prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:35 1 § Justering avprotokoll 2§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90;Sf5-Sf8 tillsocialförsäkringsutskoltet /90;N24-N27 till näringsutskoltet Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbelänkande /90:FiU12 Juslitieulskotlets belänkande 1989/90;JuU12 4§ Meddelande om samlad votering Talmannen meddelade alt utrikesutskottetsbetänkanden UU5, UU6och UU2 skulle debatteras i angiven ordning och avgöras iett sammanhang efter avslutad debatl. Föredrogs ulrikesulskollels belänkande 1989/90:UU5Mänskliga rättigheter. 1Riksdagens protokoll 1989/90:35 INGBRITTIRHAMMAR (c); Herr talman! Där viljan hos dom mänga blir lill handling, där genomgårvärlden en väldig förvandling. All hoppas och tro verkar inte längre löjligt.Inget är givet men allting är möjligt. I ljusetav händelseutvecklingen i våra grannländer - det senaste årets, de senastemånadernas och veckornas, ja t.o.m. dagarnas händelser i , ,, i , , , och händelserna i -våxer den visan till en dagsvers nysom dagen. Där viljan hos de många blir till handling, där genomgårvärlden en väldig förvandling. är givet men allting är möjligt. Vi strejkar för friheten, sade arbetets kvinnor medvärdigt lugn, när de deltog i generalstrejken i . Tvålimmar, , . Tidsrymden saknar betydelse. Det viktiga ärall alla deltar. Den här manifestationen är vår möjlighet, sade en man. Vi villatl del här skall vara den sista strejken, I frihet skall vi sedan bygga uppvår demokrati och vår ekonomi, Alla slöt de upp; unga och gamla, arbetare och tjänstemän,i stad och på landsbygd. För mänskliga fri- och rättigheter i Tjeckoslovakienstod alla upp. Också de äldre fanns med. De, som med tårar, blod ochbrustna drömmar fick erfara hur sovjetiska tanks förstummade ett helt folk ochslängde möjhg-heiens dörr då - de fanns med 1989,och de fanns med , För även om trupper och tanks kan vändavårbris lill isande kyla, så kan inte årtionden av förtryck döda den friatanken. Människors önskan att vara sina egna samhällsbyggare är starkare änt,o.m, ridåer av järn, 1 ett land där liden ställ stilla förändrasplötsligt allt på mindre än tvä veckor. Del är fantastiskt! Ett demokratiskt styrelseskick och mänskligarättigheter är varandras förutsättningar. Respekt för mänskliga rättigheter ären förutsättning för demokrati och en förutsättning för fred. Överallt därmänniskor förtrycks och kränks kommer del att finnas konflikter ochstridigheter. Respekten för varje inänniskas värde, åsikter ochrättigheter oavsett kön, ålder, ras. etnisk och religiös tillhörighet får sinfasta grund i elt demokratiskt styrelseskick och i rättssamhället. allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna har funnits . Många länder har ställt sig bakomdeklarationen genom atl underteckna den. Del återstår dock flera länder sominle gjorl della. Vissa länder bryter mol artiklarna och konventionerna trotsatl de undertecknat dem. Det saknas respekt. Mycket arbete återstår därmedinnan människor kan slippa undan förföljelse, tortyr och förtryck. Brott mol demänskliga rättigheterna sker och stundligen. Vi möter dem viamassmedia, i radio, TV och tidningar, men också genom kontakter med alla demsom tvingats fly undan förföljelsen och förtrycket. Senast i dagens Morgoneko talades del om hur människor iPeru - elt land som förresten alldeles undertecknat konventionen mottortyr, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning - har dödals.