prot · GD09124 · 1989-12-31 00:00:00 — De konstaterar vidare att vissaTV-stationer ständigt lägger in siu logotype i filmen, så alt mau tror attfilmen är inspelad med eu sådan logotype, vilket deu faktiskt inte är Manavbryter också visningen av filmerna för reklaminslag. Regissörerna kräver altelt filmkonslverk även i TV återges såsom del är utformat av regissören ochhoppas atl vi från kulturministrarrias sida skall se till alt rätteri härtilltillmötesgås. Defär viktigt atf man respekterar upphovsmäuuens rätt lill verken oeh atl man intestympar dessa hur som helst. Det är intressant atl se all flera slora filmbolagi har utfärdat förbud mol avbrytande av sina filmer när de visas på bio iUSA. Först bland dessa bolag var Produclions, delta slora filmbolag somgör ganska myckel film och även ganska mycket bra film. Man släpper alltså inteut siua filmer, om man inte har garantier för atl konstverket visas obeskuret.Detta kan del mycket stora filmbolaget göra för sina filmer, meu det kari iritegöras gerierellt. Det är därför viktigt att vi har bestämda regler somgarariterar att upphovsmäurien inte blir exploaterade i detta stycke, Deffirins alltså eri betydaride krifik, eri betydande skepsis och betydandesvagheter i ett kommersiellt TV-syslem. Av det skälet har vi anledning attvara mycket uppmärksamma när vi går aff förändra vår TV-politik eller attutveckla den. IngridSundberg ställde fill mig en fråga: Varför kan man se ny svensk film i dansk TVmen inte i svensk? Del beror nalurliglvis på all upphovsmännen gör produktersom är exploalerbara på skiftande sätt. En ny svensk film är 1989/90:124 17 maj1990 saririoliktmöjlig att exploatera på bio i , medan samma film kan bedömas ha ettbegränsat exploateringsvärde i och därmed kan släppas lill dansk TV. Del är samma förhållande som gör att vi riär vi återsänderfinska TV-program i är tvungna att se till att vissa filmer utesluts.Den finska televisionen kan ha sändningsrätt på exempelvis ell stort antalamerikanska filmer som samlidigl är försålda lill med exklusiv rätt fördel biografföretag i som har köpt filmen all först exploatera den påbio. Också i detta stycke är jag tillräckligt angelägen om atl respekteraupphovsrätten för att tycka alt både , och FolketsBio skall ha rätt alt få sina intressen i filmen tillgodosedda innau den sändsvidare. AnL 29 JANHYTTRING (c) replik; När man i vanliga fall debatterar med statsrådi kammaren utgår man från att statsrådet företräder regeringens politik, ochdet brukar uormall också göra. I della fall är del någotknepigare att veta vem företräder Del är ju känt atl del finnsrätt många även i regeringskretsar som har den insikten atl del faktiskt gåratf förena ett public service-uppdrag med vissa kompletterande inkomster frånreklam. Jag vet inte hur jag skall understryka alt del är fråga omkompletterande inkomster Jag kan kanske göra det ännu klarare genom att sägaalt den huvudsakliga inkomstkällan allt framgent skall vara licensmedel,vär-desäkrade genom atl de räknas upp allteftersom penningvärdet föräudras. Det är svårt atl tolka vad Bengl egentligenmenade i sitt anförande. Man kan nästan tro all han är lycklig över alt svenskstatlig TV vid utsändning exempelvis av större sporlevenemang måsle sända med15 minuters förskjutning. Varför är det så? Jo, det beror på atl man inte hartillräckliga resurser all köpa sändningsrälterna i deu budgivning som faktisktpågår med pengar som till myckel stor del har kommit in genom reklamfinansiering. Om regeringen är helt övertygad om att det inte går attkombinera finansiering delvis genom reklam med public service, då kan manundra; Varför har regeringen iute föreslagit anslagsförstärkningar, dvs. ännuhögre licensavgifter, för atl tillförsäkra SR möjligheten alt göra braprogram, att kunna vara hell oberoende, osv.? Varje gång det har lagts fram enproposition har regeringen faktiskt skjutit på den frågau. Då måsle del varaett stort mysterium all del är på del sättet. Del är alltså svårbegripligt vadregeringen i delta fall vill. Så bara väldigt kort om regionalpolitik. Del var nog ingenstor poäng-jag är inte säker pä all del var någon poäng alls, centerris förslag skall irikomsterna fråu deu reklam som sänds i enTV-kanal gå lill förbättririgar av alla verksamheter i SR-koricerneu. Så IKEAkommer att bidra lill lokalradiodistriklen. Del är faktiskt iute tvärtom. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 30INGRID () replik; Det är inte mycket jag är oenig medstatsrådet om här Meu filmen skulle jag vilja karakterisera som en nyckel vidtillgodoseende av un-derhållningsmomentel i den del av medieslruktureu som ärtill allmänhetens tjänst. Min omtanke om filmen, svensk film i del här fallet,har atl göra med vad som händer om salellilkanaler, Filmnel och allihop kommeralt sända svensk film. Då kommer vi i en värre situation än den franskatelevisionen. Därför menar jag all någol måsle göras utan alt skadaupphovsrätten för producenter och skådespelare. Mau kunde tänka sig gå så långtall 70-talets, alltså , svenska filmer kunde visas i SverigesTelevision, i slället för 40-talets och i bästa fall 50-talets filmer Sedan vill jag också säga atl när vi diskuterarmedieslrukturen talar - och del har jag också gärna gjort - omsmala program och breda program. Vi har samma uppfallning, men jag tror all viockså måsle börja lala i högre grad om del som ligger mellan del smala och detbreda. Det gäller iute minst kulturbevakningen. Få saker är jag sä rädd försom om kultur i TV skulle vara Eurovisionsschlagern och exklusiva nattligafilosofiska kulturprogram. Det finns väldigt mycket där emellan, och det måstevi också börja prata om. Slutligen vill jag understryka, när vi talar ommedieslrukturen, hur viktigt del är all se över möjlighelerna all göraorganisatoriska förändringar Det är alltid ekonomin som ligger i botten, ochman skall iute glömma atl man kau göra ekonomiska vinster geuom organisatoriskaförändringar, vinster som kau komma allmänheten och public service-företagellill godo. 31 () replik; Statsrådet använde en betydande del av sillanförande till all kommentera resonemanget om tappuingsräll som jag hade fört.Jag noterar atl statsrådet framförde en rad synpunkter, som jag lyssnade tillmed stort intresse. Dessa intressanta aspekter på tappningsrätlen finns intekommenterade med en rad i propositionen. Men låt oss fullfölja en diskussionkring de riktlinjer som statsrådet antydde. Det är icke frågan om upphovsmannarätten som har styrt deregler som uu gäller för tappningsrätlen. Tappningsrättsdeballen gäller hurmånga limmar och på vilka villkor som lokalradion får tappa. Del har alltsåinte med elt ord, vare sig i propositionen eller i betänkandet, sagts atltappniugsrätten på något säll skulle relateras till upphovsmannarälteu. Jag ärberedd alt ge statsrådet rätt på en punkt, uäriiligeu all del är självklart atlden aspeklen också skall läggas in, men den har uppenbarligen inte haft någonbelydelse tidigare, varken för statsrådet eller för utskollet. AnL 32 () replik; Jag ulgår självfallet fråu atlutbildningsministern är regeringens talesman i dessa frågor Jag lyssnade nogatill vad hau hade att säga och kunde inte finna någonting som jag harinvändningar mol. För min del finner jag detta hoppfullt. 1989/90:124 17 maj1990 AnL 33 ()replik: Kulturministern lalar om medieslrukturen. Den framtida medieslrukturenkan bli reklamkonglomeratens struktur Jag vet inte om kulturministern har någraillusioner om reklam i TV, aff den skulle kunna tjäna något annat ändamål änaff vara eft varulager Tittarna bhr ett varulager för eller vad def nukan vara. Reklam-TV-bolagensysslar ju bara med att tillhandahålla ett förväntat antal tittare, eventuelltgrupper med viss sammansättning, vissa målgrupper, . Detjänar alltså perigar på att sälja TV-tittare till affärs-uiäu, för alttittarua skall utsättas för mauipulafiori i markriadsföririg och annonsering.TV3 talar t.ex. öppet om sitt varulager, som består av ca 25 