prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — I den fråga del här gäller - ett ägartillskott till SAS -har och ställt sig bakom uiskotiels hemställan; ni harinte motsatt er all staten skall skjuta lill pengar i form av eltägartillskott. Sedan kommer ni in och säger att man skulle ul och försälja i ennyemission. Men då bryter vi en nordisk uppgörelse - det är ju det del gäller.Anders Castberger! har vi en uppgörelse mellan de nordiskaländerna om ägarför-delningen inom SAS. kan vi inle besluta bara iSveriges riksdag, ulan delta är en fråga som också gäller de två andraskandinaviska länderna och som är delägare i SAS. Vi kan inle gåifrån en uppgörelse mellan . Del är della delgäller, . Nyemission i AB Aerotransport ROYOTTOSSON (mp); Jag kan inle tolka påannat sätt än alt han vill all flygel skall undantas frän miljöpolitiken ochkraven all inle öka koldioxidutsläppen m,m. Del är faktiskt så allom man larhänsyn lill de nya, miljövänligare flygplanen och till de effekter som kraftigthöjda miljöavgifter pä flygel ger. så får man ändå mer utsläpp av bådekoldioxid och kväveoxider från flyget totalt fram . Därmed spräckerman miljömålet. Detta har påpekat, del har flera utredningarpåtalat och det borde veta. Sedan tycks han heller inte tro att andra länder kan fallabra beslut i miljövänlig riktning på trafikens område. Han lycks tro alt om vihär fattar ell bra beslut så kan inget annal land följa efler - del är omöjligtall tänka sig. Del är nalurliglvis tråkigt atl han har den inställningen. Vår inställning är den motsatta. Med inlernalionelllsamarbele och genom all med samtal försöka driva de här frågornainternationellt kan man komma väldigl långt. Del är vad vi skall göra. inlebara falla undan och följa med i ekorrhjulet och ständigt öka utsläppen utannågon egentlig broms. prot.1989/90:35 Det vore bra all få elt besked omhur det är med miljömålen och få det svart på vitt iprotokollet. Ställer upp på miljömålen; ingen ökning avkoldioxidutsläppen, minskning av kväveoxiderna till 1995 och fram motslutet av 1990-lalel? Skall det då gälla flygel också? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 18 § Abortlagen m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 1989/90;SoU4Abortiagen m.m. INGEGERDSAHLSTRÖM (s): Motioner kan skrivas i syfte alt nå slorasamhällsförändringar men motioner kan också skrivas för atl ändra förutsättningarnaför några få människor. Den motion som och jag skrivit gällandetillämpning av abortlagens huvudprincip för gravt förståndshandikappade kvinnorrör några enstaka personer i vårt land. Men del är människor som enligt vårtsätt alt se missgynnas av nuvarande lagsliftningslillämpning. Förståndshandikappade eller utvecklingsstörda kvinnor varunder sexuellt omyndigförklarade i vårt land, I tonåren steriliseradesunga kvinnor ulan all de tillfrågades eller fick någon förklaring tillingreppet, får ingen sterilisering ske mol den enskildes vilja. Vi motionärer tycker atl nuvarande lagstiftning är bra.Abortlagens utgångspunkt, atl det är kvinnan själv som skall avgöra om honvill fullfölja en graviditet eller inle, är principiellt riklig. Vår motion får på intet säll uppfattas som om vi önskadeden lid tillbaka då utvecklingsstörda kvinnor inle hade någon räll all bestämmaöver sin egen kropp. Vad menar vi då, när vi i motionen lalar om undanlag frånnuvarande lagstiftning? Jag skall göra ell försök lill förklaring. Våld och övergrepp mol kvinnor förekommer runt om i vårtland. På senare lid har våldet synliggjorls på ett tydligare säll än tidigare.