prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av 13 december1989 m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.9 ("skuldbyte") Utskottetshemställan med godkännade av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 3 av . anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.10 (effektuering av skuld) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av - biföllsmed acklamation. Mom.12 (mjuka krediter till ) Utskottetshemställan med godkännade av utskottets motivering bifölls med 269 röster mot36 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 5 av PärGranstedt och anförda motiveringen. Mom.14 (miljösamarbete med ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och BirgittaHambraeus - bifölls med acklamation. Mom.16 (svenska åtaganden på till ) Utskottetshemställan bifölls med 235 röster mot 73 för reservation 7 av . DanielTarschyus (fp) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Mom.20 (blandade krediter till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och BirgittaHambraeus - bifölls med acklamation. Mom.21 (näringslivets insatser i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och BirgittaHambraeus - bifölls med acklamation. Mom.22 (svenskt livsmedelsbistånd till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och BirgittaHambraeus- bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (godkännande avtilläggsprotokollet) 1989/90:45 Hemställan Ändring i tulltaxelagen, m.m. 13december 1989 Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 38 förhemställan i reservation 2 av och . 2 ledamöteravstod från att rösta. Utskottetsmotivering godkändes med 255 röster mot 53 för den i reservation 1 av PärGranstedt och anförda motiveringen. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. utrikesutskottetsbetänkanden /90:UU12 , 1989/90;UU13 Seismisk datacentral inom FOA förverifikation av kärnvapenprovstopp (prop. 1989/90:25 delvis) samt 1989/90:SkU15 Tilläggsanslag tillskatteförvahningen och (prop. 1989/90:25 delvis). Kammarenbiföll vad utskotten hemställt. 19§ Meddelande om morgondagens informationsstund Vidmorgondagens sammanträde lämnas information dels av arbetsmarknadsministerIngela om regeringens godkännande av en konvention mellan de nordiskaländerna om arbetsmiljö, dels av statsrådet om asylpolitiken. 20§ Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, skatteutskottets betänkande SkU18, lagutskottets betänkandeLU13, kulturutskottets betänkande KrUll, jordbmksutskottets betänkande JoU8och arbetsmarknadsutskottets betänkande AU15, beslöt kammaren på förslag avtredje vice talmannen medge att de fick företas till avgörande i ett sammanhangsedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. 21 § Ändring itulltaxelagen, m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1989/90;SkU18Åndring i tulltaxelagen, m.m. (prop. 1989/90:24). LEIFOLSSON (fp): En av de frågor som behandlas i skatteutskottets betänkande nr 18 ärändringar i tulltaxelagen, och det är fråga om att permanenta tullsat-sema förfärska äpplen och päron och att ta in dessa tullsatser i tulltaxelagen. Folkpartietvälkomnade att regeringen avvecklade importreglerna för äpplen och päron, menvi var inte nöjda när man i stället införde tullar för dessa varor under enviss del av året. har inte ändrat åsikt i denna fråga . Vihar alltid arbetat för frihandel. Vi motsatte oss att tullen infördes och ärfortfarande motståndare mot denna tull. Allaformer av handelshinder fördyrar för konsumenterna. Det är obestridligt att entull, på eUer upp till 2:50 kn per kilo, gör att fmkten blir dyrare förkonsumenterna. Det är nyttigt att äta frukt, och då är det givetvis bra attpriserna sänks. Inom är vi självfallet medvetna om att en aweckling avtullen kommer att medföra påfrestningar för den svenska fmktod-lingen, och vihar därför i reservation 1 föreslagit att de fmktodlare som drabbas bör få stödgenom riktade åtgärder. Åtgärderna borde egentligen beslutas , men skäl talarför att ett sådant beslut samordnas med det allmänna livsmedelsbeslut somriksdagen väntas fatta . Då måste vi också ta ställning till hurliknande omställningsproblem på andra områden skall lösas. