prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Det borde man kunna göra i också. Meddel anförda yrkar jag bifall till reservation nr 1. I andra hand yrkar jagbifall till reservationerna nr 9, 11, 20, 24, 25 och 28, Hur den statliga regionala förvattningen skall organiseras har från lidlill annan varit föremål för utredningar, överväganden och konkretaförändringar. Det är långt ifrån alla utredningar som har lett lill beslut. var fråganom länsindelning och gränsdragningar den mestaktuella frågan på dagordningen. Allt blev dock i stort sett vid det gamla. slår organisatoriska förändringar av länsorganen införell avgörande. Del gäller länsstyrelserna och elt anlal länsnämnder. Även ligger en utredning till grund förpropositionen och utskoltsbetänkandet. Utredningen hade som syfte allutvärdera det s,k, Norr-boltensförsökel, I har försök bedrivitsmed samordnad länsförvaltning. Ett antal länsnämnder samordnade där sinverksamhet med , för alt på detta sätt uppnå för länet vikligasamordnings- och rationaliseringseffekter. Utfallet gav en splittrad bild.Vissa positiva resultat kunde noteras, men också åtskilliga negativa.Utredningens förslag skilde sig på en rad punkter från Norrbollensmodellen, Ytterligare förändringar har gjorts i den proposition somnu Ugger på bord, I denna föreslås att en ny länsstyrelse bildasoch att fem obligatoriska nämnder inrättas vid sidan av länsstyrelsensstyrelse - nämligen utbildningsnämnd, planering,lantbruksnämnd, kommunika-lionsnämnd och miljönämnd. Ansvarsområdet vidgas vadbeträffar arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten, vissa skogliga frågoroch trafiksäkerheten. Nämnderna skall inte bara ha en rådgivande roll, ulanockså få egna beslutsbefogenheter. Av nämndernas elva ledamöter föreslås altfem skall utses av och fem av regeringen. Landshövdingen skall inormalfallet vara ordförande. När man skall bedöma dessa frågor kan man haminst tre infallsvinklar. För del första kan länsorganens uppgifter och arbetssättses enbarl som en organisationsfråga så lill vida alt alla förändringar skallske inom ramen för de verksamheter och det politiska innehåll som sedan längeär fastställt. Politikens mål och inriktning berörs således inte alls, utanalla förändringar har med organisationen all göra. Utredningen om samordnad länsförvaltning begränsades genomsina direktiv lill att endast arbeta med organisatoriska förändringarPropositionen och utskottsmajoriletens huvudlinje sammanfaller med deltasynsätt. Härigenom begränsas förändringarna lill atl enbarl gälla länsorganensuppbyggnad och organisation. Kort uttryckt kan man säga atl förslagen rörfrågorna om hur uppgifterna skall lösas, inte vilka dessa är. För del andra kan man - som och vill- omvandla och lill ett länsparlamenl. Denhittillsvarande idén om atl staten skall ha ett regionalt organ medmyndighetsutövning, men med stark förlroendemannamedverkan, slås då sönder. Denna modell innebär ingen lösning på de problem som finnsule i länen. Tvärtom ökar centralstyrningen och makten i länen centraliserastill ett organ - . Redan nu har landslingen svårigheter atl lösasina primära uppgifter. Skall de i della läge ytterligare utöka sinintressesfär kan man befara att sjukvårdsfrågorna kommer i ett ännu sämreläge. För del tredje kan hävdas all de organisatoriskaförändringar, som lid liU annan är nödvändiga att genomföra, skall styras avvilka uppgifter som åvilar organenoch vilka frågor som över huvud skall vara föremål för politisk behandling ochbeslut. Den starka läsning till direktiven som utredningsarbetetbegränsades av föreligger inte längre. Därför är del nödvändigt atl vidgaperspektiven och även behandla frågan om vad de regionala organen skall sysslamed. Först därefter bör de organisatoriska frågorna övervägas. Moderata samlingspartiet anser att statsmakterna skall haen regional förankring genom länsorgan. måste anses vara detriktiga och rätta organet alt samla den regionala statliga förvaltningen kring.Länsstyrelsens uppgifter är dels alt svara för