prot · GD0994 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är myckel märkligt alt nu slänger sina gränserför människor som vill besöka oss. Vi kan ju själva besöka t.ex. om vivill ut och lågluffa, som del heter, om reglerna inte ändrats på den allrasenaste liden. Varför skall inte en person från ha samma rättall besöka som turist? Jag kan inte förslå det! Visserligen kan man besöka om man har släktingarhär Men skall alla de människor som inte har släktingar utanför Rumänienstängas inne i landet när de har fått lida i ett land som helt enkelthar varit elt grymt fängelse? Varför kan inte öppna sinagränser för människor som vill besöka oss? Det handlar ju också om atl vi villbesöka andra länder och träffa människor i andra kulturer. Del är rikligt, , atl vi ocksåbesöker andra länder, men det finns ganska många länder som har olika syslemmed viseringar för utländska besökande. Vi är alltså långt ifrån ensamma omdelta. Vi har också i stor enighet här i beslutat atlreglera invandringen till . Utgångspunkten i viseringsreglerna är ju iförsta hand att en utlänning som vill bosätta sig här måste ha beviljatstillstånd, innan han eller hon reserin i landet. För atl kunna upprätthålla den regleringen tillämpar kravpå visering för medborgare från elt stort antal länder, länder från vilka manockså kan tänka sig att det finns ell stort eller åtminstone elt visstinvandringslryck. vill jag inte uttala mig speciellt om ,eflersom det är invandrarverket som följer utvecklingen på området. Jag harredovisat invandrarverkets praxis när det gäller i första hand besöksviseringar Men elt av skälen atl vi har viseringar och även i vissafall kan vara restriktiva med viseringar är ju alt benägenheten att stannakvar i efter vise-ringstidens slut har visat sig vara ganska stor förpersoner från vissa länder Dårför är della ell skäl som måste tas med ibedömningen av om visering skall beviljas. Vi kan väl ändå se fram mol en ulveckling i hela ,alltså även i , där vi sä småningom kanske inte behöver någraviseringar alls. Jag kan också konstatera alt del är bra atl del nu har varitmöjligt alt utöka viseringarna frän , så atl man kunnat vidgapersonkretsen. Del som har varit mest beklagligt har naturligtvisvarit atl släktingar inte kunnat besöka varandra. 48 (): Det intressantaste med den här frågan är inteom människor från kan få visum lill eller ej. Det här är enprincipiellt viktig frihetsfråga för alla människor i hela världen. Jag ställde inte heller frågan på del sättet all denskulle gälla enbarl om människor från eller från någol annat landskall få politisk asyl i . Frågan är om de skall få visum för atl besökaSverige precis så som vi svenskar kan få visum under en tidsbegränsad periodför alt besöka andra länder Hur skall man kunna avgöra om en person är benägen atthoppa av i ? Det är helt omöjligt alt på förhand avgöra detta.Regeringens politik innebär helt enkelt all människor som inte har släktingar inågol annal land -har del varit svårt t.o.m. för sådana personer- intekan lämna sitt eget land, åtminstone inte om andra länder, liksom ,stänger sina gränser Vi förhindrar på detta sätt ellkulturellt utbyte mellan olika länder År inte elt sådant utbyte något av detviktigaste om vi skall uppnå fred i tredje världen? Jag tror atl vi också kommer all bibehållaoch förbättra ett kulturellt utbyte med även i fortsättningen. Det är ju så med den här viseringen atl det ärinvandrarverket som gör bedömningen. Det är framför alll invandrarverkelstillämpning som utgör praxis och som innebär att del i princip är sökandensjälv som skall göra det troligt atl syftet med resan till är besök ochinte bosättning. Framför alll har det varit utomordentligt viktigt - detvill jag understryka -atl del varit möjligt för människor som är nära släkt atlbesöka varandra, något som de tidigare ej kunnat göra, inte på grund avSveriges snålhet med Prot.1989/90:94 viseringar utan på grund av altRumänien inte har velat medverka till så- Svar