prot · GD0997 · 1989-12-31 00:00:00 — Synskadade harnästan hundraprocentig täckning, inedan flerhandikappade utvecklingsstördanästan saknar läromedel. En växande grupp är handikappade barn till invandrare.Det har visat sig att andelen handikappade barn fill invandrare är större änden gruppen barn till svenska föräldrar Här har vi inga hjälpmedel. Även om svårigheterna är många, pågår åtskilliga projektrunt om i landet för att ta fram läromedel. Samtliga partier i värnarom de handikappade. Några reservationer vill öka anslaget till läromedel,andra betonar handikappades behov av läromedel och utbildning. Det är så lättatt säga att vi värnar om handikappade. Men det kostar också, och det kostarinte litet, det kostar mycket pengar. Om man vill ge mer pengar, måste man talaom varifrån de skall tas. Vad skall vi prioritera bort? Jag misstror inte ambitionen hos motionärerna att viljaförbättra. Men det räcker inte alltid med ord. Det gäller att också kunna visadetta med handling och klart förklara en handling som, vilket jag sade, kostarmycket pengar Kanske skall framtiden bära med sig att alla eleverbetalar för sina handikappade kamrater. en liten kommentar till reservationangående stöd för utveckling av skolväsendet. Där kan följande läsas: "Enligt utskottets uppfattning har intelänsskolnämndernas stöd till lokal utveckling givit sådana resultat som svararmot insatta resurser" Detta är i högsta grad ett märkligt påstående. Det voremycket intressant att få veta var ni hämtat fakta och statistik till ettsådant. Eller är det bara ett tyckande? Härmed ber jag att få yrka bifall till hemställan iutbildningsutskottets betänkande nr 11. 47 ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: En av orsakerna till tumultetförra året i samband med kommunaliseringen var att de förutsättningar som hadebort föreligga inte fanns, att de utredningar som aviserats inte varit färdiga.Skolprojektet hade bort vara klart, liksom även statsbidragsförslaget. Det var bra att tog uppläskunnighetsåret, för läskunnighet är minsann någonting som vi strävar efterJust därför är det viktigt att resurserna som går till skolan satsas rätt, såatt de går till och stärker undervisningen. Det är just det som är profllen påvåra besparingar och på vår omfördelning inom skolområdet. 48MARIANNE () replik: det kostar väldigtmycket pengar, men det är en fråga om solidaritet också. Här i riksdagenfattade vi beslut om att de direktiv vi fått ihandikapputredningen, att arbeta efter nolldirektiv, inte skulle gälla, utan viskulle i solidaritetens namn alla se till att tillgodose mycket eftersattabehov. Det håller vi just på att arbeta med i handikapputredningen, utan deklara signaler från departementet som vi önskade. Vi har ställt en frågaangående detta, som vi får svar på . Och det skall bli mycketintressant. Jag vet att det kostar mycket, eftersom det är små serieroch mycket udda material som måste tas fram. Men det är helt klart att detbehövs ytterligare resurser. Som vi säger, det man satsar här har manmångfaldigt igen på andra områden. Om man kan ge eftersatta grupper möjlighetatt delta i samhällets övriga aktiviteter och i arbete, på samma villkor somnormalt utrustade elever och medborgare, har samhället det mångfalt igen. Därför vidhåller jag att det finns tunga skäl till att dekrav vi ställer i vår reservation tillgodoses, såväl beträffande läromedel somövriga resurser för att ge handikappade elever möjlighet att tillgodose sinabehov av utbildning. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. 