prot · GD0917 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:17 1 §Justering av protokoll 2 §Fråga om tillämpningen av 3 kap. 15 § RO i visst fall 1989/90;KU22 Prövning av fråga om tillämpningen av3 kap. 15 § riksdagsordningen i visst fall. Punkten2 på dagens föredragningslista avser betänkande KU22och motionen av m.fl. om ändrade skatteregler med anledning avfastighetstaxeringen 1990. Konstitutionsutskottethar nu prövat huruvida proposition skall ställas på hänvisning av Bo Lundgrensm.fl. motion till utskott. Utskottet har därvid funnit att så inte skall ske. betänkande KU22 och BoLundgrens m.fl. motion lades till handlingarna. (Motionen är i sin helhetredovisad i protokoll /90:6 35 §.) 3 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:21till finansutskottet /90:26 till trafikutskottet /90:30 tilllagutskottet /90:31 till finansutskottet 1 protokoll 1989/90:17 Prot.1989/90:17 4 § Beslut om förkortad motionstid för proposition 1989/90:38 Föredrogs och hänvisadesproposition 1989/90:38 till bostadsutskottet. Beträffande denna proposition haderegeringen föreslagit att skulle besluta att motionstiden förkortadestill . Kammaren beslöt förkortamotionstiden till att utgå . 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition1989/90:39 till skatteutskottet 1989/90:20 till näringsutskottet 6 § Föredrogs skatteutskottets betänkande 1989/90:SkU9 Uppskov till efterutgången av med behandlingen av vissa motioner, 1989/90;SfU6 Uppskov med avgivande av betänkande, I989/90:SoU16 Uppskov med avgivande av betänkande, 1989/90;KU13 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden till efter oktober månads utgång, 1989/90: KrU 10 Uppskov med avgivandet av visst betänkandeoch 1989/90;NU11 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Beträffande skatteutskottets betänkande SkU9,socialförsäkringsutskottets betänkande SfU6 och socialutskottets betänkandeSoU16 biföll kamma- ren utskottens framställningar om att betänkandena skulleavgöras efter en- Prot. 1989/90:17 dast en bordläggning. Vad utskotten i ovan föredragna betänkanden hemställtbifölls. 7 § Meddelande om samlad votering Talmannen meddelade attjordbruksutskottets betänkanden JoU2 och JoU4 samt konstitutionsutskottetsbetänkande KU20 skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /90:JoU2 Fiske. betänkande 1989/90:JoU2tar upp en del fiskemotioner avlämnade under den allmänna motionstiden. Rentallmänt kan sägas att de flesta handlar om skyddet av bestånden, vilket jag anservara motiverat. Men motionerna berör också de problem som uppstår förfiskets utövare som en följd av att haven och kustvattnen har skadats avutsläpp och övergödning. Fiskaren får betala, eller kanske rättare taförlusterna av detta. När bottnarna dör och fisken dör eller försvinner, är detfiskaren som får stå för kostnaderna. Det sägs ofta att den som förstör skallbetala, men så sker inte. Utskottet är inte berett att göra sådana uttalandennär det är fiskare som drabbas. Utskottet är inte heller på nuvarande stadiumberett att förslå att fiskaren hålles skadeslös när oljeutvinning förstörbottnar och lekplatser så som skett i . Jag undrar: Är regeringen beredd att sätta upp villkor föroljeutvinnarna så att dessa inte, som i , dumpar skrot som förhindrartrålning? Att stora områden är belagda med oljefilter som omöjliggörreproduktion förmodar jag är känt. Vi har vid utskottsbehandlingen följt upp den moderatakommittémotionen med några reservationer. I reservation I begär vi attriksdagen uttalar att en skyddszon skall kunna utlysas kring alla typer avfiskeredskap, således även kring s.k. rörliga redskap. Detta skulle i hög gradminska skadorna på yrkesfiskarnas redskap. Dessa skador har ökat markant efterfrisläppandet av handredskapsfisket på . Jag yrkar bifall tillreservation 1. Vi begär också i reservation 8 att uttalar attnär yrkesfiskarnas redskap skadas som en följd av det fria handredskapsfisket,skall ersättning utgå härför. Vi tycker att detta är både rimligt