Övergrepp förekommer också mol utvecklingsstörda och gravt förståndshandikappadekvinnor Vad inträffar när en vuxen kvinna med låg förståndsförmågablir gravid? Omgivningen funderar över hennes trötthet och illamående. Är delden dagliga medicineringen som doserats fel? Eller är del någol i den dagligarutinen som har rubbats? Kvinnan kan inte själv förklara, och det lar tid innanman förstår all förändringen orsakats av graviditet. Kvinnan själv förslår inlevad som sker. Man kan också undra hur foslrel mår, som fålldoser av den medicin mamman ordinerats för sill livsuppehälles skull. Kvinnansanhöriga ser lill atl en ansökan om abort sker. Hurtillämpas nu abortlagen? "Abort får utföras om kvinnan på goda grunder kanantas förstå innebörden av ingreppet och dess konsekvenser." - Del ärinle lillämpbarl. "Om abort bedöms nödvändig för kvinnans liv och hälsafår frågan lösas i enlighet med samma principer som gäller för operativaingrepp i allmänhet." - Delta är inte heller lillämpbart. Alltsåavslås ansökan om abort. Vi motionärer menar atl i speciella fall av de slag somjag har försökt beskriva bör en avvikelse kunna ske från abortlagenshuvudprincip. Även om del bara är några enstaka fall av aborlansökningar somkommit till del gällande gravt utvecklingsstörda kvinnor, såär frågan av betydelse. Vi motionärer delar inle utskottets bedömning i dennafråga. Jag yrkar därför bifall lill motion So46I, Prot,1989/90:35 ANITASTENBERG (mp): Abortlagstiftningen hör lill del svåraste mankan diskutera. Man rör vid livels kärna. Man diskuterar liv och död. Ändåförsöker vi göra detta. 1988 ansökte 481 kvinnor om all få göra sen abort, 279 avdessa kvinnor gjorde sen abort, dvs, foslrel var vid aborllillfället äldre än3,5 månader -ända upp lill . av dessa sena aborterutfördes på grund av en allvarlig psykosocial problemalik. Det finns bevisligenbrister i vårt välfärdssamhälle. Det är anmärkningsvärt all över 37 500 kvinnor gjordeabort 1988, Vad värre är, är atl dessa siffror är ständigt stigande. Det ärnämligen 2 900 aborter fler än 1987 och 4 400 aborter fler än 1986, kanjämföras med att 104 699 barn föddes , Varjekvinna som genomgått en abort bär den händelsen med sig livet ut. Varför blir pressen så stor på kvinnorna all de i så höggrad inle vill föda fram sina barn? Klarar inle dagens samhälle alt la hand om sina väntadebarn? Kan del vara en icke fungerande barnomsorg som är orsaken? År del denpersonliga ekonomiska belägenheten? Är del brist på bostadsmöjlighet? Har viråd med atl ha barn? Har vi tid att ha barn? Nej, jag tycker inte all samhället ger föräldrarna tid ochmöjlighet all hinna och orka engagera sig så mycket som del behövs. Vi måste fåell mjukare samhälle med mer tid för varandra. de gröna vill skall ha rätt till sex limmars arbetsdag, räll all vara dagbarnvårdare åteget barn och vill ha ett barnvänligare samhälle, där man satsar både pengaroch engagemang på barn och ungdomar. Vad ska vi då göra ål de alldeles för många aborterna?Skall vi börja dela ut preventivmedel gratis? Vore del en lösning? Del bordevara en mänsklig rättighet att få känna glädje över sill väntade barn. Mycketstilla frågar jag: Är del också en mänsklig rättighet alt få bli född? Dessa diskussioner kommer upp vid senare tillfälle här ikammaren, varför jag inte skall tala om dem mer . Därmed yrkar jag bifalltill utskottets hemställan. 1989/90:35 29november 1989 Det ökade antalet aborter är ytterst oroande. Det är vi överens om iutskottet. Jag hoppas all vi skall kunna få en konstruktiv debatt medstatsrådet när han besvarar en interpellation kring dessa frågor.Jag skall i övrigt falla mig kort och börja med all yrka bifall lill denreservation som jag har skrivit under. Dengrundideologi som hela abortlagen vilar på har övergetts. Del framgår avordvalet både i allmänna debatter och i de beslut som vi har fattat här iriksdagen. och dödfödda under 28:e graviditetsveckan måste behandlas påett värdigt sätt och inte brännas med sjukhussoporna. Många uttalanden hargjorts i offentliga utredningar, senast i utredningen . När hela den grundidé som en lagvilar på har övergetts och inle längre är förankrad i samhället, då är det dagsatl se över den lagen. Del tycker vi tre ledainöler som har skrivit den motionpå vilka reservationen baseras, nämligen , ochjag själv. Låtmig rälla till ell litet missförstånd som jag har mött avmänniskor som inte läst vår motion. Man har trott alt vi ule efler att ta bortkvinnans rätt all själv bestämma. Men del är del