prot · GD09125 · 1989-12-31 00:00:00 — Då är detjust där som de invandrarfientliga grupperna kau fiska sympatier, om de blirensamma på arenan i detta ingenmansland. Mendetta är ju iute riågot irigerimarisland - egentligen. Det är nämligen här idefta ingenmansland som alla vi här i kammaren befinner oss. Med tämligen smänyariser är vi övereris om hur viktigt del är att bekämpa - och med vilkairisatser vi skall-bekämpa - främlirigsfierifligheten och rasismeo. Derihär breda eriigheleu borde, tycker jag, komma till uttryck i ell aktivtpolitiskt opinionsarbete i tillägg lill den tilltro som vi ju har - del är viöverens om i proposition och betänkande - till folkrörelsernas arbele med folkbildning.I tillägg lill det menar jag alt de politiska partierna skulle finnas med påarenan i detta ingenmansland mellau polerna och sprida kunskap. Vi måste ocksåvara högljudda, och vi måsle vara tydliga. Jaghoppas all alla de politiska partierna tar detta som eu ulmaning, och jaghoppas också all denna enighet som vi haft kring kommissionen motfrämlingsfientlighet och rasism och dess belänkande, och propositionen ochsocialförsäkriugsulskotiets betänkande, kan komma all följas av ett fortsattsamarbete mellan riksdagspartierna i deu här opinionsbildningen. Delär ändå uppenbart atl invandringen till har lett till osäkerhet, orooch rädsla bland många svenskar här är reaktioner som jag ofta möter Jagskulle tro all jag hör till dem som mer äu de flesta får fa del avopinionsyttringar om invandrare och invandringspolitiken. Detstår klart aft def också bottnar i alt många tror atl deras eget sätt att levaoch deras värderingar hotas av människor med annan bakgrund, annat utseendeeller annan religion. Men som vi hillills har gjort, måste vi även iforlsätluingeu la denna oro på allvar Många av oss har varit så rädda för attförknippas med vad som skulle kunna tolkas som främlingsfientlighet, att viiute har vågat öppna denna dialog. Vi har i ställel valt att möta denna orofrån människor på ell snabbi, aggressivt och överlägset sätt. Så avfärdar vimänniskors oro med all säga att del bara handlar om främlingsfientlighet ochrasism. Vihar också kunnat vara vägledda av aldrig så goda syften, men i praktiken trorjag atf vi ofta har kommit aft stöta bort dem som ifrågasätter invandringenoch därigenom göra en dålig sak sämre. Mångaav dem som höjer kritiska röster mot invandrare oeh flyktingar anser alt deirite får komma till tals - ingen lyssnar på dem utan de bara stämplas somrasisler eflersom de vill diskutera en fråga där de infe är säkra på var desfär Deriria osäkerhet kari förstärkas av vad mari kan läsa i fidnirig-arria,höra i radio eller se,på TV om hur.människor med ursprung långt borti-fråukommer i konflikt med varandra både här i och i omvärlden. Massmediafokuserar ofta de negafiva händelserna, konflikten, det dramafiska, kaoset ochkonfrontationen därför alt det är del som har nyhetsvärde. Meni själva verket är det så att på de flesta platser i världeu och i Sverigelever människor i fred och sammanhållning oavsett ursprung. Konflikter haralltid funnits, meu samexistens mellan olika grupper är ju det naturliga ochnormala tillståndet. För detta krävs emellertid två saker: man måste visa respektoch mau måste visa tolerans. Vimåste således försöka ta människors oro inför invandringen mer på all var, annars finns risken atl människor med värderingar eller åsikter som vi stämplar som förbjudna tvingas all leva ett uuderjordiskt liv där fördomarna frodas och där bristen på kuuskap styr , Karivi inte föra en dialog kring dessa frågor finns det.risk för att deu uttaladefrämlingsfientligheten får råda. Ingenändrar ju sin uppfattning bara därför att hans åsikter stämplas som rasistiska.Men visar det sig konkreta uttryck för rasism och främlingsfientlighet, dågäller del för samhället alt snabbt visa att ett sådant beteende inteaccepteras. Samhället måste ha sådana regler som visar atf när def gäller intoleransså finns det inte utrymme för någon kompromiss. Det är def