och rättvist.Jag yrkar därmed bifall till reservation 8. Sedan en del år tillbaka utgår skrotningsbidrag till äldrefiskefartyg som tas ur produktionen. Det är ett bra system som haft till följdatt en föryngring och en förbättring av den svenska fiskeflottan kunnat ske.Man har i samma system, men där får man sälja de utrangerade båtarnaså att dessa kan användas till annat ändamål än fiske. Vi hävdar i reservation6 och i vår motion att svenska fiskare skall ha samma rätt. Vi moderater anseratt det är ett slöseri att hugga upp båtar som visserligen tjänat ut somfiskebåtar, men som skulle kunna gå som fritidsbåtar. Det finns mångasom gärna vill ha en sådan båt, men som köper den i i stället. Jag yrkardärför bifall till reservation 6. Reservation 7 är en gemensam center- ochmoderatreservation. Det s.k. anpassningsavtalet som ingicks 1986 när Spanienoch blev medlemmar i blev ett dyrt avtal för . I ställetför att få kompensation för den tullfria marknad i och som vigick miste om, skänkte vi EG fisk för bortåt 20 milj. kr. i utbyte mot vissatullättnader som knappast har något värde. Första året fick vi ingenting - dåskyllde man på inkörningsproblem. Förutom detta avskrev vi oss vår suveränarätt över vår egen zon, genom att EG i avtalet inskrev en rätt till oförändratfiskemönster. Rätten att införa införselavgifter som suspenderats försvannockså genom avtalet. Den dag avtalet godkändes var en svart dag i fisketshistoria. har 96 rätt att bedriva fiske i den svenskafiskezonen. Det förvånar mig att de som i riksdag talar om attbestånden är hotade inte kräver en omförhandling i fråga om detta avtal. Vad säger , och vänsterpartietkommunisterna? Regeringspartiet bryr sig väl inte så mycket om fisket. Utskottet har t.o.m. erfarit att man inomregeringskansliet anser att fiskerinäringens ställning inte har försämratsgenom avtalet. Man jämför då med frihandelsavtalet med ensidiga tullar. Dåsålde man fisk för en summa som ingen kände till, eller också bjöd man på fisk. Jag hoppas att vi skall kunna få till stånd enomförhandling. Åtminstone beståndssituationen kräver detta. Jag yrkar bifalltill reservation nr 7. Reservation nr 12 handlar om beståndsvård. Jag har pekatpå anpassningsavtalets betydelse. Även när det gäller internationella avtalmåste vi ha beståndsvården för ögonen. Låt mig erinra om vad utrikesutskottet och uttalade när överenskommelsen mellan omgränsdragningen i den s.k. vita zonen godkändes. I utrikesutskottets betänkande1987/88:33 sades följande: "Det är enligt vad utskottet förstår regeringensuttalade mål att tredje- landsfiske i den tidigare vita zonen skall skäras ned väsentligt i syfte att skydda torsk- och laxbeståndet. Det är även regeringens mål att ytterligare skära ner andra länders kvoter i det berörda området. Ut skottet stöder detta mål. Det är därför viktigt att regeringen iavvaktan på enmultilateral reglering av EG- och EFTA-ländernas fiskepolitik iakttaråterhållsamhet i bilaterala åtaganden, när det gäller att bevilja fiskerättigheteri svenska vatten." Attbegränsa tredjelandsfiske och att få en rättvis fördelning där hänsyn tas tillareal och reproduktion är viktigt. Om sådan hänsyn togs skulle Sve- Prot.1989/90:17 rige ha rätt till av laxfångsterna i . Vi delar därför inte -visserligen med knapp majoritet - fattade beslut att om internationellaöverenskommelser ej kan nås låta ytterligare begränsningar gå ut över detyrkesmässiga svenska fisket. Förslaget är en tjänstemannaprodukt utan omtankeom svenskt fiske och utan förankring i verkligheten. Låt mig slutligen i fråga om beståndsvård informeramiljöpartiet, som kräver maskor i torsktrål, att Östersjökommissionenredan 1988 beslutade att införa maskor. Man beslutade då om två årsövergångstid. Till nyår skall det inte vara utan i torsktrålarna i . Från svensk sida har vi krävt , men det har vi inte fått igenom. Jag yrkarbifall till reservation nr 12. I ett särskilt yttrande tar vi upp behovet av skärpt övervakningav vår fiskezon. Det är