prot · GD0913 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottsmajoriteten kan inte se att det finns någonanledning att avskärma svensk teleutveckling från den teknik som utvecklasinom och världen i övrigt. Den tekniska utvecklingen inom detta områdegår så fort och är så avancerad att det är bättre att delta i utvecklingen änatt avskärma sig och stänga gränserna. Frekvenstilldelning handlar en annan reservation om. Låtmig peka på att det pågår nu en översyn av myndighetsuppgift pådetta område, och då finns det all anledning att avvakta denna översyn, ochfram tills dess låta behålla denna myndighetsuppgift. drivs i verksform anser vidare utskottsmajoriteten är helt naturligt,i synnerhet som telekommunikationer är av så stort allmänintresse och så direktberör så stora delar av vårt samhälle. Utan att förbigå den tidigare nämndapost- och teleutredningen, vill jag säga att om och regeringen skallha möjligheter att styra den fortsatta utvecklingen inom telepolitiken, börverksformen vara kvar för . är som känt en av de största investerarna idetta land och i den nu kommande treårsperioden avser investeradrygt . Detta är inte investeringar som görs utifrån någongodtycklig planering, utan detta görs för att klara de mål tidigarebeslutat om. Det görs vidare för att klara det som efterfrågas frånnäringslivet. Lät mig här också påpeka att företagen själva finansierar storadelar av denna utbyggnad. Resultatet av dessa investeringar skall leda till attingen region i landet skall ha kapacitetsbrist på datakommunikation. Ett led idenna utbyggnad för ökad datakommunikation är den pågående kabel-TV-utbyggnadensom så klart redogör för i sin treårsplan. Med vad jag här anfört yrkar jag bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande 1989/90:TU2 i dess helhet och avslagpå samtliga reservationer. Prot,1989/90:13 ANDERSCASTBERGER (fp): Jag skall inskränka mig till att bemöta JarlLänder i endast ett avseende, eftersom han inte verkade ha lyssnat riktigt påmitt inledningsanförande. Det gällde det högre avkastningskravet påteleverkets kapital. Det är inte alls så att vårt förslag syftar till högretaxor. Detta underströk jag också i mitt anförande. Det handlar om etträttmätigt krav på rimlig avkastning. Det kan åstadkommas med ytterligareeffektivisering och genom att öka konkurrenstrycket på . De investeringar som har och de somkommer är tunga. De är också viktiga och det är viktigt att fårutrymme för dessa investeringar. Men skall operera under sammavillkor som om hade konkurrens, dvs. investeringarnamåste vägas mot ett rimligt avkastningskrav. Självklart skall detta också gällapå gjorda investeringar. Det skall vara möjligt att klarakonsolideringen för , även om vi kräver en något högre avkastning.Det är i sammanhanget en ganska liten ökning, 450 milj. kr. Vi står för vår del fast vid vår hemställan om bifall tillvår reservation i detta avseende. Jag saknade i anförande ettbemötande när det gällde att förbättra de folkvaldas möjligheter att meradirekt styra de större teleinvesteringarna i landet. Jag kritiserade det sättpå vilket styrningen sker nu och där möjligheterna är mycket begränsade. Vi fårett komplett och färdigt paket som heter treårsplan, men vi har mycket småmöjligheter att gå in i detta och se vad det innebär. Jag måstefråga om han verkligen är nöjd med denna ytterst Behöver man inte se över detta genom olika former avmålstyrning för att kunna påverka de större investeringsbesluten? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under10 §.) 