all statsmakternas beslut ochintentioner får genomslag - atl lagar och bestämmelser efterlevs -, dels atlfånga upp och vidarebefordra önskemål och krav från den region inom vilken denverkar. Beträffande de uppgifter som länsorganen över huvud tagelskall syssla med har moderata samlingspartiet såväl nu som tidigare lagt framen rad förslag lill avpolitisering och avbyråkralisering. Del gäller främstinom områdena skola, bostadsbyggande och jordbruk, Mol bakgrund av att förhållandena är olika i olika delarav landet och alt obligatoriska lösningar rimmar dåligl med strävan tilldecentralisering och flexibla lösningar anser vi all de föreslagna nämndernainle obligatoriskt skall inrättas och inlemmas i . Det måste varaupp till varje länsstyrelse atl själv besluta om detta skall ske. Inom skolans område föreslår vi inrättandet av enfristående statlig skolin-speklion, bör därför göras lill elloberoende utvärderingsorgan, en "", sådanlorgan bör således inte inordnas i den nya . En sammanslagning av lantbruksnämnd och skogsvårdsstyrelsebör övervägas. De ärenden som dessa båda organ sysslar med är i flertalet fallsammanflätade. Genom de förändringar vi vill göra i lagstiftningen på dessa områdenbortfaller åtskilliga arbetsuppgifter. Kvarvarande frågor bör dock kunnainordnas i den nya . Länsbostadsnämnderna bör avvecklas. Om våra förslag lillell nytt lånesystem genomförs och övriga förändringar inom plan- ochbostadslagstiftningen införs, blir länsbostadsnämnderna obehövliga. Övrigverksamhel kan handläggas på antingen central eller lokal nivå. En fråga som väckt stort inlresse och inspirerat mångamotionärer är fiskeadministrationen på regional nivå. Eftersom en uiredninghärom presenterats är det nu för tidigt all i detalj fastlägga denframlida organisationen. Utskottet ullalar dock som sin mening atlfiskefrågorna bör ha en läns-anknytning pä regional nivå. En onödig klåfingrighet visar sig i propositionens förslagom atl skall ha inflytande över ärenden som rör post- ochtelefrågor. Dessa skall bedömas efter affärsmässiga grunder och inle varaföremål för politiska styrningar. Vad som saknas i proposition och majoriielsförslag är hurden nya länsad-minislralionen påverkar ansvarsfördelningen mellan statliga,regionala och kommunala organ, Samma ointresse visas genom avslag på kravet påen utvärdering av hur de nationella målen skall uppnås. Slutligen vill jag säga atl debatten om länsfrågorna med största sannolikhet kommerall fortsätta även efter dagens beslut. Det skulle förvåna om den modell som nuläggs fast förblir ograverad och intakt , I alltför litenutsträckning har hänsyn tagits till de olikheter som finns i olika delar avlandet. Påen rad områden har vi moderater föreslagit förändringar, avbyråkrati-seringaroch avpoliliseringar. Dessa har avvisats av en ulskotlsmajorilel.Erfarenheten lär oss dock all del endast är en tidsfråga när andra partieranammar våra förslag. När den dagen kommer är det atl åter la upplänsslyrelsefrågorna och den statliga regionala förvaltningen. Meddelta vill jag, herr talman, yrka bifall till de moderata reservationerna ibetänkandet och i övrigi lill utskottets hemställan. Därutövervill jag, herr talman, deklarera all om reservation nr21 faller, kommer moderaternai kammaren atl stödja reservation nr 24, Den handlar om på vilket säll denyinrättade nämnderna skall väljas. Vårt huvudförslag innebär all inrättande avdessa nämnder är en fråga för varje länsstyrelse för sig, men om della förslaginle vinner bifall är del bättre atl låta de regionall förankradelandslingen vara valkorporation. Jag yrkar därför bifall även till reservationnr 24, 1989/90:35 29november 1989 AGNEHANSSON (c) replik; Jag skall inle uppta någon längre lid med alt gå i polemik med BertilDanielsson. Principiellt ligger vi närmare varandra i denna fråga än centernoch socialdemokraterna. När nu civilministern har kommit in i kammaren ser jagdet som väsentligt all la en debatt med de mer ansvariga. sade all denna debatt kommer alt gå vidare. Det hoppas jag. Då