prot · GD09138 · 1989-12-31 00:00:00 — Jaghade hoppats på några förändringar i det, vilket jag återkommer till. Omdet skall vara möjligt att bibehålla, trygga och utöka sysselsättningeni utsatta områden måste vi använda oss av en politik som sträcker sig vidautöver traditionell regionalpolitik. Avsärskild betydelse är i detta sammanhang villkoren för jord- och skogsbruk,näringar som fortfarande har mycket stor betydelse för sysselsättningen imånga inlandskommuner fattade vi ett s.k. historiskt beslut om denframtida livsmedelspolitiken, historiskt eftersom fem partier var tämligenöverens om denna för landet så viktiga fråga. Jagkan med glädje konstatera att genom det beslutet tagit särskildhänsyn fill villkoren för det norrländska jordbruket. Ingenmenar att problemen kan med att vi enbart arbetar med den befintligastrukturen. Det vore ytterst olyckligt om dessa inlandsområden skulle hamna idet man ibland kallar kunskapsskugga. Inlandet skulle då få karaktären av ettslags reservat, och det önskar inte någon av oss. Menom inlandet skall få del av bl.a. den mycket snabba kommunikationstekniskautveckling som sker i övrigt i landet, krävs bl.a. att vi satsar på riktutrustade stödjepunkter i anslutning till inlandet. 1989/90:138 11 juni1990 1989/90:138 11 juni1990 Östersundskommun och de delar av som inte föreslås tillhöra stödområde utpekassom en stödjepunkt med betydelse även utanför läns gränser. MonicaÖhman har redan berört frågan om satsningar på stödjepunkter och vad de kankomma i åtnjutande av, varför jag inte skall upprepa vad hon harsagt. Jagtycker också att det nya infrastrukturbidraget dels på 200 milj.kr., som skalldelas mellan de tre nordligaste länen, dels på 130 milj .kr - som av regeringenskall fördelas till de prioriterade områdena - är verkligt betydelsefullt. Länensjälva måste nu visa framfötterna och komma med förslag till satsningar somförbättrar infrastrukturen och som tar hänsyn till länens olikaförutsättningar. Både kommun och länet i övrigt har varitföremål för särskilt utredningsarbete, i vilket många länsbor och myndigheterdessutom aktivt deltagit. Syftet med utredningsarbetet har varit att få framförslag för utveckling av kommun och länet i övrigt, vilka har såolika förutsättningar Detär självklart att hela länet med stor förväntan sett fram emot resultatet avflera års utredande. Jag kan konstatera att vi alla i län är överens om att detär bra förslag som presenteras. Förutom de generella resurser som kommer tilllänet anvisas 82 milj.kr för olika åtgärder Dessa inriktas på näringslivsutveckling,utbildning, teknikspridning, arbetsmarknadspolitik och åtgärder inomkulturområdet. Högskolani kommer att få fillfälliga forskningsmedel från anslaget förinfrastrukturinsatser Därutöver kommer medel att satsas för förstärkning avutbildningen vid högskolan. Ensärskild insats kommer att göras för arbetsmarknadsutbildning i länet, och enkvalificerad AMU-utbildning inom skogsmaskinområdet skall byggas upp i . Vidarekommer medel att avsättas för teknikspridningsprogram och tillprojekt inom området underhållsteknik. Länsstyrelsenfår i uppdrag att utveckla idéer om en anpassning av informationsteknologintill de förutsättningar som gäller för inlandet. får också medelför fortsatt försöksverksamhet för olika kulturprojekt. Dessutom finns förslagom lokalisering av glesbygdsdelegationen till . Somsagt, allt detta är utomordentligt välkomna och nödvändiga satsningar, som viär mycket tacksamma för gäller att länet självt tar till vara denna chansfill utveckling och att alla goda krafter förenas. Förslagenär speciellt intressanta, eftersom de är starkt framtidsinriktade och handlarom forskning, utbildning och kunskapsutveckling. Det är bra ur mångasynpunkter, men inte minst därför att länet måste få medverka till att ändranäringsstrukturen. Vi vet att även om det statistiskt sett ser ganska hyggligtut , så finns det under ytan djupgående strukturella problem, som kommeratt manifesteras så snart en konjunkturavmattning blir