8 §Plan- och bygglagen (forts, bostadsutskottets betänkande BoU2) (PBL) har varit i kraft i drygt tvåår. Efter en bred utbildning fungerar nu lagen bra ute i landets kommuner, Lagenär till fullo accepterad. De våldsamma hot mot landets invånare som lagenansågs utgöra har kommit på skam. Det var främst som utmålade dettaskräckscenario. Vi som deltog i arbetet med PBL visste att moderaternassvartmålning inte hade mycket med verkligheten att göra, en åsikt som ocksåhar uppmärksammats av hela svenska folket. är nu ensamma om att inte acceptera lagen. Detär åter ett stort område där isolerar sig från övriga partier. En så omfattande ändring som PBL innebar måstenaturligtvis följas upp av berörda myndigheter, och vid behov kan justeringarerfordras för att rätta till brister som uppdagas i arbetet ute i kommunerna.För den skull arbetar en grupp med representanter för berörda verk och bostadsdepartementet.Denna grupp har lagt fram ett förslag till ändringar och justeringar baserat päde erfarenheter som erhållits den tid lagen varit i kraft. Förslaget har remissbehandlatsoch kommer att föreläggas under innevarande månad, I detta betänkande behandlas ett antal motioner väcktaunder våren. Utskottet föreslår avslag på samtliga motioner i avvaktan på detmera samlade förslag som får ta ställning till . Till betänkandet har fogats 17 reservationer. Jag kommeratt kort beröra några. vill i grunden ändra hela planlagstiftningengenom att begära en ny utredning om denna. Det kan inte vara särskilt realistiskt att på nytt börjautreda byggnadslagstiftningen. har förlupit, varav 70använts för utredande om denna lag. För det senaste beslutet om PBL tog det 19år mellan utredningens påbörjande och lagens ikraftträdande. Det finns godamöjligheter för kommunerna att inom PBL;s och NRL;s ramar med nuvarandelagstiftning tillgodose miljövårdens intressen. Dessutom pågår utredningar avnaturvårdslagen och miljöskyddslagen. sade i sitt anförande i går i kammaren att manborde införa möjligheter att arbeta med naturvårdsplaner och naturvårdsområden.Men det är något som man kan göra enligt PBL och naturresurslagen.Det finns exempel på kommuner som arbetar på detta sätt. T.ex. kommun iVärmland och kommun i har infört sådana naturvårdsplaner.Man kan också tillämpa naturvårdslagen genom att inrätta naturvårdsområdeni kommunerna, och kommunerna kan ansöka om delegation från föratt själva kunna fatta dessa beslut. vill i en reservation avskaffa genomförandetidernaför detaljplan, obligatorisk översiktsplan, områdesbestämmelser samt ändra ersättningsbestämmelserna. En kommun bör självfallet ha en översiktsplan, detta föratt i samråd med kommuninvånarna lägga fast kommunens framtida utveckling.Översiktsplanen är ur många synpunkter ett viktigt instrument. Hur skall dendemokratiska processen annars fungera? Genomförandetider och områdesbestämmelserär allmänt accepterade och utgör en viktig del av PBL och skall givetvis varakvar. vill släppa bebyggelse utanför plan fri. Dettaär de ensamma om. Men, säger man, givetvis måste hänsyn tas till trafik, miljö,jord- och skogsbruk. Kommunen skall reglera hur bebyggelsen skall ordnas. Dettasista är att gå längre än vad PBL föreskriver. Enligt PBL kan kommunen inteutanför plan reglera hur bebyggelsen skall ordnas. Det är en mycket märkligreservation, där man i början släpper allt fritt för att i slutet ta tillbakadetta och t,o,m, reglera mera än gällande lagstiftning. vill ha en översyn av mindre avvikelse frånplan samt dispensrätten. Begreppet mindre avvikelse har tolkats väl snävt avkommunerna och har tagits upp av den arbetsgrupp som föreslår vissa ändringari PBL, Vi får alltså möjlighet att återkomma till detta . Denodemokratiska dispensrätten vill vi inte ha tillbaka. När det gäller etablering av viss handel vill moderaternaoch ha färre regler, medan och vill ha fler.Allt talar således för att PBL är väl avvägt på denna punkt. och ivrar i en reservation för flerakolonilotter. Detta måste vara en fråga för kommunerna, som har detgrundläggande ansvaret och bör således inte föranleda någon åtgärd frånriksdagen. Vpk och vill stärka socialtjänstensdeltagande i samhällsplaneringen. Utskottet har behandlat denna fråga tidigareoch enhälligt uttalat vikten av roll i samhällsplaneringen ochatt dessa samverkansformer utvecklas i kommunerna. Det är nog inte fler reglerom detta i PBL som behövs utan i stället påverkan på socialtjänstensföreträdare i kommunerna. Vi får på