prot · GD09110 · 1989-12-31 00:00:00 — Denefterföljande mer verksamhetsinriktade utbildningen kunde ske inom en radviktiga områden, exempelvis fältarbeten för all restaurera och nyanläggavåtmarker, vård av barn, militär jägarljänsl, hemskydd, skydd av .sårbaraanläggningar, provtagning och analysarbete i miljövården. Vapenfritjänst skall kunna väljas utan särskild prövning, men värntjänst-myndighelen skallansvara för att rekryteringen till den militära delen beslår av ett tvärsnittav svenska folket. Devärnljänslutbildade skall vara organiserade enligt gängse militärt mönster iförband och med korl varsel kunna mobiliseras lill sina förplanerade mob-plalserEn allmän värntjänsl har många fördelar: - Denger civilförsvar och befolkningsskydd en radikal förstärkning. - Den ger personellaresurser aff möta hela hotbilden. - Den avlastar pressadpersonal inom vårdsektorn. - Den ger den militäraberedskapen den personal den behöver - Den bevararmilitärmaktens folkliga förankring. - Den ger ökademöjligheter till internationellt bistånd. - Den motverkar den psykologiska hotbilden genomatl stärka samhörig hetskänslan i vårt samhälle. Naturligtvis kommer denna organisation alt kostapengar, men vi anser att det är en mycket viktig investering för framliden. Urkostnadssynpunkt borde vi också bälire ta vara på den arméorganisation somfinns. Därför har vi bl.a. ansett det nödvändigt att behålla våralandskapsregementen och ge dem utökade uppgifter Möjligenbör även landskapsregementena ha del övergripande ansvaret förvärritjänslutbildnirigeri i samarbete med laridstirig och kommuner Miljöpartietde gröna anser atl det brådskar med införandet av allmän värntjänsl - fördemokratins, miljöns och totalförsvarels skull. Obalansenmellan stad och land, som är besvärande redari i fredstid, kan komma allaccentueras i händelse av krig och avspärrning och motiverar atf det av rentförsvarspolitiska skäl skapas en fond för landsbygdsutveckling. Miljöpartietde gröna har den uppfattningen att vi mot bakgrund av de nedrustningar ochomställningar som pågår i måste begränsa våra utgifter för försvaret.Detta sker genom vad vi vill kalla en omrustning, som 1989/90:110 26 april1990 Planeringoch anslag för totalförsvaret, m.m. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. innebäralt vi har beredskap att gå upp i militär försvarskrafl om de militäraomvärldshoten skulle öka. Vi tror inte atl vi skall satsa så hårt på specialiserat,sårbart högteknologiskt försvar De stora besparingar som vi anser alt vi kan göra ligger iatl avveckla . Däremot vill vi stärka det civila försvaret ochräddningstjänsten, vilket ligger hell i linje med de miljöpartisliska tankarnaom allmän värntjänst. I anslutning lill de tidigare redovisade målen förmiljöpartiet de grönas försvarssyn menar vi alt besluten att lägga nerregementena 13, 111, 117 och T4 måsle omprövas och ändras. Eftersom de värnpliktigas ekonomi har försämrats vill vistödja vpk:s förslag att höja dagsersätlningen. Vi stödjer därmed reservation31. Vårt haridlande måste styras av ekologiska hänsyn. Därförskall så stor del som möjligt av värnpliktsresorna ske med järnväg. är ell olyckligt industriprojekt, där manmedvetet riärmar sig gränsen för vad människor och maskiner tillsammans kanprestera. Vi har sedan en lid sett hur denna tänjning av människans gränserleder till olyckor JAS-haveriet, Tjernobyl, osv. visar på dennanya aspekt. Denna strävan till atl maximalt anstränga relationenmänniskamaskin leder lill en enorm teknisk komplexitet, och därmed kraftigtstigande och nästan okontrollerbara kostnader De stigande kostnaderna innebär aft vi i praktiken kommeratt få en obalans i vårt totalförsvar Som jagtidigare har sagt är ell försvar inte starkare än dess svagaste länk. JAS-planet, som av i försvarsdepartementetliknades vid en fladdermus vid den utfrågning som vi hade härförleden om JAS,är en svag länk i vårt totalförsvar i och med dess utomordentliga sprödhet ifunktionen. JAS-planet medför en ytterligare försvagning, när