av största vikt att övervakningen skärps, och vi harlagt fram förslag om hur det kan ske till rimlig kostnad. Jag har härrned yrkat bifall till samtligareservationer där vi moderater är med. Fisket är en viktig basnäring. Det utgör enförsörjningsmöjlighet och möjlighet till kompletterande yrkesverksamhet förmånga människor i kustområdena. Det ger därmed kompletterande yrkesverksamhetåt många människor som annars skulle ha haft sysselsättningssvårigheter. Våramöjligheter att bibehålla svenskt fiske har betydelse för ett antal kustkommuner,för människor direkt engagerade i fångstverksamhet och för sysselsättningeninom förädlingsindustrin. En duktig yrkeskår med stort engagemang och enbefolkad kust och skärgård som kan ge lokal utkomst spelar också stor roll förbevakningen av territorialhavet, för och för miljöövervakningen.Tillgången på färsk fisk är värdefull för svenska konsumenter. Värdet av exportmöjligheternaskall också inräknas. Man har dock anledning att fråga sig hur regeringensköter fiskefrågorna. Fisket hotas i grunden genom föroreningar ochförgiftningar av våra kusthav. Halten av de miljögifter som drabbar djurlivetökar. Övergödning av kväve ger upphov till syrebrist och döda bottnar.Föroreningar släpps ut, som resulterar i allvarliga biologiska skadeverkningar.Detta sker i vårt eget land, och där måste ytterligare insatser sättas in. Detsker också utsläpp från grannländerna, t.ex. från och från industrier iNorge. Dessa utsläpp drabbar vattnet utanför vår kust och känner ingaterritoriella gränser. Utsläppet från Sarpsborg kommer t.ex. att fortsätta. Desvenska västkustfiskarna får ingen hjälp av den svenska miljöministern. Gödningen av våra havsområden blir ett allt allvarligareproblem. I är allt vatten syrefritt och praktiskt taget dött. Larmrapporter har kommit . Tyvärr tarregeringen inte dem på allvar, och sedan är del . Vi måste samarbetainternationellt, om vi skall lyckas komma till rätta med miljöfarorna som hotarfisket. Regeringens politik är otillräcklig. Fiskethotas även av andra former av miljöstörande ingrepp. Prot.1989/90:17 platser får inte försvinna genomsandsugning eller i en hög av tippade mud- 25 oktober1989 dermassor. Lagstiftningsskyddet förfiskens barnkammare är otillräckligt. ifolkpartiet anser därför att fiskenämnderna i de län där sådant arbete planerasalltid bör ges tillfälle att yttra sig innan arbetet påbörjas. De synpunktersom då kommer fram skall självfallet också beaktas. Varför, ,motarbetar socialdemokraterna sådana självklarheter? Torsken i norra och är hotad. Detfinns all anledning att dela den oro .som yrkesfiskarna och t.ex.fiskerinämnden i hyser. Varför gör inte socialdemokraternadet? Varför tas inte de regionala instansernas kunskaper till vara? Varför görsinget när de regionala myndigheterna larmar? Kan gebesked om hur uthålligt torskfiske i skall bedrivas? Många avvaktardetta med spänning, eftersom socialdemokraterna avvisar förslaget attregeringen skall låta göra en undersökning om detta. Laxbeståndet i de outbyggda älvarna i är ocksåallvarligt hotat. Allt färre laxar har möjlighet att reproducera sig. Ett skyddmåste till för den naturreproducerande laxen. svarar faktiskt för denstörsta delen av laxyngelproduktionen i . När den vita zonenavskaffades fick vi goda möjligheter att driva en konsekvent laxvårdande linje.Varför ställer inte socialdemokraterna upp på detta? Det råder stor efterfrågan på svensk insjöfisk.Miljöförstöringen ute i och sjöar har gått längre än i Sverige.Efterfrågan på svensk gös och gädda är så stor i andra länder att fisken iblandknappast räcker till för de svenska konsumenterna. Prisutvecklingen har medförtatt insjöfisket har blivit av betydelse för yrkesfiskarna. Sedan gammalt hardet också stor betydelse för fritidsfiskarna. Det borde finnas möjligheter attta till vara detta och bygga ut yrkesfisket i flera sjöar. Insjöfisket måste enligt uppfattning ägnasstörre intresse från statsmakternas sida. Vi föreslår att fiskeristyrelsenskall