på frågor 3 DOMEU (mp): Ministern har fortfarande inte svarat påfrågan om hur man skall avgöra om den enskilda personen kan tänkas stanna kvari eller ej. Det är ju helt enkelt omöjligt att avgöra! Ta som exempel vilken person som helst som går in på enjärnvägsstation i och köper elt s.k. tågluffarkort. Hur skall man vetaom den personen kan tänkas stanna kvar i ? Den här svenska politiken innebär kanske att människorfrån faltiga länder diskrimineras, och de skall alltså inte få besöka rika länder,eflersom de kan länkas stanna kvar där I förlängningen skall man också se frågan på det sättetatl delta kan leda till atl andra länder faktiskt slänger sina gränser för osssvenskar Det är inte bara människor i andra länder som skulle ha nytta av enöppnare svensk politik. Vi själva har ju också ett intresse av att besökamänniskor i andra länder och se deras kulturer Jag har frågat vilka åtgärder ministern tänker vidta förall ändra lagstiftningen i detta avseende. Det talas ju i andra sammanhang såmycket om internationalisering! Denna fråga har jag inte fått svar på. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1989/90:481 om möjligheten att ansökaom asyl AnL 51 Statsrådet ; har frågat mig om påallvar håller på alt ge upp asylrätten samt om vi i kommer atl byta utasylrätten mot arbetskraftsinvandring och blanda ihop begreppen flykting ocharbelskraflsinvandrare. Bakgrunden till frågan är dels regeringens beslut i decemberom att till-lämpa regeln om särskilda skäl i utlänningslagen, delsinvandrarverkets beslut all med omedelbar verkställighet avvisasomliga asylsökande som kommit lill via . I sin fråga påslår att regeringen genomdecemberbeslu-tel infört en undantagsklausul i utlänningslagen. Låt mig än engång få klargöra att regeringen inte har infört någon ny bestämmelse iutlänningslagen. Regeln om särskilda skäl infördes i utlänningslagen den 1januari 1976. Av förarbetena framgår att vid bedömningen av vad som skall ansesutgöra särskilda skäl, får nödvändig hänsyn tas lill vara möjligheter att taemot utlänningar (prop. 1975/76:18, s. 107). Regeringen har alltså inte genom decemberbeslulet införtnågon ny regel i utlänningslagen. Genom beslutet tillämpas regeln i 3 kap. 4 §andra punkten i lagen. Det är inte heller riktigt, som påstår,alt asylsökande som kommer via inte har fått möjhghet att söka asyl iSverige. invandrarverketbeslutar om avvisning med omedelbar verkställighet, har polisen gjort utredningom den sökandes asylskäl. Återsändande av asylsökande till eller annatland sker aldrig utan en noggrann prövning av ärendet. Genom kontakter i har det kunnat konstateras attasylsökande som via kommer lill i flertalet fall haruppehållstillstånd i ell tredje land och också tillstånd atl vistas i Polen.Mol bakgrund även av upplysningar om förhållandena i har invandrarverketbeslutat alt verkställa avvisningsbeslut för återsändande lillPolen, eflersom asylsökande inte riskerar all sändas vidare till ett land därde kan komma all utsättas för förföljelse. andra fråga är om vi kommer all byta utasylrätten mot arbetskraftsinvandring och då blanda ihop begreppen flyktingaroch arbelskraflsinvandrare. Jag antar atl bakgrunden lill frågan är den diskussion somjust inletts om alt eventuellt utvidga möjligheterna att ge arbetstillstånd. I vissa avseenden är det nalurliglvis viktigt atl hållaisär begreppen flykting och arbelskraflsinvandrare. Men det är självfalletingel fel alt se flyktingar som en resurs på arbetsmarknaden. En eventuell ren arbetskraftsinvandring får naturligtvisinte ske på bekostnad av skyddsbehövandc flyktingar AnL 52 (): Jag lackar för det långa svaret, och särskiltgäller det den sista meningen i svaret, atl en arbetskraftsinvandring inteskall få ske på bekostnad av skyddsbehövandc flyktingar Men med hänvisningtill hur del går lill tillåter jag mig alt tvivla på detta. Atl man skallse på flyktingar som en resurs har jag betonat, och jag är därförglad över all även invandrarministern