som vi uudiskuterar, nämligen hur samhället tydligare, eventuellt med lagstiftningenshjälp, skall visa vilka regler som gäller både iiråga om intoleransen i 1989/90:125 18maj 1990, 4 protokoll 1989/90:125 1989/90:125 18 maj1990 arbetslivet och i fråga omde grövsta formerna av intolerans, nämligen de rasistiska organisationerna. Trotsatl jag alltså vill hävda att politiken på della område som vi kallarinvandrar- och flyktingpolitik har varit framgångsrik, finns det naturligtvisockså skäl för kritik. Många människor pekar också på att det finns mycket kvaratt göra för atl vi skall kunna säga att vi har gjort vad vi kan för flyktingaroch invandrare. Ochvisst kan mycket göras bättre, men faktum kvarstår ändå, nämligen atl vi harfåft en invandrarpolitik som har angripit segregering och som har försöktsträva mot integrering av invandrarna i det svenska samhället. De tendensertill ökad främlingsfientlighet som vi kan notera i flera europeiska länderbottnar troligen i avsaknad av just invandrarpolitik. Mau kau kanske påstå attdef fiuris en flyktingpolitik i flera europeiska länder, men det saknas eninvandrarpolitik, dvs. en vilja att integrera iuvaudrarria och ge dem sammarättigheter som övriga invånare i landet. Defta bildar då grunden fill mycketav den främlingsfientlighet som vi ser T.ex. en sådan företeelse som attinvandrare utnyttjas som gästarbetare och får leva i samhällets utkanter är denperfekta grunden för en ömsesidig misstro. På det sättet har det i många andraländer skapats ett klimat som vi i värjer oss kraftigt mot och som viinfe för vårt liv vill ha i . I vissa länder möter t.o.m. politiskapartier på riksnivå framgångar med eff invandrarfientligt budskap. Naturligtvisfinns det även brister i vår politik i detta avseende när det gäller attintegrera. Jag tycker att det är bra när det läggs fram förslag om förbättringarpå def invandrarpolitiska området. Men då måste vi äveu vara rädda om det somhar visat sig vara eu klok politik. Jag täriker då på gruud-principerna bakominvandrarpolitiken - målen om jämsläldhet, valfrihet och samverkan - dvs. atfinvandrare och flyktingar skall leva elt bra liv på samma villkor som andrainvåriare i . Detta har det rått slor och bred enighet om. Menjag tycker att def görs inlägg i debatten som man skulle kunna tolka somfunderingar på atl vi i skall gå i från deriria princip. Det handlarinte bara om jämlikhetsmålet i invandrarpolitiken, utan det handlar även omatt man skall skapa förulsäitningar för alt nå målet. Detkrävs en hel del insatser för de nya invandrarna för alt denna jämlikhetsprincipskall kunna hålla. Det behövs insatser och stöd innanflyktingen står på egna ben i det svenska samhället. Och def är ju defta somflyktingmottagandet så att säga står för Men dessa insatser skall givetvisinte fortsätta i evighet. I detta sammanhang gäller samma principer som i frågaom samhällets stöd till andra invånare i . Uuder vissa skeden i livetbehövs det extra stöd - barnbidrag, bostadsbidrag, vuxenutbildning, m.m. - föratt den som lever i skall kunna göra det under tirygga och jämlikaförhållanden. Flyktingarhar inte alltid, men ofta, inneboende och starka resurser, vilket MariaLeissner pekade på. Hon kallade dem starka och initiativrika. Och många klararsig säkert vidare efter enbart en kort introduktion i det svenska samhället,och då skall de ges denna chans. Men de är också individer, våra nya vänner,grannar, arbetskamrater, skolkamrater, och de har olika förutsättningar En delmåste ha stöd , t.ex. undervisning i svenska, som är en av deviktigaste förufsätfuingarna för atf dessa människor skall kunna leva isamhället och inte vid sidan av. Detfinns ett samband mellan invandrar- och flyktingpolitiken. Om vi geuominvandrarpolitiken vill skapa de lika möjligheterna snabbt för att inte få ettC-lag på etnisk grund i samhälle sä påverkar det flyktingpolitiken. Vissabortser från det sambandet, vilket har framgått inte minst i debatten kring dentillfälliga inskrärikningen av asylrätten . Många meriar