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1 och i övrigt till utskottetshemställan. ANNIKAÅHNBERG (vpk): Skall vi ha en svensk fruktodhng ? Enligt tidningsuppgifteri dagarna skall största fruktodling läggas ned; företaget klarar intekonkurrensen från den importerade frukten. Detär den här problematiken som detta betänkande och denna diskussion egentligenhandlar om, fastän det kan tyckas som om det formellt rör sig om ett tämligenenkelt bekräftande av ett riksdagsbeslut från . Det var nämligen förett år sedan som beslutade att det traditionella sättet att stödjaden svenska fruktodlingen i förhållande till den importerade frukten skullebytas mot ett nytt system, där den inhemska fruktodlingen i stället skyddasgenom tullar Det nya systemet var inte någonting som vi själva hade räknat uthär i , utan det var en effekt av internationella förhandlingar ochöverenskommelser Somtidigare talare har sagt, har detta ställt den svenska fmktodlingen införstora problem. Vi har därför från vpk krävt att det skall göras en analys aveffekterna av den förändrade politiken. Jag finner det mycket märkligt att viinte har kunnat få gehör för denna motion. Vad är man rädd för skall 1989/90:45 13december 1989 Åndringi tulltaxelagen, m.m. 1989/90:45 13december 1989 Ändringi tulltaxelagen, m.m. bli resultatet av en sådanhär analys? Måste det inte vara ett gemensamt intresse att se hur dennaförändring faktiskt påverkar den svenska fruktodlingen? När man har sett dethar man sedan att ta ställning till om någon svensk fruktodling skall vara kvaroch därefter besluta vilket stöd en sådan fruktodling behöver Mankan naturligtvis också fråga; År det någon mening med att ha en svenskfruktodling? År det någon sorts storsvensk nationalism att det absolut måstevara svenska äpplen och päron som vi äter? Går det inte lika bra medimporterade? Ja,i princip skulle det kunna gå lika bra. Det är inte automatiskt så att det ärbättre att äta svensk mat än att äta utländsk, men det handlar om kvalitetenpå frukten, om att de äpplen och päron som vi importerar inte är lika som denvi kan producera här Det är inte samma sorter, utan våra sorter finns bara häroch är värda att bevara för att behålla den stora genetiska variationen. Dethandlar också om odlingsmetoderna, om vilka bekämpningsmedel som tillåts. IUSA, där man numera har ett starkt och växande medvetande omlivsmedelskvalitet, tillåter man inte vissa bekämpningsmedel på den frukt somskall säljas i landet, men man tillåter att samma medel används på den fruktsom exporteras till andra länder, t.ex. till . Detär alltså fråga om vilken kvalitet de svenska konsumenterna har rätt att krävapå den frukt som vi skall äta. Det är därför som det är så viktigt att värna omden svenska fruktodlingen. Den har naturligtvis andra kvaliteter också, som attden fyller en funktion ur sysselsättningssynpunkt och för bevarandet av degenetiska variationerna, som jag sade tidigare. Därför är det också mycketviktigt att vi ställer samma krav på den frukt vi importerar som på den fruktsom produceras i landet. Tyvärrhar vi inte heller lyckats få gehör för det kravet i utskottet, men jag hoppasatt vi får det här i kammaren. Närlivsmedelslagstiftningen genomgick en hel del förändringar genombeslut här i infördes också förändringen att konsumentintressetskulle kunna vara ett tungt vägande skäl när regeringen eller myndighet som ärutsedd av regeringen beslutar om importrestriktionen Den förändringen i lagenmöjliggör att större hänsyn tas till den typ av livsmedelskvalitetsaspektersom jag har nämnt. Därför,herr talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 2 och 3. Jag vill ävenyrka bifall till reservation 4, trots att det inte framgår av betänkandet. TuUtaxelagen gäller