gör denna betoning. Tryggheten för flyktingar i tvivlar jag däremot på,eftersom inte har skrivit under och alltså inte harnågon skyldighet alt hålla sig till reglerna i denna. Jag har också mycketsvårt att tro alt del görs noggranna undersökningar innan asylsökande skickastillbaka till , eflersom de asylsökande har skickals tillbaka lill Polensamma dag som de har anlänt till . händer det atl människor som har rätt alt söka asylinte får en handläggning av sina fall som är rättsligt riktig. Detta ser vi imiljöpartiet allvarligt pä. Det första polisförhöret med en asylsökande sker påell ganska ytligt plan och utan offentligt biträde, vilket enligt den nya lagenskall finnas med från början. All den asylsökande inte har alla handlingarframstår som ell missbruk av asylrätten. Ofta händer del även att flyktingarinte får dokument översatta, vilket är mycket allvarligt. Jag anser att förhållandena på en del avflyktingförläggningarna kan liknas vid slavhandel i modern tappning. Detfinns människor som tjänar oerhört slora pengar på dessa flyktingförläggningar,och många av flyktingarna utvisas när de har vistats en lid på dessaförläggningar Det beiyder all flyktingar mår illa, att personalen mår illa ochalt våra skattepengar används utan att de ger någon utdelning tillflyktingarna. har under tidigare decennier kunnat la emot 50000-70 000 arbetskraftsinvandrare. Därför tycker jag alt del är viktigt atl vii fortsätter att ta emot de människor som är i behov av skydd. Vem bäransvaret för verkställigheten när utvisningar sker lill elt land där människorriskerar att utsättas för tortyr, dödsstraff, m.m.? Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på frågorna 1989/90:475 och 483 om de regionalautvecklingsfonderna har ställl två frågor tillmig om de regionala utvecklingsfonderna. Båda frågorna har ställts mot bakgrundav regeringens förslag i den näringspolitiska propositionen altutvecklingsfonderna successivt skall betala in sammanlagt 1 miljard kronortill staten och placera 600 milj. kr. i nya regionala riskkapitalbolag. Den första frågan gäller hur indragningen av medlen kommeratl ske. Den andra frågan gäller vad jag avser all göra för all fördelarna medde regionala utvecklingsfondernas verksamhetsform inte skall gå förlorade. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Småföretagens riskkapilalförsörjning har behandlats avbl.a. I stort sett samtliga remissinstanser delarutredarens bedömning atl det finns stora brister när det gäller tillgången påriskkapital inom småföretagssektorn. Andra utredningar har kommit till sammaslutsats. Det är bakgrunden lill regeringens förslag om nya regionalariskkapilalbolag. Jag anser liksom alt utvecklingsfondernasnärhet till regionens företag och kontakt med målgruppen har stor betydelse.Jag delar däremot inte hans farhåga alt denna närhet kan gå förlorad omregeringens förslag genomförs. Först och främst föreslår regeringen atl fonderna skall fåbehålla sina nuvarande finansieringsinstrument, även om verksamheten kommeralt bedrivas i mer begränsad omfattning än . Vidare framhålls att inbetalningentill staten bör ske i sådan takt atl fonderna fortlöpande kan bedriva en egenfinansieringsverksamhet. Vad gäller rådgivningsfunktionen föreslår regeringenbetydande resurser för all utvecklingsfonderna skall kunna fortsätta atl påolika sätt medverka till all höja kompetensnivån bland småföretagen. de teknik-baserade företagen samt underleverantörerna. Möjligheten att kombinera rådgivning och finansieringkommer således att finnas kvar Sammantaget anser jag alltså atl det inte finns någon riskatt utvecklingsfondernas verksamhetsform eller deras närhet till småföretagenskall gå förlorade. AnL 54 (): Jag lackar statsrådet för svaret. Det är viktigt att riskkapitalskaffas även lill små förelag och projekt. Det har funnits en lucka mellanfinansieringen från STU, Styrelsen för teknisk utveckling, och utvecklingsfondernatill dess att bankerna upptäcker att de