prot · GD0958 · 1989-12-31 00:00:00 — 46 (): Jag kunde intelåta bli att begära ordet igen när jag hör att kommunikationsministern sägeratt vi inte skall stirra oss blinda på en åtgärd. Vad vi försöker säga är attdet finns en rad olika åtgärder att vidta direkt, på kort sikt, och på längresikt för att skapa en säkrare sjöfart. Vi kan t.ex. förbjuda att enkelbottnadefartyg går in i våra hamnar Vi kan kräva att omlastning skall ske på näraavstånd för att undvika risker Vi kan föreslå lagstiftning och ha dubblaavgifter Det är absolut inte en enda lösning som vi stirrar oss blinda på. Viförutsätter verkligen att statsrådet tar upp dessa olika skärpta initiativ i deinternationella överläggningar som kommer att ske framöver. Anf.47 (); Jag skall inte förlänga debatten så mycket mer, men jag vill vädja tillkommunikationsministern att man fortsätter det arbete som sker i lMO;s regioch att man där verkligen försöker komma fram till något gemensamt. Det känns väldigt oroligt för kustborna, och det känns oroligtför vår natur, det känns kusligt att ha sådana här "bomber" utanförvåra kuster. 1989/90:58 30januari 1990 48Kommunikationsminister : Herr talman! Det får inte framstå somatt just frågeställarna är de som är ivriga att åtgärda och de som är oroligaför riskerna. Självfallet är vi ytterst angelägna om att ha så god säkerhet sommöjligt till sjöss. Men vi måste arbeta från ett brett perspektiv. Vi måstearbeta i internationella sammanhang. Vi kan inte isolera oss. Här föreliggeringa meningsskiljaktigheter när det gäller målsättningen, men vi kan ha olikasynpunkter på vad som är realistiskt och vilka åtgärder som ger snabbastresultat. Vi gör allt vad vi kan för att öka säkerheten till sjöss, det kan jagförsäkra. Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1989/90:350 om och frågat mig om den av regeringen aviserade propositionen omtransportsektorns infrastruktur kommer att innebära förslag om att ombildavägverket och till affärsdrivande verk. Bakgrundentill frågan är att inte anslagen vare sig till eller till banverkethar redovisats i den budgetpropositon som regeringen förelagt riksdagen.Såsom frågeställaren också anger i sin fråga har det i pressen förekommituppgifter om att dessa båda verk kommer att föreslås att ombil-das tillaffärsverk. Anslagen till och kommer attredovisas i en särproposition . Jag är inte bereddatt närmare diskutera dess innehåll. 50 VIOLACLAESSON (vpk): Det tillhör våravanor att tacka för svaret, och det gör jag också. Däremot måste jag säga attsvaret inte innehöll något svar på min fråga. Jag har ställt en så rak frågasom det någonsin kunde vara. Många undrar i likhet med mig och minapartikamrater varför regeringen har ryckt loss de två stora delarna, vägområdetoch järnvägsområdet, ur budgetpropositionen bil. 8 som vi fick se i januari.En bakgrund till min fråga var att det i bil. 8 från kommunikationsministerninte ges minsta tillstymmelse till motivering till att man har ryckt lossdessa två stora delar och återkommer med en särproposition med ett nyttförslag. Jag skulle vilja att kommunikationsministern åtminstone svarade påvad som är motiveringen till detta. Det är nämligen så att vi försöker ha enhelhetssyn på trafikpolitiken. Jag tror att det vore bra om regeringen ocksåförsökte ha det. Men om man tar bort de två stora delarna, som oftast ärföremål för diskussion i samhället, och säger att man återkommer till dessasenare, börjar folk undra vad som är motiveringen. KommunikationsministerGeorg sade vid en att vi nu skallbetrakta trafikpolitik som en näringspolitisk fråga. Eftersom jag genom enmängd kontakter vet att även industridepartementet ser påtrafikpolitiken - det skall vara en del av under- laget till den propositionsom är aviserad till - viU jag veta; Är det sä storaförändringar som förestår och som vi får presenterade att maninte bara gör om och till affärsdrivande verk utan att manöver huvud taget skall ha en näringspolitisk syn på trafikpolitiken och inteden syn som har gällt? 