få i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram för hur insjöfisket kanutvecklas. Socialdemokraterna motsätter sig det förslaget. Saknas detresurser, eller varför motsätter sig socialdemokraterna politik påden punkten? Så ir striden om djupfrysta kräftan äntligen slut, fastfolkpartiet fick bassning, vi skulle veta hut. Attavskaffa regleringar som inte var mer än , mot detstod länge konservativa och socialdemokrater på samma spår. Nuupptäcker alla att djupfrysningstekniken finns, och denomhuldade kräftpremiären med nog hinns. Lagenmoderniseras, och lång kamp vinns. Jag yrkar särskiltbifall till utskottets hemställan i mom 36. Vidare yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 5, 6, 10 och II. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetsförslag. Problemen med vår havsmiljö har alltmer underde kommit i blickpunkten. Utsläpp och föroreningar av skilda slaghar på- verkat ochpåverkar förutsäliningarna för allt liv i våra hav. Detta har på Prot.1989/90:17 många sätt inneburit problem för fisket, inte minst i de kustnäraområdena. Svensk matfisk fångas i huvudsak i Östersjön.Följaktligen står Ös-tersjöhamnarna för merparten av den landade fångsten,enligt vissa beräkningar i runda tal av densamma. Vi vet att föroreningssitualionen i håller påatt förvärras alltmer, inte minst genom orenade utsläpp från de olikakuststaterna. är speciellt utsatt. Frågan om miljöhar varit föremål för debatt och beslut i dennakammare. Det finns skäl i att erinra om att , i sambandmed behandlingen av aktionsplanen mot havsföroreningar , uttalade attmiljösituationen i södra var så allvarlig att ytterligareansträngningar borde göras för att stärka forskningsresurserna.Fiskeristyrelsen har också på olika sätt uppmärksammat detta problem och harinför kommande budgetår begärt medel för att projektera ettundersökningsfartyg för användning främst i de kustnära delarna av våra havsamt medel för en fllial till havsfiskelaboratoriet i den sydöstra regionen avvårt land. Det är synnerligen angelägna projekt som förs fram, inte minst medtanke på att av den svenska fiskezonen ligger i . Det är bra att utskottet ånyo upprepar sina synpunkter om ochkrav på ökad forskning och undersökningsverksamhet i . Det är viktigtatt vi fortsätter detta arbete längs vår och i . Det ärockså viktigt - och framför allt riktigt -att ånyo kommer att göraett uttalande av denna art . I utskottets betänkande tas anpassningsavtalet med upp.Detta avtal går kortfattat ut på att man kan byta bort fiskekvoter mottullättnader. Så har skett, men det har i realiteten inte varit något som hargagnat vare sig fisket eller fiskeindustrin. Man har i princip gett bortfiskevolym till EG. Det innebär att både fisket och beredningsindustrin i dagpå många sätt står inför betydande problem, inte minst av ekonomisk art.Duktiga yrkesmän, skickliga företagare med stor kompetens och stort kunnandeslåss bokstavligen för sin och sin närings överlevnad. Detta innebär ocksåproblem av speciell regional karaktär. Vi vet att fisket och fiskindustrin imånga fall finns i områden där det egentligen inte finns så mycket annanverksamhet eller så många andra arbeten att välja på. Vi vet att fisket i dettafall inte bara är en näring som förser oss med bra livsmedel, utan att fisketockså ser till att vi kan hålla stora delar av vårt land levande. Dessaförutsättningar är hotade. Vi tycker från sida att detfinns all anledning och alt det är av yttersta vikt att detta avtal nuomförhandlas, för att åstadkomma bättre relationer och undanröjande av dessaproblem. finns det regler för erhållande avskrotningspremier, som får lämnas när ett äldre fiskefartyg skrotas. Premienlär också kunna utgå om fartyget förs över från fiske till annan verksamhet.Denna regel om överförande till annan verksamhet har, enligt de uppgifter somhar kunnat inhämtas, tolkats synnerligen restriktivt. Bidrag lär aldrig halämnats då något fiskefartyg har överförts till fritidsbåtssektorn. Vi