vågar satsa pengar Därför är det bra omdenna tillgång på riskkapital kan stärkas. Vi i ansåg alllöntagarfonderna borde ha gjort del. Åven de olika venture capilal-företagen iSverige som har vuxit upp borde ha kunnat göra det. Men de har valt all salsapå större och säkrare projekt. De har alltså inte i någon egentlig meningsatsat på små riskprojekt. Delföreligger stor risk för att de nya riskkapitalbolagen inte orkar med så mångaprojekt som utvecklingsfonderna har gjort. Det innebär därför en risk alt föraöver pengarna från utvecklingsfonderna till riskkapitalbolagen. Dels minskardärigenom utvecklingsfondernas möjligheter, dels kommer de förflyttade pengarnasannolikt att satsas på färre förelag än om utvecklingsfonderna hade sköttsatsningen. Min oro kvarstår alltså. Jag undrar om statsrådet vill kommenteradelta. 1989/90:94 27 mars1990 Det förslag som regeringen haröverlämnat till innebär atl utvecklingsfonderna kommer atl ha kvar 1miljard kronor för den utlåningsverksamhet som de nu bedriver Det är i stortsett samma belopp som är utlånat. Från denna synpunkt innebärdetta alltså inte någon mindre kapacitet. Men genom företagens ökade möjligheterlill riskkapital blir det lättare för företagen att låna upp pengarpå den ordinarie kapitalmarknaden, eftersom banker och andra vågar ta störrerisker ju större riskkapitalet är Jag bedömer att detta skall innebära en förstärkningnär det gäller möjligheten att finansiera också riskprojekt i små ochmedelstora företag. Jag hyser inte samma farhågor som om alldella skall innebära en försvagning i fråga om dessa möjligheter, ulan del blirivärtom en förstärkning. Om detta förslag genomförs och om det visar siginnebära problem, är jag naturligtvis beredd atl vidta åtgärder för alt lösadet problem som vi har för avsikt att lösa, nämligen atl få i gångnyföretagandet och hjälpa de mindre och medelstora förelagen atl utvecklas. AnL 56 (); Det är värdefullt och det tackar jag för Erfarenheten är nämligen attbankerna är riskvilliga i mycket liten utsträckning. Åtminstone säger man frånutvecklingsfonderna att del inte finns någon tendens alt bankerna har gått inoch tagit större risker i och med atl del sketl en avreglering. Fortfaranderiskerar utvecklingsfonderna sina pengar Där finns det två saker atl se. Denena är alt utvecklingsfonderna i t.ex. har använt i princip hela sittkapital för utlåning. Där finns ingel mera atl ta. Så drar man in pengarnadärifrån, drar man in en del av verksamheten. Den andra är atl det ute ilandsorlen finns fonder där man faktiskt säger; Vi måste ha pengar på bankenför att med hjälp av räntorna täcka förlusterna för risksatsningarna. 1989/90:94 27 mars1990 Detär naturligtvis fel resonerat. Kapitalet är ju till för att användas. Men detblir ändå snett om man t.ex. låter storstäderna behålla sina riskpengar ochdrar in från regionerna. Det riktiga vore atl låta regionerna öka sina riskerpå något sätt. Avsikten är alt vi, om förslaget antas av , skall gå in iförhandlingar med , olika landsfing och utvecklingsfonderna.Då skall vi diskutera takten i indragningen av de medel som skall tas in tillstatskassan. Jag hoppas atl vi skall kunna hitta former som gör att allautvecklingsfonder får möjligheter alt också i fortsättningen arbeta medlånekapital. Jag tror alt de får större möjligheter att använda den ordinariekapitalmarknaden när vi ökar riskkapitalmängden i företagen. AnL58 (): Del är där bedömningarna skiljer sig. Det kommer erfarenheten attvisa. Det är vikfigt att man nära kan följa om bankerna faktiskt vill ellerinte vill ändra sin riskvillighet. Där har staten ytterligare en möjlighett.ex. via utvecklingsfonderna: I stället för alt själv hålla med helariskkapitalet skulle man kunna gå in med garantier Där tror jag attutvecklingsfonderna är väl skickade genom alt de gör både personbedömningaroch företagsbedömningar De är skickligare i många fall, skulle jag vilja säga,än bankerna, därför att bankerna inte har att göra båda dessa