hur vi förhåller oss till andra länder i världen.Jag vill påstå att utskottets majoritet i det här fallet har tänkt mycket merpå vårt eget välbefinnande än på världens välbefinnande. Ta först detta att vifinner att det förgiftar vår natur när vi använder vissa bekämpningsmedel! Dåär konsekvensen klar: vi förbjuder dem. Våra fruktodlare får anpassa sig, ochvi får hjälpa dem med detta. Samtidigt- och det är detta som är det oerhörda - tillåter vi import av . frukt, äpplenoch päron som är odlade just på det viset, bara inte frukten är giftig närden kommer till tullen. Att andra länder förgiftar sin natur för att odla fruktsom exporteras till oss bryr vi oss fortfarande inte om. Jag har dock med ett visst hopp noterat en mer förståendebehandling av problemet . Det gäller både jordbruksutskottetsyttrande och skatteutskottets skrivning. Man tänker ta upp frågor av etiskinnebörd i GATT-förhandlingarna, och till dem måste höra den här exporten avmiljöförstöring som vi bedriver genom våra nuvarande former för fruktimport. Dock tycker jag att skatteutskottet gör fullständigt fel iatt instämma i jordbruksutskottets rädsla för att vidta åtgärder från Sverigessida. Man är rädd för att det skall störa förhandlingarnas gång. Det är precistvärtom: genom att gå före med gott exempel kan vi visa de övrigaGATT-länderna vad det egentligen är fråga om. måste tala om vad vitycker om ekologisk dumpning. Det finns alltså mycket liten insikt om sådanahär saker i andra länder, och det är därför som vi måste säga vår mening. Jag yrkarbifall till reservation 3, som gäller mom. 3. I fråga om tullfriheten för import av viss kordväv hoppasjag att regeringen £,. r något åt problemet, efter det att utskottet har gjortett tillkännagivande i f igan. Det gäller att man inte skyddar utiändsk industrimot svensk konkurrens genom ett tullskydd som är negativt. Men jag hoppas somsagt att någonting sken Därför har jag bara avlämnat ett särskilt yttrande iden frågan. Sedan kommer det tredje problemet, och det ärTEDIS-programmet. Det är en fråga av internationell betydelse. TEDIS-programmetär alltså ett datorprogram som underlättar kommunikation och handel. Samarbeteav den här typen är vi mycket positiva till inom de gröna.Datatekniken har en mängd goda egenskaper som vi helhjärtat stödjer: den bidrartill förbättrad kommunikation mellan människor, den ökar kunskapen om vad sompågår i andra delar av världen och den ökar förståelsen för andra folk. Vårtmemento här gäller att det är något som saknas i samarbetet. Det som saknas ärmer än hälften av jordens länden TEDlS-systemet gäller EG- och EFTA-länderna,alltså bara de länder som redan har god utveckling och gott samarbete. Detta kan leda till att skillnaderna mellan de länder somär innanför murarna och de som är utanför blir allt större. Den är farlig för hela världen. Alla ansträngningar måste göras för attge den här typen av projekt vidaste möjliga spridning. Återigen uttryckerskatteutskottet denna klädsamma men opassande blyghet; vi är inbjudna av de"stora grabbarna", och då kan vi alltså inte ta några egna initativ. Vad är nu detta för prat? bör trycka på för attvidga samarbetet över hela världen, och den här kammaren kan börja med detgenom att rösta för reservation 4 i moment 6 b. Jag yrkarbifall till nämnda reservation. Åndring i tulltaxelagen, m.m. TORSTENKARLSSON (s); Den här frågan om import av äpplen och päronhar ju varit föremål för överläggning här i kammaren och har oftablivit mycket livligt diskuterad. I det nu aktuella betänkandet frånskatteutskottet tillstyrks regeringens förslag om att med stöd av riksdagenstidigare bemyn- Ändringi tulltaxelagen, m.m. digande fastställdaförhöjda tullsatser för färska äpplen och päron skall permanentas och införasi tulltaxelagen. Betänkandet behandlar också frågan om tullfrihet vid import avgummibehandlad kordväv och syntetiska fibrer Vidare tillstyrker utskottetbemyndigande att medge tullfrihet för varor som inte