inte det saken gäller. Allgöra det tror jag vore olyckligt. Någon måste bestämma. Om inte kvinnan skallgöra det, då får samhället göra det, I så fall måste del finnas en förteckningöver vilka individer som får aborteras. Del skulle kunna få förödandeeffekter för vår syn på människovärdet. Däremot tycker vi del är myckel viktigtalt mannen kommer med i bilden på ett helt annal sätt än vad som är fallet . Jag yrkar bifall lillreservationen fogad lill delta betänkande. I föreliggande belänkande behandlar utskottet tre motioner, två somberör abortlagen och en som tar upp etiska frågor med anledning av denmedicinsk-tekniska ulvecklingen. Den senare motionen avstyrker utskottet pågrund av all berörda frågor är under beredning iregeringskansliet. Fråganom en ny, förutsättningslös utredning om abortlagen har, som vi hörde, medanledning av en motion från m,fl, än en gångaktualiserats i utskottet. Men utskottet avstyrker motionen även , dä detinle finns några skäl atl göra en förutsättningslös översyn av hela lagen. Jagyrkar således avslag på reservationen fogad vid betänkandet, 1974års abortlag har som utgångspunkt all del är kvinnan själv som avgör om honvill göra abort före utgången av 12;e havandeskapsveckan. Vid abort föreutgången av 18:e havandeskapsveckan krävs dessutom en kuratorsutredning. Vidabort efter denna lidpunkt krävs beslut av , och abort kan dåendast beviljas om synnerliga skäl föreligger, 1980års abortkommillé gjorde en grundlig genomgång av abortlagen och fann all delinle förelåg några skäl atl förändra densamma. Därefterhar utredningen om del ofödda barnet, som talade om,på uppdrag setl över vissa delar av abortlagen, speciellt de s.k.sena aborterna. Betänkandet "Den gravida kvinnan och fostret -två individer", har utredningen nu överlämnal lill regeringen, och detskall ul på sedvanlig remissomgång. Vi har i en bra abortlag.Utgångspunkten i denna är all del är kvinnan som inom en viss lidsram avgör omhon vill fullfölja en graviditet eller inle.Men det kan inte nog understrykasalt en abort alltid måste ses som en nödfallsutväg och inte utnyttjas i ställetför användande av preventivmedel. Och del är ett måste all få ned antaletaborter lill en så låg nivå som möjligt. Det är därför myckel oroande att antalet aborter ökar förvarje år. Visserligen ökar också antalet födslar, och dessa tal brukar följasål. Men 37 585 aborter som utfördes är ett alldeles för stort anlal. kommer vi dock inle åt genom all ändra lagen, utandel är olika slags förebyggande åtgärder som behöver vidtas. Dit hör exempelvisen bra sex- och samlevnadsundervisning i skolorna samt en utbyggd och väl anpassadprevenlivmedelsrådgivning med speciella ungdomsmottagningar. Dessutom behövshjälp och stöd till de kvinnor som önskar del. Här har landstingen men ocksåkommunerna ell stort ansvar. Förutom all aborter är psykiskt påfrestandeför kvinnorna, så är de också kostsamma för landstingen. Den genomsnittligakostnaden för en abort är ca . Dessa pengar borde landslingen istället omfördela genom atl salsa på förebyggande arbete och på så sätt fä nedantalet aborter. En viktig del i del aborlförebyggande arbetet är också,som vi hörde tidigare, alt det ekonomiska stödet lill barnfamiljerna ärtillräckligt, all det sociala skyddsnätet är väl utvecklat och atl det finnsen väl fungerande och utbyggd barnomsorg samt tillgång lill bostäder. Del fårinle vara så atl brist på dessa saker blir ett skäl till att ansöka om abort. Om man går djupare ner i statistiken finnerman all de flesia aborter utförs på kvinnor i åldern , är myckeloroande, I den åldern borde man ha alla möjligheler atl ta emot ell barn, ävenom del skulle komma oplanerat. Men kanske har den stora kampanj som drivitsunder , alt satsa på dig själv, fåll ell genomslag även här. När det gäller motion So46I, som IngegerdSahlslröm här har yrkat bifall till, har utskottet inte funnit att det finnsskäl att frångå abortlagens huvudprincip och avstyrker således motionen, Dellaställningstagande har vi gjorl utifrån de