamma tid. Våldtäkterna har ökat från knappt 800 anmälda sådana 1980 tilldrygt 1988. Denverkliga broltsnivån är emellertid betydligt högre än vad statistiken utvisar,beroende på atl många brott inte anmäls. Intervjuundersökningar har visat atlårligen var femte person drabbas av egendomsbrott och atl var ljugonde personutsätts för våld eller hol om våld. Enliten grupp kriminellt belastade personer svarar för en oproportionerligt storandel av begångna brott. av alla misstänkta, dvs. 2 500 personer,slår för av det totala antalet uppklarade brott. Närdet gäller exempelvis bostadsinbrott, bilstölder och stölder från eller urmotorfordon visar olika kriminologiska undersökningar all cirka tre fjärdedelarav samtliga brott begås av ca 8000 personer. En promille av totalbefolkningensvarar alltså för av brotlsvolymen. Iskriften Om offentlig och privat kriminalpolitik, som utgivits av , , har författaren, , gjort elt försök alt teckna enbild av den typiske vaneförbrylaren. Denne,som valt atl kalla , är och är i polisregislret noterad för drygt 200 brott, varav 60 bostadsinbrott. Eftersom så få brott upp är verkliga brottslighet dock betydligt högre. Troligen har han begått 400 eller 500 bostadsinbrott. Sammantaget kan man anta att rik har begått omkring 10000 brott. Kostnaden för denna brottslighet upp- 65 5Riksdagens protokoll 1989/90:31 1989/90:31 22november 1989 skallar lill ca 5milj. Men därtill skall läggas ca 11 milj. kr., som avser kostnader förfosterhem, barn- och ungdomshem, behandlingshem, fängelser, sjukhus, öppenvård,övrig socialvård, polis, åklagare, domstolar samt andra myndigheter. Manmåste tyvärr utgå ifrån alt flertalet högaktiva brottslingar följer en bana somliknar . Det har framgått av flera kriminologiska undersökningar altdet sannolikt är många som under sin brottsliga bana blir sprulnar-komaner ochdör tämligen unga. Under sin brollsaktiva lid kommer de alt leva ett liv imisär. De kommer atl belasta samhället med slora kostnader och de kommer altåsamka ett stort anlal brottsoffer lidande. Det jag nu sagt lalar för atl del behövs en skarpare reaktion från detallmännas sida mot vanebrottslingarna. Det måste på elt klarare sätt än nu slåsfast att det är en försvårande omständighet att ha återfallit i brott. Den somhar dömts för brott och ändå fortsäller alt begå brott börregelmässigt ges strängare straff. Förraåret gjordes visserligen en lagändring enligt vilken återfall fick en vissslraffskärpande betydelse. Lagändringen innebar dock inte någon mera allmänstraffskärpning vid återfall, varför den är tämligen ineffektiv.Straff-skärpningen skall nämligen bara kunna ske om den tidigare och den nyabrottsligheten är likartade eller om brottsligheten i båda fallen varitsärskilt allvarlig och haft ett slraffvärde på omkring fängelse. Enligtmoderata samlingspartiels mening är del väsentligt att man kan ta hänsyn lillåterfall i brott även om dessa omständigheter inte föreligger Återfallet i sigmåste få en slraffskärpande betydelse. Delbör också vara möjligt alt förverka villkorligt medgiven frihet i slörreutsträckning än vad som är fallet. Vidare bör man utvidga möjligheterna atlskärpa straffet när villkorligt medgiven frihet förverkas. Enligtmoderat mening är det väsentligt alt varje brott i princip leder till ensärskild reaktion från samhällets sida. Del bör därför inle vara möjligt atlulan vidare låta en dom på skyddslillsyn omfatta även brott som begås efterdomen. sker ju della i stor utsträckning i våra domstolar, när man efteren rättegång förklarar att "de nu begångna brotten skall omfattas avtidigare ådömd skyddstillsyn". I stället bör i sådana fall en tidigare dompå skyddstillsyn normalt undanröjas och elt gemensamt fängelsestraff dömas ut.Den som dömts till skyddstillsyn och missköter denna genom att begå nya brottbör alltså normalt dömas till fängelse. Del är inte särskilt märkligt att densom får den ena skyddstillsynen efter den andra förlorar all respekt förde lagar som finns i samhället. Vederbörande får ju då gång på gång enbekräftelse på atl samhället inle har något intresse av att reagera på