prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — Till kolleger här nere som går och vikarierar -och nästan går på varandra - i storstadsområdena, hade de sagt; Hur skulle delse ut om militärer skulle säga att de arbetar inte där de skall vara enligt vadman uttrycker i de försvarspolitiska målsättningarna? Och hur skulle det se ulom de som arbetar inom poslen sade atl "vi bär inte ut post över helalandet"? Detta var alltså distriktsläkarens förtvivlade frågor till hanskolleger. Det är det här, Per Stenmarck, somligger bakom att ulskottsmajoritelen försöker kombinera anställningstrygghetmed den vikliga och olösta frågan hur man skall klara läkarförsörjningen tillde prioriterade områdena. Och på den punkten tycker jag definitivt inte atlmoderaterna har någon politik, vare sig historiskt eller som alternativ här . PERSTENMARCK (m) replik: Vi eftersträvar väl alla all del skall bli fler läkare till glesbygden.Jag tycker att historien faktiskt visar atl styrningen, som den har fungerat,inte har varit bra, förklarade t.o.m. all detfanns utomordentliga brister när del gällde Dagmarreformen. talade sig varm för diverse styrmedel. Påvilket sätt, , har egentligen de här styrmedlen, som har använtsdecennium efter decennium, gett några resultat? Det har alltså varit decennierav styrning, och ändå ser vi utomordentligt klara brister inom helaglesbygden. En intressant aspekt i det här sammanhanget, när vi talarom den borgerliga reservationen 3, är all vi litar på alt facket och de olikaparterna på arbetsmarknaden skall kunna komma fram till en lösning. Del göruppenbarligen inte socialdemokraterna. Vari består egentligen er tvekan? BO () replik: Både i propositionen och i utskottetsskrivningar konstateras all nuvarande läkarfördelningsprogram inte fungerar. Viskiljer oss i bedömningen huruvida del beror på för myckel eller för litetpolitiska styrmedel. Jag hävdar att de politiska styrmedel som använtsinte har fungerat väl, inte har inneburit tillräcklig styrning. I propositionen sägs att man inte skall få vikariera sigfram till specialist-kompelens. Genom att man får det försämrasmöjligheterna till en rättvis läkarförsörjning. Del gäller här ett konkretstyrmedel som utskotlsmajoriteten förordar men som avvisar. Ett annat styrmedel som vi pekar på gällerläkarutbildningen. Del skall kanske vara så atl man får öka denna utbildning ide områden där bristen är störst. Jag tror, Per Stenmarck, all vi bör komma ifrån den härytliga diskussionen om morötter eller styrmedel och i stället konkretisera vadvi menar. Jag har inte hört atl Per Stenmarck själv har konkretiserat vad hanmenar med morötter. Han kräver atl regeringen skall utveckla en väldig fantasipå det området - själv har han tydligen inte mycket all komma med därvidlag. Däremot har fantasin varit mycket stor ule i landslingen.Där gör man goda insatser för alt locka till sig läkare med hjälp av morötter!Men nog behövs del också politisk styrning, Per Stenmarck. vice talmannen anmälde altPer Stenmarck anhållit att till protokollet få antecknat alt han inte ägderäll till ytterligare replik. GUDRUNSCHYMAN (vpk); Jag skall inte ge mig in i grönsaksdeballen -jag tycker inte den förefaller särskilt fantasieggande över huvud laget. Jagtycker all ni verkar blåsa upp er - särskilt Per Stenmarck och -som om det vore en djup klyfta mellan reservanterna och ulskottsmajoritelen,vilket jag inte alls tycker atl det är. Jag anser atl den redovisning som gjorde avärendets gång var riklig, och den entusiasm som han kände för den hearing somvi i utskottet log initiativ till delar jag - också av del skälet all vi kundefä till stånd så stor politisk enighet om att regeringens proposition vardålig. I ett långt stycke i betänkandet har vi. som någon här redan harpåpekat, myckel krafti- gareskrivningar än regeringen frän början hade. Vi är djupt kritiska, och vi komett långt stycke på väg i stor enighet. Del var ett resultat av hearingen ochden fördjupade kunskap som vi