49 () rephk: Det är mycket angeläget att vi får ett nyttstatsbidragssystem för skolan, det skall bli intressant att se vad regeringenhar kommit fram till vid sina överväganden. har en utomordentligt stor tilltrotill den nuvarande regeringen och dess kansli när hon säger att det skall blispännande att få svar på de frågor som dominerat svensk skoldebatt de senasteåren och årtiondena. Jag tror inte att regeringens svar är de slutliga svaren.De här frågorna är så viktiga att även synpunkterna från regeringen och desskansli är något som vi med stort intresse skall ta del av. Det frågas här när de kommer, och vi får veta att dekommer . Vi har ju ställt dessa frågor , menfår inte särskilt preciserade svar Vi får väl för dagen nöja oss med att"svaren kommer ". Det som förbereds och somjag menar borde ha skett i andra former än genom det här skolprojektet, ärlångt viktigare förändringar för skolan än det kommunaliseringsbeslut somfattades av Därför tillmäter vi frågan så stort intresse. Jag har blivit uppinärksammad påatt jag i mitt huvudanförande glömde att göra något yrkande. Därför yrkar jagbifall till de reservationer som har biträtt i utskottsutlåtandet. 50YLVA (vpk) replik: Jag hade verkligen hoppats att ge svar på de frågor jag ställde. Om ni socialdeinokrater nu - helt utan argumentering ibetänkandet - avslår vpk:s förslag om en utredning vore det väl på sin platsatt åtminstone i debatten förklara sitt agerande och kanske också redogöra förvad socialdemokraterna vill göra i stället. I andra sammanhang brukar jusocialdemokrater kunna tala engagerat om jämställdhet. Men om man villförändra något Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. isamhället räcker det ju inte med att förpassa insikten om könsorättvisorna tillnågon form av vädring . Man måste i så fall påbörja ettförändringsarbete i vardagen. Jag skulle vilja veta; Hur tänker socialdemokraternaförändra de orättvisor mellan könen som finns inom i skolan ? Och vilkaargument har ni för att avslå vpk:s förslag om en utredning? Vidare talar om skolprojektet, alltsåarbetet inom departementet som hon sätter stor tilltro till. Är det inte litetmärkligt att de människor som är berörda av förändringarna - t.ex. elever,lärare, föräldrar - inte har någon chans att debattera frågorna under resansgång som det heter De får i stället vänta till dess att man på departementethar arbetat färdigt. 51 () replik: Först några ord till fick inget svar på min fråga om vad ni hade tyckt i frågan om de s.k.LUVA-medlen. Alltså måste jag konstatera att det var ett rent tyckande. Men får man inget svar får rnan ge svar själv. Därförkommer jag att ge det. Regeringen uppmanade SÖ att göra enutvärdering av effekten av LUVA-medlen. Den rapporten kommer att läggas påregeringens bord . Mina personliga erfarenheter frånKristianstads län är dock att det krävs en engagerad lärare och en medveten ochengagerad skolledning, regional sammanhållning och central styrning för att detenskilda initiativet skall få lyckade resultat. Men hur effekterna för den enskilde eleven, skolan,kommunen resp. regionen blir får utvärderingen visa. Somliga här i kammaren tycker att jag har en väldig trohär i livet. Ja, tror gör man kanske i kyrkan, men som politiker under mångahar jag också lärt mig att man måste ha en tro på det budskap man skall förafram. Sedan vet man ju inte alltid hur det går med den där tron. Statsbidragetkommer att presenteras för under nästa . Så till när det gäller skolprojektet. Hurdepartementet arbetar med skolprojektet kan jag inte svara på, men jagförutsätter att man där inte bara sitter ensam på sitt kontor och arbetar utanäven hör med andra. 52 (vpk) replik: En av de större frågorsom behandlas i betänkandet gäller jämställdheten i skolan, IngegerdWärnersson. På den punkten har ni socialdemokrater, tillsammans med deborgerliga partierna, avslagit vårt förslag om en utredning. Jag vill bara veta;Med vilka argument har ni avslagit förslaget? De finns nämligen interedovisade i betänkandet. Vad vill ni göra i stället? 53ANN-CATHRINE () replik: Herr talman! tror att detär projektpengar som får lärare att vara engagerade och driva skolansutveckling framåt. Det viktiga är att pengarna satsas på undervisning och attlärarna känner stöd i sin undervisande roll. Då kommer utvecklingen av skolanatt fortsätta. Dessutom är det viktigt att vi får ett statsbidragssystem somuppmuntrar mångfald och valfrihet. Det bidrar också till att skolan utvecklas. Att ha speciella projektpengar eller andra påsar medpengar utgör ingen garanti för engagemang och utveckling! 