000anuonstillfälleu Vii tar bestämt avstånd från en sådan i grunden avhumauise-raduppfattning om människor Människor som varor i ett varulager är något heltfrämmande för den syn på människan som vi har i miljöparfiet. Motpassiva, avhumaniserade TV-konsumenter ställer vi aktiva personer. Det ärdärför vi värnar så om public service-kanalen. Den skall ge möjligheter förvar och en att komma till tals och föra fram sin uppfattning i olikasamhällsfrågor Om man inte har den inslällniugeri, försfår jag atf man kan göravilka graderade ställningstaganden som helst när det gäller reklam, och def görman också här faktiskt. 34 (vpk) replik: Det krävs utau tvivel vissa klariäggarideri från kulturministern. Dethänder rätt sällan att ett anförande av ett statsråd kan uppbåda sådanaovationer fråu olika oppositionspartier t.ex. visar en väldigentusiasm och har ingenting att tillägga utan accepterar alla tankegångar somkulturministern har framfört. Jagär faktiskt också benägen att tillstyrka det hau säger haranklagat rnig för atl vara gnällig, meu nu är jag i den sällsynta situalionenatl vara hell lill freds med del avsnitt av kulturministerns anförande som handlarjust om kultur, dvs. beskrivningen av reklamfinansieringens negativa effekterur kulturpolitisk synpunkt. Meujag lycker att del är på siu plats all kulturministern förklarar vad han menarmed del anförande hau har hållit. blev naturiigtvis fillfreds med kulturministerns anförande därför atl han tolkar det så attkulturministern visserligen vill atf skall vara eftpublic service-företag och att televisioneri också i fortsättriirigen skallhållas fri fråu reklam. Men tolkar detta som attkul-turmiriislerri är positiv till reklam utauför . Vad menar då kulturministern? Det skulle varaintressant att veta, om vi kan vara glada även i fortsättningen. Jag hoppasvidare all kulturministerns anförande kan göras till ett inlägg vid deukommande socialdemokratiska partikongressen. Del skulle vi också vara lillfreds med. 35Utbilduiugsmiuister ; Herr talman! Först något om filmfrågan.Film, som program i televisionen, är utomordentligt viktig - där är IngridSundberg och jag överens. För all man skall kunna producera svensk film är delemellertid också nödvändigt all filmen kau visas på biograf. Det finns sombekant också skillnader i publikmollagande och styrka i reaktionen på film påbio och film i television. Av del skälet är det angeläget alt de filmer somgörs samproduceras, så långt möjligl med film- och biografnäringen samtfilminstitutet och atf de filmerna också kan visas på bio. För atl möjliggöraen rimlig biografexploatering kan man då få effekten av en fördröjning, innanfilmen visas i television. kan mau vara generös och släppa ut denganska tidigt på en marknad där man inte räknar med alt filmen skall ha någonbiografframgång. Jag tror man får leva med den svårigheten. Smala program är en litet vilseledande term. Ett smallprogram uppfattar de flesia som någonting svårförståeligt och exklusivt. Mendet kan finrias små publikgrupper som har rätt atl få också mycket trivialabehov tillgodosedda. I det stycket måste mau vara på det klara med alt deulilla publikgruppen iute behöver vid alla tillfällen vara exklusiv elleruppfattas som stående i någon skala upprättad av den drömske kultursuobben. Detfinns faktiskt små publikgrupper vilkas intressen måste tillgodoses när det detycker är roligt att se kan vara för folkflertalet ganska trivialt och möjligent.o.m. be-firiria sig gariska långt ner på snobbskalan, om mari får ariväridadet uttrycket. Det är där deu totalt kommersiella televisioricri är omöjlig.Deri har aldrig förmåga all tillgodose dessa iritresseri. säger alt del svårt att tolka vad jag sägerNär jag hör tala lycker jag han känner en viss plåga av alt hanfaktiskt förstår vad jag säger oroar honom mera än atf hau iute skulleförslå. Det finns en grundläggande skillnad i synsätt. Jag tyckeratt och numera har ett aulirigeu lättsinnigt eller populistisktsätt att betrakta tillvaron. Man