prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet villemellertid framhålla vikten av att en översättning utelämnas endast iundantagsfall såsom när konventionen riktar sig till personer med speciellafackkunskaper, för vilka det inte kan antas innebära några svårigheter att tadel av konventionstexten och denna saknar vidare allmänt intresse." Detta är vad vi står för.Det betyder inte att vi öppnar något såll för tusen- 1989/90:40 6december 1990 Kimgörandeav internationella konventioner m.m. tals lagar, som här harpåståtts. Det är samma skarpa regler som . Jag vill starkt understryka,såsom utskottet har påpekat, att översättning skall göras när författningen harett allmänt intresse. Därmed tycker jag också att man tillgodoser högt ställdakrav på rättssäkerheten. Medanledning av yrkande om återremiss vill jag anföra attregeringen formellt inte har skyldighet att höra lagrådet inom dettaämnesområde. Men jag tycker att man ändå kan diskutera det. Vi är ofta av denmeningen att lagrådet bör höras. Viktigare är emellerfid att detta lagförslaginte står i motsatsställning till det som utskottet beslöt uttala . Beslutetföregicks vid det tillfället av en lagrådsgranskning. Med den motiveringenvill jag yrka avslag på hemställan om återremiss. 'nAHAMBRAEUS (c) replik; säger att han utgår från propositionen och det som varkänt vid den tid ni behandlade den. Det är natudigtvis det enda naturliga. Menjag skulle vilja fråga en sak. Vihar i utrikesutskottet och i går i en av partigrupper fått informationfrån dem som arbetar med EG-integrationen. Det visar sig att man kommer attrekommendera inkorporering av tusentals lagar och förordningar Detta ärnågonting som inte var känt när konsfitutionsutskottet behandlade detta ämne.Jag vill fråga om det inte vore lämpligt att godta yrkandet omåterremiss och låta lagrådet se på inkorporationsmetoden i det nyasammanhanget att tusentals lagar och förordningar kommer att inkorporeras isamband med EG-integrationen. CARLFRICK (mp) replik: Jag tycker att detta är en mycket viktig fråga, eftersom den har såmycket att göra med begripligheten av våra lager, att flertalet svenskar skallkunna förstå det som styr deras liv. Har man tidigare i ohka sammanhanguttalat att lagar skall vara lättlästa och begripliga, har jag svårt att förståatt man kan acceptera någon form av massinkorporering av dessa EG-lagar, somuppenbarligen kommer att ske. I ett vidare internationellt samarbete, något somvi tycker är alldeles utomordentligt, kan man faktiskt föreställa sig att detställs krav på alla möjliga olika språk, med olika sorters alfabet. Jag troratt svårigheten för svenska folket att hänga med i de här svängarna kommer attbli betydande , om man går på denna linje. Det är därför vi harvelat avvisa denna proposition och detta betänkande. Det enda rimliga ipraktiken är att man accepterar transformationsmetoden, för att verkligen göradet begripligt för svenska folket. Jag har mycket svårt att förstå att manskall behöva acceptera detta, särskilt med tanke på det intensiva EG-arbetet,när vi står inför något av en massinkorporation. Jag tycker att detta är enolycklig utveckling. Därför vill jag än en gång yrka bifall tillreservationen. () replik; Vi står bakom denna lagsfiftning med dess restriktiva innehåll. Detbehövs inte att lagrådet på nytt upprepar vad man sade 1985. Denna lagstiftningbygger på samma grund som vårt ställningstagande 1985. Det finnsingen risk för att man med stöd av denna lagstiftning öppnar de förskräckligaperspektiv som det här talades om. Denna lagstiftning är fullständigt klar påden punkten; Vi står fast vid vad som sades 1984/85, och vi framhåller viktenav att en översättning utelämnas endast i undantagsfall. Det är innebörden idenna lagstiftning. Därför yrkar också jag avslag på hemställan om bifall tillreservationen och hemställan om återremiss till utskottet. Kungörande av internationella konventioner m.m. BIRGITTAHAMBRAEUS (c) replik: Avsikten är helt klar, attkonstitutionsutskottet vill