finnsdel hopp alt den utvecklas ål räll håll. Jag fann dock alt på ett par punkter inle riktigt gick ihop, Å ena sidan sade han althan myckel väl kunde länka sig den landstingsmodell som vi ifrån harframfört. Han såg dock en ökad centralisering inom länen, om man bildade baraell parlamentariskt organ, elt länsparlamenl. Del var hans principiella syn, Åandra sidan har han själv och partiet i utredningen stått bakom förslag därman plockar bort en rad organ och låter dem ingå i en länsstyrelse. År intedelta, om något, centralisering? Dessutom vill la bortlänsbostadsnämnden och slå samman lantbruksnämnden och skogsvårdsslyrelsen, Ilinje med sitt inledande principiella resonemang borde han vilja behålla alladessa organ och kanske utvidga dem ytterligare, om han nu är rädd för encentralisering inom länen. Det är vikligl alt ha klart för sig vem det är somytterst har makten, när man diskuterar centralisering och decentralisering. Årdet väljarna på läns-plan, som i val har möjlighet att sägaifrån, eller är del staten som har maklen genom regeringen? Del senare falletär ju den linje som är gällande. Jag har svårt atl förstå moderaterna.Moderaterna talar ju i andra sammanhang ofta om ökad frihel ochsjälvständighet, I delta fall är man tydligen beredd alt knyta länen närmareregering och statsmakt. ()replik: kanske inle var hell uppmärksam under mitt anförande.Därför finns del anledning all återigen klarlägga vad jag sade. 1989/90:35 29november 1989 Närdet gäller synen på länsparlamenl gjorde jag inle någon som helst principielldeklaration all della låg inom det synsätt vi företräder. Vad jag gjorde varatl redovisa, enligt vad jag själv tycker ganska objektivt, de tre olikasynsätt man kan ha på dessa frågor. Jagtar mig friheten alt direkt citera ur mitt tidigare anförande. Jag sade:"Herr talman! När man skall bedöma dessa frågor kan man ha minst tre infallsvinklar. "Jag gjorde alltså en genomgång av de tre synsätt man kan ha i denna fråga. Frånmoderat sida har vi alls inte sympati för modellen med länsparlament. Delhoppas jag verkligen framgick för andra åhörare än . Del ligger ioch för sig mycket i vad säger. Men man löser inte de problem dethär är fråga om genom att gå till väga enligt modell. Manförvärrar många problem. Man flyttar många beslut upp till central nivå istället för att ha kvar dem på länsnivå. Då gör man bara ont värre. Deltahåller inle i längden. Vår modell är i delta sammanhang att föredra. Underdella anförande överlog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. av målen för förändringen av länsstyrelserna är alt skapa eltslagkraftigt instrument för regional samordning. Det måste därför vara viktigtatl förhindra atl seklorsinlressen utvecklas i motstridiga riktningar och därmedomöjliggör en samlad planering. Ipropositionen och i betänkandet föreslås all elt anlal länsnämnder inordnas ilänsstyrelsen, nämligen länsvägnämnden, länsskolnämnden-, lantbruksnämnden ochden nuvarande . proposition som ligger bakom del betänkande vi nu diskuterar föreslås atlfiskenämnden bör ingå i den nya . Sedan propositionen avlämnatshar emellertid en statlig utredningsman, , gjort en översyn avfiskeprisregleringen och avlämnat sill förslag, som även berör fiskenämnderna.Förslaget innebär atl fiskenämnderna i sin helhet skulle upphöra redan näslaår. Enligt folkpartiels uppfattning bör fiskenämndernas regionalaresurser, främst fiskerikonsulenlerna, då överföras till den nyaregionala statliga förvaltningen, för all därigenom tillföra den nya länsstyrelsenen kompetens på del inte minst från miljösynpunkt viktiga fiske-vårdsområdel.Det är därför glädjande att jag kan konstatera att utskottet har kunnat ena sigom att fiskefrågorna skall ha en länsanknytning lill de nya länsstyrelserna ochalt vi därför förväntar oss ett förslag från regeringen i enlighetmed vad elt enhälligt utskott har förordat. Arbetsmarknadsfrågorna lämnas i betänkandet dock utanför denföreslagna samordningen. Arbetsmarknadsfrågorna har en mycket central betydelseför den