prot · GD0966 · 1989-12-31 00:00:00 — 13februari 1990 Det senare är viktigt för attbevara den internationella rättslikheten på områ- Den internationella regleringen utgör ju, som ÅsaDomeij säkert kän- bvar pajiagor nertill, grunden för den svenskalagstiftningen. Del är därför vi i första hand måste inrikta oss på att få till stånd en godtagbarinternationell reglering. AnL 126 (); Jag ber atl få lacka justitieministern för svaret. Det är en sak som jag verkligen undrar. Vad kommerregeringen atl göra om den märker alt det europeiska palentverket faktisktgodkänner detta patent? Om regeringen håller fast vid uppfattningen att patentinte skall få las på levande organismer, sä måste någonting göras. Hur kommerni att agera på det internationella planet? I det tidigare frågesvaret som lämnades för ungefär ett årsedan sade justitieministern att denna lanke bör komma till uttryck både i densvenska paientlagstiftningen och i den inlernationella regleringen på området. Justitieministern säger där egentligen att den svenskapatentlagstiftningen på denna punkt är oklar Det vet vi ju alt den är När och hur kommer regeringen att framlägga förslag omändringar i denna fråga? Jag vill nämna att den administrativaprövningen även patent-ansökan inte är slutgiltigt avgjord genom atl detinternationella palentverket har tagit ställning till den. Patentets giltigheti avgörs slutgiltigt i av svensk domstol. När det gäller frågan om de etiska ställningstagandenakring användandet av den här tekniken tycker jag att det är oerhört viktigt atlvi har en bred enighet kring synen pä gentekniken och dess användning. Det ärockså regeringens ambition att skapa en bred parlamentarisk förankring förbl.a. vårt internationella agerande i dessa frågor. överväger regeringen formerna för dennabreda parlamentariska förankring. 128 (): Jag måsle gå vidare, trots allt. Det är väldigt oklara svar 1 elt frågesvar som lämnades sadejustitieministern att tanken att patent inte skall få tas på levande organismerbör tydliggöras i den svenska patentlagstiflningen. Regeringen har alltsåtidigare, , faktiskt tagit ställning till att densvenska patentlagstiftningen är oklar - ett klart politiskt ställningstagande.Då måste det framläggas någon proposition om en lagändring. Jag skulle viljaveta justitieministerns inställning till denna fråga. Jag vill också veta hur regeringen kommer atl agera på detinlernationella planet ifall detta patent godkänns i det europeiska palentverketdå frågan blir slutgiltigt avgjord. Jag tror att det är angeläget atl jagunderstryker alt vi talar orn två skilda saker i denna debatt. För det första,som jag sade tidigare, skall vi inte acceptera patent pågenmanipulerade'levande varelser. Delta har jag uttalat mig om. Det är däremot oerhört svårt att ange vilka gränser somskall gälla för patent på andra biolekniska uppfinningar Delta är en fråga sommåste övervägas, och formerna för de övervägandena funderar vi för närvarandepå i regeringen. Hur skall agera i förhållande lill den rättsligaprocess som pågår i vill jag över huvud taget inte uttalamig om . Regeringen skall inte agera i rättsliga processer som är föremålför prövning hos rättsinstanser vare sig internationellt eller i . 