fick genom den och som tydligen regeringskanslietinte hade förmått fånga upp under ärendets gång. Jag tycker atl vi skallfortsätta all arbeta på del sättet i socialutskottet. Det blir då mer avsakpolilik och mindre av politiskt revirtänkande, och det tycker jag ärbefrämjande för sakpoliliken. Att jag har begärt ordet beror på att vi från vpk harväckt en motion om atl det i princip är rimligt all läkarna får fastanställning när de går på sin specialistutbildning. Del är en åsikt som vividhåller, nu i majoritet tillsammans med socialdemokraterna i utskottet. Menvi tycker också all del är rimligt all även regeringen och tar sillsjukvårdspoliliska ansvar. Det är därför vi har förordat lösningen atl läkarnablir anställda i landslingen och inte på en klinik av de skäl som Bo Holmberghar redogjort för Men vår principiella inställning - all man skall vara fastanställd när man är i den ålder som läkarna i regel har uppnått för atl kunnatillgodogöra sig en social trygghet, utnyttja sociala förmåner, osv. - står vialltså fast vid. Alt vi gjorde del i utskottet gjorde också, tror jag, atlvi kunde få till stånd en majoriletsskrivning som slog fast all så är falletoch alt del i den här frågan inte är avgörande för läkarförsörjningen, vilketman annars kunde ha trott när man läste regeringens ursprungliga förslag. Dessutom vill jag påpeka del faktum atl vi har fått med endiskussion om utbildningsfrågorna. Vi har länge från vpk;s sida hävdat atlfrågan om antalet utbildningsplatser och utbildningens förläggning är avcentral betydelse för atl få till stånd en spridning av läkare över helalandet. Vi har i det samlade socialutskottet tagit åt oss den erfarenhetengenom resor i . Vi har då sett atl chanserna är stora all man stannarkvar på de ställen där man utbildat sig. Det har kommit med i skrivningen ibetänkandet. Från vpk;s sida tycker vi all det är värdefullt alt man kan varaflexibel i fråga om utbildningen och länka sig all förlägga den till deplatser där det råder brist på läkare. Med detta har jag, anser jag, förklarat vpk:s hållning,som är rakryggad och inte har svängt 180 eller eller vad det nu ärman har påstått. Jag ville bara göra delta klarläggande. RAGNHILDPOHANKA (mp); Jag vill tala litet för den motion som jaghar väckt tillsammans med och som hon har yrkat bifall till, I avstyrkandet av motionen i betänkandet nämner manegentligen inte orlopedisk medicin. Det är inte detsamma som ortopedi. Vi har i 800 läkare som är vidareutbildade iorlopedisk medicin, men det är inte godkänt som specialitet. Det är en myckelspeciell utbildning. Man kan säga atl den överbryggar den behandling somläkare - i det här fallet ortopeder - ger och den behandling man kan få inomden alternativa medicinen av naprapater, kiropraktorer och andraaliernalivutbildade medicinare, medicin är också en brygga mellan detraditionella specialiteterna ortopedi, neurologi och reumatologi. Ryggens,stödjeorganens och ledernas sjukdomar kostar oss omkring 28 Här skulle då läkare med utbildning i orlopedisk medicin oerhört fintkunna hjälpa till, Naprapaterna - vi har i andra motioner stött tanken palegitimation för dem - har inte den grundutbildning som en läkare har. Det blirda mer speciell hjälp som de kan ge till de människor som har sådana härproblem, I i finns en klinik där man utövarorlopedisk medicin. Där är flera läkare och även sjuksköterskor ochsjukgymnaster med denna specialutbildning anställda. Vi menar alt även desenare behöver få en specialistutbildning som blir godkänd. stöder klinikens verksamhet, och man kanalltså få den hjälpen för vanlig läkartaxa. Resultaten är myckel bra. Därförmenar vi alt den här utbildningen behöver få status och bli godkänd som enspecialitet bland de 60 som redan finns. Jag är förvånad över all man inte har nämnt dennautbildning i motions-svaret i betänkandet. Man använder i orlopedisk medicin enspecifik undersökningsiaklik, och del är viktigt. Vi yrkar på en utbildning i orlopedisk medicin både