det nuäter ut de andra vapenslagens möjligheter atl fungera. JAS blir därmed endubbelt svag länk i det svenska försvaret. JAS-planet blir och är därmed en olycka för del svenskatotalförsvaret och för möjligheten atl klara de hot som vi står inför Därförbör projektet avbrytas. Det är på något sätt något näpet över krigs- ochkrisplaneringen i vårt land, när man kan besluta alt en kris- och krigsperiodinte skall få överstiga ett är De flesta människor häpnar inför deriria naivitet och dettaönsketänkande, som i praktiken irinebär att vi här har fattat beslut omframtida krigs och krisers tidsmässiga längd. Vi lever i ett land som en gång dellog i det 30-årigakriget. Är det månne så att jag, som är , är en av de få som har lästhistorieboken om och och ? Jag hyserstark sympati för reservation 37, som jag avser att stödja. Om vi inte har större realism i planeringen, blirplaneringen försvarets svagaste länk, och det var väl inte så det var tänkt. har jag den uppfattningen alt de som planerar trorpå den "eviga freden". Del är en sympatisk tarike, som jag gärnahelhjärtat arbetar för. men allförhandsplanera för delta lyckorike i miljöförslörelsens tidevarv är överdrivetoptimistiskt. Realismen fordrar att vi lar klara beredskapshänsyn isamhällsplaneringen, och där kommer frågor som decentralisering avenergiförsörjning, lokal produktion för lokal konsumtion, jordbruks- ochlivsmedelspolitiken och mycket mera in i bilden som en naturlig del av eltfungerande ekologiskt rimligt totalförsvar Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. 87IRENE VESTLUND (s); Vi socialdemokrater har delat upp del så, altjag skall tala om planering för och anslag lill del militära försvaret och SvenLundberg kommer att tala om det civila försvaret. Många av de tidigare talarna har anfört att utskottetsförutsättningar för behandling av propositionen kanske är något begränsade. Vihar dock vissa fakta, som vi inte kommer ifrån; - Del är endast elt år kvar av den nuvarandeförsvarsbeslulsperioden. - Den nu arbetandeförsvarsutredningen skall beredas handlingsfrihet inför sin slutbetänkande. - Den säkerhetspolitiskabedömningen bör ske i samband med nästa för svarsbeslut. Handlingsfriheten årsförsvarsbeslut innebär självfallet inte att alll förändrings- ochförnyelsearbete inom försvaret därmed har skjutils . Det ingår i enomfattande översyn av personalplanering och omorganisation av staber m.m. Delär viktigt all del arbetet ständigt pågår Försvaret är en del av den offentliga sektorn och omfattasi och med det av samma besparingskrav som andra delar av den. Rampåslag ansågs vara nödvändiga för budgetåren 1989/90och 1990/91 framför alll för repetiiionsulbildning och för beställningar iriomsvensk försvarsindustri. När det gäller repelitionsutbildningen har utskottettidigare framhållit att den är en viktig faktor för vår säkerhet och beredskap.Den är dessutom mycket viktig för atl behålla planeringen och den fortsattakunskapen inom de olika förbanden. Del är också viktigt altrepetitionsutbildningen inte fungerar som en typ av ekonomiskt dragspel, ochdärför har utskottet mycket noga följt den. När det gäller arméstridskrafler anför överbefälhavarenall det finns vissa brister främst i samövningar av högre förband,mobiliseringsberedskap och uthållighet. Därför prioriterar överbefälhavarenunder 1990/91 sådan verksamhet som vidmakthåller och förstärkerkrigsduglighelen vid de viktigaste förbanden. framhålls viklen avhandlirigsfrihet. Elt antal motioner har kommit in där man vill göra delmöjligt atl beställa viss krigsmateriel i framför alll . FMV har fåtti uppdrag alt tidigarelägga anskaffning av viss ammunition och arlilleripjäsertyp haubits 77B. Dessa avses att i första hand ersätta haubits modell 39.1 ochmed detta anser utskottet atl motionerna Fö205 från och Fö603 frånsocialdemokraterna i dessa avseenden är tillgodosedda. flertal motionerrörande arméstridskrafterna och grundorganisationen har behandlats. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. digaretalarna har också tagit upp della. Jag har ingen anledning alt ytterligareförstärka den diskussionen. Vi var överens, flera av partierna i utskottet,när det gäller detta, och jag tror också att det är mycket viktigt att vihåller fast vid den grunddiskussion som vi hade då. Försvarskommitlén FK88 har i uppdrag att behandla och göraen helhels-bedömning av uppgifler, organisation och inriktning påmaterielanskaffning, och därför har vi inte diskuterat någon ytterligare åtgärdfrån utskottet. När det gäller marinslridskrafterna framhållerförsvarsministern även där att del är viktigt med handlingsfriheten. Vi harändå sagl atl vissa åtgärder för att t.ex. livstidsförlänga två ubåtar av lypSjöormen bör vidtagas och även alt ubåtsskyddet skall förstärkas successivt.Den grundorganisationen utreds av överbefälhavaren förell ställningstagande Motionerna i dessa stycken avstyrks. Avsnittet om flygstridskraflerna har samma inriktning somde andra, nämligen handlingsfrihet. De begränsningar som överbefälhavaren harredovisat i uthålligheten har naturligtvis flera orsaker, bl.a. personellavakanser. Utskottet har haft en särskild JAS-ulfrågning somredovisas i betänkandet. Det är intressanta synpunkter som kommer från bl.a.miljöpartiet. Man säger att i sig är onödigt, och all om manskulle lägga ner del, så skulle man kunna frigöra krafter för andra delar inomförsvaret. Detta är kanske inte en så särdeles klok sak att säga, när vi vetatt kostnaderna även där är uppbundna under lång lid. Jag har ingen ytterligareanledning alt gä in på JAS-frågan. Del finns en mycket bra redovisning frånutfrågningen i betänkandet. Utskollet har även tidigare behandlat personalfrågorna ochdå understrukit betydelsen av en god och genomtänkt personalpolitik.Självfallel är det viktigt att en så slor arbetsplats har en godpersonalpolitik. Diskussioner kring personalpolitiken har förekommit av ochtill. Det är framför allt resonemang kring de bekymmer som uppslår med attflytta runt i landet för all fullgöra sin tjänstgöring vid olika förband. Dellahar försvårat rekryteringen. Del är självfallet så atl om man har elt land somvårt, av den storleken och med del utseendet, och om man har krav på atl vårtyrkesbefäl skall ha goda kunskaper så innebär det bekymmer, speciellt när delgäller flyttningar av familjer. Men jag tycker att ÖB har gjort godaansträngningar för alt lösa detta. Vi noterar nu att alla försvarsområden har öppnats förkvinnor Försvarsministerri har särskilt irilresseral sig för hur kvinnornaklarar av sin tjänstgöring i försvaret. Man har haft en sammandragning av dekvinnliga yrkesbefälen, och vad jag förstår så går man vidare med dessautredningar Vi ställer oss bakom del som försvarsministern anfört om anställdpersonal. Del pågår försök med förkortad värnpliktsutbildning, ochvi har också behandlat förstegsutbildningen och anståndsreglerna därvid. Iutskottet utgår vi ifrån att regeringen efler utvärderingen av både denförkortade värnplikts-utbildnirigen och de andra momenten återkommer med enredovisning till . Vi har inte heller någon erinran mol förbättringar avvärnpliktsförmånerna och att dessa skall behålla sin andel av den militärautgiftsramen. KerstinEkman log bl.a. upp försäkringsskyddet, och del är väl ändå så alt det harskett förbättringar i delta. Det har ju lagts fram en ulredning som har visathur man skulle kunna förbättra en hel del av försäkringsskyddet. Det är ju såatt skyddsbehovet är detsamma oavsett vilket regelverk man lyder under Det ärbl.a. därför som ulskotlel har gjort den här beskrivningen avefterlevandeskyddet osv. Direklrekryleringen av värnpliktiga till civilförsvarettogs även upp. Den frågan kommer att behandlas ytterligare av försvarskommitténefler det att har redovisat sill uppdrag. Det flnns mänga saker som man kan ta upp och diskutera iett sådanl här belänkande, men med tanke på def jag fidigare sade vill jag baranu tillstyrka hemställan i betänkandet i de delar som avser totalbild ochmilitärt försvar och yrka avslag på