bedömningar utani huvudsak den ena. Där finns alltså något alt hålla ögonen på. Detär också viktigt alt riskkapitalbolagen får sådana instruktioner att defaktiskt vågar ta risker och inte bara resonerar så att de skall hålla krutettorrt. Enannan viktig punkt är: Vilkel belöningssystem har man i ett riskkapitalbolag?Belönas man såsom chef för de risker som man tar eller för de pengar som mankan visa upp att man har kvar? När man ulformar avkastningskraven för riskkapitalbolagen, är detväldigt viktigt atl poängtera att det är långsiktig avkastning det är fråga om,så att de vågar ta de risker som är nödvändiga för atl få fram nyföretagandeoch för atl utveckla de små och medelstora företagen. AnL60 (); Jag hoppas alt vi är rädda om utvecklingsfonderna. Speciellt iglesbygden är dessa egentligen den enda riktiga långvariga hjälpen för företagen.Många konsultföretag har inte ansett det lönsamt atl ställa upp medrådgivningsverksamhet där. Därför är utvecklingsfondernas verksamhet mycketviktig för småföretagsamhet. Det är angeläget att deras arbetsformer ocharbetsinstrument får behållas så intakta som möjligt och gärna vässas i ställetför att dras in. Detfinns två indragningsmomenl; Dels pengarna till riskkapitalbolagen, dels denmiljard som ligger och så att säga skvalpar och som statsrådet säger egentligeninte används. Alternativet hade varit att försöka få fonden att an- vändadessa pengar Jag tror att det finns utrymme för att placera dessa pengar också. AnL 61 Industriminister ; Det här förslaget innebär ju att regionernafiliförs mycket mer kapital för satsningar än vad som sker i nuvarande form.Del bör göra att del blir större möjligheter atl utveckla näringslivet. Jag håller med om att ulveckhngsfondernaspelar en utomordentligt slor roll i alla län för att utveckla företag. Delfinns naturligtvis stora brister, men verksamheten kan förändras så att denblir bättre. Jag tror alt fonderna har en utomordentligt stor betydelse och attde får ett bälire instrument i fortsättningen genom det förslag som vi har lagtfram för . AnL 62 (): Jag hoppas all del blir så. Speciellt viktigtär all det finns några som fortsätter att satsa också på relativt små projekt.Med vanlig riskkapitalverksamhet finns det en tendens alt det satsas väldigthårt på dem som är snabbast och vackrast. Det är dock inte bara detta detgäller här, utan här gäller det framför allt för glesbygden att överleva. Detär så att säga andra kriterier ute i landet än i t.ex. Storstockholmsområdet.Jag tycker i och för sig att förelagen har sitt existensberättigande även om deinte har någon tillväxt. Del gäller även Stockholmsföretag och i ännu högregrad företagen ute i landet. De har räll att finnas och la vara på nya idéer,även om de inte vuxit sig väldigt stora och blir börsföretag. Detskall inte vara kriteriet. Här finns ett speciellt bevakningsområde. Bevakningkan genomföras t.ex. med arbetsinslruktioner och uppföljning. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1989/90:474 om statliga krediter till och har frågat utrikesministern omregeringen avser atl vidta åtgärder för att stoppa krediter till ochKina. Arbetet inom regeringen är så fördelat alt det är jag somskall svara på frågan. Beslut om att bevilja u-krediter fattas av beredningen förinternafionellt tekniskt-ekonomiskl samarbete, BITS. Alla större insatser ochprojekt i nya länder underställs styrelsens prövning. I styrelsen finns pariamentarisk representation. Beslutsordningen innebär attregeringen som regel inte har någon befattning med enskilda ärenden i BITS verksamhet.Däremot sker samråd med vid större projekt, i samband medinsatser i nya länder och om sådana ärenden som har beröring med principiellautrikespolifiska ställnigstaganden. BITSkreditgivning fördelar sig på en relativt vid krets mottagarländer BITS hartill dags dato beviljat två u-krediter för utbyggnad av telekommunikationer.Enligt vad jag erfarit finns ingen ytterligare begäran om någonny kredit. har