prot · GD0981 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag får meddela atl kl. 12.00anordnas en särskild debatt om den ekonomiska politiken, I debatten deltar enföreträdare för varje partigrupp och finansminister , Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning av prop. 1989/90:70 om våldsskildringar iröriiga bilder 1989/90;Kr5 av m.fl. (m) 1989/90:Kr6av m.fl. (vpk) Prot. 1989/90;Kr7av m.fl. (fp) 1989/90;Kr8av m.fl, (fp) 1989/90;Kr9av och (båda fp) 1989/90:KrlOav m,fl. 1989/90;Krllav m.fl. (s) 1989/90:Krl2av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:71 om någraprocessrättsliga frågor 1989/90;Ju20 av m.fl. (vpk) 1989/90;Ju21 avIngbritt Irhammar m.fl. (c) 1989/90:Ju22 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:74 om ny taxeringslag m.m. 1989/90:Sk44av () 1989/90;Sk45av m.fl, (m) 1989/90;Sk46av m.fl, (fp) 1989/90;Sk47av m.fl. (c) 1989/90;Sk48av () 12 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1989/90:139 av (vpk) lill statsrådet om EG och kommunerna: Oro och brist på kunskap inför denpågående EG-anpassningen är stor bland kommunalråd. Det visar enundersökning gjord av Lokalradions Reportagebyrå. Av drygt 260 kommunalråd är en tredjedel rädda för allstödet till de fatliga kommunerna försvinner, och nära 100 anser atlEG-anpassningen kommer att skapa regionalpolifiska problem. Undersökningenvisar också all 112 av de 260 kommunalråden är rädda för all det kommunalasjälvstyret hotas. En överväldigande majoritet är dessutom mycket missnöjda medatl regeringen inte informerat om EG och kommunernas framtid. Rädslan för att det regionala stödet försvinner är störsti de svaga regionerna. Man är rädd för att EG kommer att förhindra anpassadeländer att föra en självständig regionalpolitik som man konstateraratt EG;s egna regionala fonder är utformade på ett sådant sätt att Sverigeskommuner aldrig kommer att få en enda krona därifrån. Enmajoriet av kommunalråden anser atl del kommunala självstyret hotas Prot.1989/90:81 i och med att en hel del av besluten kommer alt flyttas fillBryssel. Elt exem- pel är kommunernas större inköp. kan man styra inköpen till sitt om- rade föratt på så sätt gynna de lokala förelagen, men vid en EG-anpassning skall varjestörre uppköp gå ut på anbud i . Oron är alltså stor och frågetecknen många. avde kommunalråd som deltog i undersökningen ville ha besked om vilkakonsekvenser EG-anpassningen får för kommunerna. Ingen enda kommun har i daggjort en egen analys. Mot bakgrund av de refererade undersökningsresultaten villjag ställa följande frågor till utrikeshandelsminislern: Anser utrikeshandelsministern attkommunalrådens oro är berättigad? Vilkakonsekvenser kan man se atl EG-anpassningen kommer att ha vad gäller delkommunala självstyret? Vilka är de överblickbara regionalpolitiska konsekvenserna av EG-anpassningen? Vad tänkerutrikeshandelsministern göra för att stilla kommunalrådens oro? 13 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:441 av (vpk) tillkommunikafionsministern om Blekinge kustbana: Regeringen uttryckte den 21december 1989 i proposition 1989/90:66 om all "en särskildsatsning skall göras på Blekinge kustbana". beslutaderegeringen att klassa ned banan till länsjärnväg men att anslag till upprustningskulle prövas i annat sammanhang. beslutade så regeringen alti planerna för länstrafikanläggningen skall inrymmas totalt 150 milj. kr förinvesteringar i Blekinge kustbana 1996. senarepresenterade om länstrafikanslagens (LTA) fördelninglänsvis, där kustbanan under återstoden av endast tilldelats 160milj. Jag villdärför fråga statsrådet: Menar regeringen att dessa 150-160milj. kr är en sådan särskild satsning som kan rädda Blekinge kustbana? 1989/90:442 av i (m) tillutbildningsministern om TV-licensavgiflerna: i kommer utvecklingeninom TV-området alt leda till att TV- 78 apparaterna sannolikt kommer attkunna plomberas i syfte att konsumenten inte behöver/kan mottaga de program som ej önskas. Desom t.ex. är nöjda med internationella satellitsändningar kan välja att Prot. 1989/90:81 endast se dessa och således bortse från sändningar initieradeoch produce- rade av . Omsådana möjligheter uppstår är då statsrådet berett medverka till all de sominte kan/vill mottaga sändningar från delvis eller heltslipper nuvarande licensavgift? 1989/90:443av (vpk) till försvarsministern om privata initiativ förbevakning av Sveriges kuster; Kustbevakningensregionchef i har enligt uppgift i massmedia beklagat attstatsmakterna satsar så litet på försvar Därför hyser regionchefennu förhoppningar om att en nybildad privat stiftelse "till hyfsatpris" skall få köpa en 16 meters kustjakt av försvaret. Initiafivtagarnahoppas att privata företag och allmänheten skall sponsra inköpet. Sfiftelsensom kallar sig "försvar" tänker använda fartyget förinsatser vid t. ex. ubåtsincidenler Jag vill därför fråga statsrådet; Anser regeringen att det är lämpligt att den svenskavästkusten försvaras med hjälp av privatägda kustjakter? 