reservationen under denna del. Utskottet har inga erinringar mot den avvaktande hållningsom försvarskommitlén har presenterat när det gäller densäkerhetspolitiska bedömningen i våra närområden. Man kan dock poänglera altutvecklingen har skelt myckel snabbi. Förändringar i våra närområden inger kanskemånga en viss rädsla för vad som kommer att ske. Det är kanske så att Sverigehar blivit avsevärt sårbarare framför allt inom handel, ekonomi ochkommunikation än för militär maktutövning . Utvecklingen i visar atlstormakterna kan vara mer restriktiva med atl använda militären som maktmedel,men mer benägna alt försöka nå politiska mål med icke militära maktmedel. Deförändringar som aviserats inom stormakterna när del gäller nedrustning av militärmateriel och personal innebär troligen inte atl den militärteknologiskautvecklingen avstannar Planeringen för totalförsvar kräver bådelångsiktighet och stabilitet inte minsl för att ge korrekta signaler tillomvärlden. Vi vet att försvarskommitlén även i detta avseende noggrant kommeratl följa utvecklingen, och dess ställningstagande kommer senare alt ligga lillgrund beslut. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. AnL 88ARNE i () replik: Det är inte möjligt att ha någon i hög gradavvikande mening genlemot de synpunkter som har fört fram. Detskulle dock vara intressant atl få en ytterligare precisering på en enda punkt. Det gäller vad nämner om regeringensmaterielbeställ-ningar Låt vara alt det kom sent och att man tyckte atl del vari soligaste laget, men när det väl kom hälsades det ju med tillfredsställelsealt det hade skell. Hur blir det, , med finansieringen av dessasaker? Eftersom några extra pengar inte har anvisats och vi är iririe på sistaåret i eri försvarsbeslulsperiod, har jag svårt atl se atl del finns någolutrymme för atl hanlera delta inom mer normala ramar Följaktligen drar jag - del var detta jag ville habekräftat - den lål vara någol djärva slutsatsen all även regeringen ställerförväntningar på den arbetande försvarskommittén inom ramar som är vidare ännu gällande. Sedan kan man lycka illa om all de redan börjar inlecknas medgamla brister Ställer regeringen dessa förväntningar på försvarskommitlénsarbete beträffande ramlyft? 7 protokoU 1989/90:110 Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. 89IRENE VESTLUND (s) replik; Ja, , vilka förväntningarregeringen har alt slälla på försvarskommittén och på kan jag inteuttala mig om, eftersom man inte har talat om det för mig. Helt säkert är dockatt även detta - när del gäller tidigareläggningar - inte är någon ovanligmetodik inom försvaret. Vi har också mycket långsikliga beställningar inne. Denfinansieringsplan som kan finnas för delta är väl i så fall något som jag intei sak helt kan redovisa här AnL 90IVAR VIRGIN (m): För tvä månader sedan publicerades en rapporti av om sovjetiska ubåtsoperationer i svenska farvatten. Rapporten är inte till alla delar korrekt. Bl.a. harförfattaren den uppfatt-riirigeri alt deri sveriska regeririgeri varit tveksamlill att ge våra ubålsjaklsför-barid eldtillstånd med sänkande av vapen vidubålsintrång. Den tveksamheten har väl i varje fall minskalkraftigt. Det visades ju bl.a i den s.k. Hävringe-incidenten för ell par årsedan, där insatser från minjaklsfar-tyg med Elmagranater, för att tvinga uppden kränkande ubåten till ytan, följdes av elt sjunkbombsanfall frånpalrullbåtar Sjunkbomber är vapen med dålig precision. Trots dettakunde de teoretiskt ha sänkt ubåten. åstadkom de säkert en betydandechockverkan. är emellerlid nyttig läsning. Deninnehåller en god beskrivriirig av de svenska försöken att påverka sovjetiskamakthavare att upphöra med operationerna, delvis i förhoppningen att de mer varett ullryck för de militära stabernas expansionsplaner än en medveten politiskhandling sanktionerad av den politiska ledningen. Vi har själva blivit luttrade . Dock är vi nuhelt medvetna om att ubåtsintrången är en del i en operativ planering somspeglar ökade strategiska belydelse saml