regionala planeringen och samordningen. Det är därför inkonsekvenl alllänsarbetsnämnderna i sin helhet lämnas utanför. Målsättningen bör vara atlinlemma de planeringsfrågor som rör sysselsält-ningsulvecklingen i de nyalänsstyrelsernas verksamhet. verksamheten kan därefterges en mer lokal förankring i arbetsförmedlingsnämnderna. I folkpartietsreservation 19 föreslås detta, och jag yrkar bifall lill denna reservation. Beträffandelänsbostadsnämnderna föreslås att det som rör det kommunalabostadsförsörjningsprogrammel och annan samhällsplanering skallutföras inom de nya länsstyrelserna. Var länsbostadsnämndens kvarvarandeuppgifter skall hanteras bör studeras i del fortsatta förändringsarbetet. Länsskolnämndernasuppgifter skall enligt belänkandet föras över lill de nya länsstyrelserna.Länsstyrelserna skall i samband med reformen även ges en roll inomhögskoleutbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. Del är dock vikligl alllänsstyrelsernas resurser och intressen inte styrs över från den obligatoriskautbildningen till den frivilliga. Del föreslås att det inrättas fem obligatoriska nämnder vid sidan avlänsstyrelsernas styrelse: utbildningsnämnden, ,lantbruksnämnden, kommunikalionsnämnden och miljöskyddsnämnden. I de trenordligaste länen föreslås också en rennäringsnämnd. Iflera av länen är förhållandena av den arten atl del är motiverat att skapaandra lösningar än de fem föreslagna nämnderna. Del talas i propositionenvidare om att man skall tillåta inrättandet av beredningsgrupper och s.k. rådgivandeorgan. Mot bakgrund av de stora variationerna mellan länen är del, enligt vårförmenande, opraktiskt alt först besluta om ett antal obligatoriska nämnder ochdärefter bli tvungen atl tillåta en del undantag. Förutsättningaroch traditioner varierar starkt också i andra län, vilket även påverkareffektiviteten i den av regeringen förslagna nämndorganisa-lionen. I några länfungerar den säkert bra, i andra mindre bra. Föratl beslutsorganisationen skall bli så effektiv och ändamålsenlig som möjligtbör länsstyrelserna ges frihet att själva besluta om den. Några länsstyrelserfinner del kanske riktigt atl inrätta en nämndorganisalion enligt modellen ibetänkandet. Andra väljer alt i slällel för den ytterligare beslutsnivåninrätta ett antal råd och beredningsgrupper. Jag yrkar bifall till reservation 21, som är gemensam för folkpartietoch . I denna reservation föreslås att nämnderna ej skall varaobligatoriska. Regeringenförslår all hälften av ledamöterna i de fem obligatoriska nämnderna skall utsesav regeringen och hälften av landstingen. Detta förslag går emot ulredningensförslag som förordade alt samtliga ledamöter skulle utses av landstingen.Ordförandeskapet föreslås i båda fallen innehas av landshövdingen. Eftersomfolkpartiet yrkar avslag på en obhgatorisk nämndorganisation börlänsstyrelserna själva ges förtroendet att avgöra hur beslut och beredningsorganisationskall utformas. Därför bör även länsstyrelserna själva välja ledamöter lill deorgan som de väljer att,inrätta. Jag yrkar slutligen bifall till samtliga reservationer i dettabetänkande vilka står bakom. Om reservation 21 inteskulle få en majoritet av kammaren bakom sig, har 1989/90:35 29november 1989 6Riksdagens protokoll 1989/90:35 1989/90:35 29november 1989 vi från föravsikt alt i slällel stödja reservation 24 om sättet för val av ledamöter tillnämnderna. KJELLDAHLSTRÖM (mp): När den socialdemokratiska regeringen föreslår en ny regional statligförvaltning lappar den fakliskl vidare på elt mycket gammalt arv fränOxenstierna och envåldshärskaren , Socialdemokraterna villeför reformera och demokratisera , En del har de kanskelyckats med. Men de har inte orkat med länsstyrelserna som överhetens maktmedelute i våra landskap. Tvärtom värnar de om centralmakten och vill dessutomförslärka den. Detta är innebörden i belänkandet om samordnad länsförvaltning. Medett besvärande politiskt dubbelspråk påslår socialdemokraterna atl deföreslagna obligatoriska länsnämnderna innebär ett stärkt