51 Kommunikationsminister ; Herr talman! har ställt en fråga. Den frågan harfått det svar som den förtjänar Anf.52 (vpk): Det är klart att statsrådet kan bedöma mina frågor hurhan vill. Men måste ju veta att många undrar varför det skallbli en nyordning när det gäller och områden. Vägverkethar alltså genom sin styrelse begärt att få bli ett affärsdrivande verk. har inte kommit med någon sådan begäran. Om man något studerar deuttalanden som gjorde - dessa har refererats dels genom minapersonliga kontakter, dels genom massmedia - under VTI:s forskardagar, finnerman att statsrådet sade att trafikanterna själva, näringslivet, fastighetsägareoch andra måste tillskjuta mera pengar till trafiken", om vi skall kunnagöra stora investeringar på järnvägens område. Kan verifieraatt den tolkningen av vad han har sagt på VTLs forskardagar är riktig? Dåskulle vi åtminstone få en fingervisning om huruvida skall bli ettaffärsdrivande verk eller inte. 1989/90:58 30januari 1990 Om harsvårt att förstå vad jag sade på VTLs forskardagar - det var ett skrivetanförande - tror jag mig inte kunna förtydliga detta . Jag rekommenderarViola att läsa anförandet en gång till. Förövrigt får försöka stilla sin nyfikenhet. Det är meningslöstatt ta upp en diskussion här i förväg om en proposition som skall läggas framom Det vore att missbruka den tid som kammaren har till sittförfogande när det gäller frågestunden. 54 (vpk); anser att tiden missbrukas, och det får han gärna göra. Men jag anserinte att tiden missbrukas i detta fall. Det här är ju en viktig fråga. Detär nämligen så - och detta behöver jag inte tala om för menkanske för dem som läser protokollet - att antog en ny trafikpolitikpå 1988. Det var en mycket stor förändring som då skedde. Bl.a.infördes det som kallas vägtrafikmodellen. SJ sprängdes i två delar; ett nyttaffärsdrivande SJ och ett nytt banverk som skulle vara statens förlängda armoch som skulle ha ansvaret för infrastrukturen på järnvägssidan. Då sades det attinvesteringarna i infrastrukturen på järnvägssidan skulle. 1989/90:58 30januari 1990 på samma sätt som när detgällde väginvesteringarna, planeras på samhällsekonomiska grunder Tackasjutton för att vi som har hört talas om att skall göras om till ettaffärsdrivande verk undrar om företagen - det handlar alltså om privatainvesteringar på järnvägssidan - som skall delta i detta arbete också kommeratt kunna åstadkomma detta på samhällsekonomiska grunder! Det måste väl ändåvara omöjligt, ! Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1989/90:359 om avvägningen mellan järnvägs- och vägtrafiken har frågat statsrådet om hon är bereddatt inom regeringen verka för att miljö- och energisynpunkter beaktas ikommande trafikpolitiska beslut och i avvägningsfrågor mellan järnvägs- ochvägtrafik. Frågan har överlämnats till mig. Miljö-och energifrågorna är ett prioriterat område i regeringens arbete medtrafikpolitiska frågor, vilket jag bl.a. framhåller i årets budgetproposition.Vi fuUföljer därmed de miljöpolitiska intentionerna i trafikpolitiskabeslut . Regeringen avser att återkomma till trafikmiljöfrågorna ien särskild proposition . Jag vill också framhålla att vi nu särskiltarbetar med att komma till rätta med trafikens miljöproblem i storstäderna. Avvägningsfrågornabeträffande olika trafikslag behandlas bl.a. i den samordnadeinvesteringsplaneringen som gäller trafikverkens investeringsplaner Dettaarbete pågår bl.a. inom trafikverken. Den samordnadeinvesteringsplaneringen är ett viktigt trafikpolitiskt instrument. Jag har förövrigt redogjort för dessa frågor i årets budgetproposition. Anf.56 (); Jag tackar statsrådet för svaret, som jag menar skulle ha varit tydligareom det hade innehållit ett ja eller nej och inte bara hänvisningar En klarvilja från regeringens sida att verka för en bättre miljö och för eneffektivare energianvändning på trafikområdet kunde ha visats på flera sätt.T.ex.kunde man väl åtminstone använda de järnvägar som redan finns på bästasätt för person- och godstrafik. att det ur miljö- och energisynpunkt är rimligt att de s.k.trafiksvaga bandelar inom järnvägsnätet som ännu inte är nedlagda får åtminstonesamma ekonomiska möjligheter som busstrafiken för att kunna drivas vidare? Jag hävdar att regeringens samlade politik innebär en hög ambition närdet gäller att tillgodose miljökrav och att ha en god energihushållning. Dettapräglar också trafikarbetet, och kommer att göra det såväl i kommande propositioner omtrafiken som i den proposition om miljöfrågor och den samlade miljöpolitikensom kommer att läggas fram 1991. Anf.58 (); Men det återstår att se hur det blir beslut som redan har fattats borde kunna föranleda att man inte avvaktarDet finns ju anslag för ersättande busstrafik, och de borde kunna utnyttjasockså för de järnvägar som man hann lägga ned innan reglerna ändrades. Det kanväl knappast behövas något nytt regeringsbeslut för att säga ja till en sådanåtgärd. Jagvill således fråga statsrådet: man räkna med att de bandelar där man hannlägga ned järnvägstrafiken innan busstrafiken fick ersättningsbidragen kan fåsamma sorts bidrag? Anf.59 Kommunikationsminister : Herr talman! En hög ambition när detgäller miljöfrågorna kan inte innebära att resurserna skall användas på ettorationellt sätt. Naturligtvis måste vi inom ramen för de relativt knapparesurser som finns i statsbudgeten använda pengarna mycket