att översättning skall utelämnas enbart iundantagsfall. Men när man samfidigt från sakkunnigt håll får höra attanvändande av denna metod i stor skala planeras och att det är den metod somrekommenderas från sakkunnigt håll i , verkar detsom om vi har ett svagt skydd i lagtexten. Kvar står en önskan om attöversättning skall utelämnas endast i undantagsfall. Lagtexten talar inteuttryckligen om att detta skall ske mycket restriktivt, vad jag förstår.Därför skulle jag vilja vädja till utskottets ordförande att än en gång se påpropositionen i ljuset av att denna metod skulle kunna användas i stor skalaoch även låta lagrådet se på propositionen i det ljuset. () replik; Denna planerade massinkorporation kallar OlleSvensson för förskräckliga perspektiv. Det är just precis vad det är Jag tyckeratt den insikt som han här gav uttryck för borde vara en varning inför det somförestår oss och att han därför borde ansluta sig till miljöpartietsreservation och begära att denna proposition återsänds. Tänk på det som sades -"förskräckliga perspektiv"! Det är faktiskt ett erkännande av dennakommande situation. () replik: Jag talar om förskräckliga perspektiv när debåda andra talarna gör gällande att UD-tjänstemän kan sätta sig över den lagstiftningvi fastställer häri . Jag säger klart ifrån att den lagliga grunden ärden restriktiva inställning som vi han Sedan får tjänstemän iintegrafionskommit-téer ha vilken uppfattning som helst. Det är sombestämmer detta. Skall det bli nya förutsättningar, och drömmer man om det, dåfår man gå till och begära det och övertyga . Jag rekommenderar att anta detta förslag. Vi står fast vid den uppfattning vi hade 1984/85. Detframgår klart av betänkandet. vice talmannen - som underdetta anförande övertog ledningen av kammarens förhandlingar - anmälde att CarlFrick anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 6 protokoll 1989/90:40 Kungörande av internationella konventioner m.m. BO (vpk); Jag blir litet konfunderad över denna debatt.Inte minst tycker jag att spelar rollen av panikmakare. Han talar omde andra partierna som jesuiter och bluffmakare och säger att det pågår dolskaprocesser bakom ryggen på . Jag har studerat reservation. I den sägerman att dessa överenskommelser iow regel bör få en svensk originaltext. Iutskottsmajoritetens skrivning står däremot att dessa överenskommelser fårutelämnas endast / undantagsfall. Jag skulle gärna vilja veta skillnaden mellanuttrycken som regel och / undantagsfall, detta med tanke på de väldigt hårdaord som har använt om de fem andra partiernas agerande ikonstitutionsutskottet. I samband med att väckte sin motion och sedanfogade sin reservation till betänkandet har jag funderat över om det ligger någoti detta. Jag har haft svårt att riktigt begripa vitsen med miljöpartietsagerande. Men talar i denna fråga; såvitt jag förstårtalar hon för hela centergruppen eftersom vi här inte har hört någon annanåsikt från . Hon säger att riksdagsgrupp i gårblev orolig över hur det förhåller sig med detta och att denna fråga måste bliföremål för lagrådets granskning. Det är ju inte så bråttom med detta ärende,utan jag tycker nog att vi kan gå med på det förslaget. Även vpk-gruppenaccepterar att frågan återremitteras till . Vi kommeralltså att rösta för en återremiss om det förslaget väcks här under debatten. () rephk: Anledningen till att vi i harreagerat såsom vi har gjort är faktiskt den oro vi känner angående denmassinkorporering som vi har förstått är på gång. Det är helt enkelt detta somär grunden till att vi vill att skall avslå förslaget. Vi menarnämligen att det helt enkelt är en mycket olycklig utveckling. På grund av dekontakter som flera av partiets medlemmar har haft med personer nere i Brysselhar vi förstått att detta är en möjlighet. Dessutom har det ju i svensk pressfunnits ett stort antal artiklar om just möjligheten att inkorporera det somkallas Tacquis communautaire för att över huvud taget kunna få i gångförhandlingar mellan EG och EFTA. Det är därför vi har