olika sätt trycka på kommunerna om detta. krävde i sitt anförande ett fritt byggande avfritidshus. Detta skulle ske med hjälp av lättnader i PBL och NRL. Det betyderatt det ställningstagande som har gjort när det gäller hushållningmed mark och vatten inte skall gälla. I stora delar av vårt land råder i dagrestriktioner mot viss bebyggelse till förmån för friluftslivets intressen. Detär fråga om hushållning av våra naturresurser med tanke på både dagens ochkommande generationer. Detta vill riva upp och i stället släppafram privata intressen att lägga beslag på dessa områden. Detta visarmoderaternas miljöintresse. Bakom fagra ord är de alltså beredda att låtaenskilda intressen exploatera dessa skyddade områden. Detta är enupplysning till alla om var står i dessa frågor. De är i dennakammare ensamma om denna uppfattning, och det är långt ifrån vad övriga partiertycker. Många av de övriga reservationerna har vi flera gångertidigare behandlat häri kammaren, varför jag ej enskilt går närmare in ochkommenterar dessa. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna. Ja, det är riktigt som sade italarstolen. Vi moderater har varit kritiska till att genomföra den nya plan-och bygglagen. Till följd därav är vi givetvis kritiska till mycket stora delarav den nu gällande . Det är också riktigt att vi kommer attbehandla förslag till justeringar i PBL . Men jag tycker ändå attnär vi diskuterar dessa frågor skall vi försöka ha en samlad syn på dem. Vimoderater förbehåller oss rätten att även i det här sammanhanget, när mandiskuterar PBL i , föra fram den kritik och de synpunkter vi har. Vi har kritiserat mycket stora delar av plan- ochbygglagen och det på goda grunder. Grundorsaken till att vi var negativa tillPBL var just den stora förändring som har skett i och med den nyalagstiftningen. Kommunerna ges en mycket stor frihet att bestämma över deenskilda människornas fastigheter och markområden. Det är den stora förändringi PBL som har skett, och det är den förändringen vi är motståndare till. Det är därför vi är exempelvis negativa till att systemetmed just genomförandetider för detaljplaner måste avskaffas. Är det så att manhar haft en rättighet att bygga, skall den rättigheten gälla också utan någonform av tidsgräns. Vi är även negativa till de obligatoriskaöversiktsplanerna - just för att de är obligatoriska. Vi har här i riksdagengenom beslut tvingat kommunerna att arbeta fram en mängd olika översiktsplaner- åtminstone en för varje kommun, detta trots att en del kommuner inte har käntnågot behov av det. Vi moderater tycker att det är kommunerna själva, och dettycker jag att även socialdemokraterna skulle kunna ställa upp på, som skallbestämma om det finns något behov av en översiktlig planläggning. Det finns mycket mera att säga om detta. Jag vill kommenteranågot vad sade om våra ställningstaganden i övrigt. att vi var beredda att mjuka upp reglerna för fritidshusbebyggelse ochdärmed släppa fram privata intressenter att exploatera våra fina områden ikusternas närhet. Men det handlar inte om detta. Det handlar om att PBL hargjort det omöjligt för kommuner, som själva anser det vara riktigt, att släppafram olika former av fritidshusbebyggelse. Det kan gälla enstaka objekt, ochdet kan vara litet större objekt, trots att kommunerna är överens om, ofta överpartigränserna, att det är rimligt. Det är många som vill ha denna typ avfri-tidshusboende, och det är bra för regionen också. Men med den nuvarandeplan- och bygglagen får man inte släppa fram dessa hus. Ett exempel på enfördel är att den väldiga kostnadsökningen beträffande fastigheter i kustnäralägen skulle kunna begränsas, om man släppte fram alternativt byggande på andraställen. Jag tror att kommunalpolitikerna som sysslar med dessa frågor skulletycka att det var glädjande, inte minst alla de som vill bo kvar i dessaområden men som inte har möjlighet att göra det , eftersom utbudet ärbegränsat med påföljd att priserna skjuter i höjden. kommenterade att det skulle