prot · GD0929 · 1989-12-31 00:00:00 — Det arbetetpågår under full insyn från samtliga riksdagspartier. Jag har varit angelägenom att medverka till denna öppenhet i försvarskommitténs arbete, och denambitionen länker jag fullfölja. Talmannen anmälde att anhållit alttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Hänvisning avärenden till utskott 1989/90;Jul3 lilljustitieutskottet /90;L9 till lagutskottet /90:SolO tillsocialutskottet /90;Ubl till utbildningsutskottet /90;N2-N7 lillnäringsutskoltet /90:A3 till arbetsmarknadsutskottet /90:N8-N12 tillnäringsutskoltet /90;Ub2-Ub9 till utbildningsutskottet /90:N13-N15 tillnäringsutskoltet /90:Jol-Jo7 till jordbruksutskottet 9§ Förnyad bordläggning Prot. 20november 1989 Föredrogs men bordlades åter betänkanden1989/90;LU5 och LU7 betänkanden /90:SkU12 och betänkande 1989/90:JuUl 1 Trafikutskoftets betänkanden1989/90;TU4 och TUS betänkande 1989/90:FiU6 Justitieutskottetsbetänkanden /90:JuU4, JuU8 och JuU9 betänkande1989/90;JoU5 med anledning av skrivelse 1989/90:20 med 1989 årsredogörelse för de statliga företagen 1989/90: N16 a v LarsNorberg m. fl. 1989/90:N17 av PerWesterberg m.fl, (m) 1989/90:N18 av PerWesterberg m.fl, (m) 1989/90;N19 av Bengt-OlaRytlar m.fl. (s) 1989/90:N20 av IngelaMårtensson (fp) 11§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1989/90:72av i (m) till industriministern om ; Vilkenframtid har i ? Isamband med riksdagsbeslutet om nedläggning av den civila fartygsproduktionenvid Varv i presenterade regeringen det s.k."Malmöpaketet" i syfte att skapa nya arbetstillfällen iMalmöregionen. Idetta "paket" talades om en satsning på den marin- ochundervattenstek-nologi som fanns på varv. bildadesoch har runt 1000 anställda. Ioktober 1989 kom en promemoria från industridepartementet som innebar att deanställda och ledningen för uttryckte starka tvivel översubstansen av de givna löftena i "Malmöpakelet". Baserat på dennapromemoria är oron inför framliden befogad! Detskall här påpekas att Malmövarvet i skarpaste internationella konkur rens erhållit en ubåts-order från av mycket stort värde. Denna order gav företaget råg i ryggen. Tyvärr kan det konstateras att industride- 49 1989/90:29 partementelsPM om ;s framtid kraftigt har grumlat Vadinnebär nämnda PM konkret för ? 1989/90:73av Per Stenmarck (m) till kommunikationsministern om en fast förbindelse överÖresund, m.m.: De mest dynamiska och utvecklingsbara områdena ivärlden är de s.k. K-regionerna, där K slår för kunskap, kreativitet, kulturoch kommunikation. , och , klart dominerande K-region ärUppsala-Stock-holmskorridoren, med två universitetsorter, en av störstaflygplatser, en ständig salsning på moderna högieknologiska förelag och etttämligen väl utbyggt väg- och järnvägsnät. Dennautveckling är positiv, inle enbarl för och , och områdetnärmast däromkring, utan för hela . är den dominans, somdella område utgör, också ett hot. Del bör därför ligga i allas intresse,alt det parallellt med denna ulveckling också sker en hkarlad utveckling påandra håll i landet. nyutkommen bok med namnet hävdar professor all "en integration av och lill en gemensamkunskaps-, kreativitets-, kultur- och kommunikalionsmarknad skulle innebära enmarkant förändring av den relativa positionen i ". Med riktigasatsningar bör Skåne-Själlandskorridoren kunna bli en avEuropas fem viktigaste K-regioner, menar författaren. Som sådan skulle denutgöra en balanserande, men också konkurrerande, motvikt till Stockholm-Uppsalaregionen.Delta vore en utomordentligt gynnsam utveckling för , men i grunden ocksåför hela . Svenskl kunnande och kreativitet skulle därmed komma närmareden dynamiska ulveckling, som kan skönjas i del nya . FörSkåne vore della positivt, därför atl landskapet i likhet med övriga delar avSydsverige har genomgått en långsam negaliv ulveckling. Arbetslösheten tillhörde högsta i landet. I var inkomsten efter merän högre än riksgenomsnittet. ligger den under genomsnittet för landet. Enprognos av befolkningsutvecklingen fram till slutet av 2020-lalet visar atldenna går långsammare i än i genomsnittet för landet. /Källa:Åke