Över 3 000 personer har försvunnit, utsatts för stympningar,tortyr och våldtäkter. Del är som om de som undertecknat konventionen inleförslod vad del var de hade undertecknat. De som utsätts för förföljelse och tortyr tvingas lillslut på flykt undan detta. Människor flyr inle i första taget. Del är ofta ettagerande som man får se som en sista utväg ur en svår situation. En flyktingtvingas lämna sill hemland, sill arbete, sina vänner och släktingar ibland föralllid. Förtryck av mänskliga rättigheter skapar dagens flyktingströmmar. Över15 miljoner människor är på flykt utanför sitt lands gränser, och räknar man inalla dem som flyr inom landels gränser är över 20 miljoner människor på flykt ivärlden just . Vi har ändå kunnat se en positiv utvecklingpå sistone, och det skall man glädja sig över. Vi har fått se hur ett land somNamibia har kunnat hålla de första fria valen för alt besluta vilka personersom skall få skriva konstitutionen. Vi har fått se hur namibier som varit påflykt har kunnat återvända till sitt land och hur de under detsenaste halvåret har kunnat arbeta för att uppnå möjligheten all själva kunnabestämma över sin framlid. Jag talade tidigare om den positiva utvecklingen i Ungernoch , där folket i och med denna ulveckling får en möjlighet all della ifria val. Vi ser nu dessutom vad som händer i , Men fortfarandepågår i många andra länder en enorm kamp för frihel. Jag länker då på delväslsaha-riska folkel som har tvingats leva i landsflykt och iflyktingläger inne i medan deras befrielseorganisalion Polisariokämpar för all kunna befria landet eller åtminstone tvinga lillförhandlingar. Man kämpar för all i enlighet med FN-beslut få till stånd fria,rättvisa val även för del väslsahariska folkel i framliden. Vi ser också hur kurderna kämpar för sina friheter och försin rättighet all behålla sina kulturella särdrag, alt få lov all lala sitteget språk. Det finns i världen upp emot 20 miljoner kurder som saknar en platsall leva på och bestämma över. Vi måste stödja deras kamp. Även i ell annal avseende kan vi konstateraatl det har skett glädjande förändringar på della område. Den snabbaförändringen i som jag har talat om kan leda lill en demokratiseringmed ökad frihet i en utsträckning som för mindre än elt år sedan inte varlänkbar. har i andra sammanhang aktivt deltagit i ett stödjande arbetei syfte alt underlätta svåra väg mol ökad frihet. . Det gällerexempelvis och de baltiska staterna. Här finns anledning all understrykadel ansvar som vi alla har för att på alla sätt stödja kampen för ökad frihelför folk. För all underlätta demokraliseringsarbetet krävs docksärskilda insatser. I motion U505 har pekat på behovet av utbildnings-och forskningsinsatser. Vi har föreslagit alt skall ta initiativ tillbildandel av ett särskilt FN-universitel för mänskliga rättigheter.Universitetets uppgift skall vara att sprida kunskap om hur demokratiska organkan byggas upp, hur fria valkan genomföras och hur skyddet för de mänskliga rättigheterna kan stärkas. Iskenet av den ösieuropeiska ulvecklingen framstår behovet av ett sådanluniversitet som än mer angeläget än när vi skrev motionen. Jag yrkarhärmed bifall lill reservation nr 1 i betänkandet. Barnen ulgör en särskilt utsatt grupp. Vi vetatl förtrycket av barn i olika avseenden är omfattande världen över. Det ärdärför glädjande all del nu tycks finnas ökade möjligheler lill elt merkraftfullt agerande i internationella organ för alt skydda och värna Ombarnen, elt mångårigt arbete har , inom FN:s ram, ell förslag lill enskärpning rörande barnens rättigheter arbetats fram. Förtryck av barn sker ofta fördolt och i det tysta. Barnenhar inle röst nog för all kunna tydliggöra förtrycket i alla dess delar. Det ärdärför en uppgift för oss vuxna all lala för barnen. har föreslagit all ett nordiskt skall inrättas, Inslilutets uppgift skall vara all samlainformation om barns levnadsvillkor generellt. En annan viktig uppgift skallvara att utgöra ett sam-talsforutn över gränserna. Slutligen anser vi atlinslilulel skall arbeta med en kontinuerlig uppföljning av . Jag yrkardärmed bifall lill reservation nr 4 i betänkandet. Utvecklingen inom krigsindustrin är oroande. Alltmersofistikerade vapen framställs. Användningsområdet för dessa förfinas ochdiversifieras. Olika vapen och ammunition framställs för all användasäven i fredslid - mot den egna befolkningen. Ammunition som plastkulor saknaranvändningsområde i krig och har framställts enbart för att användas i fred. Del finns ingen anledning för alt acceptera dennaulveckling. Del