menaratt det borde vara en självklarhet att så skall kunna ske. Det är dock viktigtatt det garanteras att fartyget i fråga aldrig mera kommer in i yrkesmässigfiskeverksamhet igen. Det är viktigt att reglerna hanteras på detta sätt. Debör underlätta för branschen i dess helhet, såatt näringen kan få en struktur som ger de rätta förutsättningarna för attöverleva , men också för enskilda fiskeutövare att skaffa sig enfiskeflotta av den kvalitet som behövs . Med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna 6 och 7 i jordbruksutskottets betänkande nr 2. (vpk); Fisket är en näring som har drabbats hårt.Miljöförstöringen har inneburit stora svårigheter för fiskenäringen. Också denomfattande ut-fiskningen och konkurrensen mellan olika länder har skapatproblem. Mycket förändringsarbete pågår när det gäller fiskenäringen. Enutredning har presenterats. Det finns all anledning att förmoda att viredan till våren här i kammaren får återkomma till en mer övergripandediskussion kring fisket och fiskets framtid. Trots den allmänt ökande miljömedvetenheten brister detibland när det gäller de organismerna. Fasta anläggningar, t.ex. sådanaenkla saker som bryggor, kan faktiskt på väsentligt sätt förändra ett marintekosystem. Vi menar att större hänsyn måste tas till de organismerna vidsamhällsplanering. Noggranna konsekvensanalyser måste göras innan man gertillstånd till projekt som påtagligt kan förändra livsbetingelserna. I betänkandet berörs, fastän mer i förbigående, denviktiga frågan om ol-jeulvinning i , med anledning av motioner där detframhålls att fiskare bör ges ersättning för skador som kan tänkas uppstå pågrund av oljespill. Vi anser att det bästa skyddet är att man säger nej tilloljeutvinning i över huvud taget. är ett grunt, instängt innanhav med långsamvattenomsättning och redan nu stora problem med låga syrehalter - en ganskastor andel av bottnarna är helt utan syre, döda bottnar. har i mångaår varit utsatt för stor negativ miljöpåverkan från kväve, PCB och klor, föratt ta några exempel. har mycket liten möjlighet att klara denytterligare påfrestning som oljeutvinning kommer att innebära. För närvarandefinns det fem företagskonsortier som arbetar med projektering på olika stadier.Även västtyska, danska, sovjetiska och polska företag är aktiva. Vi menar attför att skydda , och därmed också yrkesfiskarna, är det nödvändigt attSverige verkar för att stoppa en fortsatt utvinning av olja i . 1 princip delar vi annars den uppfattningen attyrkesfiskare skall hållas skadeslösa när miljökatastrofer inträffar. I sambandmed budgetarbetet lämnade vi förslag om inrättande av en katastroffondmed det syftet. Vi avser att återkomma i den frågan i samband med nästa årsbudget och hoppas då på större gehör för kravet. Utskottet påtalar igen behovet av forskning i Östersjön.Mot bakgrund av den allvarliga situationen är det mycket viktigt att projektetmed ett Öster-sjölaboratorium förverkligas. Det har dröjt alldeles för länge.Det är absolut nödvändigt att denna fråga får sin lösning i samband medforskningspropositionen, som väntas till . En del av de svårigheter som har drabbat fiskenäringenunder senare år hänger samman med den allt hårdare exploateringen av haven. Enstörre varsamhet med havets resurser måste komma till stånd. Bottentrålning och andra metoder som ödelägger havs- Prot.1989/90:17 bottnen måste upphöra. Maskvidden på trål för torsk bör inteunderstiga 10 . Det är exempel på några åtgärder som vi anservara nödvändiga. fanns det ett stort torskbestånd iBottenhavet. Genom intensivt trålfiske, som fiskare från ochFinland deltog i, fiskades beståndet ut. Norrländska fiskare protesterade.Torsken reproducerar sig inte i utan invandrar från andra delar avÖstersjön. Förhållandena i är inte sådana att torsken kanreproducera sig där. Förhoppningsvis sker nya invandringar till ,och därför är det nödvändigt med ett skydd för Norrlandsfisket. Även laxfisket har drabbats hårt av exploatering, t.ex.genom fiske med drivlinor och garn i . Den har antagit ett principprogram för att stärka laxstammen,vilket innebär krav på att havsfisket skall reduceras och att fiske förbjudsunder vissa delar av året. Men även hotet om en svensk vattenkraftsutbyggnadkan påverka laxbeståndet. Även av det skälet bör alltså en utbyggnad av deorörda älvarna definitivt avvisas. Det finns naturligtvis även många andra skältill det förbudet. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 3,9,10, 11 och i övrigt till utskottets hemställan. () replik; När det gäller laxen i harfiskeristyrelsen gjort en utredning, vilket jag nämnde i mitt anförande, mendet är inte havsfisket som skapar problemen. Man kan fråga vad det är somskapar problemen för återvandringen av den naturreproducerade laxen. Men detvet vi faktiskt inte så mycket om. Kan det vara nedsmutsningen och förstörelsenav älvarna? Kan det vara det finska kustfisket, där av fångsterna ärnaturreproducerade, medan det är av havsfisket som ärnaturre-producerat? Det är inga problem med laxstammen i , det villjag göra klart. Laxstaminen är oerhört riklig, problemet är den naturreproduceradelaxen. Jag vänder mig också mot att bottentrålning skallförbjudas. Bottentrålning på det sätt som den bedrivs av svenska fiskareförstör inte bottnarna utan håller bottnarna friska. Där trålning har pågått trivsfisken därför att det där blir omsättning. Det är ungefär på samma sätt som omen bonde slutar att plöja, då blir det inte heller något vidare resultat. Mendet finns ett redskap som förstår bottnarna och det är bomtrålen.Fiskeristyrelsen har gett en holländsk bomtrålare yrkesfiskarlicens för attbedriva bomtrålsfiske i . Sådant menar jag borde förbjudas. Vatten är ett farligt gift vilket omger Visbystift, skaldade för hemskt länge sedan. Det vatten som omgerVisby stift är . Havet är nu så skadat att har faktisktfått rätt. Fisk har varit en viktig del av människansföda. Fisk är nyttig föda, och de folk som äter mycket fisk har normalt bättrehälsotillstånd och lever än de som har lägre fiskekonsumtion. 1989/90:17 25oktober 1989 viktigt att vi ansträngeross för att bevara och utveckla ett fiske som garanterar konsumenterna fiskutan gifter och skador. Fisk är en av våra viktigaste förnybara resurser. Problemenför fisket har blivit mycket stora. Dels förstörs viktigareproduktionsområden av gifter och utfiskning, dels innehåller mycket av denfisk som fångas höga halter av farliga ämnen som dioxiner, PCB och kvicksilversamt höga becquereltal för cesium 137 i insjöfisk. I vissa fallär halterna så höga att kvinnor i barnafödande ålder avråds från att äta mer änstarkt begränsade mängder. För cesium 137 har man satt upp gränser för maximaltbecquereltal. Iandra fall anser livsmedelsverket att man inte vill begränsa ätandet av fisksom , trots att rödingen från innehåller mycket höga halter avdioxin. De överskrider med god marginal de gränser som Världshälsoorganisationenhar satt upp. En gammal näring är hotad. Anledningentill att fisket har kommit i kläm är den ohämmade utvecklingen av industrinoch dess utsläpp. Vårt stora innanhav har utvecklats till en kloak.Syrehalterna har gått ner till praktiskt taget noll på en yta av ca 100 000km-. Där har det biologiska livet för tillfället släckts. Orsaken tillbottendöden är de kontinuerliga och ökande utsläppen från alla länder som avvattnartill , inte minst . Sverigeoch dess grannländer runt har systematiskt, medvetet och envetetarbetat för att förgifta och föröda . Attinte längre kunna lita på fisken, att den inte kan ätas utan risk för skador,är en oerhörd frihetsinskränkning. Det är ett märkligt fenomen att allteftersomvår frihet att välja mellan föremål ökar så minskar för var dag vår frihet attandas frisk luft, äta oförgiftad mat och dricka rent vatten. Vi måste i alltstörre utsträckning fråga oss om vi törs äta den ena matvaran efter den andraoch om vi törs ge den till våra barn. Detta är en mycket otäck utveckling somvi med all kraft måste sätta stopp för.