reagerat på detta ochsett det som ett hot mot begripligheten i de svenska lagarna. BIRGITTAHAMBRAEUS (c) replik: Det är väldigt ofta jäktigt i det här huset.Många frågor skall diskuteras. riksdagsgrupp tog upp denna fråga , men vi hann inte diskutera den och har inte fattat något beslut om hur viskall förhålla oss till återremissyttrandet. Ingen i gruppen talade vid mötetemot att vi skulle yrka på återremiss. Var och en i centergruppen kommer attrösta efter eget avgörande. säger att vpk har varit för förslaget, och hananser att har en konstig uppfattning. I och för sig skall intejag svara för , men jag vill påpeka vad som står på s. 2 iutskottsbetänkandet. säger däratt man nu inte längre kommer att arbeta med den restriktiva inställningentill frågan om en inkorporering, utan själva motivet för lagförslaget är attdet vad gäller "integrationsarbetet med EG kan bli aktuelltatt i större utsträckning än inkorporera i stället för att transformerade avtal som ingås med EG". I och med detta har alltså också utskottet markerat attdet är fråga om någonting nytt och att det beslut som fattades 1985 inte längrestår fast. Således bör en återremiss ske, det är alldeles nödvändigt. Vi haringen brådska med ärendet. Kungörande av internationella kon-vetitioner m.m. BO (vpk) replik: Jag anser inte heller att vi har någonbrådska. Finns det krav från om en återremiss, då accepterar vårpartigrupp detta. Det kommer vi att göra enhälligt. Vi är en enhetlig grupp,och vi vet vad vi skall tycka i den här frågan. Jag är fortfarande mycket konfunderad över , och jag vill än en gång ställa min fråga. Om utskottsmajoriteten sägeratt det skall finnas svensk text och att en sådan bara får utelämnas iundantagsfall, och i reservationen säger att svensk text soitiregel bör finnas: är detta en språklig skillnad som gör det motiverat attkarakterisera de andra partierna som jesuiter när de inte accepterarmiljöpartiets skrivning? () replik: Jag beklagar ett hårt ord. Jag vill inleda med att instämma i OlleSvenssons redovisning av detta ärende. Han var ju väldigt försiktig när hankommenterade reglerna i 8 kap. 18 § regeringsformen om remisser till lagrådet.Vi i har en vid syn när det gäller att remittera förslag tilllagrådet, medan socialdemokraterna ibland kanske har en mer restriktivhållning. Men detta behöver vi inte diskutera . I övrigt vill jag bara konstatera att när vi prövade dennafråga uttalade utskottet att huvudregeln skall vara atttransformationsmetoden skall användas. Lagrådets majoritet menade att om manväljer en annan metod måste man i regel kräva en omsorgsfullt utarbetadofficiell översättning, och vi instämde i detta. Att märka i samband medbehandlingen av detta ärende är den skärpning som hargjort. Man talar om att en svensk översättning får utelämnas endast iundantagsfall. Men utskottet slutar inte med det, utan säger att dessaundantagsfall gäller när konventionen riktar sig till personer med speciellakunskaper, när det gäller personer som inte har svårigheter att ta del avkonventionstexten och - det är alltså inte eller utan och det är fråga om -texten saknar vidare allmänt intresse. Detta är ju ytterligare en skärpningjämfört med /behandling av samma fråga. Jag har ingen anledning att i den här debatten gå in påvad en tjänsteman säger vid gruppmöten. Men givetvis var det intetusentals eller ett Kungörande av internationella konventioner m.m. flertalolika regler som vi diskuterade, utan en del av dessa många regler som kan bliaktuella. Det påpekandet vill jag gärna göra. Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottetshemställan och avslag på yrkandet från . Anledningen till att jag gick upp i dennadebatt var att frågade var står i denna fråga. Jag skallerkänna att jag har ägnat en rätt omfattande tid till att på nytt gåtillbaka och studera och rannsaka texterna för att komma fram till om viverkligen har haft en bra och riktig beredning i . Jag har studerat propositionens text, i vilken manhänvisar till lagrådets yttrande 1984. Där står att det ibland kan varanaturligt att använda de utländska texterna vid tillämpningen om det rör sigom tekniska och andra fackområden. Det kanske då t.o.m. är lättare att tillämpalagarna om man använder den utländska texten, eftersom detta är områden somriktar sig till personer med mycket speciella fackkunskapen Jag har även studerat utskottets betänkande, både vad somsades 1985 och vad vi nu har lagt till för att ytterligare understryka att detskall röra sig om förordningar och kungörelser som riktar sig till människormed speciella fackkunskaper, förordningar och kungörelser i vilkakonventionstexten saknar vidare allmänt intresse. Om det vore så att det och har sagt om hur och våra myndigheter kommer att tillämpadenna lagstiftning skulle stämma då skulle jag yrka avslag påförslaget. Men om förslaget skulle tillämpas såsom och säger finns anledning för att granskaverksamheten. Och förutsätter jag att vi tar initiativ till lagändringar.Men jag vill faktiskt inte utgå från att vårt regeringskansli och våramyndigheter behandlar lagar och förordningar som vi har fattat beslut om här iriksdagen på det sättet. Av den anledningen kan man i och för sig säga att detär bra att denna diskussion har kommit upp. Det kan inte bli tal om att det skall finnas tusentalsförordningar på främmande språk som inte kommer att översättas. Om det är såatt någon teknisk bestämmelse eller förordning visar sig ha ett allmäntintresse som man inte kunde förutse från början att den hade, utgår jag somsjälvklart från att den då kommer att översättas till svenska, så att den blirbegriplig för en bredare allmänhet. talar om att svenska folket skall kunna följamed vad som händer Ja, svenska folket skall absolut kunna följa med vad somhänder i sådana frågor som har ett allmänt intresse och som inte är mycketspecifikt fackin-riktade och där man kan förutsätta att alla de som läserifrågavarande lagar och förordningar har de språkkunskaper som behövs för attfölja med verksamheten. Vi har försökt ta ställning till om vi skall skickatillbaka ärendet till lagrådet av något slags artighet mot dem som kritiserardenna lagstiftning. Vi har försökt bedöma huruvida det skulle kunna innebäraatt vi skulle luckra upp skrivning. Min uppfattning äratt det skall De mycket hårda och begränsade skrivningar som finns i betänkandet skallstå fast oberoende av vad lagrådet säger Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. () replik: Jag tycker att det är mycket bra att den härdebatten slår fast under vilka förutsättningar som förmodligen kommeratt anta betänkande. Jag hoppas att det kanbli en återremiss, men inte minst inlägg här nu visar att mangår in under det här beslutet med mycket speciella förutsättningar Det som håller på att ske i integrationssekretariatet medde ca 500 människor som dels i referensgrupper, dels i myndigheter och dels idepartement är engagerade med att på olika sätt integrera i de olikabestämmelser och lagar som gäller i EG har ännu inte blivit allmänt känt. Jag har aldrig sagt - jag tror inte heller att det - att det var fråga om att tusentals lagar nu skulle inkorporeras ochinte översättas. Vad vi har fått reda på av i går är däremotatt ett tusental lagar, förordningar och kungörelser förmodligen kommer attinkorporeras. Det är alltså vad som är på gång. Lagrådet var 1984/85 mycketrestriktivt inställt till inkorporering över huvud taget. beslöt påförslag av att den restriktiviteten när det gällerinkorporering skall vara kvar , och andra har nusagt att man står fast vid detta. Det skall vara mycket stor restriktivitet närdet gäller inkorporering. Man har också slagit fast att alla lagar ochförordningar oftast skall vara översatta. Jag tycker fortfarande, som sägs imin motion, att det är självklart att samtliga lagar, förordningar ochbestämmelser, hur tekniskt invecklade de än är, skall finnas kungjorda med ensvensk text. Men det viktiga här är -det har jag förstått ju mer jag har lärt,- att lagrådet med sin skeptiska inställning till