54 () replik; Jag läser direkt ur utskottstexten. "Utskottet är av den uppfattningen attjämställdhetsfrågorna inom skolan numera får ökad uppmärksamhet och attåtgärder successivt vidtas för att förbättra rådande förhållanden. Någonuppmaning från sida till SÖ att utarbeta en handledning förläromedelsförfattare är inte påkallad." Jämställdhetsarbetet har pågått , och man kan skönjaolika resultat beroende på vilket område det gäller I propositionenJämställdshetspoli-tiken inför 90-talet fanns flera konkreta mål förgymnasieskolan . Även i betänkandet 1989/90:UbU6behandlades vissa jämställdhetsfrågor Trots dessa insatser har man intelyckats förändra vissa av de traditionellt könsbundna valen tillgymnasieskolan. På den punkten krävs ytterligare insatser. Arbetet med att anställa fler kvinnliga skolledare hardäremot nått betydligt bättre resultat, och eftersom den vuxne är en förebildför eleverna är det ju viktigt att vi har kommit så pass långt på vägen. SIL håller på att granska olika läromedel för att se hurjämställdhetsfrågorna behandlas i de olika böckerna. Om man studerarbudgetpropositionen för /91 man att arbetet med att förverkligahandlingsplanen kring regeringens jämställdhetsarbete fortsätter. För skolansvidkommande är det läromedelsfrågan, en utredning om jämställdhetsperspektiveti läromedel i historiska ämnen, som är aktuellt. Vi fortsätter med våra sommarkurseri teknik för flickor. Vi har förlängt utbildningen på hälso- ochsjuk-våi-dslinjen för att göra den attraktivare för manliga sökande. berörde frågan om det konkreta arbetet iskolan. De flesta som går lärarutbildningen är medvetna om deförhållanden och de skillnader som finns mellan pojkar och flickor Jag trorockså att lärarna genom den debatt som förts försöker påverka eleverna att inteha det traditionella könstänkandet. Talmannen anmälde att YlvaJohansson anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. 55RAGNHILD POHANKA (mp); Jag yrkar bifall till reservation 16 iutbildningsutskottets betänkande 11. Med anledning av utbildningsutskottets betänkande 17 villjag framhålla vår motion, UbU301, där vi begärt ytterligare bidragsveckor föratt folkhögskolorna skall kunna ge anhöriga till döva och hörselskadadetillräcklig utbildning i teckenspråk - detta som bakgrund till det följande.Denna utbildning sker mestadels vid Västanviks folkhögskola i . .5 protokoll 1989/90:97 Prot.1989/90:97 , Anslag till centrala och regionala myndigheter på.skolområdet m.m. Regeringen har föreslagit särskilda resurser förtolkutbildning och teckenspråksutbildning vid folkhögskolan i medmotiveringen att övrig utbildning inte skall behöva minskas. Vad jag ville ivår motion var att anhörigas utbildning skulle ökas. På den här punkten får vialltså återkoinma. Vi i har inte reserverat oss . Jag är medveten om att stora satsningar görs beträffandeutbildningen för döva och gravt hörselskadade. Men då bör också betonas attteckenspråket först infördes som obligatoriskt ämne i specialskolan.Tidigare skulle de döva och gravt hörselskadade lära sig svenska, dvs. hatalträning och läppavläsning. De var huvudämnena i svenska på den tiden.Därför krävs fortfarande ett uppbyggnadsarbete som har en mycket stor funktionnär det gäller både undervisning och läromedel för döva och hörselskadade. I övrig undervisning, bl.a. när det gäller blinda ochsynskadade, har vi en längre tradition. De behöver naturligtvis förbättras, mendet behovet är på ett helt annat sätt tillgodosett. Det pågår en viktig och genomgripande utveckling inomteckenspråksområdet. I en tvåpartimotion tillsammans med socialdemokraternahar jag motionerat om en professur i teckenspråk. Detta har vi också gjort ianslutning till forskningspropositionen. Tolkutbildningen