varaodemokratiskt att ha kvar en dispensrätt som fanns tidigare innan PBL infördes.Vad är det som är odemokratiskt med att ge kommunerna och byggnadsnämndernamöjlighet att använda litet sunt förnuft? Vi kan aldrig i denna kammare stiftalagar med paragrafer som skulle fungera alldeles ypperligt i alla tänkbara fallsom finns i kommunerna. Det finns alltid vissa justeringar som man vill göra,eftersom det är sunt förnuft och logiskt att göra justeringar i förhållandetill tidigare planer. har man dock inte ens den möjligheten. Detta är odemokratiskt,. Trots att kommunerna kanske har en vilja att tillgodose enskildamänniskors önskemål om att förändra sin fastighets användningssätt, har deinte ens den möjligheten . Det är demokratiskt att använda sunt förnuftäven på det området. När den här debatten inleddes , fick jag intesvar från på den fråga jag ställde i slutet av mitt inledandeanförande. Jag upprepar därför frågan . är ett av mestglesbefolkade länder, har vi en av mest omfattandelagstiftningar när det gäller att begränsa medborgarnas möjligheter ochrättigheter att nyttja sin mark. Vad är det för rim och reson i det? ärså glesbefolkat att jämfört med andra europeiska länder i stället bordegöra det ännu liittare för människor att utnyttja marken. Jag hoppas att jagfår svar på den frågan i nästa inlägg. Från socialdemokratiskt håll har det gjortsett mycket märkligt angrepp på vår motion, som gäller att vi behöver enöversyn av planlagstiftningen. Vi behöver en expertutredning som skall kunnahjälpa den parlamentariska kommitté som ser över hela miljölagstiftningen.Jag tycker att argumentationen tyder på att den socialdemokratiska gruppen intehar studerat vår motion så väl. Det sägs att utredande av planlagstiftningenpå något sätt skulle vara en garanti för att denna lagstiftning fungerar bra urnaturvårdshänsyn. Sanningen bakom dessa utredande är att man har haftstora problem. Man har lagt fram förslag till plan- och bygglag vid ett flertaltillfällen. Förslagen har gått i helt olika riktningar. Miljö- ochnaturvårdsaspekter har man inte tagit stor hänsyn till. Det visar sig just numed fallet Ammerän, där hela lokalbefolkning vill skydda vattendraget. Det ärdock inte möjligt, trots att kommunen har velat skyddat vattendraget i sinöversiktsplan. Den är inte juridiskt bindande, utan den är som vilken rapportoch vilket beslutsunderlag som helst. Detta tyder på att planlagstiftningenfungerar dåligt när det gäller naturvård. Jag tog även upp andra exempel pådetta i går. Vi som sitter i utredningen som skall se över helamiljölagstiftningen har ungefär på oss. Vi har ett sammanträde imånaden, och det finns 260 författningar på det här området. Hur skulle kunnavi göra ett bra arbete ? Vi behöver hjälp från den härexpertutredningen som ser över planlagstiftningen när det gäller miljö- ochnaturvärdshänsyn. Det var meningen att den här utredningen skulle kunna ledatill en övergripande förändring av den svenska miljölagstiftningen. Varför fårvi då inte arbeta seriöst från grunden? 3 protokoll 1989/90:13 Socialdemokraterna tycker tydligen att naturresurslagenfungerar så bra på naturvårdsområdet. SNF yrkade faktiskt avslag på hela lagförslaget. Man tyckte således att lagen över huvud taget inte innebar några förbättringar. Jag har inte fått något riktigt svar på frågan om socialdemokraterna tycker som jag, att naturresurslagen bara lämnar en mängd viktiga frågor till rege ringens godtyckte. ' Jag tycker att det framför allt fanns ett parti somanalyserade förslaget till naturresurslag bra när lagen antogs. Det varmoderata samlingspartiet. sade att med den här lagen kan manegentligen skydda eller exploatera vad som helst, så den är egentligenmeningslös. Det är sanning. Jag måste faktiskt berömma , trots attjag inte alls tror på deras miljö- och naturvårdspolitik. Naturresurslagen ärvärdelös när det gäller miljö-och naturvårdshänsyn. (vpk); Jag vill invända mot om att vårt förslag om att stärka medverkan i denfysiska planeringen