verklighet. Det ärockså åtgärder av denna typ som behövs för att skall bli en brastödjepunkt för inlandet. Detär även viktigt att länet ser till att insatserna får en sådan utformning attde upplevs som intressanta för de unga kvinnorna i länet, så att de som nutvingas "ge sig i väg" från länet för att få arbete och utbyte av sinutbildning i stället kan stanna kvar Det är speciellt viktigt , närman inte kan räkna med att den offentliga sektorn med sina ekonomiskasvårigheter på samma sätt som kan erbjuda den unga arbetskraften jobb. Den nya glesbygdsmyndigheten föreslås bli placerad i , somjag sade. Den har diskuterats i kammaren. Detär utmärkt att glesbygdsfrågorna tilldelas en särskild myndighet, och det ärockså bra att den föreslås bli utlokaliserad utanför . Precis somMonica sade delas inte den här uppfattningen av ,, och . De anser aUa att frågorna är av sådanvikt att man inte kan arbeta med dem utanför . Jaghåller med om att frågorna är av utomordentlig vikt, men även viktiga frågorkan lösas ute i landet. Det finns mycket bra kommunikationer mellanstorstaden och , både genom tåg, flyg samt tele- och datakommunikationer.Det har också konstaterat i motion A106.1 ett stycke med rubrikenStoppa centraliseringen skriver man: "Enorsak till den självgenererande tillväxt som har varit ett utmärkande drag förstorstäderna och som är en viktig del i snedfördelningen mellan stad ochlandsbygd, är maktkoncentrationen. Där beslut fattas, dit dras människorna.Den nya överföringstekniken via tele och data har gett oss nya möjligheter attändra på detta och öka utlokaliseringen av verk och myndigheter.'" Imotionen står också en hel del andra bra saker just om hur viktigt det är attvi utlokaliserar och hur det är möjligt med den nya tekniken. Låtmig fråga: Om vi inte kan ha glesbygdsdelegationen utanför , vilkenverksamhet går det då att utlokalisera? En fråga som vi länge har diskuterat i länet är s.k. återbäring avvattenkraftspengar till de områden som producerat vattenkraft. Denutredning som ligger till grund för denna proposition föreslog att det skullevara möjligt att få tillbaka pengar. I anledning av dess förslag har regeringentillsatt en särskild utredare som skall vara klar med sitt arbete före åretsslut. Eftersom direkfiven till denna utredare väl stämmer med länets tidigareförslag, finns det ingen anledning för oss att göra annat än attavvakta förslaget i förhoppning om att det skall bli en för länet positivutgång i denna fråga. Som jag redan har sagt är vi i länet både tacksamma ochtillfredsställda med de föreslagna åtgärderna. Förslagettill stödområdesindelning är vi dock inte lika nöjda med. Vi kan inte med.bästa vilja i världen se något skäl till att inte skulle tillhörahögsta stödområde. Det är en stor glesbygdskommun, ungefär hälften av Skånesyta, med 8 600 invånare och med några små tätorter och samhällen. Det är långttill närmast liggande arbetsmarknad i . En stor andel av befolkningenpendlar långa sträckor för att komma till ett arbete. Jaghar redan nämnt att kommunen haft en mycket dålig sysselsättningsutveckling,en svag befolkningsutveckling och en ogynnsam åldersfördelning. 1989/90:138 Stora delar av kommunen kommer att gränsa till stödområde 1.1 propositio- nen redovisas att regeringen tidigare när det gälltföretagsstöd tillämpat ge- nerösabestämmelser egiona po It Utskottet gör nu också ett tillkännagivande om attärenden i kommunen ''' ' skallbehandlas generöst även i fortsättningen och att kommunens behov sär- skilt skall beaktas viafördelning av medel ur det infrastmkturbidrag som handhas av regeringen. Sålångt är allt gott och väl, men varför då inte fullfölja de goda avsikterna ochflytta upp kommunen till stödområde 1, så att kommunen även får del av desänkta socialavgifterna och kan konkurrera på lika villkor som övriga utsattakommuner? MargaretaWinberg kommer senare i debatten att tala om den övriga stödområdesindelningenoch de önskemål som vi från länet har haft. Sammantaget måste man konstatera att med undantag av