inkorporeringöver huvud taget borde få se på den här propositionen i ljuset av det som harkommit fram om vad som är på gång och vad som ännu inte är allmänt känt. SåvälOlle och som uttrycker förvåning överatt det skulle vara fråga om ett tusental lagar och regler som skallinkorporeras. Detta är vad som förmodligen kommer att läggas fram - kanskenågon gång - i ett förslag till i form av ett undertecknatavtal, som vi har att förkasta eller anta i dess helhet i samband med det storaintegrationsavtalet. Det kommer inte då att finnas möjlighet för oss att ta uppvissa saker, ändra på dem eller komplettera dem på olika sätt. Vi kommer somsagt att få anta förslaget i dess helhet eller förkasta det. Detta är ännu inteallmänt känt i - inte heller i den här kammaren. Jag tror att det vore mycket klokt av oss attåterremittera detta ärende till och i det sammanhangetbe ordna med en lagrådsremiss, så att det senaste somhänder i integrationssekretariatet och i vårt integreringsarbete med EG,liksom också det enligt min uppfattning oavvisliga kravet på svensk text, fårarbetas in i vår inställning till inkorporering. Lagrådet hade ju ettoavvisligt krav på svensk text, men där det sedan blev en något glidandeformulering i beslut. Kungörande av internationella konventioner m.m. Kungörande av internationella konventioner tn.m. Jag vill än en gång yrka bifall till återremiss av ärendetför lagrådsgranskning. HANS NYHAGE (m): Även vi moderater har med anledning avbeskedet om att återremiss skulle begäras åter ingående granskat denna fråga.Vi har inte funnit anledning att ändra vår uppfattning. I betänkandet betonasatt inkorporering endast skall kunna ske i undantagsfall. Jag stöder tillfullo ' uttalande om att det ytterst är som bestämmer ivilken ordning saker och ting skall handläggas. Det är beslut somgäller Vi ställer oss alltså inte bakom förslaget om återremiss. har på ett klargörandesätt beskrivit vad vi kan stå inför inom en ganska . tyckerjag att det har varit mycket bra att den här debatten har kommit till stånd. Omdet är så som och säger, vilket jag förmodar attdet är, så kan inte de herrar och damer som ägnar sig åt detta arbete härjafritt så att säga, utan man kommer att ha ögonen på dem och till punkt ochpricka följa vad som händer Det känns tryggt. Jag vill än en gång tala om att anledningen till vår orooch till att vi har agerat som vi har gjort är vad vi har hört sägas om hur manvill hantera dessa frågor Man måste vara på det klara med att detta är grundentill det hela. Det är skälet till att vi har yrkat avslag. När vårtavslagsyrkande faller, kommer vi i att stödja . BO (vpk): Jag representerar ett parti som har enytterst kritisk inställning till den svenska EG-anpassningen. Vi tycker att påmånga områden sker en smyganpassning. Jag tror att det är väldigt viktigt attdet inte blir något slags allmän EG-noja, att man påstår att allting är iavsikt att smyganpassa oss till EG. Jag tror alltså att vi har gjort en seriösgranskning i den här frågan i . Detta bestrids fråncenterpartiet och . Man säger att lagrådet inte har granskat detta.Vi säger; Okej, vi tar fillbaka frågan och låter lagrådet titta på den. Jagtror inte att det är någon fara. Som jag har sagt tidigare existerar detknappast någon skillnad mellan majoritetens och reservanternas uppfattning. Vikommer ändå att stödja en återremiss, om det blir en votering om det. Till : Jag vill citera frånbetänkandet, s. 2, sista stycket: "I propositionen framhålls att det somen följd av det pågående harmoniserings- och integrationsarbetet med EG iframtiden kan bli aktuellt att i större utsträckning än inkorporera istället för transformera de avtal som ingås med EG." Vad jag har lämnat in upplysningar om här utifrånutskottsarbete och grupparbete är att vad man planerar i integrationssekretariatetär att inkor- porera Tacquiscommunautaire i fillämpliga delar, vilket innebär ett tusental lagar och regler Närdet gäller skrivningen i detta utskottsbetänkande har ni varit medvetna om atthär pågår ett arbete och om att vi kommer att få en inkorporering i störreutsträckning. Man kan alltså inte komma efteråt och säga att inte haraccepterat det som här sägs i propositionen. Jag vill varna för den aspekten,även om jag - i likhet med vad andra talare här har sagt -tycker att det ärmycket bra att alla partier nu har klargjort att någon större inkorporering avutländska lagar inte är önskvärd - och framför allt inte utan svensköversättning. 