borde tvärtom vara en naturlig uppgift för oss atl la vara påvarje möjlighet att förhindra denna. Trots de starka argument som framförtstill förmån för ett agerande för elt folkrättsligt förbud avvisarutskoitsmajoriteten delta. Jag yrkar således bifall till reservation nr 5, soin ärgemensam för och vpk, i betänkandet, (vpk); Som socialist hälsar jag medtillfredsställelse den demokratisering som pågår i , och som nusenast har påbörjats i . Jag är speciellt glad över all justden person som stod för begreppet "socialism med mänskligt ansikte"nu hyllas av hundratusentals människor, precis som , nämligenAlexander Dubcek, Jag är också glad över all just de personer som omintetgjordePragvåren 1968 nu får folkels dom. Del tragiska är atl det har tagit -som har orsakat så stor skada och så stort lidande. härskar despoter i namn av socialismen ochförlrampar människors grundläggande demokratiska fri- och rättigheter. IRumänien har en person upphöjt sig lill kejsare, slående över allt och alla.Även denna groteska samhällsstruktur och dess härskare kommer alt smulassönder av elt folkligt uppror, I finns också en samhällsstruktur som inle pånågol säll kan anklagas för all vara bärare av några demokratiska ideal. Ävendenna föriryckarapparal kommer atl förpassas lill historiens skräphög. Del betänkande som behandlas innehåller engod dokumentation av hur mänskliga rättigheter hanteras, positivt ochnegativt, runt om i världen. Om bilden ser ljus ut i , sä ser den destomörkare ut i andra världsdelar. Ett delvis nytt. avskyvärt inslag i brotten mot mänskligarättigheter är ivångsförsvinnanden och olika länders högerregimers användandeav döds-skvadroner. De som försvinner med dödsskvadronernas hjälp är aktiva iorganisationer för mänskliga rättigheter, advokater som försvarar politisktförföljda, människor i ledningen för olika fackföreningar, vänsterpolitikeroch präster som försvarar de fattiga och förtryckta. Det är bra all utskottet gör en markering mot denna hemskatyp av brott. Det hade dock varit ännu bättre om utskollel hade tillstyrkt vårtyrkande om atl i FN skall driva kravet på att man skall förklara dennaverksamhet som brott mol mänskligheten. Ett av de många länder där ivångsförsvinnanden är ettdagligt inslag och dödspatruller härjar är . Utskollel kommer meden svidande kritik mot , Del är dock en aning oroande alt utskollelmotsätter sig atl i FN skall driva frågan om atl utse en särskildkommissarie för mänskliga rättigheter för , Om Aquino har enambition all se till att respekterar de mänskliga rättigheterna,borde en FN-komis-sarie vara lill god hjälp för henne i del arbetet. När det gäller El Salvador-ett land där en högerregimockså sanktionerar och stödjer dödsskvadroner och där brutal terror har härskali åratal - har vi begärt all skall uttala sitt stöd för FMNL/FDR;sarbete för demokrati och nationellt oberoende. Ett sådanl uttalande frånriksdagen är än mer befogat . med tanke pä all inbördeskrig nu rasar värreän någonsin och alt regiinen med hjälp av amerikanska mililära rådgivarebedriver en krigföring som totalt strider mol alla internationellakonventioner. Man ler-rorbombar civila, fattiga bostadsområden, man vägrarsårade hjälp. Man mördar präster som har uttalat sig det minsta för FMNL/FDR;sfredsplan. Den enda kraft i som kan garantera slut på terror och ären garant för demokrati är FMNL/FDR. Denna markering saknas frånutskotts-majoriteten. Det är svårt att gradera brotten motmänskliga rättigheter. Men när det gäller brotten mol världens barn är del inleså svårt, därför alt barnen ulgör de mest försvarslösa individerna. Del ärfasansfulla brott som begås mol barn - slavarbete, vidriga sexuella övergrepp,prostitution. De tvingas ut i krig. och de utsätts för svär sväll. har äntligen FN fått fram en konvention, somförhoppningsvis skall få slut på de värsta övergreppen. Men tillåt mig all varatveksam. Vi har konventioner för skydd av de mänskliga rättigheterna, ochdel är inget fel på innehållet i dem. Felet är atl de länder som