och teckenspråksutbildningen prioriteras.Det gäller alltså utbildningen av lärare i de dövas teckenspråk. Det ärskillnad på att teckna och göra sig förstådd och att tala de dövas språk. Ävenutbildningen av utbildare prioriteras. Både basen och toppen behöver jubreddas. Men enligt min mening kan detta knappast forceras mer än som redanföreslagits. har det i enlighet med förslag ibudgetpropositionen anslagits stora summor för uppbyggnad av teckenspråket,när det gäller såväl utbildning av teckenspråkslärare och tolkar som stöd tillkortare kurser för föräldrar till döva och hörselskadade barn. Vad reservation 16 i huvudsak gäller är emellertidläromedel för barnen. Videon har naturligtvis här sin allra största betydelse,då den med sin visuella genomslagskraft och tydlighet i viss mån kan kompenseraicke hörande. Men då bristen på läromedel på olika nivåer och på olika typer avläromedel är skriande anser dock att anslaget /91 bör öka med 1 milj. kr, i första hand för grundutrustningoch för produktion av läromedel inom videoområdet. Ytterligare 1 milj. krföreslås för personalförstärkning för den produktionen. Bristen på övriga läromedel är också skriande. Troligen ärendast av de mest grundläggande behoven täckta. Här behövs en analys avdet verkliga behovet och även en ekonomisk beräkning med förslag beträffande dernest angelägna läromedlen - detta för att man skall kunna förnyaoch nyproducera de materiel som krävs. Överläggningen var härmed avslutad. 1 (anslag tillSkolöverstyrelsen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation 1av Hagårdm.fl., dels reservation 2 av och , delsreservation 3 av - bifölls med acklamation. Anslag till centrala och regionala Mom. 2 (anslag till Länsskolnämnderna) Utskottets hemställan - som ställde mot dels reservation 4av m.fl. dels reservation 5 av , dels reservation 6av > S ''P - bifölls med acklamation. Mom. 3(handikappades möjligheter till utbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avBirger Hagård m.fl. - bifölls med acklamation. 5 (anslag till Stöd för utveckling av skolväsendet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation8 av m.fl., dels reservation 9 av - bifölls medacklamation. Mom. 8 (jämställdhetsarbetet i skolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av m.fl., dels reservation 12 av - bifölls medacklamation. Mom. 10 (granskningen av läromedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (arbetsstipendier för läroboksförfattare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (handikappades behov av läromedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avLarz och i - bifölls med acklamation. 13 (anslag till Utvecklingsinsatser påläromedelsområdet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avGösta Lyngå -bifölls med acklamation. Övriga tnoment Utskottetshemställan bifölls. 7 § Beslut om fortsatt ärendebehandling Kammaren beslöt attärendebehandlingen skulle fortsättas vid arbetsple-num . 8§ Svarpå interpellation 1989/90:138 om färjetraflken över frånStockholmsområdet har ställt tre frågor till migrörande färjetrafiken över från . Den första frågan gäller om jag är beredd att ta initiativtill tillkomsten av en generalplan för färjetrafiken från Stockholmsregionenmot länderna på andra sida i syfte att åstadkomma de miljömässigtbästa lösningarna. Vidare gäller frågorna om jag är beredd att medverka tillatt inga nya farleder för färjetrafik öppnas i avvaktan på en sådangeneralplan och om jag är beredd att medverka till skärpta internationellamiljökrav för färjetrafiken på och en striktare tillsyn. Låt mig först konstatera att färjetrafiken mellan Sverigeoch länge har haft stor betydelse för handel och turism och atttrafiken tillväxt kraftigt Som konstaterar finnsdet också anledning att förvänta en ytterligare ökning av färjetrafiken överÖstersjön som ett led i ökade förbindelser med , och DDR. Det är dock enligt min mening långtifrån säkert att dessanya