1989/90:444av (vpk) till kommunikationsministern om privatägda riksvägar; , som är vägbyggnadsbranschenseget organ, har presenterat ett förslag som går ut på att staten skallsälja (Göteborg-Borås-Jönköping) för den symboliska summan Fördenna summa erbjuder sig att rusta upp den 15 mil långariksvägen fill en modern och privatägd motorväg. Intressant i sammanhanget äratt av staten har utnämnts till försöksområde för demonstration ochutprovning av ny teknik som utvecklas genom det datoriserade bilprojektetPrometheus och EG-programmet DRIVE. räknar med att deras eventuella ägarskap av skall gevinst genom atl bilisterna tvingas betala vägtullavgifter på per bil. Förde bilister som inte kommer att ha råd att t. ex. arbetspendla på riksväg 40mellan och återstår i så fall två alternativ. Antingen tvingasde la omvägar och småvägar med risk för en farligare trafiksituation, ellerkan de tvingas söka nytt arbete på grund av att kollektivtrafiken inte byggtsut. Jag vill därför fråga: Anser att privatägda riksvägar ären modell som regeringen kan acceptera? 1989/90:445av (vpk) fill kommunikafionsministern om ekonomiskasatsningar på vissa forskningsprojekt om vägtransporter: Enligt det av finansieradeNORDIT-projektet del tar i 20 inlernationella konsortier som forskar kring specifika projekt ' Prot.1989/90:81 somrörEG;sDRIVE-program.DRlVEärsamordnat med det tidigare star- tadeprojektet , som bl.a. syftar till utvecklingen av en "intelli- Svenska förstudier till det senare kallades ARISE ochbearbetades utan att ha diskuterats i . I förhållandelill är DRIVE elt övergripande infrastrukturprogram som kalkylerarmed en europeisk samordning av vägtrafiken samt övervakning med hjälp avsatelliter presenteras av NORDIT;s bullefin nr 1, som ett projektsom framför allt har syftet att öka den europeiska bilindustrinskonkurrenskraft. DRIVE påslås syfta till att klara de ökade kraven på smidigtrafik inom EG;s inre marknad efler 1992. Jag vill frågakommunikationsministern: Hur mycket har statens hittillstotalt satsat på Prometheusprojeklet, på dess föregångare ARISE samt på EG:sDRIVE-program och hur mycket planerar regeringen atl salsa ? 1989/90:446 av (vpk) tillkommunikationsministern om betydelsen för trafiksäkerheten m.m. av detinternationella forskningssamarbetet om vägtransporter; satsar stort på detinternationella forskningssamarbetet med EG och Eureka när det gällervägtransporter Enligt proposition 1989/90:90 skall särskild vikt fästas vidvägtrafikens säkerhet och miljöeffekter när det gäller deltagandet i aktuellaprojekt som och EG-programmet DRIVE. Enligt forskare som på olikasätt deltar i de svenska satsningarna talar myckel för att användningen avinformationsteknologi i vägtrafiken kommer att kunna förbättra vägtrafikens"effektivitet och "ekonomi". Däremot anses trafiksäkerhetenvara mycket svår alt beräkna. När det gäller miljön anser forskarna atl"miljön i varje enskild resa" kanske kan förbättras, men deifrågasätter om den totala miljöeffekten kan förbättras närvägtrafiken ökar genom bättre framkomlighet. Min frågatill kommunikationsministern är: Har regeringen oberoende avbilindustrin gjort någon utvärdering som styrker uppfattningen att satsningarnapå Prometheusprojeklet och DRIVE-programmet ökar trafiksäkerheten och minskarmiljöstörningar i vägtransporterna? 1989/90:447 av (vpk) till försvarsministernom privata inifiativ för bevakning av Sveriges kuster: En nybildad stiftelse, med en f.d.kontraktsprost som ordförande, planerar enligt att bygga uppfrivilliga försvarsförband. Med hjälp av en privatägd kustbevakningsjakt övervaka svenska kuststräckor Initiativet har mottagits väl från marinenssida och föranlett elt lyckönskningstelegram från chefen för marinen. Min fråga är; Tycker försvarsministern att dethär är en bra utveckling eller tänker för- 80 svarsministern vidta några åtgärderför att förhindra att den svenska marinen på dettasätt kompletteras med privata inifiativ? 1989/90:448av () till jordbruksministern om besiktning av vilt som överlåtesav jakträttsinnehavare: Enligt uppgift kommer de nyaföreskrifter för köttkontroll som utarbetas av livsmedelsverket atlpermanenta nuvarande regler för hantering av kött från vilt som skjutits påeget jaktområde. Detta innebär att en jägare som överlåter obesikligat kött avt.ex. älg som skjutils på hans jaktområde till någon utomstående riskerar attbli bestraffad. Motbakgrund av detta vill jag fråga; Är jordbruksministern beredd medverkalill alt föreskrifterna för köttkontroll får en sådan utformning att enjakträttsinnehavare har möjlighet all utan påföljd överlåta obesikligat köttfrån eget jaktområde till utomstående. 