förläkare och sjuksköterskor. Del förekommer över huvud taget inte igrundutbildningen. Vidareutbildningskurser finns: dem anordnarsocialstyrelsen, men del är inte godkänt på det sätt som vi vill åstadkomma. Vimenar atl del behöver finnas en sådan utbildning och all det behövs ett slagslegitimation av den som bedriver den verksamheten. Läkarna kommer inte ikontakt med del här ämnesområdet i sin grundutbildning. Många av de operationer som orlopederna gör börjar man nugå ifrån för all i stället ge behandling av olika slag. Här kan läkare medutbildning i orlopedisk medicin vara till hjälp. Del finns alliså 800 läkare iSverige som är utbildade i orlopedisk medicin. De sysslar med många andra sakeri stället, och de har liten möjlighet all få praktisera denna sin storakunskap. Jag yrkar bifall till vår motion. GÖRANENGSTRÖM (c); Jag begärde ordet en gång till därför att jagtycker atl del är viktigt att göra vissa distinktioner när del gäller olikatyper av styrning och planering. Per Stenmarck nämnde i en bisats all jag hade förklaratatt Dagmarsyslemel ensamt - det var så jag uttryckte mig - inte räckte för atlklara läkarförsörjningen över landet på ett jämnare sätt. Det vidhåller jag -del kan vem som helst konstatera. Del är därför jag efterlyser fler morötterfrån statens sida när det gäller att komplettera del systemet. Men jag vill gärna betona att jag är en stark försvarareav Dagmarsyslemel när det gäller att fördela de totalasjukförsäkringsresurserna över landet på ett jämlikt sätt. Del har inneburit enhelt annan kontroll över kostnadsutvecklingen än vi hade med det gamlasystemet. Det gynnar de i sjukvårds-hänseende eftersatta landsdelarna. Det kan vara intressant all titta på hur utvecklingen serul i ett enskilt landsting. i är måhända ingen föregångarepå alla områden. Tillämpningen av capiialion-principen som den kallas, sominnebär 1989/90:26 15november 1989 atl landstingetsekonomiska resurser även inom landstingsområdet fördelas efter principen antalinvånare och ålder inom sjukvårdsområdena, har vi emellertid knäsatt i vårtlandstingsområde. Vi har varit utomordentligt eniga - centerpartister,moderater och socialdemokrater - om alt delta är en framkomlig väg. Detfinns anledning all betona delta. Just denna princip, fördelning på invånarantal,är nämligen något som man kan se även på del internationella planet ersätter deautomatiskt utbetalande försäkringssystemen. De ledde faktiskt till något somkan liknas vid sjukvårdens konkurs i de länder som använde sig av sådanasystem. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut fattades under 15 §,) Företogs till avgörande socialutskottets belänkande1989/90:SoU7 och SoU9, Socialutskottetsbetänkande SoU7 Mom. I (föl bud mot amalgam m,m,) Utskottetshemställan bifölls med 216 röster mot 71 för reservation I av ,fl. Mom.3 (hänvisningsläkare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och -bifölls med acklamation. Mom.5 (information om alternativa behandlingsmetoder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom.7 (produktkonlroll och registrering av biverkningar av tandersällningsmaterial) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 69 för reservation 4 av . Mom.8 (landimplantat enligt Brånemarksmetoden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m,fl. - biföllsmed acklamation. Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (utformningen avkunskapskontrollen efter AT) Utskottetshemställan bifölls med 232 röster mot 51 för reservation 1 av ,fl, 1 ledamot avstod från all rösta. Mom. 3 (socialstyrelsensansvar för utformning och organisation av kun- Prot, 1989/90:26 skapskontrollen under AT) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m,fl, - biföllsmed acklamation, Motn.4 (tidsbegränsade förordnanden för läkare under specialistutbildning)Utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering- som ställdesmot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 3 av DanielTarschys m.fl, anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.5 (författningsreglering av rätten till handledning under specialiseringstjänstgöringen) Uiskotielshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation, Motn.8 (icke-legilimerade läkares vikarialsljänsigöring) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl - bifölls medacklamation. Mom.10 (specialistutbildning till allmänläkare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.Il (specialistutbildning i orlopedisk medicin) Utskottetshemställan bifölls med 265 röster mot 20 för reservation 7 av . 