fillsammans med varit den störstamottagaren av u-krediter från BITS. U-krediter har lämnats lill för ett40-tal olika projekt, bl.a. inom pappers- och massaindustrin, miljöskydd ochlelekomunikation. Efler händelserna avbröts all beredningav nya u-krediter till . Leveranser under avtalade krediter fullföjdes,medan insatser som godkänts av BITS, men inte avtalats före ,frysles.Bland dessa ingick krediter för lelekommunikationsutbyggnad om sammanlagt 870milj.kr med ett gåvoelement på ca 300 milj.kr. Andra , liksom de multilateralautvecklingsbankerna, reagerade på liknande sätt. finns enåterhållsamhet internationellt med bistånd lill . Flera länder har dockfullföjt projekt som befann sig i ett sent beredningsskeende i juni 1989.Världsbanken har godkänt två projekt med humanitär inriktning. Det svenska beslutet om frysning ligger tills vidare fast.Vi följer ulvecklingen i , liksom landets relationer med omvärlden, noga. AnL 64 (vpk): Jag lackar för svaret. Lål mig hell kort säganär del gäller att jag tycker att del är litet av en skandal alt vi överhuvud taget beviljar krediter bislåndsmedel, till ett land som , sombevisligen fortfarande förvägrar ell folk, det väslsahariska folket, dess rättlill nationellt oberoende. Så går jag över till . Frågan är; Har någontingförändrats där ? Enligt min uppfattning har detinte gjort del. Det finns därför ingen anledning att över huvud taget ändra påfrysningen av BITS-pengarna, u-krediter som ligger här i . Såvitt jagförstår är det enda som sketl i alt man har hävt undantagstillståndet iBeijing. Men i övrigt har man inte gjort någonting ål människornas krav pådemokratiska fri- och rättigheter snarare har situalionen skärpts. Det är någotmärkligt. står; "Kina-embargot bröts för atträdda stororder " Den frysning som biståndsministern talar om skallfortsätta alt gälla har man tydligen ruckat på genom att man hartagit loss 40 milj.kr. Jag vill fråga biståndsministern: detta riktigt? Delbekräftas tydligen av departementssekreterare på UD all man hargjort på det sättet. Det skulle betyda atl de parlamentariker som sitter med iBITS styrelse har godkänt det hela. öm så är fallet förvånar det mig väldigtmycket. Det måste då vara fråga om de borgerliga partierna, som finnsrepresenterade i , för vpk och står utanför. godkände regeringen attMarocko skulle kunna bli föremål för u-kreditgivning. Vi tog då med ibedömningen inte bara det faktum att är ett fattigt land som mycket välbehöver utveckling - det är viktigt också för demokratin och de mänskligarättighe- terna -ulan också del faktum att del då hade inletts ett medlingsarbete under FN;smedverkan för all lösa Västra . Det finns alltså, enligt vårmening, ingenting som direkt säger att biståndsinsatser inte skulle kunna görasi . Vad gäller har vi elt mycket stramt frysningsbeslul,och delta har gällt fullt ut - till skillnad från förhållandena beträffande endel andra länder inom OECD-kretsen. Det här frysningsbeslutet gällerfortfarande. Del beslut om 40 milj. kr som BITS fattade i december i årbeträffande telekommunikationerna rör ett projekt där man hade elt godkännanderedan i april 1989. Anledningen till atl styrelsen beslutade alt gå vidare medett finansieringsavtal var alt projektet annars de facto hade förfallit. BITSstyrelse gjorde alltså bedömningen att man borde undvika ett förfall när detgällde denna order för avsikten var ju atl åstadkomma en frysning - och enfrysning innebär att det kommer ett upptinande. AnL 66 (vpk); Jo, del kan jag förstå. När man kan se teckenpå en förändring då del gäller inställningen lill de demokratiska fri- ochrättigheterna i , skall man nalurliglvis inte vidhålla frysningen. Jagmenar dock att det ännu så länge inte finns några tecken på atl så skulle varafallet. Därför är det här en signal lill makthavarna i av innebörden:Okej, nu kan vi acceptera er Genom alt, som skedde , ta loss de 40 miljonernafår makthavarna en signal som får dem att tänka; är vi åter salongsfähiga.