1989/90:449 av () till jordbruksministern omkompensation till mjölkproducenter inom stödområdet: beslutade atldel s.k. tvåprissystemet för mjölk skulle avskaffas per . I en kommittémolion, 1987/88:Jo69, föreslog folkpartietsrepresentanter i jordbruksutskottet atl 100 milj. kr skulle reserveras förjustering av producentpriset på mjölk inom stödområdet för den händelse ellavskaffande av tvåprissystemet skulle leda lill kraftigt sänkt pris. fick inte gehör för detta yrkande. Menriksdagen beslutade i enlighet med jordbruksutskottets förslag att geregeringen till känna alt statens jordbruksnämnd bör ges i uppdrag alt utredaoch lämna förslag om åtgärder inom den ordinarie prisregleringens ram, somförhindrar atl mjölkproducenterna inom stödområdet drabbas av tvåprissystemelsavskaffande. Tvåprissystemet är nu avskaffat, och det har lett lill ensänkning av producentpriset på mjölk inom stödområdet med ca /liter Jag önskarnu fråga jordbruksministern: Kommer producenterna inom stödområdet atl få någonkompensation? 1989/90:450 av () till industriministern omden maringeologiska karteringsverksamheten; ställde sig hösten 1988bakom en plan för en snabbare marin-geologisk kartering. I budgetpropositionen1988/89:100 upptogs medel (30 milj. kr) till elt nytt undersökningsfartyg. Genom ett mycket förmånligt köp av elt begagnat fartyg harSGU snabbt och till en avsevärt lägre kostnad än beräknat införskaffat ettändamålsenligt karteringsfartyg. Undersökningsfartyget kan,under förutsättning att erforderliga driftsmedel anvisas, las i bruk redanunder innevarande seglationssäsong. Regeringens underlåtenhet atl föreslå behövligadriflspengar strider mot intention att snabbt öka den maringeologiskakarteringsverksamheten. Del nya undersökningsfartyget kommer på grund av bristpå drifismedel att tvingas ligga vid kaj 1989/90:81 Ärindustriministern beredd att tillse att medel för drift av ovannämnda Högtidlighållande av ........... 1 Klass 6boch 6c från musikklasser 1 § Förlängd ledighet........................................................ 3 2 § Hänvisning av ärenden tillutskott.............................. 4 3 § Meddelande om samlad votering................................ 4 4 § Anslag till jämställdhet................................................ 4 Kjell-ArneWelin (fp) 5 §Information från regeringen om biståndssamarbete med PärGranstedt (c) Tredjevice talmannen (om debattreglerna) HåkanHolmberg (fp) GudrunSchyman (vpk) () 6§ Anslag till jämställdhet (forts. AU9)............................. 45 CharlotteCederschiöld (m) BarbroWesterholm (fp) GunillaAndré (c) IngegerdSahlström (s) BrittaSundin (s) GöstaLyngå (mp) Beslut fattades under 8 § 1 § Anslag fill kyrkliga ändamål m.m................................. 62 Prot.1989/90:81 () 8 mars1990 () LolaBjörkquisl (fp) BerndtEkholm (s) KentLundgren (mp) Beslut fattades under 8§ 8§ Beslut........................................................................................................ 76 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU9................................................. 76 Kulturutskottetsbetänkande KrU13............................................................... 76 9 §Anslag till medlemskap i ................................. 76 betänkande KrU12 Beslut............................................................................................................. 76 10 §Meddelandeomensärskilddebatt om den ekonomiska politiken 76 11 § Bordläggning 76 12 § Meddelande om interpellation 1989/90:139 av (vpk)om EG och kommu nerna.......................................................................................................... 77 13 §Meddelande om frågor 1989/90:441av (vpk) om Blekinge kustbana , . 1989/90:442av i (m) om TV-licensav- 1989/90:443 av (vpk)om privata inifiativ för be vakning av Sveriges kuster........................................................................ 79 1989/90:444av (vpk) om privatägda riksvägar 79 1989/90:445av (vpk) om ekonomiska satsningarpå vissa forskningsprojekt om vägtransporter . . 79 1989/90:446 av (vpk)om betydelsen för trafik säkerheten m.m. av det internationella forskningssamarbe tet om vägtransporter................................................................................ 80 1989/90:447av (vpk) om privata initiativ för bevakningav Sveriges kuster........................................................................ 80 1989/90:448 av () ombesiktning av vill som över låtes av jakträttsinnehavare...................................................................... 81 1989/90:449 av () omkompensation till mjölk- producenter inom stödområdet.................................................................. 81 1989/90:450av () om den maringeologiska a A gotab 96265, StocKholm 1990