1989/90:40 6december 1990 BENGTKINDBOM (c): Anledningen till att jag begärt ordet är uttalande omcenterns ståndpunkt. Han sade att vi inte hade gjort en bra beredning av dettaärende i . Men det har vi i visst gjort, ochdärför står jag också bakom detta betänkande. Sedanfinns det anledning att notera följande. Det är ju inte så, att de här frågornasom skall bli föremål för lagstiftning i riksdag helt plötsligt harkommit över oss, alltså att tidigare kännedom härom skulle saknas. Nej, vi harju EFTA-delegationen, där sådana här frågor diskuteras. Vi har utrikesutskottet,vilket tillhör, som får information. Vi har utrikesnämndenoch partiledaröverläggningarna. Det finns alltså en lång rad forum där dennafråga kommer att diskuteras innan den hamnar på bord för attlagstiftas om. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 16§.) 14§ Radio- och TV-frågor betänkande 1989/90:KU8 Radio- och TV-frågor Vi går över till ett litet bredare ämne - radio- och TV-frågor.Bl.a. handlar det om etableringsmöjhgheter och om finansieringen av radio- ochTV-program. Dessa frågor har ju debatterats under många ån Det gäller då delsetableringsfriheten på mediaområdet, dels reklamfinansiering av markbundnasvenska TV-sändningan Efter hand har det skett en viss utveckling hän Men detberor inte på att regeringen har agerat särskilt kraftfullt utan detta kansnarare tillskrivas utvecklingen i vår omvärld samt det ihärdigtopinionsbildande arbete som oppositionspartierna bedrivit. Jag tror inte attden kan bli anklagad för att ta alltför stora ord i sin mun som påstår attmoderata samlingspartiet har varit en drivande kraft i det arbete som syftartill att åstadkomma ett breddat utbud i svensk radio och TV. Tyvärr har vi under de årsom den här debatten pågått kunnat se hur social- demokraternastått helt oförmöga att samla sig till beslut. Man har skjutitnödvändiga ställningstaganden framför sig, trots att frågorna har diskuteratsintensivt. Detta, herr talman, är anledningen till att vi idenna kammare återigen behandlar ett antal motioner om etableringsfrihet inomradio och TV. Av betänkande nr 8 framgår hursocialdemokraterna hukar sig inför kommande och absolut nödvändigabeslut. Alltsedan Radiotjänst 1924 fick ensamrätt pårundradiosändningar har den svenska mediamiljön präglats av dennamonopolsituation. Så sent som svarade för istort sett alla ljudradio- och TV-program i vårt land. har dentekniska utvecklingen gjort det svenska TV-monopolet otidsenligt. Under1980-talet har mediaområdet genomgått något av en teknisk revolution. har inte gått att stoppa med politiska ingrepp. Kabel- ochsatellit-TV påskyndar utvecklingen mot frihet på mediaområdet. kanfaktiskt nästan hälften av alla svenskar se TV-reklam, trots att reklam inteförekommer i marksänd svensk TV. Det är mot den bakgrunden som man skall se det krav påetableringsfrihet inom mediaområdet som vi moderater framför Den tidigaretekniska begränsningen kommer inte att finnas framöver Tillsammans med har vi moderater, herr talman,fört fram kravet på en fristående rikstäckande TV-kanal med markbundnasändningar föreslog vi moderater en tredje fristående ochreklamfinansie-rad TV-kanal. Det mest intressanta är emellerfid i och för siginte hur en ny kanal finansieras, utan det viktiga är att det nuvarandeTV-monopolet bryts. Det är därför väsentligt att en ny TV-kanal tillkommer somtill sin modell blir sådan att den verkligen är fristående från Radio.Det är bara på det sättet som mångfald och konkurrens kan garanteras. Förslagsvis skulle ett nytt TV-företag kunna bildas.