färjeförbindelser kommer att ha just som bas. Det finns i dagett stort intresse från många andra hamnar längs ostkusten att etablera sådananya linjer. Som väl känner till är också planeringen avsjöfartens infrastruktur fördelad så att staten genom haransvar för farledsverksamheten, medan hamnägarna, oftast kommunerna, har ettgemensamt ansvar för utvecklingen av hamnverksamheten. Denna ansvarsfördelningställde sig bakom senast vid trafikpolitiska beslut. Som konstateras i interpellationen finns det många skäl,bl.a. ur miljö- och energisynpunkt, som talar för en ökad färjetrafik.Samtidigt uppmärksammas trafikens miljöeffekter alltmer, och då ävensjöfartens. bedriver därför ett kontinuerligt och brett arbetemed dessa frågor Jag vill här särskilt erinra om det uppdrag som verketerhållit av regeringen att utreda sjöfartens miljöpåverkan. Detta uppdrag somkommer att redovisas , innefattar också färjetrafikens inverkan påmiljön och kommer att utgöra ett underlag för den proposition om trafik ochmiljö som regeringen avser att förelägga . Vad beträffar frågan om en ny farled genom Stockholmsskärgård är denna enligt vad jag har inhämtat under beredning hossjöfartsverket. pågår ett omfattande remissförfarande, och någotställningstagande har sålunda ännu inte skett. Jag har inte nu möjlighet attytterligare kommentera denna fråga. Vad slutligen gäller frågan om skärpta internationellamiljökrav för färjetrafiken på och en striktare tillsyn delar jagPär syn på betydelsen av internationella överenskommelser ochsamarbete i tillsynsfrågor. Jag vill dock erinra om att i den s.k.MARPOL-överenskom-nielsen betraktas som ett specialområde och att Östersjönsåledes redan nu särbehandlas i det internationella normarbetet för skyddet avden miljön. Kontroll av efterlevnaden av gällande föreskrifter skerlöpande av sjöfartsinspektionen. Det bör också noteras att de färjor som i dagtrafikerar sträckan mellan och tillhör de mest modernapassagerarfartyg som finns i världen även vad gäller miljöskyddet och attrederierna aviserat att man kommer att övergå till lågsvavligolja som ger väsentligt lägre luftemissioner än tidigare bränslen. 57PÄR (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på inin interpellation. Det är utan tvivel så att den utveckling som sker och kanförväntas ske när det gäller färjetrafiken över är väldigt spännandeoch intressant på många sätt. Vi har haft en mycket snabbutveckling av trafiken på , och det är mycket möjligt att dennautveckling kommer att fortsätta. Till detta kommer att händelseutvecklingen ivårt grannskap, frigörelsen i , leder till att vi, om vi så vill, kanräkna med en helt ny marknad för färjetrafiken, nämligen , och kanskeDDR. Det finns därför anledning att fundera över vad dettakommer att få för konsekvenser Det är naturligtvis så, somkommunikationsministern också säger i sitt svar, att detta inte bara är enangelägenhet för . Även många andra delar av landet kommeratt beröras av den här nya trafiken. är nu ett centrum för trafikenösterut, och man kan räkna med att en betydande del av färjetrafiken även iframtiden kommer att söka sig till . Då är frågan; Vad kommer detta att innebära? Jag villunderstryka, vilket jag också gjorde i min interpellation och vilketkommunikationsministern gjorde i sitt svar, att det från miljösynpunkt finnsväldigt mycket positivt med sjöfarten. Jämfört med andra trafikslag harsjöfarten mycket stora fördelar, men har den betydande miljöeffekter Ett viktigt problem när det gäller Stockholm somsjöfartsstad är naturligtvis att staden ligger långt inne i en skärgård somhör till våra allra finaste naturtillgångar, en naturmiljö som inte bara ärriksunik utan världsunik. Det är alltså ett från miljösynpunkt väldigt känsligtområde som trafikeras av denna färjetrafik. Till detta kommer att om en stor del av denna östtrafikutgår från , så leder det, på grund av den tunga trafikdenna sjöfart alstrar, till kraftiga miljöbelastningar