remissvar som inkommit. Utskottet såg alltså myckel allvarligt på frågan somtagits upp i motionen och skickade den därför på remiss till olika myndigheter.Samtliga remissinstanser avvisar införande av ett avsteg från abortlagenshuvudprincip. har också i sina allmänna råd, som utkom ijanuari, behandlat frågan. Justitieombudsmannen harinle inom JO;s verksamhet funnit alt della är ett sådant problem som gör atldel är erforderligt med en ändring av lagen. Förre JO, , hänvisaräven lill sleriliseringslagen. Den innebär atl sterilisering inte får ske molden enskildes vilja. Alt man då i stället skulle företa en ivångsinässig abortoch la livet av fostret finner han egendomligt. En annan anledning är också attbarnet inle behöver vara handikappat därför atl kvinnan är utvecklingsstörd. Jag kanhålla med motionärerna om att del för en förståndshandikappad Prot,1989/90:35 9 protokoll 1989/90:35 Prot,1989/90:35 kvinna kanvara svårt all förslå vad det är som sker med kroppen under en graviditet. Delär därför viktigt att samhället släller upp, så att kvinnan får största möjligastöd och hjälp under graviditeten, vid förlossningen och när barnet är fött. Del är också angeläget alt den som sexuelltutnyttjat en psykiskt utvecklingsstörd kvinna blir föremål för rättsligaåtgärder. Maximistraffet för ell sådanl brott är fängelse. Med detanförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan i betänkandet. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs socialutskottetsbetänkande /90:SoU8 Halmbränning. Vi motionärer har vid ett flertal tillfällenmotionerat om ett stopp för halmbränning. Den här gången har utskottet genomall remissbe-handla motionen tagit sig an denna viktiga miljöfråga på ett meraseriöst säll . Tyvärr har man dock inle kommit till samma slutsatssom oss motionärer, nämligen all elt förbud mot halmbränning är den enda möjlighetenatt undanröja de negativa miljökonsekvenserna. Det kan synas anmärkningsvärt all vi gång efler annansläller krav på ett generellt förbud mot en verksamhel som möjligen kan sägasvara ett miljöproblem av begränsad räckvidd setl lill landet totalt, 1 Skåneär emellertid halmbränning elt synnerligen stort miljöproblem. Halmbränning utarmar jorden i en sådan omfattning atl deni möjligaste mån bör undvikas. Dessutom vållar halmbränningen stora besvär förkringboende i form av rök och sotnedfall. harhalmbränningen också bidragit lill all normerna för sloflhalter överskridils icentrala och , Särskilt besvärande är den för astmatiker som utsättsför direkta hälsorisker. Då utskottet första gången behandlade motionen hänvisademan till all kommunerna redan har möjlighet atl stoppa sådan verksamhel somorsakar sanitär olägenhet. Men för all detta skall vara möjligt måste skadanredan vara skedd. Vid näsla tillfälle avstyrkte utskollel vårt motionskravom all ge kommunerna möjlighet all införa generellt förbud mot halmbränningmed motiveringen all denna verksamhet hade minskat. hänvisar utskottet till alt regeringen har möjlighetall ingripa mot halmbränning genom en myndighetsförordning, men del lar inlekonkret ställning lill ell förbud, I slällel hänvisar man lill remissinstansersom hävdar atl halmbränning inle bör ske ur miljösynpunkt, men som tror all mankan lösaproblemet genom information. Verkligheten visar dock atl denna väg inle letttill några konkreta resultat. Jag har här i min hand ell kort som under flera är säntsul lill lantbrukare i sydvästra från miljö- och hälsoskyddsnämnderna, Pädella kort står; Renare luft! Aldrig mera halmbränning! Plöj ner halmen - lätoss slippa kvalmen! Med anledning av dessa uppmaningar noterar tidningenArbetet ; "Få har dock tagit förslaget på allvar förjust nu bränns det halm på de sydskånska fälten, vilket medförtelefonsamtal lill miljö-och hälsoskyddsnämnderna från astmatiker och klagandegrannar". De många människor som utsätts förhalmbränningens olägenheter och hälsorisker hade behövt utskottets stöd förell generellt förbud mol halmbränning. Jag måste ställa en fråga tillmiljöpartiet, som