E "Sydsvensk framlid". Med en oförändrad ekonomisk och infrastrukturen utvecklingför södra 50 kommer all öka sin andel avbefolkningen, som andel minskar.Tyngdpunkten kommer därmed alltmer atl för- Prot. 1989/90:29 skjutas molMälardalen, som - förmodligen med un- 20 november1989 danlag för och angränsande kommuner - får en alltmer stagnerandenäringslivsslruktur. Tvåav de främsta skälen till alt halkar efter är brist på infrastruktu-rellainitiativ och alt vetenskaplig forskning inte har fått komplement i eltkunskapsintensivl näringsliv. Detta har gett upphov till en brist på dynamik,som främst märks i en dålig tillväxt av sysselsättningen. Dettaär en utveckling som kan brytas. Men del förutsätter aktiva insatser, både frånnäringsliv, stat och kommuner. Sådana insatser gäller framför allt satsningar iny och utbyggd infrastruktur: En fast förbindelse mellanMalmö och för väg och järnväg. Alla erfarenheter från andra hållvisar, att den lokala betydelsen på helt dominerar över denlångväga trafiken. Denna söker tvärtom undvika tätbebyggda områden. Denlångväga trafiken kommer därför att gå över och /Ystadäven . Del kommer alt bli nödvändigtmed elt utbyggt järnvägssystem i , så atl järnvägens combitrafikinte drabbas av flaskhalsar Flygplatserna ochKastrup bör inte ses som konkurrenter utan som komplement lill varandra. Istörre utsträckning bör därför initiativ tas, för att samplanera de bådaflygplatsernas verksamhel. I boken hänvisarförfattaren till olika undersökningar, som visar alt tillgängligheten tillmodern infrastruktur- såsom kvalificerad universitetskapacitet, flyg och vägar- har en avgörande betydelse för regioners utveckling av elt modernt näringslivmed hög produktivitet. Föratl kunna ulveckla ett område beslående av och krävs det all tvåländer binds samman av en fast förbindelse. Öresundsdelegalio-nen har tidigarei år lagt fram sitt slutbetänkande (SOU 1989:4). Av detta framgår, alt del endarealistiska alternativet är en kombinerad väg- och järnvägsbro mellan Malmöoch . Skälentill delta är flera. Ett sådant alternativ kan självfinansieras, medan enjärnvägsförbindelse - oavsett med bro eller tunnel - inte går alt försvara rentekonomiskt. En borrad järnvägstunnel kräver 1,3-2,7 miljoner fler passagerareoch 0,5-1 miljon lon gods mer än en kombinerad bro, om den skall gå ihopekonomiskt. För en kombinerad förbindelse kan dessutom finansieringen lösasgenom att bilismen slår för samtliga kostnader. Delta är med andra ord elleffektivt sätt alt bygga ul järnvägstrafiken. Till detta skall också läggas,all miljömässigt är skillnaderna mellan de olika alternativen marginella. IDanmark genomförs för tillfället ett stort projekt, som genom en fastförbindelse över Slora Balt skall binda samman de östra och västra delarna avlandet. Hela projektet är avsett att vara klart . Genomsnittligt settbedömer man atl restiden för en lastbil mellan och kommer attförkortas . Även för sydsvenskt näringsliv är detta positivt.Del visar dessutom atl infrastrukturella satsningar är gynnsamma. Iförlängningen av en fast förbindelse mellan och - som bör kunna vara klar - ligger en möjlighet till ett ökat samar- 51 1989/90:29 betemellan de norra delarna av , och . En bro över skulledessutom öka attraktionskraften för hela regio-nen och förmodligen också såsmåningom stimulera fram en fast förbindelse över Fehmern Bäll mellan Danmarkoch . Jagber, mot denna bakgrund, att få ställa följande frågor till kommunikationsministern: På vilket sätt kommerregeringen att fullfölja arbetet med byggandet av en fast förbindelse överÖresund? När bedömerkommunikationsministern att ett förslag skall kunna föreläggas ? Hur anserkommunikationsministern att finansieringsfrågan bäst skall lösas? Är kommunikationsministernberedd alt ge en redogörelse för de diskussioner som förs mellan den svenskaoch den danska regeringen i detta ärende? Vilka initiativ är regeringenberedd atl la i syfte att nå en ökad samplanering mellan flygplatserna ? Hur anserkommunikationsministern atl en ökad reguljär utrikestrafik skall kunna uppnåspå ? Vilka initiativ kommer att lasför en nödvändig utbyggnad av järnvägs-systemet i ? 