någraskönhetsfläckar är länets egna önskemål väl tillgodosedda i regeringensförslag. gäller det för länet att göra det bästa möjliga av förslagen ochatt se positivt på de möjligheter som öppnar sig. Anf.53 () replik: talar så vackert om . Och jag förstårhenne - det är ett fint län. Men det är vissa saker som man kan sättafrågetecken för i detta sammanhang, och som gäller sådant som har filldelatsJämtland i propositionen. Jagåkte runt i för en månad sedan, och vid olika diskussioner så var detofta vägfrågorna som togs upp, inte minst grusvägarna, som är mycket dåliga.Jag vill ställa en fråga: Vore det inte bra att genomföra förslag,som innebär att man upprustar grusvägnätet ganska ordentligt i landet, vilketju skulle komma även till del? Minandra fråga gäller glesbygdsdelegationen, som skall lokaliseras till Jämtland.Precis som folkpartisterna och tror jag att man kan lokalisera utnästan vilken annan verksamhet som helst, dock inte glesbygdsdelegationen. Vii har föreslagit att SIND skall utlokaliseras, men det har vi inte fåttnågot gehör för. Men utskottet har under denna handläggning blivit uppvaktatav bl.a. folkrörelserådets ordförande . Även m.fl.har uppvaktat utskottet. De har krävt att delegationen skall vara kvar iStockholm, så nära regeringen som möjligt, så att glesbygdsfrågorna kan bevakasså bra som möjligt. Detta är något som även , tidigare ordförande iglesbygdsdelegationen, ganska starkt har krävt. Detta förslag går alltså motglesbygdsdelegationen och många andra som arbetar med glesbygdsfrågorna. Jagtror alltså att man kan lokalisera ut nästan vilken annan verksamhet som helst,dock inte glesbygdsdelegationen. Anf.54 () replik: Låt mig börjamed att säga att yrkar bifall till Men är detta ett bra exempel på traditionellsocialdemokratisk regionalpolitik som har misslyckats. alltså återigen fråga omett nytt paket. Det handlar om mineralfrågor, fiske, 92 turism, utbildning, forskning och teknikspridning.Detta är insatser, som anser ärmycket viktiga och bra. Men man måste alltid ställa följande frågor: När skalldessa insatser sättas in? Kommer de att passa in i tiden? Är de rätt planerade?När man snickrar ihop ett paket är problemet allfid att insatserna kan hamnafel i fiden. Jagvill notera att inte har fått de insatser som borde ha fåttgenom den traditionella regionalpolitiken. Det gäller inom kultur, utbildning,forskning och i fråga om företagssatsningar. Då måste regeringen i ren panikåterigen åstadkomma ett paket. Det är fakfiskt beklagligt att det skall fungerapå det sättet. Alla våra diskussioner i utredningen och i kammaren harfaktiskt syftat till att vi skall försöka få till stånd en regionalpolitik somså att säga flyter, så att panikåtgärder inte behöver vidtas. Från oppositionenfår vi också år konstaterat att regeringen tvingas läggafram förslag om dessa paketmodeller Det förvånar mig litet grand att dettapaket sätts in så . Det borde ligga närmare valet. Det är ju så detbrukar vara. Jagvill avsluta med att gratulera Jämfland till att äntligen ha fått det stöd somman länger har haft behov av. Men jag ifrågasätter om man skall hapaketmodellen. Då kan man nämUgen inte alltid konstatera om insatser kommerrätt i tiden och är väl planerade. Anf.55 () replik: kan ju känna sig nöjd över att vi i länet tycker att dethär paketet är bra, även om han inte tycker det. Jag tyckte att sig litet ambivalent när det gällde om paketet ligger rätt i tiden.Han sade att han tyckte att paketet borde komma närmare valet. För oss iJämtlands län kommer det rätt i tiden. Vi kommer säkert att komma ihåg det vidvalet . Upprustningen av vägarna är en gammal trätofråga mellancenterpartiet och socialdemokraterna i . Vi socialdemokrater harsamma ambition som , nämligen att få mer pengar till våra grusvägar. Dendag som verkligen kan anvisa alla dessa miljoner skall visocialdemokrater säga ja till förslag. Jagförstår inte varför så många är rädda att förlägga glesbygdsdelegationenutanför . Det verkar som om länsstyrelsernas ambition, regeringensambition