sagt sig verka för elt förbud; Vad gör ni? Med del anförda yrkar jag bifall lill motionen. Prot,1989/90:35 ANITASTENBERG (mp): Jag anser personligen att halmbränning inleskall fä förekomma mer än i undanlagsfall. Jag anser del vara hell enligtmiljöpartiets ideologi alt låta halmen återföras lill jorden genom all hackasoch plöjas ner i stället för all bränna halmen på åkrarna och ökakväveoxidhallen i atmosfären. instämmer i atl halmbränning börbegränsas, Lanlbruksstyrelsen säger att halmbränningen har minskat kraftigtunder . Men just i mitt hemlän. , bränns ännuhalmen på av spannmålsarealen. Vid bränningen blir det mycket rök över vägarna, och rökeninnebär besvär för allergikerna. Astmatiker kan få rikliga aslmaatlacker, IDanmark finns redan en lag som förbjuder halmbränning på åkrarna. Del borde viockså ha. /89 agerade jag ensam i socialutskottet förett stöd ål denna motion, men jag fick ingen med mig. Man sade atl del ändågick bra atl stoppa halmbränningen. Det visade sig, som redanhar sagt, alt detta inte var sant. Vid behandlingen /90 var alla utom en ledamot isocialulskollel för årets version av motionen, Efler remiss tilljordbruksulskollel, som hell sågade av motionen, vände opinionen, och motionenavstyrktes även . Detta beklagar jag djupt. Eftersom jag inle fick riksdagsgrupp medmig, efter jord-bruksulskollels remisssvar, kan jag heller inle reservera mig.Nu väntar jag på /91 version av samma motion, så alt jag kankämpa vidare mot halmbränningen på åkrarna. () replik: Kan man uppfatta del så, all emot halmbränningen, men atl de övriga i inte tycker atl delär så väsentligt all del bör finnas ett förbud mol delta? Prot,1989/90:35 ANITASTENBERG (mp) replik; På sill sätt har rätt. Jaganser atl man halsade över motionen i jordbruksutskottet. Del blir ju så närinan har många motioner all behandla. Rätt som del är kan del gå litet snabbtvid behandlingen av en motion. Jag fick motiveringen lill avstyrkandet efteråt av vårrepresentant. Man menade all del var fullständigt omöjligt att godkänna enmotion som säger atl man inle får bränna halm. Då skulle man inte heller kunnabränna halm i olika ugnar som man använder för halmbränning. Kom igen med enbättre formulering, sä skall vi stödja dig näsla år- del var resultatet i minriksdagsgrupp. () replik: Jag förmodar atl miljöpartisterna då kommeratt läsa motionerna bättre framöver. Del stod faktiskt i motionen atl man härprecis som i , där man har fattat beslut om ell generellt förbud, vidförekomst av skadeinsekter och i andra speciella sammanhang kan ge dispens förhalmbränning. Jag hoppas alltså att frågor av den här digniteten - ävenom detta är en liten fråga som berör bara en del av - kommer alt få ennoggrann behandling, () replik; jag lovar alt ta upp den motionen medalla miljöpartister i riksdagsgruppen nästa gång. Onekligen kan man undra vad frågan omhalmbränning har i socialutskottet all göra. Hade del varit fråga omhembränning kanske det hade varit mer naturligt alt diskutera del. Men della är fakliskl ingen litenfråga. Vi har lagl ned ell stort arbete på frågan i utskottet. Precis somBirthe Sörestedt sade har vi remitterat den såväl till ochnaturvårdsverket som lill lantbruksstyrelsen och , De svar vifick tillbaka var mycket blandade. Vi beslutade därför all hänskjuta frågantill jordbruksutskottet, som vi anser vara miljöutskott, Ellenhälligt jordbruksutskott svarade all motionen skulle avstyrkas. Jag anser allnär det utskott som ansvarar för miljöfrågorna lar ell sådant slällningslagandekan inte socialulskollel sätta sig över della. Därför yrkar jag bifall lillhemställan i belänkandet. BIRTHESÖRESTEDT (s): Det är synd all inte socialutskottet har handom miljöfrågorna. Då hade man såvill jag förslår tillstyrkt elt förbud. Man kan lycka all del är konstigt alt kan införaett förbud medan - som vi anser vara ell miljömedvetet land - inte kaninföra en sådan lagstifining. Som har sagts här så har det funnits entidigare version av motionen, vari föreslogs all kommunerna skulle fä möjlighetatl införa ett generellt förbud. vågar nu tyvärr inte taställning i frågan,utan man hänskjuter ärendet lill regeringen. Del är synd, för vi hade behövtsocialutskottets stöd nere i , Jag tror, , att marken nästagäng frågan blir aktuell kommer att vara förberedd för nedgrävning av halm. Vissa hälso- och sjuk vårdsfrågor Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fallas .) 