alt del hadekunnat undvikas om de asylsökande hade tillåtits atl klara sig själva från denstund de kom över gränsen. Dethar sagts att def var fel aft grunda ett flyktingpolifiskt beslul på svårigheternaatl la emot asylsökaude. Men då bortser man från vad har uttalat omden reglerade invandringspolitiken. Iriksdagens riktlinjer för invandrarpolitiken har del sagts all de som kommerhit skall ges möjligheter att leva och bo på lika villkor som andra. Omflyktingarna skall kunna integreras i samhällets krävs det också insatser föratl dessa möjligheter skapas. Det går inte alt bortse från delta. Menjag är övertygad om all den i stort sett lyckade iulegreriugeri av irivaridrarei det sveriska samhället irite hade varit möjlig om vi irite hade haft dennaambitiösa invandrarpolitik. Det är det som kallas för byråkratisering,överplaneririg, dall m.m. och framställs som eri bromskloss molflyklirigar. Men det tycker jag i stället är garanten för goda etniska relationerockså i fortsättuingen. Vikan och skall ändå förbättra irivaridrarpolitikeo och flyktirigmottagari-det,och vi kan naturligtvis se till all oriödiga hinder för dessa människorsintegrering i samhället inte uppslår Del är ambitionen bakom de propositionersom diskuterar här . Jag tänker då naturiigtvis främst på denproposition som handlar om ersättning till kommunerna för flyktingmottagande. Idiskussiouen kring opinionsfrågor i invandrarpolitiken log uppvalfrihetsmålet. Def har i deu allmänna debatten kommit aft granskas intemiust utifrån händelser som rört bl.a. domar mot invandrare. Låt mig säga altvalfrihetsmålet innebär att det skall vara möjligl för invandraren att inomramen för deu intressegemenskap som del svenska samhället omfattar kuunaupprätthålla en egen identitet, både språkligt och kulturellt. svenska samhällets lagar och regler gäller lika för alla invånare oavsettkulturell eller religiös bakgrund. Därför har valfriheten sina begränsningarDen innebär inte frihet från demokrati, från respekt för mänskliga rättigheter,t.ex. ytiraudefrihet, eller från principen om jämställdhet mellau kvinnor ochmän - och om barns rättigheter Valfrihetengör halt vid dessa principer Men även om ett tummande på sådana grundläggandevärderingar iute kau accepteras, måste vi ändå tillåta all vårt samhällesyresätls av impulser utifrån. En del av dessa impulser kommer viainvandrarna. Ett samhälle som avskärmar sig fråu alll nytt och främmandestagnerar och blir inskränkt. Där gär människor miste om möjligheter tillpersonlig utveckliug, glädje och mognad som kontakter med människor från audraländer kan innebära. Elt sådanl samhälle skall inte vara. 1989/90:125 18 maj1990 . 1989/90:125 18 maj1990 41 () replik; Jag vill tacka statsrådet för hennes anförande. Jag har tidigare i dagsagt att dessa propositioner är framlagda för aft invaridrarpolitikeri skallbli bättre. hel del reservatiorier har fogats till befärikaridet, men degäller inte huvudfrågan. Blandde stora förändringar som har skett i är att flyktingar har placeratsut i kommunerna. När det skedde var vårt parti positivt till delta. Däremothade vi kanske inte räknat med de folkstormar som skedde av solidaritet ikommunerna. Det visar det som jag talade om tidigare, nämligen atl det finns enmotkraft mot den etniska diskrimineringen. Många människor tyckle atl Sverigeinte skulle ha så många invandrare, men de sade: De som bor här och ärklasskamrater med och , de måste ju få stanna. Det finns alltså ensolidaritet med flyktingarna när de får ett ansikte. Jagvill även säga uågot om vad som skulle hända om de drygt 400 000 icke svenskamedborgarna skulle stanna hemma från sina arbeten . Då skulle Sverigestanna. Det visar tydligt det behov som vi i har av invandrare och denresurs som de utgör när de väl har fått eft arbete. Forskning, sjukvård,lokaltrafik, resfauranguäring, ja, i stort sett de flesta områden skulledrabbas om inte dessa människor fanns i . Om man sedan skulle gå ettsleg längre och räkna med dem som är födda i ett annat land, kan