chansar på all mau med byråkrati skall kunnaåterställa allt till del bäsla när man en gång har givit efter för lättsinnet. Vi kau naturligtvis säga all man skall ha kompletterandeinkomster från reklam. Meu vad skall man då komplettera? Om mau i en svårbudgetsitua-lion har en indexuppräkning av budgeten, vad innebär del förproduktionen om kostnaderna stiger mer än index? Vad händer då? Det finns enrad tillfällen där man blir fånge i de audra systemen. Det jag konstaterat innebär inte någon dramafik och bordeinfe leda till några djupsinniga funderingar om regeringensställriirigstagarideri. Vi har koristalerat att mediesitualiouen är sådan altreklammarknaden i och för sig slatistiskl kan redovisas som växande, mensviktande därför alt det finns en rad aktörer som etablerar sig. Denär alltså inte säker Det franska exemplet är bra i del stycket. I harman haft en kommersiell mediestruklur mycket . Där är man angelägen om attsäkerställa alt man kan lyfta ut allmäntelevisionen ur detta syslem. Dettycker jag är intressant för oss att fundera över I del stycket noterar jag med tillfredsställelse detinstämmande jag får av . Vi har där eu gemensambedömning. Uppenbarligen har också och jag eugemensam bedömning. Jag ser inte detta som någol besvärande, tvärtom.Politiken blir möjlig där vi i grunden kan vara överens om enverklighetsbeskrivning. 1989/90:124 17 maj1990 Sedanvet vi att en liberal har audra värderingar och drar audra slutsatser när detgäller konkreta åtgärder Men om vi i delta grundläggande avseende ändå kan varaöverens om vår verklighetsbeskrivning ökar möjligheterna för oss atl nåöverenskommelser och fatta goda beslul. Iett samhälle som vårt måste man vara beredd att kompromissa. Då måste man vetapå vilka grunder man träffar kompromisser Därför är jag glad över alt det harvisat sig att vi i varje fall delar denna verklighetsbeskrivning. Reklami TV kan rimligen inte gälla alla program, med den struktur som är Det ärannorlunda om man har en monopolsituation. Om vi har en kanal, och reklam ideu, kan man beskatta annonsörerna och säga att får firiria sig i allbekosta program för små grupper som titlar bara i eu del av landet i eriregiorial TV. Arinorisörerria är där tvuugna alt ingå i systemet. Men vi kan iframliden inte arivärida reklam-TV som skaltekälla. Jag är livrädd förskattmasfilosoferna som störtar runt och beskriver reklamlelevisiou som den nyatidens skattekälla. På den punkten är jag alltså mycket tveksam ommöjligheterna. Manhar talat om fotbollsprogrammet som särids i sverisk TV med eri kvarts timmesfördröjriirig. Def firiris många - och desperata - aktörer på en kommersiellmarknad. Fundera över varför de slora mediemo-gulerna i världenfortfarande skaffar sig berömmelse genom att likt ständigt köpanya företag - mau ser aldrig att de säljer något. är de ute i ochköper TV-företag för alt öka sin publik. Det är inflafionsfilosofin i dessyttersta prydno som vi ser vid de stora internationella mediemogulernashärjningar Då kommer def alltid att finnas någon som är tillräckligt desperatför att satsa sina sista pengar på att bjuda över de nationella TV-företagen.Så kommer def att vara vid alla fillfällen, oavsett vilka finansieringsformermau har Det finns alltid någon som är så desperat att han kari bjuda över ochdärmed åstadkomma denna försening med 15,20 eller i de uafioriellaföretageris säridriirigar Def är egeritligeri inget argument. För tydlighets skull villjag säga följande lill . Närjag använde termen upphovsrättsperspekliv på lappningsrätten syftade jag intepå de enskilda upphovsmännens rätt till varje enskilt program. Jag förstod attGöran möjligen syftade på della. Motbakgrund av en debatt som vi hade i ville jag pekapå atl programföretageri represeriterar ett upphovsmaunainlresse och enupphovsmanriarätt som gör aft mari irite utau vidare kari säga atl ett programfråri t.ex. program 1 skall få hur som helst i lokalradion. Desom svarar för programprofileu måste veta när, var och