brott.Resultatet blir all personen i fråga fortsätter alt begå brott, eftersom handärigenom inte tar någon större risk. Personersom begått brott som kan föranleda fängelsestraff ådöms oftavillkorlig dom. En sådan dom uppfattas emellertid ofta av både allmänheten ochden dömde som ett frikännande. Villkorlig dom bör därför bytas ut mol dom påvillkorligt fängelse, vilket skulle innebära atl ett fängelsestraff utdöms menatt anstånd med straffets verkställighet medges. Om den dömde begår ett nyttbrott under en viss prövolid skall fängelsestraf- En sådanförändring skulle på ell tydligare sätt markera atl do- Prot. 1989/90:31 men är förenad med villkoret alt den dömde skall sköta sig. Delligger i sakens natur att den som har ett hol hängande över sig är bena- \ [ gen alt leva på elt sådanl sätt att hotet inle verkställs.Villkorligt fängelse i f" Pföllds-ställel för villkorlig dom skullealltså leda till minskad benägenhet alt begå "° '' brott. Närdel gäller frågorna om slraffskärpning vid återfall, skyddstillsyn vid återfalloch villkorligt fängelse i stället för villkorlig dom yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2 och 4. I justitieutskottets betänkande 1989/90:JuU8 har också påföljdenförelagsbol behandlats. Jag skall uppehålla mig något längre vid den påföljden,eftersom den innebär att en hell ny princip införts i det svenskarättssystemet. Reglernaom förelagsbol började gälla . Enligt vårt svenskapåföljdssystem hade en straffpåföljd dittills bara kunnat träffa en fysiskperson, dvs. Juridiska personer, t.ex. aktiebolag eller ekonomiskaföreningar som brutit mot lagen, har alltid bestraffats genom att verkställandedirektören eller någon annan person i ansvarig ställning ålalats. Vissaregler om sanktionsavgifter och förverkande har visserligen varit tilllämpligapå juridiska personer, men någon form av straff har inte kunnat utdömas motdessa. Genominförandel av lagen om företagsbot ändrade den socialistiskariks-dagsmajoritelen delta i ett enda slag. Påföljden företagsbot är nämligenkonstruerad som s.k. särskild rättsverkan och skall kunna riktas mol alla näringsidkare"för brott som har begåtts i utövningen av näringsverksamhet". Näringsidkarenkan vara såväl fysisk som juridisk person. Alla som idkar näring åläggs genomden nya lagen ett generellt ansvar för brott som begås i verksamheten. Och delbehöver uppenbarligen inte vara fråga om brott av näringsidkaren själv. Ennäringsidkare, t.ex. en affärsinnehavare, lorde med stöd av lagen också kunnabestraffas för alt exempelvis ett butiksbiträde under arbetstid misshandlat enannan person eller för att en anställd chaufför gjort sig skyldig tilltrafikbrott i samband med alt han fraktat varor - gärningarna har ju i sådanafall begåtts i utövningen av näringsverksamhet. De enda brott som undantas ärde som riktar sig mol näringsidkaren själv, l.ex. om en anställd stjäl varorfrån denne. Beslutet atl införa företagsbot har vänt upp och ned på flera av degrundläggande principerna i vår svenska rättsordning. Fördet första har alltså den urgamla principen atl endast fysiska personer skallkunna ådömas straff undanröjts, vilket i praktiken innebär atl kolleklivbestraffning införts i svensk lag. Företagsböler, som skall kunna utgå medmellan 10 000 och 3 milj. kr., kommer ju inle i första hand alt drabba denperson som begått den gärning som skall bestraffas, ulan de drabbar helaföretaget med dess ägare och anställda. Genom att elt företag tvingas betaladryga böter riskerar del ju all få ekonomiska problem, vilket i sin tur kanpåverka lönsamhet och sysselsättning. År del fråga om eltaktiebolag drabbas många hell oskyldiga och ovetande 67 1989/90:31 22november 1989 aktieägare, I mindrefamiljeförelag, . hantverk eller jordbruk, kan företagsledarens familj råkai ekonomiska svårigheter när företaget döms alt betala böter; mångasmåföretagare ansvarar ju med hela sin privata förmögenhet i rörelsen. Fördel andra innebär riksdagsbeslutet alt vi nu fått en ramlag, varstillämpning inte kan förutses av den enskilde medborgaren. Den nya lagen ledertill osäkerhet om vad som är gällande rätt, och de