130 (): Jag försöker nu ställa frågan väldigt enkelt.Regeringen har alltså som ståndpunkt atl patent inte skall få tas på någralevande organismer över huvud taget. Regeringen har också sagt att den svenskapatentlagstiflningen är oklar och alt denna lanke bör komma till uttryck därDå måste det ju komma någon proposition lill , för del är barariksdagen som kan ändra på lagstiftningen här i landet. Detta är den enafrågan. Del är ju två saker som vi pratar om. När det gäller det internationella läget har regeringensagt, via justitieministern, att vi skall driva detta internationellt. Jagvill inte atl regeringen skall kommentera just det rättsfall som jag har tagitupp. Jag vill vela vad regeringen kommer att göra. Hur kommer ni att drivafrågan internationellt, om detta patent faktiskt godkänns i del europeiskapalentverket? Helt oberoende av vaddet internationella palentverket gör pågår det ett internationellt arbete närdet gäller patentlagstiflningen. Det internationella arbetet utgör grundvalenäven för den svenska lagstiftningen. I de sammanhangen agerar utifrånde principiella ståndpunkter som jag har redogjort för För attdessutom säkerställa grunden för svenskt kommande lagstiftningsarbete övervägerregeringen former för en bred parlamentarisk beredning. Tydligare än så trorjag inte att jag kan svara på fråga. AnL 132ASA (): Vi kommer tydligen inte längre. Vi kanske får chanstill fler debatter om regeringens internationella agerande i fortsättningen. Vikanske skall ta en separat debatt om just det. Det är ganska intressant att regeringen har sagtatt detta bör komma till uttryck i den svenska patentlagstiflningen, ulan attregeringen ens kan säga att det kommer någon form av proposition. Det är ocksåintressant att regeringen inte mera klarl vill säga hur man kommer att agerainternationellt . Om del visar sig att många länder väljer atl gåen annan väg än , måste försöka påverka. 4 protokoll 1989/90:66 Prot.1989/90:66 Anf. 13februari 1990 Fru talman! Jag kan inte underlåtaalt återigen understryka att det är pre- cis dettaSverige håller på med i det internationella arbetet, atl påverka det var pajragor inlernationella regelsystemet,eftersom det utgör en grund även för det Något svenskt lagstiftningsarbete kommer inte alt kunnavidtas förrän det internationella arbetet är avslutat. Vi överväger former föralt säkerställa en bred parlamentarisk förankring i anslutning till delinternationella arbete som pågår borde vara nöjd med svaret. AnL L34 (); Jag får väl vara nöjd här Men jag måsteverkligen bevaka att regeringen driver dessa frågor inlernationelll. Det skullevara myckel klargörande och stärka internationellt om regeringen klartoch tydligt sade alt man kommer att lägga fram ett lagförslag där man heltenkelt inte tillåter patent på liv. Då skulle rnan verkligen tro på atl Sverigevill driv; delta internationellt , om man nu ser delta som en såviktig prin cipfråga att rnan faktiskt vill göra någonting åt den i . Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på fråga 1989/90:395 om porrbutik på ArlandaInternational har frågat mig vad jagkan och vill göra för atl stävja förekomsten av en eventuell porrbutik itax-free-avdel-ningen på . Bakgrunden till frågan är ett brev från en fransk resenärtill luftfartsverket. Resenären hade enligt brevet vid utresa från itax-free-avdel-ningens presentbutik på väl synlig plats funnit ett utbud om ca15-20 pornografiska tidskrifter. Låt mig först meddela att del enligt uppgift frånluftfartsverket och inte finns och inte heller har funnits någon"porrbutik" på flygplatsen. Vad som finns - och som också framgår avbrevet - år en butik som bl.a. säljer choklad och tidskrifter Bland detidskrifter som saluförs finns s.k. herrtidningar. Del är uppenbart atl framställningar som skildrar kvinnorpå ett kränkande och förnedrande sätt motverkar samhällets strävanden attfrämja jämställdhet. Om detta är och jag säkert heltöverens. Jag utgår emellertid från att man på efterlever debestämmelser sorn finns angående pornografi. Enligt det s.k. skyltningsförbudeti är del straffbart att på eller vid allmän plats skylta medpornografiska bilder på elt sätt som är ägnat alt väcka allmän anstöt. Det ärockså bl.a. förbjudet alt saluföra tidskrifter med bilder av sexuellt våldeller tvång. 