och alla andra myndigheters ambition att jobba med glesbygdsfrågornaskulle upphöra bara därför att själva myndigheten ligger i . Så ärdet väl inte när det gäller andra utlokaliserade verk? Jag tycker inte attdetta är ett argument som håller. Anf.56 () replik: Både och jag räknade upp delarna i det ambitiösa programsom regeringen föreslår för . Alla dessa insatser skall görassamtidigt. Då undrar jag om de är rätt planerade i tiden. Det kanske hadevarit mycket mer förnuftigt att göra dessa insatser under . Men vihar konstaterat att den socialdemokratiska politiken inte fungerar på ettsådant sätt att Jämfland kunde l)a fåft dessa insatser . tvingasregeringen i stället att ta till ett helt paket. Det är bra att Jämtlandänfligen får detta, men det hade säkert fungerat yäl så bra om detta paket 1989/90:138 11 juni1990 1989/90:138 11 juni1990 hade tillhört de traditioneUainsatserna, som vi tycker är viktigare, främst när det gäUer utbildning,forskning, kommunikationer och kultur. AnL57 () replik: Det är roligt att höra att vi är överens om behovet av upp-mstning avgrusvägarna i och i andra län. Om vi är överens om det borde dennaupprustning också kunna komma till stånd. Medelsanvisningenhar tagits upp i flera anföranden . och har fått frågor om denna. De har också redovisat att vi i centernkan anvisa pengar till detta. Men vi i har prioriterat deregionalpolitiska satsningarna, inte minst när det gäller pengar till vägarDärför kan vi också finansiera denna upprustning av vägarna. Jagvill än en gång ta upp glesbygdsdelegationen. De som har arbetat iglesbygdsdelegationen, både politiker och tjänstemän, anser att glesbygdsdelegationenskall vara förlagd så nära regeringen som möjligt, så att glesbygdsfrågornakan bevakas på ett så bra sätt som möjligt. Jag är mycket positiv tilluflokaliseringar, men just denna lilla delegation har när det gäller antaletpersoner inte någon större betydelse för . Det är i så fall bättre attett större verk utlokaliseras, som skulle få en större betydelse. Jag tror attdet är mycket viktigt att man här i bevakar glesbygdsfrågorna. AnL58 () replik: Vi i länet säger inte nej till en arbetsplats, även om där skullefinnas bara en eller två personer. Vi anser att det även med tanke på sysselsättningstillväxtenär utomordentligt bra att glesbydsdelegationen förläggs till vårt län. Dessutomtycker vi att vi bor så nära problemen att vi kan tillföra denna delegation brasaker som den kan arbeta med. SiggeGodin oroas fortfarande över att dessa insatser skulle sättas in vid feltillfälle. Jag har inte tolkat det som att de miljoner som länet nu får måstebmkas som de tilldelas. Vi i länet har väl möjlighet att använda demallteftersom de olika projekten arbetas fram, och de är ju dessutom välutstakade, eftersom vi har arbetat med dem . Jag tror därför attvi från och andra myndigheter skall klara av att använda dessapengar på ett bra sätt. AnL59 (): Debatten har handlat om pengar och om tekniska konstruktionerför olika stödformer. Jag skall ägna litet tid åt andra värden som har storbetydelse för människorna under en strukturomvandling. Detär med stor tillfredsställelse som vi kan konstatera att kulturfrågorna i detregionalpolitiska betänkandet tillmäts samma betydelse för en bygds fortlevnadoch utveckling som de traditionella näringspolitiska och regionalpolitiskaåtgärderna har haft. Strukturomvandlinginnebär att gmnden för människors existens hotas. Arbete och möjlighet tillförsörjning försvinner. Det som har varit bygdens och människornas identitetoch stolthet rycks bort. Fränatt ha varit en resurs för landet blir människorna något som identifieras medkris och elände. De blir en belastning och känner sig obehövliga. Sådanakänslor gör människor illa. Det ger inte heller inspiration för eventuellanysatsningar Det skapar inte attrakfion för etableringar utifrån. Ominte dessa mönster bryts har en process som liknar tvinsot kommit i gång. Deverktyg som finns för att bryta depressionen är satsningar på kultur. Det ärmed