1ledamot avstod från atl rösta. Mom.12 (etik i läkarutbildningen) Utskottetshemställan bifölls med 242 röster mot 41 för reservation 8 av . 4 ledamöter avstod från atl rösta. Mom.13 (psykosociala problem i läkarutbildning och läkarljänslgöring) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 37 för reservation 9 av . 2 ledamöter avstod från alt rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 16§ Meddelande om information från regeringen Jagfår meddela atl utrikesminister vid morgondagens sammanträde lämnar information om besöket i . 7Riksdagens protokoll 1989/90:26 1989/90:26 15november 1989 17 § Beslut omuppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av andre vice talmannen medgav kammarenatl de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbelsple- 18§ Statlig förvaltning m.m. belänkande 1989/90;KUl Statiig förvaltning m.m. Belänkandet KUl berör den statliga förvaltningen och handlar om ettantal motioner som ligger kvar sedan den allmänna motionstiden. Inte heltöverraskande har motionerna avstyrkts, vilket resulterat i fyra reservationer,varav jag vill yrka bifall till reservationerna 1 och 4. Jag vill också kortmotivera varför jag yrkar bifall till dessa reservationer. Reservation1 handlar om motivering av myndigheters beslut. Man kan, herr talman, tycka altdel är en självklarhet atl en myndighet i sitt beslutsfattande iförvaltningsärenden anger vilken bestämmelse man stöder sig på. Del är faktiskten rältssäkerhelsfråga atl den enskilde över huvud tagel inte skall behövafundera på vad myndigheten stöder sig på när den fattar sina beslut. Atldel här skulle behöva skrivas in i lagen tycker inte majoriteten med hänvisningtill alt del regelmässigt fungerar så ändå. Jag påslår definitivt inte alt dethär är en kvantitativt sett stor fråga. Säkert är del som majoriteten säger,atl man regelmässigt tillämpar denna ordning. Men del förefaller ändåmotsägelsefullt atl man inte kan ta steget fullt ut och införa en särskild bestämmelseorn delta i förvaltningslagen. Under behandlingen av denna fråga i utskollelhar vi inte fått någon motivering till att man inte drar den logiska slutsatsenalt införa en sådan bestämmelse i förvaltningslagen. Det skall bli intressantatl lyssna till Calarina Rönnung i debatten och få veta om hon är beredd atlutveckla motiveringen till att man inte vill ge enskilda människor den härtryggheten. Låtmig också, herr talman, kommentera reservation 4, som på ett påtagligt sättberör många människor, kanske alla människor. Den handlar om offentligainstitutioners försäljning av information som underlag för direktreklam. Vireservanter har aktualiserat frågan om myndigheternas försäljning avpersonuppgifter. Det har vi gjort framför allt utifrån det faktum atl ingetannat land har så mycket information om enskilda människor samlade pådataregister av olika slag som vi i har. Inget annat land tillåterheller samköming mellan olika register i så stor omfattning som vi gör i vårtland. Dessutom har inte heller något annat land ett så lättillgängligt registersystemsom del svenska. Vem som helst, svensk eller utlänning, kan t.ex. köpainformation från det statliga befolkningsregislret SPAR. mation som i andra länderbetraktas som ytterst personlig och som är i behov av ett integritelsskydd. Vihar aktualiserat den här frågan i detta sammanhang därför atl som sagtär det land i västvärlden där myndigheterna har flest uppgifter