50 , somframställt frågan, meddelat atl hon var förhindradall närvara vid sammanträdet, medgav förste vice talmannen att istället fick delta i överläggningen. 136 (); Jag får tacka statsrådet försvaret. Jag tycker atl utrikeshalls lax-free-shop inte får ge våraresenärer ett intryck av att de har kommit till sexdistrikl eller deröda lyktornas kvarter i , som denne fransman skrev. Själv har jaginte kunnat kontrollera den s.k. sexbutiken. Man kommer ju inte in ilax-free-butiken ulan biljett för en utrikesresa, och det har jag ingen. Jag tycker alt det är självklart att vi inte skall behövaförsättas i en sådan här situation. Under alla förhållanden skall inteporrtidningar exponeras på ett sådant sätt att del väcker allmän anslöt. Det ärtydligen vad som har skett, annars hade vi inte fåll brevet. Det är straffbartatt skylta på det här sättet. Räcker det för statsrådet att Airport säger attdet inte finns någon porrbutik? Del kanske det gör. Det finns bara en butik somsäljer choklad och tidskrifter, sägs det. Men det ena utesluter väl inte detandra? Se till atl vi inte haren försäljning i lax-free-shop somväcker anstöt! Delger oss dålig reklam. Dessutom är det ganska generande förSveriges kvinnor Det verkar så onödigt, det här Kan man inte göra någonting åtdet? Jag har själv varit i butiken, och jag vet atldel inte finns någon porrbutik. Det kanske går bra för atl fråganågon som eventuellt åker utomlands hur det ligger till och få en rapportdirekt från fältet, så alt säga. Jag måste utgå från atl luftfartsverket faktisktrapporterar sanningen. Butiken säljer herrtidningar, och del kan vi inteförbjuda den att göra. Däremot finns det regler i och itryckfrihetsförordningen som reglerar rättsläget när det gäller pornografi ochhur man får exponera sådana här als-ler Jag tror atl det bästa sättet är atl vi alla hjälps åt.Jag tycker att kvinnoorganisationerna redan gör ett utmärkt arbete med attanmäla till åtal det som man tror är åtalbart och straffbart. Del skall vihjälpas ål med, att se till att vi håller rent. Det är viktigt alt vi ageraroch bildar opinion även mot dessa tidningar. Men vi har ingen möjlighet attförbjuda butikerna atl sälja herrtidningar Enligt vad vi förstår efterlevslagen i detta fall. Fransmannen kan ju ändå ha tagit anstöt av dessa tidningar,som ju många gör Det finns en hel del atl göra i hans hemland också, tror jag. 138 (); Det är jag helt övertygad om, och jag vet intehur ledsen han var Han har i alla fall skrivit brevet. Jag tycker att det ärlitet genant med en sådan här situation. Det kanske inte är så mycket atl göraål, men vi får hålla ögonen öppna. Jag är övertygad om alt vi egentligen tyckersamma sak om detta. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svarpå fråga 1989/90:413 om arbetssituationen i har frågat mig om jag är bereddatt medverka lill att nya arbetstillfällen skapas i och att Stora larsitt sociala ansvar Bakgrunden till frågan är att i Ljusneförsatts i konkurs. Bolaget tillverkar plywood och har 45 anställda. Detöverläts av de tidigare ägarna och tillplatschefen. Enligt frågeställaren har under 1970- och 80-lalenvarit utsatt för en myckel brutal strukturomvandling. Stora har varit detdominerande företaget på orten . Bolaget har dock, enligtfrågeställaren, inte gjort några nämnvärda ansträngningar för att medverka tillatt ny verksamhet startas och därmed inte tagit del sociala ansvar sorn mankan begära av ett av vårt lands största företag. Jag är myckel väl medveten orn de sysselsättningsproblemsom funnits i och i andra delar av . Kommunenär också inplacerad i regionalpoliliskl stödområde. Sedan 1985har ett femtiotal förelag fått regionalpoliliskl