eller i endast ringaomfattning tillverkas i . Slutligen tillstyrker utskottet en svenskanslutning till EG:s s.k. TEDIS-program. Ianslutning till regeringsförslaget, aUtså propositionen, har fem motionerväckts. Vid utskottsbehandlingen av ärendet har fogats fyra reservationer tillbetänkandet. Utskottet tillstyrker propositionen 1989/90:24 med den endaavvikelsen att såvitt gäller frågan om import av kordväv gör utskottet medanledning av propositionen och motionerna ett tillkännagivande. Motiveringenär den att det är otillfredsställande att få snedbalans i tullförhållandet fördessa varon Underden korta tid jag har till mitt förfogande skall jag kommentera reservationerna.I reservation 1 uttalar sin tillfredsställelse över attimportregleringen för äpplen och päron nu awecklas, men vänder sig mot attregeln ersätts med förhöjda tullar, vilket strider mot både konsumentintressenoch strävan mot ökad fri handel, och anser att de förhöjda tullsatserna föräpplen och päron därför bör awecklas. De omställningsproblem som kommer att bliföljden härav skulle lösas med riktade åtgärder i stället. föreslåratt dessa åtgärder skall samordnas med det livsmedelspolitiska beslut somriksdagen väntas fatta . Detär inte uteslutet att den aviserade propositionen om livsmedelspolitikenkommer att behandla omställningsåtgärder av olika slag. somavgivit yttrande i dessa ärenden anser att det inte finnsnågon anledning att göra något särskilt uttalande. Tullsatserna är nu det endainstrumentet för att motverka risken för en kraftig reducering av svenskfruktodling. Vi får också räkna med att tullavgiftema genomGATT-förhandlingarna kommer att minska. Ireservation 2, som , kommunisterna och degröna står bakom, begärs en analys av de effekter som beslutet angåendeslopandet av importregleringen kan få för fruktodlingen. har jutidigare fattat beslut om stöd för bl.a. strukturåtgärder inom ramen för ettanslag om 12,5 milj.kr som skall gäUa . Vidareframgår av jordbruksutskottets yttrande i den här frågan att jordbruksministernhar för avsikt att anordna ett möte med representanter för fmktod-larna förfortsatta överläggningar om medelsbehov vad gäller omställningsåtgärder inomfruktodlingen. Av den anledning är det fullt i sin ordning att vi avvaktardessa överläggningar Därför yrkar jag avslag på den reservationen. Ireservation 3 tar man ju upp frågan om att samma krav skall ställas vid importsom de krav som ställs den inhemskt odlade frukten. Kontrollen skaU även gällafrukt som ger upphov till mätbara restsubstanser, står det i reservationen.För att kort kommentera den reservationen kan jag säga att så länge de svenskakraven på slutprodukten är uppfyllda har vi ingen möjlighet att förhindraimport. Denna fråga är mycket omfattande beskriven av både skatteutskottet ochframför allt jordbruksutskottet. Jag tror att den här frågan är tryggad genomden livsmedelslagstiftning vi har i det här landet. det skulle finnasanledning att beröra frågan på det sätt som reservantema har gjort har jagsvårt att förstå. Till att börja med gäller frågan nu endast tullsatserna. Denstörre frågan skall behandlas senare, i ett annat och mer övergripandesammanhang. Närdet gäller reservation 4 viU att skaU begära enundersökning av hur TEDIS-programmet skulle kunna utvidgas till att omfattaländer i hela världen. deltagande i det här programmet har kommit tillstånd sedan EG inbjudit EFTA-länderna att deha i datasamar-betsprogrammet. Motden bakgrunden kan inte göra en egen undersökning av hur samarbetetskall kunna utvidgas till andra länden Jag yrkar därför avslag på reservationenoch bifall tiU utskottets hemställan. GÖSTALYNGÅ (mp) replik: Jag vet inte om läste fel eller missförstod texten.Det står faktiskt i reservation 3 att även sådan frukt som inte ger upphovtill mätbara rester skall beaktas. Det är alltså fråga om ekologisk dumpning.Att vi inte skall ha giftig frukt i är en fråga som är väl utredd.Frågan handlar om att vi inte skall tillåta