mau tänka sighur det skulle se ul. AuL 42 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik; Del finns myckel i del som invandrarministern sade i sitt anförandesom jag är helt överens med invandrarministern om. Vad gäller flyktiugpolitikeuanser jag dock att invandrarministern något borde kommentera def faktum attett av de viktigaste områdena inom flyktingpolitikeu - ochförutsättuingeu alt vi skall kuuna behålla vår flyktingpolitik i och iviss mån självständigt utforma den med utgångspunkt i våra resurser och våraförutsättuiugar - faktiskt är svenska initiativ på del internationella planettill att förmå atl la eu större del av de flyktingströmmar som finns och bidra till alt skapa en mera generös flyktiugmoltagning i hela Europa.Lyckas vi inte med det kommer vi att bli tvungna att anpassa oss till enrestriktivare flyktingpolitik. Det skulle vara olyckligt. Vadgäller kampen mot rasismen håller jag helt med invandrarministern om atl det pådetta område infe finns något utrymme för partipolitiskt tänkande. Jag delaräveu bedömningen aft integrationen av den allra största delen av invandrareoch flyklirigar i har fungerat bra. Inte minsl har jag egnaerfarenheter av det. Trots del skall man inte underskatta de tendenser ochrisker som finns . Dä är det vikfigt atf uppmärksamma de sociala ochekonomiska orsakssammanhangen, som bidrar fill rasismens uppkomst. Mau behöverinfe gå så långt, det räcker om man bara ser sig om litet grand i och ivåra grauriläuder för att se olika grupperingar av partier skapas som vinnerframgång i parlamentsval genom atf de driver eu invandrar-fieriflig polifik ochuppmuutrar fördomar om irivandrare och rasism. är infe skonat frånsådana tendenser Sociala försämringar, ökad segrega-tiori, ökade klassklyflor isamhället kari bidra - låt oss säga uuder lågkori-junktur uär arbetslöshetenökar - till alt tendenser som också finns i ökar Detborde man fästa speciell uppmärksamhet vid. Dessutom auser jag Prot. 1989/90:125all det krävs en omfattande idédebatt från de politiska partiernas sida,där man bemöter deu enfaldiga exploatering av patriotism somvissa grupper ägnar sig åt. 43 () replik; Jag tycker alt iuvaudrarmiriisterrisanförande var mycket fint och i stora delar klart liberalt till sitt innehåll.Lål mig ändå kommentera några punkter När del gäller rasismen i tror jag all del senasteåret har inneburit en försämring som är allvarligare än del kan synas på ytan,myckel därför all eu del av de incidenter som inträffat - protester motflyktingförläggningar -verkar vara inspirerade från någon annanstaris och intealllid ha en spontan karaktär. Det finns en organiserad rasislisk verksamhet iSverige, som inspirerar till deu här typen av våldsdåd och som också, vilkelpåvisades av kommissionen mol rasism och främlingsfientlighet, helt klart påolika sätt inspirerar lill våldsdåd riktade mot invandrare och flyktingar Detär någonting som inte bara de politiska partierna bör la ett ansvar för ochbekämpa. Jag vill trots allt i sammanhanget påminna regeringen, i likhet medvad sade förut, att regeringen själv har ell eget ansvar inteminst när det gäller deu utformning som flyktingpolitiken har fält under senareår och som kännetecknas av decemberbeslulet men också av språkbruket fråu regeringenssida. Det har låtit som om flyktingarna i allmänhet skulle vara falska, de harinte skäl atl komma hit, de ägnar sig i stor utsträckning ål missbruk avasylrätten. Jag skulle önska att den här typen av uttalanden och aggressionerriktade mol flyktingar skulle kunna tillhöra historien i den debatt som vi förinom de svenska partierna om flyktingpolitiken. Jag är fullständigt övertygadom atl sådant har tjänat som ett alldeles onödigt bränsle i många enskildamänniskors uppfattningar om vad för slags människor flykliugama egentligen är. Jag skulle dessutom vilja la uppdet som sade om flyktingar. Visst är de starka och initiativrika.Men vi har naturligtvis en reglerad invandring. Flyktingar är ingen del av deureglerade invandringen, utan flyktingar