effektivt, också urmiljösynpunkt. Därför kan man inte så att säga in uttala att allajärnvägsspår som en gång har lagts ut i vårt land skall trafikeras . Anf.60 (): Det finns två möjligheter här Den ena möjligheten är att i alla fall debandelar som redan är elektrifierade - i det avseendet är egentligen allainvesteringar gjorda utom vad gäller rent försummat underhåll - åtminstone fårsamma bidrag som busstrafiken. Den andra möjligheten är -även om man tvekar påden punkten - att åtminstone utreda möjligheterna att göra bandelar lönsammaoch effektiva som har lagts ned. Det skulle gå att klara de bandelarnaom de fick samma bidrag som ersättande busstrafik får således beredd att förorda en ny lönsamhetsbedömning- att åtminstonede elektrifierade bandelarna får den här typen av bidrag? Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:58 30januari 1990 11 § Svar på fråga1989/90:379 om en fast förbindelse över Per Stenmarck har frågat statsministern om en redogörelse förregeringens inställning till frågan om en fast förbindelse över . Fråganhar överlämnats till mig. Jaghar vid upprepade tillfällen i denna kammare, bl.a. i svar till Per Stenmarck,förklarat att följande förutsättningar bör gälla vid bedömningen av frågan omen fast förbindelse över . Förbindelsenskall betalas av dem som trafikerar den. Subventioner med budgetmedel bör intepåräknas. De miljömässiga konsekvenserna måste till- 1989/90:58 30januari 1990 mätas stor betydelse. Godaförutsättningar för järnvägstrafik bör skapas. En anknytning som medger snabbatågförbindelser till kontinenten bör därför eftersträvas. Fråganom en fast förbindelse över måste även diskuteras med den danskaregeringen innan några beslut kan fattas i . Min förhoppning är att dennu inledda beslutsprocessen kan avslutas . 62 PER STENMARCK (m): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret på min fråga. Underhösten och vintern har jag ställt frågor till kommunikationsministernangående regeringens inställning till en fast förbindelse över Öresund.Anledningen har, som jag och många andra har uppfattat det, varit bristandeintresse och engagemang från regeringens sida för att söka nå en lösning. Jagtycker emellertid nu att frågan utvecklas i rätt riktning. Det beror för detförsta på att kommunikationsministern redovisat sin och, som jag uppfattar det,regeringens inställning. Dagens svar förstärker intrycket att regeringen nu harför avsikt att arbeta aktivt för att nå en lösning som innebär en kombineradväg- och järnvägsförbindelse mellan och . Jag tycker att dettaär positivt. Men det beror för det andra också på att det skett en markantomsvängning på den danska sidan av Sundet. Detta kom inte minst till uttryck ien Folketingsdebatt för . Anledningarnahärtill är sannolikt två: dels det faktum att man nu är i gång med sitt StoraBält-projekt, dels och förmodligen viktigare den lokala opinionen inomKöpenhamnsområdet. Utvecklingen för och för hela Själlandsområdet hari varit negativ. Detta har fått danskarna att inse att en bro frånMalmö är positiv inte enbart ur svensk utan också ur dansk synvinkel. Bakom ensådan lösning står samtliga åtta borgmästare inom ochpå vår sida av Sundet samtliga länsstyrelser i . Så har aldrigtidigare varit fallet. Därför bör det , som jag ser det, vara rätt ochlämplig tidpunkt att inleda förnyade diskussioner Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:79 Domarbanan och meritvärderingen vidtillsättning av domartjänster 13§ Kammaren åtskildes . 1 § Svar på fråga 1989/90:353 om privata och kollektivabeslut.... 1 () 2§ Svar på fråga 1989/90:385 omsocialstyrelsens två tjänstemän i GudrunSchyman (vpk) 3 § Svarpå fråga 1989/90:386 om tidigareläggning av försvarsorder 3 4 § Svarpå frågorna 1989/90:381 och 384 om informationen om affä- ren mellanVolvo och ........................................ 4 IndustriministerRune () () 5 § Svarpå fråga 1989/90:363 om patent inom biotekniken 8 6 § Svarpå fråga 1989/90:383 om brottsligheten kring Möllevångs- torget iMalmö.................................................................. 10 JustitieministerLaila i (m) 7 § Svarpå fråga 1989/90:331 om godkännande av mobil- 8 § Svarpå fiågorna 1989/90:334, 335 och 382 om restriktioner mot enkelbottnadetankfartyg, som anlöper svenska hamnar...... 14 KarinStarrin (c) OlleÖstrand (s) KenthSkårvik (fp) vicetalmannen (om debattreglerna) 9§ Svar påfråga 1989/90:350 om och 20 KommunikationsministerGeorg (vpk) 10 § Svar på fråga 1989/90:359 omavvägningen mellan järnvägs- coh 1989/90:58 11 §Svar på fråga 1989/90:379 om en fast förbindelse över 23 PerStenmarck (m) 12 § Bordläggning ....'.................................................................. 24