om medborgarna.Ständigt växer dessa register över oss medborgare. sett kronofogdemyndigheternas nya centrala register växa fram. Vi harsett frilidsbåtsregistret växa fram. Del känner alla till, och minsann intebara de som har båtar. Det förs diskussioner om centralaslutenvårdsregister. På gång är också som bekant en ny och utökad folk- ochbostadsräkning. Även på del kommunala planet har antalet register ökat myckelsnabbi. Enligt datainspektionens bedömning finns ungefär 8 000 personregisteri regi, och del sker en kontinuerlig utökning med ett tiotal registeri månaden. Delär mot denna bakgrund som vi tycker att det är mycket väsentligt atl införa ettgenerellt förbud mot försäljning av uppgifter om enskilda människor. har tidigare föreslagit ett principiellt förbud därmyndigheterna inte skall få sälja sådan information utan riksdagenstillåtelse. Men eftersom man då undantar ett stort antal register, tycker viall del är väsentligt all det införs ett generellt förbud i detta avseende. Ivår reservation pekar vi på att del är viktigt atl begränsa utlämnande avuppgifter så mycket som möjligt, så all myndigheterna inte heller känner behovav atl samla in mer information än vad de verkligen behöver. Mot den bakgrunden yrkarjag bifall också till reservation 4 i betänkandet. Prot, 1989/90:26 15november 1989 Data- och offentlighetskommittén avgav på sin lid fem delbetänkanden.Ett av dem har resulterat i en proposition, nämligen den om integrilelsskyddeli grundlagen. De övriga fyra ligger till sig i departementet. Regleringen avbl,a, patientregister, personnummer och försäljning av personuppgifter urstatliga dalaregister ligger på is,- Iaugusti 1986, dvs, lämnade DOK ifrån sig sina förslagbeträffande försäljningen av personuppgifter. Ingenting händer, Åndå hänvisarutskottets majoritet än en gång till att frågan bereds i regeringskansliet.Hur länge skall vi egentligen vänta? Kan Calarina Rönnung ge oss ett besked om delta? Utskottetsmajoritet säger ingenting om vad man tycker om atl uppgifter som samlats in förangelägna statliga ändamål används i kommersiella syften. Socialdemokraterna iutredningen tyckte att vi skulle ha ett förbud mot försäljning, men all niostatliga myndigheter skulle få fortsätta alt sälja. Det enda som skulle krävasvar alt de hade tillstånd av . Det låter mycket kraftfullt med ettförbud, men del är alltså inte hela sanningen. I själva verket föreslogs allalla myndigheter som redan hade försäljning av någon omfattning skulle fåfortsätta alt sälja. Vii anser inte all del är en statlig uppgift att hålla på och samlain uppgifter om folk för ett visst ändamål och sedan använda dem i ett helt annat,kommersiellt syfte. I stället för all legalisera den försäljning som pågårbör falla ett beslut om atl försäljning av personuppgifter inte skalltillåtas. 1989/90:26 15 november1989 Vad ansersocialdemokraterna i sakfrågan? Skall det vara tillåtet eller förbjudet allkommersiellt använda statliga personregister på data? Jag yrkar bifall tillreservationerna 1 och 4. BOHAMMAR (vpk); försökte elda upp sig över reservation 1, som handlarom alt man skall tvinga myndigheter all motivera sina beslut. Den regeln gällerfaktiskt. Vihar i utskollel försökt få förklaringar från och folkpartisternaom huruvida del ymnigt förekommer atl myndigheter inte motiverar sina beslut.Om de inte gör det skall vi självfallet lagstifta därom. Vi har dock intekunnat få ett enda exempel därpå. Jag tycker inte att vi skall lagstifta ionödan; vi har redan tillräckligt många lagar i detta land. Jag trodde atl ävenmoderaterna och folkpartisterna var överens om att det inte skall stiftas någraonödiga lagar. Ändåreserverar de sig. försöker låtsas som om det här är någontingsom majoriteten i utskollel inte riktigt lar på allvar. Men imajori-letsskrivningen slår vi fast atl det är fullständigt självklart atlmyndigheterna skall motivera sina beslut. Om och andra kan geoss exempel på alt det inte förekommer, då är jag den förste att