förlroendemannainflytande.Jag säger; Fy skäms sossar! I nämnderna för så vikliga områden som miljö,kommunikation, utbildning, fysisk planering och jordbruk kommer åtta-nioledamöter av elva all vara tillsatta av regeringen och landstingens majoritet.Av dessa är landshövdingen dessutom självskriven ordförande i samtliga nämnder!Stackars Odhnoff, , , och och alla andralandshövdingar. Hur skall de hinna med all denna makt och alla dessaordförandeuppdrag? Del får nog bli sexdagar-svecka för att klara både länsstyrelsensstyrelse, som för övrigi skall utses på ell hell annat sätt, och de fem nyanämnderna. Menåter lill konfiskationen av förlroendeplalser. Förslaget innebär ju allsocialdemokraterna i stort sett dubblerar de platser de skulle ha haft enligtstrikt proportionell fördelning. Och inte kan väl , ochvpk acceptera alt deras inflytande blir minimalt i dessa nämnder, atl de istort sett får endast insynsplatser i dessa nya nämnder. Beroende påman-dalfördelningen i landstingen, som skall välja fem av ledamöterna, får deborgerliga partierna dela på högst två-tre platser. De mindre partierna ilandslingen, de gröna, vpk och kds, får inga platser alls, Dellaär upprörande, diktatoriskt och odemokratiskt. Tänk, del luktar nästancen-iraldiktaiur av bra begagnad östeuropeisk modell! Nej,den här propositionen hör bara hemma i papperskorgen. Den är ge-nomrutlet dåligoch innebär all man rör om litet oengagerat i den byråkratiska smeten.Propositionen är ju full av enbart frågetecken för en något vaken läsare. Varthör egentligen frågorna om fiske, arbetsmarknad och kommunikation? Länstrafikbolagen,exempelvis, sorterar ju under landstingen. Vem skall egentligen ansvara förtrafikfrågorna - länsstyrelse eller landsting? Vilken roll får landslingen?Landstingens roll kommer atl urholkas ytterligare. Trots17 motioner från fyra partier, socialdemokraterna, , folkpartisternaoch , om fiskets regionala anknytning och instämmanden iutskollsskrivningen avstyrker utskollel samtliga motioner med hänvisning tillremissbehandling av den aktuella fiskeriulredningen. Sådan lomgångskörning avriksdagen borde inle vara tillålen. Deflesia organisationer som har svarat på remissen om det här förslaget tillcentraldirigerad statsförvaltning i länen har litet förstrött accepterat det; de tänkerväl all del säkert innebär någon effektivisering och att det väl är bra fördem. Men har regeringen funderat på hur vanliga människoruppfattar förslaget? i finns myckel vaga begrepp om vad landstingoch länsstyrelser egentligen har för sig och hur människor kan göra sinaröster hörda. Del hela kompliceras av all valet lill , åtminstone ivalrörelsen, myckel synes handla om all riksdagskandidalerna minsann länkerföreträda sitt län och sin valkrets på ell aktivt och fullödigt säll iriksdagen. Men väl där - dvs. här - handlar del bara i försumbar grad om delegna länet och fastmer om nationellt giltiga frågeställningar. gör alt deviktiga regionala frågorna inte hanleras av representativa församlingar ulan ialltför stor utsträckning hamnar hos landshövding och länsstyrelsenstjänstemän. Detta är djupt otillfredsställande. Förslaget innebär ju att man med de nya nämnderna läggerut dimbankar mellan folkslyrelse och statsförvaltning. I stället för att antadenna odemokratiska och oförankrade byråkratireform måste vi se lill altstatsförvaltning och regionall folkstyre klart åtskiljs. kan endast skegenom all vi inrättar en form av representativa regionala församlingar,länsparlamenl eller rejält förstärkta landsting. Där är vi hell eniga medcentern i dess förslag om länsparlamenl. Låt mig också, herr talman, lägga in en högre växel ochsläett slag för våra kära gamla landskap, så fast förankrade i folksjäl, språk,dialekt och kultur all konungslig länsförvaltning inle lyckats sopaigen spåren det minsta. Vi trivs ju bäst i öppna landskap, som och vi med honom. När högtidligen öppnas går vi uppför sloratrappan här i gamla mellan landskapsfanorna. När vi sedan fårumgås litet gör vi del under sammanbindningsbanans