1989/90:74av () till utrikesministern om bojkott mol , m.m.; ordnade en studieresa lill de av ockuperade områdena -. Totalt deltog 21 personer i resan, varav åtta var riksdagsledamöterfrån flera partier. Deltagarna fick en bitvis mycket intim kontakt med denpalestinska vardagen och de metoder som ockupationsmakten använder för atlförtrycka palestinierna. Palestiniernautropade den demokratiska staten , och del ärbeklagligt alt inte har ansett sig kunna erkänna denna statsbildning. Frånpalestinsk sida är man utomordentligt pessimistisk över möjhghe-lerna atl nu fåi gång den s.k. fredsprocessen. motsätter sig i praktiken allaförhandlingar. Enligtlabourministern och förre överbefälhavaren lever j palestinierna i ett paradis. Del riktiga Palestinaanser han vara , och dit skallpalestinierna flytta. Grundinställningen är atl varje del som man kan tvingasavstå lill är elt offer. Under vår resa kunde vi konstatera atlockupationsmaklen på alla upptänkliga sätt försöker inskränka påpalestiniernas friheter ända in i minsta detalj i det dagliga livet. Följandekunde jag notera: Rörelsefrihet och rätten att resa Palestinierstoppas ofta av ockupationsmaklen och tvingas att legitimera Prot.1989/90:29 sig, ofta under förnedrande former. Slag, knuffar ochokvädningsord haglar över dem. Palestiniersom bor på ockuperad mark får inte tillbringa natten i det som kallas . Palestinierfår betala speciella utreseavgifter. Palestinier hålls fast i vägspärrargodtyckligt och . Palestinier utsätts för utegångsförbud. Palestinskabyar kan hållas avspärrade under veckor, varvid alla former av modernkommunikation är avslängd. Palestinskaambulanser förhindras eller sinkas att komma fram till sjukhus med skadade. Det finnspalestinier, som anser sig tvingade att hålla sina barn från gator och torg föratt skydda dem mot ockupationsmaktens godtycke. De hålls inne eller får leka påhustak. De blir vår tids . FöreningsfrihetenFackföreningarna är förhindrade att arbeta. Nya fackföreningar får inte bildas. Palestinskatidningar är utsatta för censur och får i efterhand publicera det somhar stått i israeliska tidningar. Fackföreningarfår inte ge ut tidningar och inte sprida flygblad. Palestinierförvägras rätten lill utbildning på alla nivåer i samhället. Grundskolanarbetar sporadiskt och . All högreutbildning är förbjuden i . UNWRAförsöker hävda sin rätt atl undervisa i sina skolor. Rättentill en rimlig vård Ockupationsmaktenhar sett lill all minska möjligheterna till vård för palestinier på ockuperadmark. Sjukhuspersonaloch ambulansförare trakasseras och misshandlas. Patienter tas frånoperationsbord och misshandlas. I Hebronförhindras muslimer från alt hålla gudstjänster därför atl bosättare har gjortdelar av den stora Abrahamsmoskén till synagoga. Bosättarna förhindrapalestinierna tillträde när de skall ha sina gudstjänster. Moskén slår understark militärbevakning. Rörelsefriheten för varor ochkapital Dessa friheter är inskränkta för palestinier. De kaninte sälja utanför de ockuperade områdena utan tillstånd och höga avgifter.Internationell handel blir på detta sätt mycket svår att genomföra. Kapitalrörelsernaär starkt inskränkta. Det är svårt att få pengar för sålda varor tillbaka tillPalestina. Alt varanäringsidkare i är inte lätt. De somförsöker bygga upp en lokal, med israeler konkurrerande pro duktion har det svårt. 1989/90:29 Ockupationsmaktenlar sig all rätt atl ingripa för atl försvåra odlingar, All ny verksamhelfordrar tillstånd som aldrig ges. Det är bara möjligt alt bygga på existerandeverksamheter. Rätten att bo var man vill Palestinier har interätt bosätta sig och bygga var de vill på ockuperad mark. Många hus som byggs inöd är byggda utan tillstånd och kan därför demoleras när det passarockupationsmakten. Ockupationsmaklen har konfiskerat av den bästa markenpå de ockuperade områdena. Till denna mark har 65 000 bosättare flyttat.Ursprungsbefolkningen på 700 000 människor får finna sig i atl tillbringa sintid på de resterande . Persondiskriminering med hjälp avspeciella handlingar Ockupationsmakten