bara skulle innebära flera regler i PBL. Vårt förslaginnebär en hopkoppling av och socialtjänstlagen. Det blirinte fler regler, utan en stabilare grund för folk att arbetautifrån. vill jag passa på att yrka bifall tillreservation 12 och 16, eftersom jag nog glömde det i går. Slutligen vill jag säga till ÅsaDomeij att om ni inte får igenom ert förslag om att man skall tillsätta enexpertgrupp för att se över planlagstiftningen i anslutning tillmiljölagstiftningen, finns det inget som hindrar att den utredning med i tar kontakt med den grupp som finns på , lantmäteriverketoch kommunförbundet. Det är en expertgrupp som följer utvecklingen när detgäller planlagstiftningen. BIRGERANDERSSON (c); är en mycket omfattandelag. Det är därför naturligt att det är svårt att överblicka konsekvenserna avhur en så omfattande lag kommer att fungera i detalj. Jag delar att PBL har blivit alltmer accepterad. är det docknaturligt att man måste göra vissa ändringar och justeringar. Det är tydligensocialdemokraterna klara över, och därför kommer en proposition . Jag vill beröra ett par av våra motioner. Rent allmänthade vi hoppats få litet större förståelse för våra motioner än vi har fåttfrån utskottsmajoritetens sida i betänkandet, tog upp den motionsom handlar om koloni- och odlingslotter. Han påpekade, i och för sig riktigt,att det är en upgift att svara för markanvändning och markplanering, Icentern tycker vi dock att det är en mycket viktig miljöfråga. Det rör sig omden yttre boendemiljön. Varför kan inte uttala ett stöd för centernstankegångar? Jag tror att det hade varit en styrka i olika sammanhang, och jagtror också att kommunerna hade lagt märke till vad hade uttalat. En annan av våra motioner - som faktiskt fick litet störrestöd i debatten i går än när vi arbetade med frågan i utskottet - gällerlovfria komplement- byggnader.Vi vill öka byggnadsytan från 10 m- till 16 in-. Jag uppfattade inte att RuneEvensson skulle ha kommenterat den motionen. Kan det utökade stödet i gårdagensdebatt även gälla , så att skulle kunna ställa upp på våratankegångar om att det finns möjlighet att öka byggnadsytan från 10 m- till 16m- utan att man behöver söka bygglov? RUNEEVENSSON (s); Jag skall först besvara frågorna från JanSandberg. Jag har konstaterat att är negativa till PBL. De är ocksåensamma om det, eftersom i gårdagens debatt klart deklarerade ifrånfolkpartiets sida att man accepterar PBL. sade att är motståndare till denhär genomförandetiden. När genomförandetiden för en plan har gått ut harkommunen på sig att antingen ändra planen eller upphäva den. Gör maninte det fortsätter planen att gälla som . 1 det avseendet är detalltså ingen restriktion. Det är inte meningen att det skall bli något totalstopp avbyggandet av fritidshus,inte ens i de kommuner som ligger inom de mest skyddadeområdena enligt naturresurslagen. Som exempel kan nämnas kommun.Restriktionerna i naturresurslagen gäller ut från land, och inåtland är det kommunen själv som i samråd med avgör hur långt inrestriktionerna skall gälla. kommun ligger mitt i det område JanSandberg pratar om. Där är man inne på att släppa fram fritidsbebyggelse inomen hel del områden, vilket inte strider mot de restriktioner som finns inaturresurslagen. När det gäller detta med dispansrätt vill jag säga attkommunerna tidigare gjorde upp mycket restriktiva planer. Man uteslöt i stortsett allt som låg utanför själva byggrätten. Vi hade eviga byggnadsförbud.Byggnadsnämnderna tog ställning från fall till fall till huruvida det skullelämna dispans. Det blev alltså en dialog bara mellan den sökande och kommunen,och det kallar jag för odemokratiskt. Andra människor hade mycket litenmöjlighet att påverka detta. Det har talats här om sunt förnuft när det gälleravvikelser. Jag tycker, som jag sade i mitt anförande, att kommunerna hartolkat detta för snävt och att de bör gå med på litet flera avvikelser, omdessa följer planens intentioner, har talat om att vi skall ha färre regler,PBL har medfört