måste komma hit om de har skyddsbehovalldeles oavsett om vi har vackra lägenheter eller tillräckligt medförläggningar Jag lycker därför ätt del är beklagligt om det ävenfortsältniugsvis skall vara ett argument att del är bättre att enflyktingfamilj bor i ett sönderbombat hus i äu i en någonstans iSverige. AnL 44RUNE () replik; Jag är också beredd alt instämma i myckelstora delar av det anförande som invandrarministern höll i kammaren. Jag skallinskränka mig lill en kommentar som gäller valfrihelsmålet, som jag tog upp imitt inledningsanförande. Vi är helt på del klara med att det finnsbegränsningar uttalade i valfrihetsmålet - när det står i direkt strid motlagstiftningen. Men det finns ett antal kulturella anslag i olika grupper somgör att man vill hävda sin tradition, man har vissa religiösa skäl för att görapå ett visst säll även i.vårt land. trots att det avviker ganska starkt från demönster som finns etablerade 5 Riksdagetis protokoll 1989/90:125 Prot;.1989/90;125 i vårt samhälle. Då är det inte lika tydligt vad valfrihelsmålet gerutrymme för Jag kan ta ett exempel för attbelysa detta. Vi har muslimska krav bl. ~" ~' på alt få ha halalslakt i . De svenska reglernatillåter inte delta. g,'n .m. muslimer är del både en religiösfråga och myckel starkt kulturellt förankrat atl fåslakta på detta sätt. Med tanke på hur valfrihelsmålet är formulerat kan mautolka det på två sätt, Å ena sidan skall man inte tillåta detta, eftersom desvenska reglerna förbjuder sådant. Å andra sidan gäller enligt valfrihetsmåletatl få ha deu här rättigheten, eflersom del är en viktig del i det kulturellalivet. Sådana här saker tror jag kommer alt öka under 90-talel.Allteftersom grupperna ökar i antal i vårt samhälle och ju mer etablerade deblir, deslo större krav kommer all ställas på atf få utnyttja valfrihetsmåletför sådana .här saker. Då ökar också konflikterna med det övriga svenskasamhället. Här tror jag atl vi måste förekomma genom all försöka utvecklavalfrihelsmålet så att del blir precisare och tydligare, både motinvandrargrupperna och mol del svenska samhäUet, Det är s.kälet lill att vi hartagit upp frågau. 45 () replik;. . Herr lalman! Samtliga talare här har uttryckt sin positiva inslällning lillinvandrarmiriislerris tal, Jag tycker all hennes anförande var präglat avklok-hel och respekt inför den svåra uppgift spm hon främst företräder men därvi alla är delaktiga. Jag fäster särslcild vikt vid några punkter i hennes tal.Hon sade att brist på kunskaper och kontakter är främlingsfientlighetensgrogrund. Jag tror alt del ligger yäldigl mycket i del. Del är viktigt all visom arbetar med dessa frågor lyssnar tijl människor, både posiliva och negativasaker, och inte vänder dem ryggeh: Jag kan lala av egen erfarenhet. Man haribland kanske suttit j timslånga samta| med någon som i början har varitaggressiv men som efter samtalets slut, när man har fått förklara vilka reglersom gäller, har förstått. Här har yi naturligtvis som enskilda politiker och spmmedlemmar i politiska partier en viktig uppgift att tillsammans ge information,lyssna och ställa upp för en human och mera medmänsklig invaud-rarT ochflyktingpolitik. Jag tror att vi inom samthga i fiksdagen representeradepartier i hög grad är överens om detta. Det behpys aUtså ell aktivtinformationsarbete. Vårt arbete skall, som jag tidigare sade, prägjas av nämndahumanitet, som har sina rötter i den västerländska idétraditionen och ikristendomen. Således menar jag att statsrådets anföfande också präglades av enviss konservatism. Det är viktigt att vi i det här arjjetet inte bara äridealister ulan också rea lister Hänsyn måste tas tjjl IjefintHga resurser och fill gällande lagar Vi har haft respekt för t.ex. regerjngens stäHnitigslagande . Det går dock inte alt ta emot alla ygfldens flyktingar, äyen om vi skulle vilja göra det. : Jag vill understryka - jag Irpr att det vaf som tidi gare tog upp den saken - aft det internationella flyktingarbetet framstår som allt viktigare. Del är verkligen