all intrången är sanktioneradeuppifrån. Vi är också medvetna om den ökade risken för att bli indrageti en konflikt mellan öst och väst i ett tidigt skede. Ubåtsirilrången mot vårt land tyder också på elt intresseav atl tidigt kunna slå ut vitala delar av vårt försvar och alt försämra våramobiliseringsmöjligheter Detta intresse har varit och är tydligen så starktalt den politiska risken av upptäckt är värd alt ta. På annat sätt kan man intetolka uppträdandet. Det som kan förvåna är alt detta gäller trots den snabbautvecklingen mot ökad frihet och självständighet i och trots atl manpå nedrustningsområdet har gjort vissa framsteg. Vårt land kan självfallet aldrig acceplera dessa intrång.Del måste vara en åtgärd av högsta prioritet atl förstärka vårt ubåtsskydd påett sådant sätt atl kränkningarna upphör Vi har kommit en bit på väg. Det är ändå en läxa, som bör tas lill vara iförsvarspolitiska sammanhang, atl del tar en tioårsperiod att återställaförlorad försvarskraft pä ett område. Beslutet att dra nerubåtsjaktskapaciteten till en bottennivå fattades av en socialdemokratiskregeririg 1972. Den fulla effekten av detta olyckliga beslut inföll tio årsenare när Hårsfjärden-incidenlen inträffade och ubåtar från Sovjetunionentyckte sig ha fritt fram. 1982började del mödosamma återuppbyggnadsarbetet av vår ubåtsjakts- kapacitet.Om ett par är efter 1982, kan vi mönstra en ubålsjaklstyrka med godförmåga. Det känns i sammanhanget naturligt all frän politiskt håll uttryckastor beundran inför de uppoffrande insatser som utförts av personalen isamband med alla ubåtsoperationer Målet måsle vara inställt på att man skallskapa minsl två sådana styrkor Delta är uttryckt i reservation 30 som innehåller anslagom 220 milj. kr lill ubålsjaklfarlyg och till inköp av en flygburen radar förubålsjakt. För ell antal månader sedan hade vi i kammaren en långdebatt om nedläggningen av 13, 111 och 117. Vi hävdade då att det hade varitrimligt att låta arméns, i och för sig nödvändiga, omstrukturering bli ettresultat av försvars-kommitténs förslag i slutel på detta år Det hade varit eftlogiskt beslut. Arue Aridersson har varit inne på def här fidigare. Defkanske inte finns någon större anledning att ytterligare kommentera def. Vitycker ändå aft det är logiskt att yrka på en ändring av nedläggningsbeslutet,eftersom det inte har fåll någon praktisk effekt. Detta framförs i reservafionnr 26. Vi vet att allvarliga brister finns i armén, bl.a. påutrusfningssidan. Genom anslagsökningar för ammunition och för renovering avhaubits 39F vill vi råda bot på en del av problemen. Beställningen av haubits77 är i och för sig välkommen, vilket emellertid inte hindrar att ytterligaremedel behövs. Ökningen av anslaget uppgår lill 150 miljoner och framgår avreservationerna 7 och 16. Vikten av all kunna göra repetitionsövningar fullt ul harvi understrukit genom förslag om anslagshöjningar till armén och marinen omsammanlagt 50 milj. kr. Varje gång det sker förskjutningar av planeraderepelitionsövnirigar uppstår en försvagning av försvarets möjligheter atlverka med full kraft efter en mobilisering. Repetiliorisövningarna får inte vara en budgetregulatorDet håller jag med om. Det har tyvärr blivit så. ÖB har tvingatsagera på detta sätt. Vi har också föreslagit att de merkostnader som blirföljden av arméns omstrukturering skall täckas med 75 milj. kr., sä atl denlöpande förbandsverksamheten inte drabbas. När det gäller det område som överstyrelsen för civilberedskap svarar för har vi ställt oss bakom de förslag till omdisponeringarsom ÖCB fört fram. Det beror på att vi litar på ÖCB;s förmåga atl göra klokaprioriteringar inom sitt eget område. Sårbarheten på livsmedelsområdet finns det väl allanledning alt återkomma till när den framtida jordbrukspolitiken är fastlagdom drygt en månad. Om vi går in för en självförsörjningsgrad på underfredstid, innebär det med all sannolikhet ökade krav på lagring av insatsvarorför jordbruket för alt upprätthålla en rimlig säkerhet för tryggad försörjningunder kris och krig. Det finns dock, som sagl. anledning all återkomma tilldet. Utskottets betänkande innehåller, som nämnts tidigare idebatten, ett utförligt referat av utskottets utfrågning om projektet 39Gripen. Jag lycker alt det med stor tydlighet framgår atl detta projekt är braför försvaret men också att det ger mycket betydande tekniska spin-off-effektersom kommer att vara ovärderliga för svensk industri i en hårdnande konkurrens. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. Jag tyckerall del är viktigt alt framhålla alt av projektels totala kostnad kansäkerligen åtskilliga miljarder ses som en investering i framlidens teknik. Men jag tycker ändå alt del finns anledning alt varna förvad som blir effekten av låga försvarsramar Då kan ett projekt av dennakaraktär allvarligl äventyra balansen i vårt totala försvar genom att slå utandra vikliga syslem ekonomiskt, och det får inte ske. Med del anförda yrkar jag bifall lill alla dereservationer som vi moderater står bakom och i övrigt lill ulskotletshemställan. AnL 91HANS (): är vi väl inrie i slutskedet avulskollsarbetet inför nästa försvarsbeslut. Alla är vi medvetna om alt det ärrätt stora avgöranden och ganska många frågor som vi måsle la ställning till.Flera av dem hänger naturligtvis ihop med utvecklingen i vår omvärld. Jag kangenom alt läsa partiernas motioner konstatera atl alla de slora partierna hargivit upp och minskal ambitionerna i förhållande till dem som man hade 1987.Mari kräver färre eriheter och begär inte samma förstärkningar som då. Från sida har vi varit litet mindre benägnaän andra atl retirera på det sättet, inte därför att vi tycker all del är felatl säga alt försvarsbehovet är mindre än vad man kunde tro 1987, ulan framförallt därför aft den omprövningen bör göras i samband med försvarsbeslutet. Men del är också viktigt all säga att en del av deförstärkningar som vi ville ha 1987 egenlligen inte var beroende av omförsvaret totalt sett får större resurser De förstärkningarna var i stället påvissa områden alldeles nödvändiga därför alt vi har slora obalanser itotalförsvaret i dess helhet. Del är orimligt all krigssjukvården är så svag,och det är nödvändigt atl förstärka deri. Det är också absolut nödvändigt allförstärka tillgången på ammunition. Vi har därför inte haft några invändningarnär regeringen beslutat all göra rätt omfattande exlrabeslällningarÄven om man skulle ha låga ramar, är det rimligt alt del för de vapen som vihar också finns ammunition. Dessa frågor om balans i försvaret är alltså vikliga,egenlligen oavsett vilken ram man har Det finns elt stort antal sådana härobalanser En som ofta brukar nämnas gäller behovet av all ge våra soldater eltrimligt skydd. Det stora hotet mol soldater i krig kommer väsentligen frånsplitter, inte från direkt beskjutning med riktad eld. Del finns ett antalsådana obalanser som måste åtgärdas, oavsett om vi kan tillskjuta ytterligarestridskrafter av det ena eller del andra slaget. När man ser ul över världen kan man konstatera all denminskning av för-svarskoslnaderna som sker både i öst och i väst rimligeninnebär alt satsningen på forskning inte blir så avancerad. De tekniskagenombrotten blir inte så omfattande och snabba. Det sker alltså någol mycketpositivt med den hotbild som vi kan se. Dels får man mindre styrkor, delsbehöver man kanske inte slälla de extrema kvalitetskrav som vi kunde tro förnågra år sedan när rustningarna gick kraftigt uppåt. Detta leder till alt vi riär vi överväger ett projektmåste myckel rioga undersöka om det går atl livstidsförläriga materielen. Närdet gäller ett antal av de syslem som man har inom t.ex. marinen bör man förstse efter, om man kan livstidsförlänga de befintliga innan man börjar fundera påalt köpa nya. När det gäller armén harman redan tillämpat detta nästan in absurdum, men av andra skäl. Jagtror atl det är viktigt alt vi ser inte bara på förhandlingarnai utan också på något som mycket nära berör oss, nämligen de flaskhalsarsom kan finnas.