att vi har fått färre regler. Nybyggnadsreglerna t,ex, minskademed hälften, åtminstone när det gäller antalet sidor, inlägg rör egentligen naturresurslagen. Det videbatterar , är PBL, Naturresurslagen får vi diskutera vid ett annattillfälle. var i sitt huvudanförande inne på ochBratteforsåns dalgång. Det får vi ta när vi diskuterar naturresurslagen, ochdet gör vi inte . För övrigt pågår, vilket vi har diskuterat, en översynav naturvårdslagen. gällde ju FRP, alltså den fysiskariksplaneringen, som riktlinjer i . har vi alltså en lag. Till vill jag säga följande; Det står klartoch tydligt i PBL 2 kap. 1 §; "Planläggning skall ske så att den främjaren från allmän synpunkt lämplig utveckling och ger förutsättningar från ensocial synpunkt god bo- stads-,arbets-, trafik- och fritidsmiljö." I propositionen om PBL redovisas ettantal delmål i det sammanhanget som skall beakta. Det bör alltsåstuderas i längre perspektiv innan man föreslår några förändringar. Den grupp iboverket som följer detta, där ingår, borde alltså följa dettaunder en . frågar om kolonilotter. Men kanju inte bestämma allting! Man får åtminstone överlåta åt kommunerna attbestämma om kolonilotter, som ju ändå är en liten fråga. vill ha stöd för sin idé om att man skallkunna bygga friggebodar på 16 m-. Det stödet fick han av . JanStrömdahl berättade att han på någon ö, förmodligen i , hadeen friggebod som såg ut på detta sätt. Jag vill inte göra samma rekommendation som kan vara en aning tveksamt, även om man kanske inte skall hänga upp sig förmycket på petitesser. Man får bygga friggebodar som är 10 m-. Liggerfriggeboden utanför vad som kallas samlad bebyggelse kan man få bygga till med5-6 m-. Men att på en gång bygga-en friggebod som är 16 m- är inte riktigt vadlagen föreskriver. Man får bygga sin friggebod på 10 m-, och sedan får manbygga till den. Jag uppfattade inte riktigt att i sitt inläggredogjorde för detta. Först vill jag bara tacka vpk för tipset. Jaghoppas på stöd från vpk;s representant i utredningen när det gäller att hållaambitionsnivån uppe i arbetet. Det senaste angreppet, att jag talar om annat än PBL, omhela planlagstiftningen, är fullkomligt löjligt. har valt attbehandla vårt yrkande i detta betänkande om PBL. Vårt yrkande rör en översyn avhela planlagstiftningen, en expertutredning som skall stötta den andra utredningsom skall se över hela miljölagstiftningen. Att påstå att jag inte skulle få argumenteraför hela vårt yrkande i denna debatt är ju löjligt. Om bostadsutskottet har sådana problem är det lika bra attlämna över ett sådant här yrkande till jordbruksutskottet också, där de flestaandra av våra yrkanden i denna miljölagstiftningsmotion hamnade. Visserligen ärjordbruksutskottet överlastat av ärenden, men om bostadsutskottet inte klararav alt placera in vårt yrkande, är väl detta den väg man får gå. Sedan skall man tydligen inte heller få ta upp exempel påhur lagstiftningen fungerar i praktiken, utan i riksdagsdebatterna skall manuppenbarligen bara få säga ja eller nej till olika lagförslag. Jag tyckertvärtom alt på ett mycket bättre och effektivare sätt borde följaupp hur de lagar vi fattar beslut om fungerar i praktiken. Det måste vi göra omvi skall kunna fatta bra beslut . SIWPERSSON (fp); sade att jag i går mycket klartdeklarerade att jag accepterade PBL. Nej, , det har jag aldrigsagt. Jag sade att den grupp med bl.a, representanter för olika statligamyndigheter och som tillsatts hade kommit till slutsatsen att lagrefor- men varallmänt accepterad samt att erfarenheterna av lagreformen var tillräckliga föratt motivera vissa lagjusteringar. Det var alltså gruppen som sade det. var synnerligen kritiskt när förslaget tillPBL lades fram, och vi har motionerat ett antal gånger. Med anledning av attdenna grupp skulle avge ett förslag har inväntat den propositionsom kommer att framläggas . Då, , kommer folkpartietatt motionera på många olika punkter, där vi är synnerligen kritiska till denutformning PBL har fått. JANSANDBERG (m):