hur deras program skallåterutsäridas i aridra kanaler Annars skulle det kunna bli oerhört myckethackmal och skval. Det skulle vara förödande både för programmens upphovsmänoch för de människor som skulle lyssna på dessa program. AnL 36 ()replik; Jag vill inte säga atf jag plågas av aft jag förstår vad BengtGöransson säger vore en stor överdrift. Men jag blir bekymrad av vad hausäger, och vad jag förstår. Det är en hell annan sak. Nutorde del ändå föreligga något slags missuppfattning här Jag får upprepa vadjag sagt elt antal gånger Marisäger att del irite går alt sprida irikomsterria fråri reklamsändningar inomSveriges Radio/TV. Jo, men visst går väl det. De inkomster som vi får vialicensmedel fördelas till olika verksamheter inom /TV, ifrån TV 1fill utbildningsradion. Precis på samma sätt kommer dessa inkomster att kunnafördelas som kommer från reklam som sänds i en kanal. Varförär detta så viktigt? För del är det viktigt aff def förhållandet attreklamen sänds i en kanal i TV infe skall föranleda aff den kanalen skulle fåett extra tillskott utöver alla andra resurser Delta är den enkla filo-sofiri. Delfiriris också en anriari filosofi bakom detta ställriirigstagande. Att reklamsänds i en kanal skall infe påverka och styra programutbudet i den kanalen. och jag är överens om väldigt mycket när det gäller det kulturellaansvaret, när det gäller alt ge program för olika smakriktningar, osv. Men jaglycker inte att vi på detta stadium, i della betänkande, bör blanda in dessafrågor Vi får, förmodar jag, rikliga tillfällen atf på ett konstruktivt sätt ioch utanför diskutera hur den mediestruktur som tarupp skall se ul i framliden. Del är bl.a. detta vi skall ha deu parlamentariskaberedningen lill. Vi ser fram emot all detta blir ett bra arbete som kommer aftleda till bra sfällningsfaganden på medieområdet. Tillslut, herr falman, några ord om en fråga som jag infe hann kommentera i minförra replik, nämligen tappningsrätlen, som log upp. Dennafråga har lagils upp av flera talare här i kammaren, vilket glädjer mig,eflersom del är en cenlermotion som ligger lill grund för diskussioneri. Som viser del är det irite de upphovsmannarättsliga frågorna som har styrt denuppgörelse som mau riu har kommit fram fill inom SR-koucerrien. Det är iritefråga om återulsäudriirig utau om samtidig sändning. Del kan knappast varanågol sådant som upphovsmannarätt som avgör om man skall få sända programsamtidigt i P 4 och P 1, P 4 och P 2 eller P 4 och P 3. Jag har stor respektför upphovsmannarättsliga frågor 1989/90:124 17 maj1990 - Varför kan man fördela licensmedel men inte reklampengar? Det har attgöra med varifrån pengarna kommer Licenspengarria kommer fråri tittare, medarireklampengarna kommer från anrionsörer I det stycket noterar jag att JanHyttring och jag uppenbart inte talar samma språk. Jaghar bakom mig en gariska lårig erfarerihet av kommersiell verksamhet. Jag harockså eri för egeri del mycket plågsam erfarerihet av en del av deaffärsverksamheter som arbetarrörelsens olika organisationer och företag harbedrivit, föreställde sig iriom dessa orgariisaliorier lärige alt marikunde ha jusl della beskaltningstänkande visavi anuorisörerria. Så har defockså gått som del har gått för måriga av de förelagen. Om man gör erifördelriirig som går ut på att dela upp reklampeugarria och 3Riksdagetis protokoU 1989/90:124 1989/90:124 lägga dem på regioriala säridningar, får man emellerlid inga annonsörer. Så enkelt är det. Därför kan man inte fördela de pengarna. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL38 (): Jag har under allmänna motionstiden liksom ett par gångerförut motionerat om en internationell pressöversikt i . SverigesRadio säger att man har diskuterat en sådan programpunkt, men man har kommitfram till att kostnaderna skulle vara för höga. Utskottetkonstaterar att jag egentligen infe har riågoritirig med detta atl göra, ochdel gör ju utskottet rätt i. har utskottet år haft attbehandla liknande motioner, och ibland flyttas positionerna fram ett litetsteg, något som gör mig mycket tacksam. Därför har jag återkommit även Jagvill klargöra att min avsikt infe är att otillbörligt försöka påverka SverigesRadio. Min avsikt med att återkomma i frågan måriga år i sträck är i ställetatt framföra mångas positiva intresse för en sådan här interriationellpressöversikt. Det är ett faktum att blir alltmer iuvolveral i Europaoch i deri irilerriationella väriden. Visst måste def vara intressarit för ossatt få reda på vad iriternafioriell press skriver om förhållarideri ute ivärldeu och också om förhållandena här hemma hos oss. Önskan är ju fri, infesant, herr talman? Och därför har jag tagit mig friheten aft motionera. Någotförvånad blev jag i alla fall när jag läste motivering för attsäga att detta inte var möjligt, nämligen atf det var fråga om förhållandevishöga kostnader Vid mina kontakter har jag trott mig förstå att man har sagltvärtöm, att det var ganska låga kostnader förbundet med ett sådant härförslag. Kanske skulle man då kunna hysa den hädiska tanken alt motiveringensom gick ut på atf det blev höga kostnader för har tillkommit pågrund av att man vet att vi riksdagsmän är mycket kärisliga för riya högakosfriader Förhoppningsvis flyttar vi fram positionerna, och kanske får vi sedarieri sådari här programpuukt iriitierad direkt av . Anf.39 (): Det är, , naturligtvis svårt för att gå inoch göra ställningstaganden i sådant som i hög grad är en intern angelägenhetför . Däremot kan jag personligen tycka atf detta är viktigt ochintressant. Det är emellertid svårt för att gå in och göra ett sådantställningstagande. Jaghar således förståelse för de bevekelsegrunder som har,men det ankommer inte på att göra något ställningstagande i dettaavseende. AnL40 (): Jag tackar för det. Jag vet att detta är något 34 som vi egentligen inte skall uttala oss om. Jagtror emellertid infe alt mari på är okänsligför att vi visar vårt stora intresse för den verksamhet som bedrivs. Utifrånden motivering som jag framförde från talarstolen och somjag infe tänker upprepa tror jag, räknar jag med och hoppas jag aft vi såsmåriingom skall kunria se en sådari här programpunkt växa fram. Överläggningerivar härmed avslutad. (Beslut fattades under 148.) 1989/90:124 17 maj1990 Anslagtid film m.m., tidskrifter och litteratur 10 § Anslag tillfilm m.m., tidskrifter och litteratur betänkande 1989/90:KrU24 Anslag till film m.m. 1989/90:100 delvis). tidskrifteroch litteratur (prop. AnL 41 (): Om jag tänker mig samlad fanns i debägge kamrarna i på ledamöter som hade det gemeusamtatt de bar på en gemerisam litteraturskatt. De hade genom skolan och ifamiljen mött de stora författarna; och , och ,och , och europeiska litteraturskatt lever, ikraft av sina kvaliteter, än . Vårt språk, herr talman, är späckat avcitat från dessa författares böcker Jaggör den här kommentaren för att ge debatten om ufskottets betänkande sin rättaprofil. Det är inte främst de tekniska åtgärderna och de begränsade anslagensom är kulturutskottets uppgift, utan kulturklimatet och de kulturella ochintellektuella förutsättningarna. Visom är riksdagsledamöter har inte tillnärmelsevis samma gemensammalitterära bakgrund, en situation vi delar med det svenska folk vars kulturellaaktiviteter vi med detta betänkande vill stimulera. Den naturliga slufsatseu av detta resoriemarig är att goda böcker,klassisk europeisk litteratur skall firirias tillgäriglig i bokhandelri. Somjag ser det är därför skrivningarna om litteraturstödet här särskilt viktiga.I utskottet är vi eniga i bedömningen att En bok för alla i dess utgivning förbarn- och ungdom bör stödas och uppmuntras. Närdel gäller litteraturstödet i övrigt vill vi moderater göra en omstruktureringtill förmån för den klassiska europeiska litteratureri, av mästare av det slagjag iriledriirigsvis nämnde, och för balansens skull minska påvuxenutgivriirigeri i En bok för alla. Jag yrkar, herr lalman,därmed bifall till reservationerna 9 och 11.