skrivit underdesamma inte tillämpar dem i praktiken. Del är bara all läsa det belänkandefrån utrikesutskottet som behandlas , så får man del förhållandet klart försig. Jag måste då ställa mig frågan; Vad är det som säger allolika länder kommer all följa en barnkonvention? Det finns en möjlighet, omman kan få lill stånd effektiva övervakningsorgan. Jag sätter stort hopp tillUnicef, Röda Korset och Amnesty, under förutsättning all organisationernatilldelas or- denlligaresurser och instrument. Dä tror jag del finns en möjlighet att man ocksåeffektivt kan följa upp denna konvention och se till atl den tillämpas i olikaländer som så grovt förbryter sig mol barn. Del hade varit bra om utskottet i sin helhet hade ställtsig bakom och vpk;s förslag om inrättande av ett , som här har argumenterat för. Jag kan ställa migbakom argumentation. Tyvärr säger utskottet nej till atlinrätta ett sådant institut. Jag tror all del hade varit ett mycket värdefulltbidrag när del gäller alt se till alt följs i praktiken. Del är viktigt all utskollel markerar storenighet om huvudinnehållet i det belänkande om mänskliga rättigheter som nubehandlas. Jag tycker också att det är mycket värdefullt alt del råder storenighet om atl kurderna har rätt till mänskligt värde och all ett enigt utskottfördömer de länder som förföljer kurderna. Men det hade naturligtvis varit ännubättre om utskottet hade ställt sig bakom vårt krav på att den svenskaregeringen lar initiativ till alt den turkiska regeringens förtryck av den kurdiskafolkgruppen i behandlas i . Till del säger alltsåutskotlsmajoriteten nej. Pä några punkter har jag svårt atl förstå varför utskottetinte tillräckligt och klart fördömer brott mot befolkningen iVäst-Papua och . Här tar tyvärr krämarsjälen över. Utskottetkonstaterar atl situationen är otillfredsställande på . Det ärmycket snällt sagt. olagliga annektering av och dessnärvaro där är ell grovt brott mot mänskliga rättigheter. bedriverelt utrotningskrig på och ingenting annat. Jag måste också säga atlSveriges handlande pä just denna punkt är en skamfläck; exporten av vapen tillIndonesien, som har diskuterats här , vapen som direkl används molbefolkningen pä och Väst-Papua. Vapenexporten och Sverigesobservatörskap i IGGI, en kommersiell samarbelsgrupp bildad av , äroch förblir elt stort svek mot tvä folk som har slagits och slåss för oberoendeoch rätlen till mänskligt värde. Så länge regeringen och del svenska näringslivet bedömerall det svenska observatörskapet i IGGI har ett informationsvärde, serutskottet ingen anledning alt förorda atl della upphör. Del ärutskoltsmajoriteiens svar på vårt yrkande oin atl bör lämna IGGI, Meracyniskt och avslöjande kan inle ett svar bli. Del gäller delvis också , Visserligen fördömerutskollel de brott som regimen där begår. Men när vi föreslår atl man skalltrappa ned de ekonomiska förbindelserna med denna regim så länge brott begås,i slällel för att öka desamma, vilket nu sker, vill inle utskottet vara med.Utskottet hänvisar till alt FN inle har beslutat om några sanktioner. Jag måstedå säga: Del var inle FN som beslutade om handelsrestriktioner eller embargomot , Del var , och följde , I vissa sammanhangpassar det tydligen alt krypa bakom FN, Med delta vill jag yrka bifall lillreservationerna 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 och 10, RAGNHILDPOHANKA (mp): Först vill jag också intyga min glädje överdel som håller på atl hända i och den opinionssvängning som har skettunder åren när del gäller palestiniernas svåra sak. Del har talats en del omdetta, och jag instämmer i det som har sagts. när jag kom hit. hade jag tned mig en inramad tavlasom jag har fäll, där konventionen om de mänskliga rättigheterna står skriven.Del är som atl läsa vackra sagor all läsa konventionen om de mänskligarättigheterna. Jag skulle gärna vilja atl det såg ut på ett sådanl säll ivärlden som man enligt konventionen om de mänskliga rättigheterna önskar attdet skall se ul. Jag vet atl denna konvention är viktig och