i . Att tänkasig att den omfattande färjetrafiken från och genomStockholms skärgård skulle komma att öka och kanske öka kraftigt är, som jagser det, helt orimligt. Jag har diskuterat dennafråga med , och jag är förvånad över att regeringen fortfarandeintar en så full- 6 protokoll 1989/90:97 Prot.1989/90:97 ständigt passiv attityd till dessaproblem. I svaret hänvisas till att det är kom- 30 mars1990 munerna som har ett ansvar förhainnplaneringen. Det må vara. I ler mig inte att komma med synpunkter på kajläng- M'arpa tutip terminalbyggnader och liknande.Men hur trafiken som går genom '"" skall utvecklasär faktiskt av riksintresse. bara enangelägenhet för de berörda komiriunerna. utan det är en nationell fråga.Därför måste regeringen rimligen här ta ett ansvar. Det är mot denna bakgrundjag har ställt kravet på en generalplan för utvecklingen av Östersjötrafiken. Detta har också, herr talman, drivits litet grand till sinspets av det faktum att de berörda rederierna nu har framfört krav på att fågöra en helt ny farled genom Stockholins skärgård, genom den än så länge mycketorörda och fina Rödkobbsfjärden. Det skulle innebära kraftiga ingrepp,sprängningar pä botten och en fortsatt miljöbelastning när trafiken väl går framhär. Det märkliga i detta saminanhang är att detta projekt inte är tänkt attersätta Furusundsleden, soin nu drabbas mycket hårt av den här tunga trafiken,utan projektet skulle bara komplettera Furusundsleden. Det borde vara alltmer uppenbart att vi här måste ha en nyform av planering i fråga om färjetrafiken. Utgångspunkten bör vara att mananvänder de från miljösynpunkt bäst belägna hamnarna. För Stockholmsregionensdel är det naturligtvis i söder, med särskild inriktning på ,och , och det är i i norr, med inriktningpå , kanske och kanske även hamnar i . Till detta kanman också lägga i , som kan vara mycket lämplig i synnerhetför tung trafik. Men om detta skall komma till stånd räcker det inte medatt låta avgöra. är ju på väg att skaffasig ägar-inflytande över alla hamnar Om detta skall komma till stånd måste ävenriksintressena vägas in, och man måste vara beredd att göra statliga investeringari syfte att bygga upp landkommunikationerna till dessa hamnar Av dennaanledning har också regeringen och här ett ansvar. 58 (); Jag vill först ge en blomma föratt han över huvud taget har ställt interpellationen. Detta är, som PärGranstedt säger, en fråga som inte bara är angelägen för oss som bor i dettaområde, utan det är en fråga av verkligt riksintresse. Jag tycker att kommunikationsministerns svar andasförståelse. Men jag vill ändå understryka det jag sade, att frågan är avriksintresse. Vår skärgård är verkligen unik. och vi måste slå vakt om den påolika sätt. Den tänkta leden skulle, om man får som man vill, kunna gågenom ett mycket känsligt område. Jag vet att många människor har reagerat ochär oroliga. Vi får inte förstöra dessa områden, utan vi bör verkligen slå vaktom dem på alla sätt. Jag kanförstå att det här finns många intressen att bevaka. att mångatycker att det är trevligt att kunna åka från till med destora , och jag förstår att det även finns ett ekono- 70 miskt intresse i detta. Men jagvill ändå i frågan väga in möjligheterna för oss att påsikt förlägga mer trafik till den norra delen av skärgården, dvs. att trafikenangör färjeläge eller att man bygger ut någon ny terminal ianslutning till . Det kanske kan ske genom att man använder sig av ensådan generalplan som föreslår Jag hoppas att det jag nu har sagt kan varaett stöd för den framstöt som har gjort, och jag vill säga att vikommer att följa denna fråga med stort intresse. 59 (): Diskussionerna om flyttningen av viss trafikfrån till andra hamnar känns av många skäl -1.ex. miljöskäl,som här har nämnts, och regionalpolitiska skäl - mycket angelägen. Den nya färjelinjenmellan i och Nystad i har startat. Den startade inedenbart lastbilstrafik, men har även järnvägstrafiken kommit i gång.