viktigt att vi har kontakt med övriga länder och'atl det går alt Homm överens om riktlinjerna. Vi torde nämligen stå inför en epok av stora folkvandringar. Därför är del av betydelse alt vi har en gemensam gruud att stå på, 54- vill jag säga följande.Naturligtvis har invandrarna berikat vårt samhällepå ell mycket fint sätt. Jag härstammar själv fråu en invandrar- Prot. '1989/90:125 grupp-vallonerna, som kom hit en gång i tideU; Dessutom har vi i mitt hem- 18majl990- ' län, , sedau gammalt erfarenhet av invandring. Men jag kan också vittna om att vi i mitt hemlän har varit förskoUade frän många av de " ""' '"'" negativatendenser som finns . Jag håller med , och jag harockså tidigare påpekat det, om atl valfrihelsmålet måsle utvecklas. Meu jag harvalt atl säga att jag lycker atl vi skall göra det i ett mera sammanhållet ochprincipiellt resonemang. Jag har dessutom förulskickat atl jag vill återkommatill i dessa frågor 1991. är dock mera otålig och villha ett förslag tidigare. 1 stort sett är det detta som är skillnaden mellanvåra uppfattningar. Annars är det riktigt all del nog behövs ytterligarekonkretiseringar och preciseringar efterlyser initiativ på delinlernationella planet. Meu jag försäkrar atl vi är myckel aktiva på delplanet. I det avseendet är skillnaden kanske att vill haett agerande på stats-ministernivå. Han har inte riktigt tilltro till vadinvaudrarministern och hennes medarbetare kan åstadkomma i olikainternationella fora. Men jag försäkrar, som sagt, kammarens ledamöter om atlvi röner ett mycket stort intresse för den diskussiou som vi nu försökerinitiera - inte minst på grundval av deu förstudie som vi har gjort och somskall ligga till grund för den mer långsiktiga principproposition som vi hoppaskunna lägga på bord . Det gäller dock inte bara oss som ärmed i olika internationella fora. Ett väsentligt svenskt bidrag lill en merintemalionell och sammanhållen syn på detta är att är en av de störstabidragsgivarna lill del FN-organ som har alt samordna de iuternationellainsatserna på flyktingpolitikens område. Jag kan också hålla med om att vi måste vara uppmärksammapå de sociala och ekonomiska orsakssammanhang som ligger bakom detta medsegregering och som därmed också kan bidra till motsättningar i samhället. Mendet är egentligen vad vi hävdar när vi säger all en framgångsrik invandrarpolitikockså måste föras, alltså inte bara eu generös flyktingpolitik. några ord till . Jag tror inte attvi uppnår någonting geuom alt sopa problem under mattan. Om vi ändå diskuterarproblem -inte minsl på uppmaning av FNs flyktingkommissariat - rörande dokumentlöshet,falska handlingar etc, är det i och för sig inte riklat mol de asylsökande. Visäger också att det inte är ett brott alt söka i . Men vi somnation tar ändå fasta på möjligheten atl pröva vilka skål som kan finnas fören här. Självfallet är det ett bekymmer att många kommer utan dokumenteller med falska handlingar - i varje fall tar det läugre lid att utreda sådanaärenden. Vidare vill jag påslå alt det finns ett starkt stöd - förall inte säga en upp maning - från UNHCR när det gäller alt föra en flyktingpolitik som innebär atl vi slår vakt om och ger skydd lill dem som har det starkaste behovet av skydd. Dessutom gäller det atl vi erkänner atl del, inte miust uär del gäller de senaste årens ökande flyktingström, finns de som har ett svagare skydds- 55 Prot.1989/90:125 18maj.l990 Invandring, rn.m. Vimåste vaga diskutera om vi i slället eventuellt skulle ge skydd i form av euväsentligt utökad flyktiugkvot, något som ju många här har talat om. Under della anförande överlogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar AnL 47 () replik; Det var jag som var den första att komma medberöm efter statsrådets anförande. Jag vill dock göra en annan vinkling, somjag tycker är intressant. I stället för att uttala mig i grön riktning vill jagsäga atl anförandet gav.exempel på gammal hederlig socialdemokratisktinternalionell solidaritet, och del är något som vi ställer upp på.