markförstöring och förgiftning avluft i andra länder som odlar frukt för vår konsumtion. Detta kallas för ekologiskdumpning eller export av miljöförstörelse. Detär ett viktigt problem, och jag tycker inte att man kan komma ifrån det så lättsom att säga att man inte förstår problemet, för det är mycket allvarligt. Detandra problemet har också internationell karaktär, det s.k. TEDIS-programmet.Jag kände nästan ett samtycke om att detta är en viktig sak, men från TorstenKarlsson fick jag sedan höra att vi inte kunde ta upp frågan därför att vi varinbjudna till förhandlingar av EG och EFTA. Men det kan vi visst göra, och omSverige inte självt kan göra det, så kan ju skjuta på så att de andraorganisationerna ser hur man kan utvidga sådant samarbete också till tredjevärlden. ANNIKAÅHNBERG (vpk) replik: I betänkandet får man inte något riktigt svar på varför det inte finnsnågon beredvillighet att göra en analys av vad som har hänt med den svenskafruktodlingen efter förra årets beslut. Och av fick vi helleringet sådant svan Detär naturligtvis mycket bra att man har diskussioner med representanter förfruktodlarna och tillsammans med dem diskuterar behovet av stödåtgärder, menen förutsättning för en sådan diskussion borde ju vara att man skaffar sig enanalys av hur utvecklingen faktiskt ser ut. Jagmåste säga att jag nästan får misstanken att man är litet rädd för att göra ensådan analys. Den kanske skulle säga en hel del om hur utvecklingen över huvudtaget ser ut, när vi nu i allt högre grad går in för en avreglering och ökadimport av inte bara frukt utan livsmedel över huvud taget. Man är kanske räddför att resultatet av analysen skulle visa att detta faktiskt ir ';-bär storahot mot den svenska produktionen. Vill man i så fall inte veta om det förhållersig på det sättet? Saken är ju den att det ärbättre att vi skaffar oss kunskaper, så att vi vet 1989/90:45 13december 1989 Ändringi tulltaxelagen, m.m. Ändring i tulltaxelagen, m.m. vad vi haratt förhålla oss till, även om de fakta som vi får reda på inte är såbehagliga. De kan ju leda till att vi måste ompröva våra ställningstaganden.Jag kan heller inte förstå vad som är så speciellt när det gäller livsmedel ochjordbruksprodukter Varför skall man inte kunna ställa ganska specificeradekrav på de produkter man importerar? På en lång rad andra områden arbetar manmed internationella standarder som är oerhört specificerade. Det kan gälla kravvi ställer på stålprodukter, pappersmassa eller snart sagt vad som helst.Varför skall det vara så omöjligt att komma någonstans när det gäller justlivsmedel, som är så oerhört viktiga för människors livskvalitet? Varför skallvi inte kunna arbeta på ett liknande sätt, så att vi kan ställa krav som intebara rör mätbara röster utan också produktionsmetoder? Det är ju fullkomligtaccepterat när det gäller en lång rad andra produkter. Vad är det som är såspeciellt med livsmedel - i det här fallet frukt? () replik; När det gäller analysen av vad som händer medden svenska fruktodlingen efter de beslut som har fattats, framgår det klart avvad jag sade att har fattat de beslut som jag nämnde om att man skallställa 2,5 milj.kr till förfogande för eventuellaomställningsåtgärden Sedan skall det ju ske en överläggning medjordbruksministern i frågan. Med det anser vi i utskottet att det inte finnsnågon anledning att vidta några åtgärder förrän alla överläggningar äravslutade. Kontrollen av importerade livsmedel, i det här falletfrukt, är egentligen en fråga som hör hemma när vi behandlarlivsmedelslagstiftningen. Årendet omfattar ju uteslutande tullsatserna på dettaområde. De här frågorna kommer vi att få igen i samband med ett aviseratregeringsförslag , så detta är litet av en debatt för debattens egenskull. Utskottet anför: "Så länge de svenska kraven påslutprodukterna är uppfyllda finns det enligt det nämnda uttalandetvarken anledning eller möjlighet att från svensk sida motsätta sig import avprodukterna. Givetvis