förordalagstifining. Låtmig härefter, herr talman, säga några ord om reservation 3. Vi lägger ul ganskastora summor på alt göra det möjligt för en rad statliga företag, myndigheteroch förvaltningar atl ge ut förelags- och personaltidningar. Av-siklen ärnaturligtvis bl.a. att dessa tidningar skall befrämja företagsdemokrati, atlde anställda fritt skall kunna komma till tals och att stimulera till enlevande debatt. finns del tyvärr en otäck tendens på många håll attförvandla dessa tidningar till megafoner för företagsledningen eller förvaltningsledningen.Kritiska röster tystas. Jagskrev min motion i den här frågan i direkt anslutning till att den nyaSJ-ledningen kvävt den fria debatten i tidningen , vilket ledde till attchefredaktören och delar av redaktionen avgick och tidningen förvandlades tillett propagandaorgan för SJ-ledningen. SJ-chefen förklarade vid ett möte atlinformationsavdelningens och tidningens uppgift är att lära personalen atthålla tyst. Några kritiska insändare i tidningen ville han inte veta av. som och Statsanställdas förbundprotesterade oerhört skarpt. Numenar jag självklart inte, och del är inte avsikten med min motion, attriksdagen skall gå in och stifta lag i den här frågan. Del vore inte alls bra.Men kan ändå göra en meningsyttring. För direkt eller indirekt är detändå vi som anslår pengar för att finansiera dessa tidningar. Då tycker jag altvi litet stillsamt kan påpeka att vi anser att de pengar vi anslår till tidningenskall användas på del sättet att normala principer om journalistisk integritetbör gälla och alt dessa tidningar bör ha en självständig ställning. KU, som haruppgiften alt försvara press- och yttrandefriheten, har härvidlag ett särskiltansvar. Jagtycker all det hade varit rätt klädsamt om , som själv ärtidningsman, hade engagerat sig litet mera i den här frågan i stället för i den fråga somjag inledningsvis berörde och som jag tycker är ganska meningslös. Jag yrkar bifall till reservation 3. Så kanske några avslutande ord om vad ochockså var inne på, nämligen adressförsäljningen och direktreklamen.Del är i och för sig en knepig fråga. Jag tycker alt data- och offentlighetskommitténhar lagt fram ett bra förslag, och jag önskar att regeringen kom loss ochpresenterade en proposition i frågan. Men jag tycker att man kan avvakta etttag till. Man kan naturligtvis diskutera adressförsäljningen ochdirektreklamen -det är ju vad den används till i allmänhet - men jag tror intealt det är möjligt all helt avskaffa försäljningen av adresser. Jag tror t.ex.inte atl de politiska partierna skulle uppskatta det, och dä tycker jag att delär rikligt atl detta regleras på ett bra sätt. anser jag - det hör inte direkt till del härbetänkandet - att den typen av reklam och försändelser skall åläggas enbetydligt högre reklamskatt än , vilket vi i vpk förgäves har yrkat påhär i . Det är bättre alt i stället premiera den annonsering ochreklam som sker via dagspressen och som bidrar till, indirekt, atl befrämjaden fria opinionsbildningen. En ökad reklamskatt på direktreklamen kan ocksåanvändas för all förbättra presstödet och därmed mångfalden inom pressen. Del här är en litet knepig fråga, men jag tror inte atl vikan komma bort från direktreklamen. Därför tycker jag atl del är bättre atladressförsäljningen sker i reglerade former och via samhälleliga organ. BIRGITFRIGGEBO (fp) replik: säger atl det självklart skall varaså all man anger lagrum i ett myndighetsbeslut och att han skulle vara denförste alt ställa upp på en lagreglering av detta, om del visar sig alt delfinns missförhållanden. har ju gjort sig känd för att han kan ändraståndpunkt och låta sig övertygas av en debatt i kammaren, och det är minförhoppning all han skall göra del nu också. Det är mycket lätt att ta kontakt t.ex. medskattemyndigheterna och höra efter hur situationen är där. De allra flestabesluten innehåller hänvisning till vilket lagrum man har stött sig på, men delförekommer beslut där det inte gör del.