harförsett vissa palestinier på med speciella magnetdalakorl,som de alllid skall bära med sig. Med hjälp av dessa kortkan man hålla koll på personerna på ett mycket Palestinier måste alllidha med sig identitetshandlingar. Jag är glad över atl ha fått detta tillfälle atlnärmare studera förhållandena på de av ockuperade områdena. Samtidigtvar det en sorgens resa. Jag kände sorg över alt ett land och ell folk somsäger sig vara demokratiskt och en kullurnation på ell så grymt ochobarmhärtigt sätt behandlar landets ursprungsbefolkning. Det är ovärdigt atlföra en sådan politik. Det är ovärdigt de samladedemokratierna i världen atl åse detta. Skalldel finnas någon möjlighet att komma fill rätta med problemen måste Israelomedelbart sluta upp med all trakassera palestinierna på del sätt som de göroch som jag har försökt skildra hell kort i denna interpellation. Del är min uppfattningatl: måste acceptera att det finns ellpalestinskt folk som har bildat sin demokratiska stal . Israelmåste acceptera alt staten skall få bildas på de nu av Israelockuperade områdena; , östra och . Israelmåste acceptera alt förhandla med del palestinska folkets valda företrädare. Palestiniernavar av den uppfattningen atl det enda som skulle kunna få alt börjaändra uppfattning är om man ordnar en omfattande bojkott av liknande denmot . bryter mol vad de flesia av oss betraktar som vanligamänskliga rättigheter. Israelspolitik är elt avgörande hinder för en lösning av problemen i området och förmöjligheten all bilda en fri demokratisk palestinsk stal. Jag vill med anledning avdelta fråga utrikesministern: 1.Hur ser regeringen på den aktuella situationen, och hur skall vi kunna få all medverka i en ärlig förhandling med representanter för .. som palestinierna själva utser? Hur ser regeringen på möjligheterna att genombojkotter få del Ireds- Prot. 1989/90:29 kände lill förhandlingsbordet? 12§ Meddelande om fråga Meddelades atl följandefråga framställts 1989/90:229av () till industriministern om industrisysselsättningen iStrömstad: beslutade torsdagen den16 alt lägga ned verksamheten vid Strömsladsfabriken. Strömstadskommun förlorar därmed i ett slag 280 induslriarbetstillfällen. Det är ettdråpslag mot de anställda och mot norra . Eleklroluxledningen harsom anledning till nedläggningen anfört att: - Fabriken är för liten för atlklara konkurrensen. - Konjunkturutvecklingen i Norgeoch är svag . - Kostnadsläget är högt. - Kommunikationerna är dåliga. Medhänvisning lill ovanslående vill jag fråga industriministern; Vilka åtgärder är industriministern beredd attvidta för att säkerställa in-dustrisysselsältningen i ? 13§ Kammaren åtskildes . Prot,1989/90:29 1§ Justering av protokoll.............................................................. 1 2§ Meddelande om svar påinterpellationerna 1989/90:1, 5, 14, 18 och 19...................................................................................... 1 Statsrådet 3 § Svar på interpellation 1989/90:27 om kriminaliteten bland in vandrarna.................................................................................. 1 MariaLeissner (fp) 4§ Svar på interpellation 1989/90:37 om flyktingpolitiken.................... 13 MariaLeissner (fp) 5 § Svar på interpellation 1989/90:40 om de kurdiska flyktingarna GullanLindblad (m) 6§ Svar på interpellationerna 1989/90:26 och 35 samt fråga 1989/90:183 om prövningenav asylärenden, m.m............................. 27 i (m) MariaLeissner (fp) 7§ Svar på interpellation 1989/90:34 om ...................... 44 8§ Hänvisning av ärenden tillutskott............................................... 48 9§ Förnyad bordläggning............................................................... 49 10 § Bordläggning........................................................................ 49 1989/90:72 av StenAndersson i (m) om 1989/90:73 av PerStenmarck (m) om en fast förbindelse över , m.m............................................................................. 50 1989/90:74 av () om bojkott mot , m.m. . . 52 12 § Meddelande om fråga Prot. 1989/90:229 av () om industrisysselsätlningen i