kan produktionsmetoden påverka produkten på ett sådantsätt att den inte kan godtas i , och i sådant faU förhindrasimporten." Vi ställer alltså precis samma krav på produkter somimporteras som på svenska livsmedel, och vi har också möjhghet att förhindraimport av sådana varor, om de inte motsvarar de krav som vi ställer påprodukterna och produktionsmetoderna. (vpk) rephk; säger nu att det inte finnsnågon anledning att göra någonting förrän förhandlingarna och kontakterna äravslutade. Problemet är bara att vid det laget kanske den svenska fruktodlingenockså är avslutad. Det är ju för att förhindra den utvecklingen som vi behövergöra någonting, och det ganska omgående. Jag är oroad av att läsa i tidningarna och höra från mångahåll om hur dåligt det går för delar av den svenska fruktodlingen just , ochatt detta beror på den ökade importen. Jag tycker att den oro som finns påmånga håU skulle vara en tillräcklig anledning för att göra en sådan häranalys. Jag tycker inte att jag har fått något tillfredsställande svar påvarför man inte vUl göra en analys - det berorförmodligen på att det inte finns något tillfredsställande svar på den frågan. Visstskall de svenska importkraven gälla, men vilka är då de svenska kraven? Det ärju det vår diskussion handlar om, att de svenska kraven måste förändras. Detfinns varken rim eller reson i att vi skall vara så eftergivna när det gällerkraven på livsmedel, när vi har så mycket hårdare krav på en lång rad andraprodukter Närvi förändrade livsmedelslagstiftningen och uttryckligen sade attkonsumentintresset skulle kunna vara en viktig grund för importrestriktioner,blev det ju i lagstiftningen inskrivet att vi kan ta upp till diskussion attställa krav på även metoderna med vilka produkter är tillverkade, så att detinte bara handlar om att mäta halten av bekämpningsmedelsrester i frukten närden når våra gränsen Så länge vi inte gör det, ställer vi faktiskt inte sammavillkor på den svenskodlade frukten och på den vi importerar, och det är justdetta vi måste komma till. 1989/90:45 13december 1989 Ändringi tulltaxelagen, m.m. GÖSTALYNGÅ (mp) replik: Jag fick alltså av två olika svar på frågan. Det enavar att det bara var fråga om tullsatser, och det andra var att man faktisktkunde förbjuda import av vissa produkter genom tullregler Jag föredrar att troatt det sista var det allvarligt menade. Det rör sig alltså inte omtullsatsernas storlek utan om sådan ekologisk dumpning som blir följden av attdet importeras frukt som man inte får odla i . TORSTENKARLSSON (s) replik: Jag vill först säga till att hon mer eller mindre gersvar på frågan själv, när hon hänvisar till de livsmedelspolitiska beslut vihar fattat. Vi ställer alltså samma krav på de produkter vi importerar som påinhemska produkter. Dethär är en fråga där det sker internationella förhandUngar Miljöfrågorna ärinternationellt relaterade, för de är ju inte enbart en nationell företeelse.Därför är sådana här frågor föremål för överläggning i de förhandlingar somsker på det internationella området. har naturligtvis inte ensidigt kunnatuppställa regler för andra länder, utan det är vår uppgift att kontrollera deprodukter som importeras och ställa de krav på dem som vi har på vår egna,inhemska produktion. Jag går in i debatten i stället för , som enligt minmening har giltigt förfall. Han fyller nämligen . Låt oss viaprotokollet sända en gratulation till honom på högtidsdagen. Ifrågan om svensk fruktodling och import av frukt samt annan mat har. AnnikaÅhnberg på ett bra sätt redogjort för vad vi reservanter tycker Det är enligtvår mening oerhört viktigt att konsumenten känner sig säker på den mat haneller hon köpen Vi kan inte vänta på regeringsförslaget, . Detvore bra att mejsla ut vad vi förväntar oss av regeringen. har vi fåttmotsatsen. Majoriteten i jordbruksutskottet har lagt ned ganska stor energi påatt försöka överbevisa oss om att det är omöjligt att ställa så- Bidragtill miljömärkning av produkter