de kulturella uttrycksmedlen som man kan bygga upp en ny identitet och enny självkänsla. Exempelsom förtjänar att nämnas är . När män hör nämnasi dag är det inte i första hand industrikrisens man tänker på.Det är körstämmans och elektronmusikens , som lever, sjunger ochspelar, vi associerar fill. Ettannat exempel är min egen hemkommun. Stålkrisens , men också Finnkulturens , av historia med finska förtecken somlyfts fram tillsammans med arbetskraftsin-vandrade . Därgestaltas bygdens gamla historia av teatergrupper från finska föreningar frånhela . Där rekonstrueras 1600-talsmiljön för att kunna ses med1600-talets ögon. Detviktiga som där sker är att vi som betraktar oss som svenskar möter vårainvandrade kamrater i ett gemensamt intresse för vår gemensamma bakgrund. Därskapar mötet i kulturen också förutsättningar att gemensamt bygga förframtiden. Dettaär bara ett par exempel på kultursatsningar som haft betydelse för att förändraatfityder, att skapa gemenskap, men också gett den kraft som behövs för attkämpa vidare i strukturomvandlingens motvind. Dessakultursatsningar har också gett medvetenheten om att vi har mycket att varastolta över och mycket som vi kan utveckla. Och det är precis vad som behövs:rätten att känna stolthet över vem man är, rätten att känna stolthet över vadman har uträttat och rätten att känna att man faktiskt är en tillgång, ocksåför framtiden. Denrika förekomsten av arbetarspel och bygdespel, som vi kunnat se de senasteåren, är inte bara ett uttryck för lusten att spela teater Spelen harfillkommit genom en lång process, där man forskat i bygdens eller organisationenshistoria. Man har dramafiserat historiska skeenden, man har gestaltatmänniskor, gjort rekvisita, scenografi, repeterat och framfört ett angelägetbudskap. Genomhela den långa arbetsprocessen har man lärt sig att sätta in dagens händelser iett större sammanhang. Man har svetsats samman för ett gemensamt mål. Som exempel kan nämnasNorrsundet, Husa, , Bredsjö. Detfinns också goda exempel på hur man förvandlat fidigare arbetsplatser,industrier och miljöer till spännande kulturupplevelser, som skapar intresselångt utanför den egna bygden. Vihar exempel som Bergslagen, gmva. Pershyttan och linbanan iNorsjö. Detär anläggningar med stor attraktionskraft för besökande från hela landet ochäven för utländska turister. Inga av dessa anläggningar skulle vara 1989/90:138 11 juni1990 1989/90:138 öppna och tillgängliga om det inte funnits ett stort engagemang från demsom bor i bygden och dem som verkat på arbetsplatserna. tati studiecirklar och föreningar för att lyfta fram, och låta oss andra ta del ° P av,vårt lands historia och rika kultur. ' Ett nära samarbete har också skett medprofessionellt kunniga inom t.ex. Nyaarbetstillfällen har också skapats, dels för aft driva an läggningarna, dels för attge de boende och besökande service. Attvärdera kulturell standard har blivit ett begrepp som ökar i betydelse förnylokalisering av företag och verksamheten. Man vill ha tillgång till ett riktkulturUv, att kunna gå på teater, konserter eller utställningar, att kunnautöva intressen som körsång, instrumentalmusik, amatörteater eller dans, ManviU att ens barn skall ha möjlighet att utvecklas i en bra musjlskola,amatörteatergrupp eller bildskola. Manvill ha tillgång tiU böcker i bibliotek och bokhandel. Tillgången tiU ett riktkuUumtbud kan vara den faktor som avgör var nyetableringar görs. Tillgångenfill ett rikt kulturutbud kan också vara den faktor som får avgör randebetydelse för om man skall stanna i en bygd. Settur det här perspektivet är det med stor tillfredsställelse jag konstate rar attkultursatsningar skall jämställas med näringspolitiska satsningar be träffandeanvändningen av anslaget för regionala utvecklingsinsatser. Det är en stor ochprincipiell förändring. Dennaförändring leder fill en helhetssyn på samhällsplaneringen i de om-: råden somgenomgår strukturomvandling. Samhället måste planeras, inte bara förarbetstillfällen, ufan gekså för en hög kulturell