20 §Vissa hälso-och sjukvårdsfrågor Föredrogs socialutskottetsbetänkande /90;SoU 10 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor, Utvecklingen av primärvården bygger på atl vihar kunniga allmänläkare med ett brett medicinskt kunnande. Men del finnsutöver allmänläkarna också behov av vissa specialiteter inom primärvården.Socialutskottet har tidigare påpekat för regeringen att det är viktigt all delfinns gynekologer och pediatriker - kvinnoläkare och barnläkare - inomprimärvården. Detta tillkännagivande görs nu för . Vi hoppas altregeringen tänker studera vårt tillkännagivande och vidta de åtgärdersom är erforderliga. Självfallet är del nödvändigt all utbildningendimensioneras sä alt gynekolog- och pediatrikerljänsler kan inrättas och besällasinom primärvården. Det är också nödvändigt all sjukvårdshuvudmännen vidtaråtgärder, och vi förutsätter alt regeringen lar upp överläggningar med dem omdetta. Jag ber med detta all få yrka bifall tillreservation 6 och i övrigi lill utskottets hemställan, PER STENMARCK (m): Sjukvårdens organisation har diskuterats häri kammaren . Självfallet finns del många orsaker lilldelta. Den främsta anledningen är atl denna organisation harmänga brister, i sin tur är den främsta anledningen lill allt slörreproblem inom den svenska sjukvården, trots stora insatser av en kunnig ochengagerad personal. Den försvagade ställningen beror i slällel på brister iriktlinjerna för den framtida hälso- och sjukvården, i vårdens styrning ochorganisation samt i det illa fungerande Dagmarsyslemel. Dessa brister måsterättas lill om kraven pä en god vård - som är hälso- och sjukvårdslagensfrämsta mål - skall kunna uppfyllas. Sjukvården är uppbyggd på myckel stora enheter.Landstingen har i genomsnitt 15 000 anställda. Därför bedrivs nästan allverksamhel i form av stordrift. Däremot är del nog tveksamt om del lika oftaverkligen finns några Prot,1989/90:35 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor Av det skälet kan del troligen ifrågasättas om sjukvårdenskall drivas i så slora enheter som är fallet. Inom sjukvården är del inle patienterna eller vårdpersonalensom bestämmer. Del gör i slällel landstingspolitikerna. Och deras roll ärlångt ifrån entydig. som dessa politiker skall varapalienlförelrädare så skall de också ansvara för både sjukvårdsproduklion ochfinansiering. Det har inte lett lill någol gott resultat all sökaförena så motsatta uppgifter. Odiskutabelt är det patienterna som har kommit ikläm. Med en annan organisation av hälso- och sjukvården skullepatienterna få en större frihet att själva välja vårdform och vårdmiljö.Alternativa vårdformer skulle kunna uppmuntras, på ell annal säll än som i dagkan ske. Utbyggnaden av den öppna vården skulle till stor del kunna ske genomen ökning av antalet privatpraktiker. Inom del rådande systemet har della -kombinerat med en politisk ovilja - visat sig vara omöjligt all klara av. Vi har från moderat håll utvecklat della tidigare. Bl.a.gör vi del nu i reservation 5. fogat lill betänkandel. Jag ber alt få yrkabifall till denna reservation. Motion So41l av har tillstyrkts av ellenhälligt utskott. Därmed tillgodoses på ell bättre sätt behovet avspecialisltjänster inom möd-ra- och barnhälsovård och av gynekologi inomprimärvården. Delta är resultatet av ell tämligen omfattanderemissarbete. har utskottet uttalat sig välvilligt till sammamotion, utan någol synbart resultat. Det är min förhoppning att resultatetskall bli bättre . Med det anförda ber jag atl få yrka bifall lillreservation 5 och i övrigi till hemställan i utskottets belänkande på samtligapunkter. GUDRUNSCHYMAN (vpk):