visar oss den vägsom vi skall gå, hur vi skall handla mot våra medmänniskor och hur länder skallbehandla minoriteter och sina olika folkgrupper. Det finns mångaFN-konvenlioner bl,a, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheternafrän 1948, konventionen om de medborgerliga och politiska råtlighelerna från1966, om flyktingars rätt, konventionen om tortyr från 1984och av allra senaste datum, som snart kan ratificeras bl,a avSverige, Dessa konventioner är till för all skydda de allra svagaste - ofödda,barn. kvinnor, handikappade, flyktingar brottslingar, uteliggare, m.fl. Vi hör rapporter, läser tidningar och ser TV-program omolika länder och olika grupper som utövar samma typ av förtryck ochmaktfullkomlighet över de svagare grupperna eller individerna. Barnens räll åsidosätts på del mest fruktansvärda sätt.Den amerikanska läkaren vittnar i i är om mord påspädbarn, ivängsaborter och tvångssteriliseringar vid kinesiska sjukhus och itibetanska byar av barnbegränsningsteam som har egna ekonomiska intressen avatl sterilisera så många kvinnor som möjligt. De kvinnor som vägrar låta sigsteriliseras förvägras medicinsk vård. medan de som frivilligt utsätter sigför sterilisering erbjuds vård, I , där så många i befolkningen av gammal traditionlevt i kloster och där polyandri. att en kvinna gifter sig med flera män,varit vanlig, har ingen barnbegränsning varit aktuell . Då bodde 6miljoner tibeta-ner i elt land som lill ytan är fyra gånger större än Sverige.Nu är dock libeta-nerna färre än de inflyttade kineserna, och en hårdexploatering och skövling pågår av naturtillgångar och ekologiskasystem. Mer än I miljon människor har dött av svält, av självmord,i fängelser och i gerillaslri-der mot kinesiska trupper. År detta en del av denslutliga lösningen på Tibetfrågan? var jag i och lyssnade påinformalions-och ulrikesminislern i exilregering. ,professorn i internationell räll - som även var i Stockholmunder , men jag hade tyvärr inle tillfälle all lyssna påhonom då -och en kvinna som överlevt i kinesiskt fängelse. Denna kvinnasåg människor dö runt omkring sig. De som lider allra värst i ärdel tredje barnet i familjerna. Familjerna får nämligen ha högst två barn, menhelst bara elt. Del tredje barnet är illegalt föll och får ingen skolgång ochinga ransoneringskort. Det får inte heller äga någonting, ulan får leva påsopor och del han eller hon kan hitta. smugglas dessa barn ul ur Tibetav Prot, 1989/90:35 29november 1989 tibelaner som får besökaandra länder, och barnet lämnas där och får alltså elt någol bättre liv. Dessabrott mot de mänskliga rättigheterna vill de gröna atl och regering skall uttala sig mol, och Europaparlamentethar redan fördömt de grova kränkningarna av mänskliga rättigheter som Kinautövat mol tibelaner. Tortyr och mord på demonstranter har förekommit år efterår, vilket kanske är mer känt. Vi såg ju senast i hur regimen gick emotsin egen befolkning. Närjag har studerat förtryck av minoriteter, politiska motståndare ocholiklänkande används samma eller liknande metoder i många länder världen över.Jag valde att lala om i detta fall, eftersom det är ganska okänt. Människorkidnappas och försvinner. I har 3000 personer kidnappats av contras,och man vet inte om de lever. Många av de försvunna är barn. Jagvill yrka bifall till de reservationer där genom Per finnsmed. Dessutom vill jag yrka bifall lill mom. 38 i motion 1988/89:U552beträffande mänskliga rättigheter i . Jag vill även yrka bifall tillreservation 10 om , avseende mom. 42 i utskottets hemställan. Jagvill återgå lill all lala om barnen. Jag talade först om de ofödda barnen somaborieras, och del händer t.o.m. atl spädbarn dödas. Del finns även anledningall se mer på barnarbete och barnsoldaier. Enligt kommer barnöver all tillålas att vara soldater. Detta är bestämt för all man överhuvud taget skall få lill stånd en konvention som så många länder som möjligtkan skriva på. Detfinns ca 10 miljoner barn som dragits in i barnprostitution. Det är ett faktumsom jag inle