standard som ger livskvalitetför oss alla, oavsett var i landet vi bor. Därför,herr talman, vill jag för kulturutskottets majoritet yrka bifall t\]arbetsmarknadsutskottets hemställan, Anf.60 (): I en bilaga till betänkandet kan man utläsa att 80-talet bley ettförlorat årtionde för stora dejar av vårt land, däribland . Antaletinvånare i har minskat med 4 200 sedan ingången ay 80-talet. Förinlandskommunerna är utvecklingen särskilt allvarlig. Avfolkr ningen uppgårtill drygt 6 900 personer i dessa komrnuner. Det är den tysta katastrof sominträffat under 80Ttalet och som visar på bristerna i den regjor nalpolitik somförts. Iskuggan av socialdemokraternas många vackra, meii ack så innehållslösa, tal omSverige på rätt väg har det norrbottniska inj.andet fått gå tviflsor tens väg.Endast fyra av kommunerna i kan uppvisa eii berfolkningsökning, nämligen , , och . Det yisgr att80-talet har inneburit en öksd inomregional obalans i länet med ökiiiiig i destora kustkommunerna, medan inlandet har avfolkats. Långsiktigt är ietallvarligt, eftersom klyftan meUan kustregionen och kommunerna i injandet samtTornedalen ökar. Det är lika allvarligt som när obalansen och klyftorna ökarmellan storstadsornråden och landsbygdsområden. Här har vi ett mycketallvarligt problem. Norrbottensframtid skall inte bygga enbart på några starka kustkpmmu-96 Det är nödvändigt attha bosättning, arbetsplatser, service, sjuk- och hälsovård, utbildning osv. ialla delar av länet. Dennegativa befolkningsutveckling i inlandet som vi upplevt och upplever måstehejdas. I annat fall riskeras stora geografiska områden i inomnågot eller några decennier att bli fullständiga ödebygder År det detta somMonica , och andra socialdemokrater önskar? Om inte,varför agerar ni inte mera kraftfullt i regionalpolitiska sammanhang? Regeringensförslag till regionalpolitisk områdesindelning för äranmärkningsvärt på många sätt. Det innebär exempelvis att en av kommunerna,Ålvsbyns kommun, får sämre villkor än t.ex. kustkommunerna . Älvsbynhar, vill jag påstå, blivit den bortglömda kommunen i regionalpolifisktsammanhang. Många förefaller leva i tron att arbetsmarknadssituationen ärtillfredsställande i kommunen. Ändå har kommun tillhört defem mest arbetslöshetsdrabbade kommunerna i landet. Därför måste kommuneninplaceras i ett område med bättre villkor än regeringen har föreslagit. Jagyrkar bifall fill det yrkande som tidigare gjorde i dessa frågorKommunen bör ingå i samma resursområde som t.ex. , , ,m.fl. har drivit kravet att vinsterna frånvattenkraften skall återföras fill länet. Därmed skulle få väsentligaresurser när det gäller att främja investeringar i företag, vägar och kommunikafionerEtt återförande av vinsterna från vattenkraften skulle också få stor betydelseför andra delar och vattenkraftsproducerande områden. Dethar varit upprörande att beskåda hur socialdemokraterna avvaktat och förhalatoch hur de försvårat för att få del av vattenkraftsvinsterna. Ävende socialdemokrater som haft möjlighet att påverka detta i regionalpolitiskautredningen och i utskottet har lagt sig för den centrala regeringsmaktensovilja att släppa ifrån sig vattenkraftsvinsterna. Pålång sikt är jag emellertid förhoppningsfull. eller senare kommer vi icentern att få igenom vårt förslag. Vi upplever nämligen ett starkt och brettfolkligt stöd för vårt krav på att vattenkraftsproducerande områden skall fådel av vattenkraftsvinsterna. Påsamma sätt förhåller det sig när det gäller vårt förslag om att sänkningen avarbetsgivaravgifterna skall omfatta all verksamhet och alla företag - medundantag av statliga och kommunala myndigheter - i hela resursområde A.Detsamma gäller jordbruket i hela . Sänktaarbetsgivaravgifter är, menar vi, ett bra vapen, ett instrument som också kanbli ännu bättre när det gäller att skapa en ökad sysselsättning samtkonkurrenskraftiga företag. Frågan om sänkta arbetsgivaravgifter för företag iinre delen av har ju också diskuterats Detär intressant att konstatera att vi nu är framme vid ett delmål.