centrala lakparti med de 24landskapsvapnen. Varför inte ta fasta på landets starka landskapslradition ochinföra direklvalda landskapsförsamlingar, landsting eller landsdagar eller vadde än må kallas? Låt dessa församlingar ta över befogenheter,och låt folket i varje landskap självt välja sin landshövding! I primärkommunernaväljer vi ju allt vårt folk själva, och fullmäktige följer ändå rikets kommunallagi ganska hyfsad grad. Varför skulle inle della förhållande mellan del lokalaoch del nationella kunna gälla även mellan landskapen och staten? Jag tror all en demokratisk landskapsbefrielse skulle varamycket populär och ändamålsenlig. Landskapen skulle få en egen identitet, lyftasin kultur, sina institutioner och universitet, stödja sitt näringsliv och istimulerande konkurrens sinsemellan sträva efter all vara ell bra landskap ochen bra miljö atl leva i. Det gör inte någol atl är så myckel mindreän exempelvis eller . Del är i sig en del av den mångfald somsprungit ur de nalurgivna och historiska förutsättningarna. Denna mångfald kanman inle slå sönder som exempelvis den vite mannen gjorde när han stakade ulgränserna i eller gjordemed sina och Axel län från 1600-lalel, som jag berördeinledningsvis. Frågan är om det finns en reell majoritet för genomförandelav del här förslaget. Reservationerna är så många all förslaget åtminstonemåste rubriceras som myckel bristfälligt förankrat. Prot, 1989/90:35 29november 1989 och från defulla effekterna av propositionen. Varför skulle alla andra län och landskapbli så lyckliga av det nya nämndobligatoriel? Egentligen borde hela landetundantas från effekterna av den här propositionen. Vii de gröna stödjer kritiken från moderater och folkpartister ireservationerna 2 och 3 vad gäller avsaknad av klar ansvarsuppdelning mellankommun, stal, länsstyrelse och centrala ämbetsverk, när jag nu går in pådetaljerna i ett förslag som jag vill i förstone avstyrka. Men vi avstyrker tankeni reservation 4 på atl effektivisera ansvarsfördelningen mellan länsstyrelseroch centrala-verk för ett "genomslag av de nationella målen", vilketliknar öslslatscenlralism men i en högborgerlig lappning. Jag hänvisar lill moderaternasreservation i den frågan. Vistödjer även krav i reservation 11 om utredning av trädgårdsnäringen.vpk:s krav i reservationerna 17-18 om sammanläggning av lantmä-lerifunktionernai länen, krav i reservation 19 om atl arbetsmarknadsfrågorna böringå i en samlad regional förvaltning och reservation 20 om ökad tilldelning avresurser för länsstyrelsernas sociala funktioner. Detär viktigt att än en gång säga ifrån om det djupt odemokratiska i nämndernastillsättning. Det gör vi i reservationerna 24 och 25, Det är glädjande atlhöra all och stödjer reservation 24, Samtligaförlroendeinän inkl, ordföranden i nämnderna bör självfallet utses av dedireklvalda landslingen. Vistödjer även och reservation 21 om all länsstyrelsernasjälva skall få avgöra om de vill ha några nya nämnder. Slutligenvill jag nämna alt jag för min del har ell särskilt yttrande om rennäringensställning, I linje med vår strävan atl få regional självstyrelse är tanken omett sameting intressant och en tanke som borde ha utretts mera. när man nuföreslår rennäringsnämnder i de tre nordligaste länen. Vi tycker atl samernasoch rennäringens ställning här har fått en myckel styvmoderlig behandlingliksom, tyvärr, alltför ofta i . Socialdemokrateroch alla andra, ge regeringen bakläxa pä detta urdåliga förslag! Avslå del ienlighet med och de grönas reservation nr 1! (vpk); Del är lilet oroligt här i salen, och det är inte så lätt atl göra sighörd när alla nu springer omkring här och kucklar. Det är tydligen så alt delhar spritts en viss oro därför att allting i del här förslaget inte ser ut attgå igenom precis som det skall göra enligt de gängse rutinerna, dvs. att detser ut som om kammarens majoritet inle skulle bli densamma som utskotlsmajoriteteni en väsentlig fråga i del här förslaget, nämligen frågan om hur de nyalänsstyrelsernas nämnder skall väljas.