vill acceptera. De tvingas sälja sina egna kroppar för attöverleva, , och är de länder där man känner tillatl lusen och åter tusen barn, pojkar och flickor, tvingas in i detta förtryck, vilket är en del av gatubarnens liv. Barnen behöver ett hem. Barnkonventionenär högaktuell och bör uppmärksammas, såg jag ell TV-program om ;s hemlösa och uteliggare, äldre ochyngre, män och kvinnor, svarta och vita. Det åren skam rikt land somUSA, Vi har dem här i också, i , i och i andra störrestäder, Alla dessa människor borde erbjudas en säng, en dusch och tak överhuvudet. Initiativborde las för atl ställa mänskliga rättighetskrav vid skuldförhandlingar.Miljöpartiet har i en fråga av och i enmotion aktualiserat ansvar vid långivning, då lån gång på gånggivits lill projekt som ökat klyftorna i tredje världen, IMF och Världsbankenskall enligt sina regler låta sig vägledas endast av ekonomiska kriterier. Delär ju della man i reservationen vänder sig emot, skall som medlem iVärldsbanken påverka målsättningen, annars bör lämna banken. Mänskligarättigheter kränks i Turkiel. Oliklänkande, oppositionella,kommunister och fackföreningsfolk förtrycks, fängslas och torteras fortfarande,trots all Turkiel skrivit under konventionen mot tortyr ,undertecknande hälsas med tillfredsställelse. Delta inger ändå hopp omatt konventionen skall efterlevas. som viträffade under vårt besök i finns det ett stort förtryck mot dessagrupper, och kurderna har del tio, ja hundra gånger svårare enligt dessaadvokater. Utskottet har fördömt och kränkningar av de mänskligarättigheterna men uttalar sig lamt när del gäller Turkiel, I Europarådetuttalade sig en socialdemokratisk parlamentariker från Turkiel, Aksoy, om atlden kurdiska befolkningen hade del svårt. Del var ungefär allt han sade. Dessasvårigheter kunde innebära arbetslöshet, klimatförändringar, m,m. Hantvingades emellertid avgå från parlamentet, Samarbelel mellan fackföreningar iSverige och Turkiel är positivt. 1 den del av som ligger i östra harmotsättningarna trappats upp . Även i förekommer utplånandeav byar och även, enligt källor som jag inte kan avslöja, begränsad användningav stridsgas. Kurderna kallar sig för del glömda folkel. Varför tiger världen?Miljöpartiet anser atl bl.a, genom sill dellagande i börskärpa tonen mol förtrycket av världens största minoritet som inte har någoleget land. Det finns olika uppgifter om hur stor denna minoritet är. Någrasäger 25 miljoner, andra säger ännu mer. eftersom många kurder inle erkännerall de är kurder för atl få ett bättre liv. När det gäller har majoriteten en myckel skarpareskrivning, men anser dock liksom vpk all slörre restriktivitet ihandelsförbindelserna skall iakttas för all markera allvarliga syn påde kränkningar av de mänskliga rättigheterna som förekommer i och sompågår och har pågått länge, kommer atl tala om och Väst-Papua, såjag lämnar reservation 9, som jag redan yrkat bifall lill. Den allra senaste lidens händelser i gör altvi vill markera vårt stöd lill befrielserörelserna där. Vi i kämpar för ekologin, miljöfrågorna ochren luft, friskt och en levande jord. Men ulan förledet"human" blir ekologin inle tillräcklig. Först genom solidaritet med desvagaste i samhället, med tredje och fjärde världen kan vi nå fram tillhuman-ekologi. Respekten för varje människas värde, åsikteroch rättigheter oavsett kön, ålder, ras, etnisk och religiös tillhörighet fårsin fasta grund i ett demokratiskt styrelseskick och i rättssamhället, Dellatror jag alla är överens om. men det tål alt upprepas. Alt utöva sina mänskliga rättigheter är en naturlig del idemokratins verksamhel och utveckling. Varje form av förtryck är ell brott mot mänskligarättigheter. Del är ell brott mol grunderna för hur demokratin skallfungera. Förtrycket i vår värld utövas framför allt i odemokratiskasamhällen, där regimer inle lål opposition och där förtrycket är enförutsättning för de härs-kandes maktutövning. Respekten för demokrati och mänskliga rättigheter måsteständigt hävdas och försvaras.