enskilda näringsidkarna kaninle längre förutse följderna av sina eller sina anställdas handlingar. Lagenleder till stor rättsosäkerhet genom atl den ger myndigheterna skrämmandemöjhgheter till skönsmässiga bedömningar Att socialdemokraterna har dettaklart för sig framgår av det betänkande från justitieutskoltet som avgavs iärendet års beslut. Där stod nämligen att förarbetena till lagenbara ger en "tämligen klar vägledning för regelns tillämpning". Socialdemokraternaoch kommunisterna drev igenom den nya lagen trots varningar från lagrådet, sombeslår av flera av vårt lands skickligaste jurister. Lagrådels kritik mol lagenvar hårdare än . Fördet tredje innebär den nya lagen atl samhället vältrar över en av sinaviktigaste uppgifter, att förebygga brott, på de enskilda medborgarna. Somframgått av vad jag sagt, kan i princip den näringsidkare straffas sominte har sådan kontroll över sina anställda, atl han kan förmå dessa att avhållasig från att begå brott under arbetstid. Vissthar den enskilde medborgaren ett ansvar, men samhället måste i en demokratiändå anses ha ett övergripande sådant när det gäller rättssäkerhet ochrättstrygghet, som inte borde kunna lagstiftas bort genom en enkelknapptryckningsmanöver i . Lagenom förelagsbot är främmande for vårt svenska rättssystem och bör avskaffas. Pågrund av ett missförstånd framgår det inte av det nu aktuella betänkandet attde moderata ledamöterna i justitieutskottet stöder motion omavskaffande av lagen om förelagsbol. Vi moderater agerade emellertid myckelkraftigt mot atl lagen om förelagsbot skulle införas, och vi vill därför nuyrka bifall även till reservation nr 6. Jag ber alt få instämma i inledande ord och hänvisarlill hans redogörelse för statistiken över brottsligheten. Jag behöver då inteupprepa delta. Utskottetsfolkpartister står bakom tre av reservationerna till detta belänkande,nämligen reservationerna 1, 5 och 6, som jag yrkar bifall lill. två första av dessa reservationer föreslås en uppstramning av gällandebestämmelser. I den tredje av reservationerna föreslår vi ett upphävande avgällande lagstiftning. Ireservation 1 fortsäller vi alt hävda vad vi sade , nämligen att delriksdagsbeslut om straffmälning och påföljdsval som då fattades begränsademöjligheterna till straffskärpning vid återfall. Del är enligt vår mening inlebra. Del skall vara en försvårande omständighet att ha återfallit till brott, och hänsyn skalltas till återfall även om det är stadgat lindrigare straff Prot. 1989/90:31 än elt år. Ireservation 5 föreslår vi en ordning med villkorlig fängelsedom vid kon- ] [ iraktsvård. Vi föreslår delta av tre skäl. f *" PfI'' För det första; Detskall vara ett enkelt och klart budskap till den dömde. J''''8or Fördel andra; Detta enkla och klara budskap skulle kunna vara ett stöd för dendömde, så alt han genomför det vårdprogram han sagt sig vara viUig att genomgå. Fördel tredje; Om kontraktet bryts anser vi alt del skulle räcka med ett beslut avfrivården för all förvandla vården lill fängelse. Man skulle inte behöva gåtillbaka till åklagare och domstol, lid skulle vinnas, och det skulle bli ensnabb reaktion mot den som bryter det kontrakt som han -det är oftast fråga omen han - har ingått. tredje reservationen vill vi igen upphäva bestämmelserna om förelagsbol.Jerry har vältaligt utvecklat företagsbotens nackdelar Det är bra altmoderaterna nu har anslutit sig till vår reservation. Del har de alllid gjort,så det var förvånande atl de alltså inle var med den här gången. Jag sägerigen, för vi har varit emot företagsboten sedan den infördes . Lagrådet varockså, precis som sade, kraftigt emot företagsboten. Denstrider mol rättssäkerheten. Detta räcker för alt den skall upphävas. Således yrkarjag bifall till reservationerna 1, 5 och 6. KJELLERICSSON (c): Vi behandlar i detta betänkande ett anlal motioner som handlar om olikapåföljder. Det rör sig bl.a. om straffskärpning vid återfall, villkorligtfängelsestraff vid kontraklsvård, m.m. Vi har en ganska intensiv debattom den tilltagande brottsligheten. har här väl beskrivitulvecklingen, så jag skall inte upprepa den.