stöd med tillsammans ca 50milj. kr., och ca 250 nya arbetstillfällen beräknas ha tillkommit med hjälp avstödet. Regeringen har också på andra sätt aktivt medverkat tillatt främja sysselsättningen i kommunen. Jag tänker exempelvis på bildandel avinvestmentbolaget . etableringen av AB.beviljande av ett beredskapslån på 165 milj. kr. lill och påolika nyetableringar i samband med ;s avveckling av sinaverksamheter i Marinaverken. Regeringen kommer även i fortsättningen att uppmärksammakommunens problem och på olika sätt verka för en positiv utveckling. Jag instännner med frågeställaren i att stora företag harett ansvar för att medverka till att ny sysselsättning skapas i samband med attde gör nödvändiga strukturförändringar I det sammanhanget kan de aktivainsatser som har gjort för att skapa ny sysselsättning i Marmaverkentjäna som exempel. Det vore enligt min mening önskvärt atl Stora fördjupar sittansvar och engagerar sig pä samma sätt för . AnL 140OLLE ÖSTRAND (s): Jag ber att fä lacka statsrådet för svaret.Jag är mycket väl medveten om atl situationen i hade varit mycketallvarligare än den är ulan mycket aktiva insatser frän regeringens sida.Jag är naturligtvis även glad över att statsrådet nu försäkrar atl han även ifortsättningen skall försöka verka för att skall gå en positivframlid lill mötes. måsle emellertid förstå att jag som enskildriksdagsman känner både ilska och vanmakt när jag under en följd av år följtutvecklingen i . Ser man litet historiskt på skeendet i tror jagatl jag med bestämdhet kan hävda alt det inte finns en bruksort i detta landoch i denna storleksordning, med 3 500 invånare, som har utsatts för en såbrutal strukturförändring. Det mest beklämmande i denna process tycker jag äratt största skogsbolag, nämligen Stora, står bakom denna struklurom- vandling.Under 60- och 70-talen har nästan 1 5tl0 arbetstillfällen försvunnit. Prot.1989/90:66 Praktiskt tagel all verksamhet har lagts ned i med undanlagav ett sågverk med 250 anställda. har följande företag som jag skall räkna uppantingen lagts jvar pa Jragor ned eller övergått i annan ägo: Plywoodfabrikenhar gått i konkurs. Boardfabriken har övergått till annan ägare och harnu sammanlagt 40 anställda. Källingfabriken har lagts ned. Trähusfabriken harlagts ned. Tvätle-riet har lagts ned. Byggnadsavdelningen har lagts ned. Enmekanisk verkstad har lagts ned. Elavdelningen har lagts ned.Samhällsavdelningen har lagts ned. Transportavdelningen har lagts ned. Det ärvad som har åstadkommits i under dessa årtionden. Och del ärnaturligtvis fullständigt oacceptabelt. Jag vill nu ställa följande fråga till statsrådet; beredd att nu ta direkta kontakter med Stora för atl få företaget påandra tankar? AnL 141 Industriminister ; Regeringen är väl medveten om de problemLjusnes och kommuner har Regeringen för en dialog med iandra frågor. Även frågan om företagets engagemang i skall las upp. Detkan jag utlova. AnL 142 (); Jag ber att få tacka för detta. Statsrådetnämnde i sitt svar agerande när sulfalfabriken i lades ned.Företaget hade 200 anställda. I detta fall har bolaget verkligen tagit sittsociala ansvar har bolaget tillskapat lika mångajobb som har försvunnit. Det tycker jag är elt exempel på vad man kan begära avett stort skogsbolag när det lägger ned en så pass omfattande verksamhet. Jag får naturligtvis hoppas att industriministern kanpåverka Stora. Jag har hört att Stora har ett investeringsprogram på 2,9miljarder Om en del av dessa pengar investerades i skulle mycketpositivt kunna åstadkommas. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1989/90:425 om en effektivareenergianvändning AnL 143 Industriminister ; har frågat mig vilka åtgärderjag planerar för atl främja effektivare energianvändning inom allasamhällssektorer speciellt på elsidan. Energieffektivisering är ell prioriterat område enligt deenergipolitiska riktlinjerna. Genom atl möjligheterna lill lönsamenergihushållning las lill vara minskar belastningen på såväl miljön somhushållens och företagens ekonomi. Kravet på hushållning gäller i särskilt höggrad användningen av el. Med dessautgångspunkter är det nödvändigt med fortsatta insatser för atl 53 eneffektiv användning av energi inom alla samhällssektorer skall åstadkommas. Arbetet med det elhushållningsprogram som regeringenföreslog och som godkände pågår . Tyngdpunkten i deltaprogram utgörs av ett stöd till teknikupphandling av eleffektiva och elersättandeprodukter, processer och syslem. Regeringen har i budgetpropositionenföreslagit att statens energiverk under nästa budgetår skall få göra åtagandeninom en ram på 50 milj. kr utöver tidigare anvisade 150 milj. kr. Det totalamedelsbehovet för stödet har beräknats till 400 milj. kr Ett energihushållningskansli har inrättats vid statensenergiverk för att dels administrera teknikupphandlingsstödet, dels för attfungera som kansli ål elanvändningsrådel. Detta råd har till uppgift altsamordna effektivise-ringsarbelet mellan de statliga myndigheterna samt attsamla och förmedla kunskap om dessa frågor. skall rådetredovisa för regeringen hur arbetet framskrider Då kommer även en utvärderingav teknikupphandlingsstödet att lämnas. pågår inom ett särskiltelhushållnings-projekt. Uppdrag 2000, som inom olika användningsområdenkartlagt de praktiska möjligheterna atl åstadkomma effektivare elanvändning.Resultaten från detta projekt har varit så lovande att Vattenfallbeslutat avsätta för atl omsättaresultaten i verkets kommersiella verksamhet. Inom statens energiverk pågår , påregeringens uppdrag, ett omfattande utredningsarbete omenergihushållningsfrågor Detta utredningsarbete blir ett viktigt underlag förden energipolitiska proposition som regeringen avser att förelägga ihöst. I propositionen kommer de åtgärder för såväl energitillförsel somenergianvändning som bör vidtas för alt elförsörjningen skall säkerställas vidmitten av 1990-lalet att redovisas. Regeringen kommer då atl redovisa uppnåddaresultat av de pågående hus-hållningsaktivilelerna och behovet av särskildaåtgärder för atl stimulera energihushållning. Förste vice talmannen konstateradeatl frågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 30§ Svar på fråga 1989/90:405 om kontrollen över säpo Per har ställt ett par frågor till migsom gäller bl.a. kontrollen över säkerhetspolisen. Låt mig först säga atl det som under senare lid harrapporterats i massmedierna om tidigare förhållanden inom säkerhetspolisen harsamband med den förundersökning som pågår om misstänkt olaglig avlyssning. 1den saken måste självfallet full klarhet nås. är det djupt olyckligtom del därvid kommer ut uppgifter om säkerhetspolisen som inte bör varaoffentliga. Det skadar verksamheten. Deförhållanden som Per Gahrlons frågor tar sikte på tillhör en tidigare Säkerhetspolisen har sedan drygt elt halvt år en nyledning. Sedan en lid pågår del också ett genomgripande förändringsarbete ifråga om säkerhetspolisen som bl.a. syftar lill att stärka den parlamentariskakontrollen över verksamheten. behandlade förslag från regeringenom säkerhetspolisens organisation och inriktning. Detta första steg iförändringsarbetel håller nu på att genomföras. Ytterligare förändringar ärall vänta sedan säpo-kommittén i vår avslutat sitt arbete. 145 PER (rnp); Jag tackar för svaret. Vi har haft en deldebatter i detta ämne och kommer väl antagligen att ha ytterligare debatter idetta ämne. säger statsrådet att det är tidigare förhållanden inomsäkerhetspolisen som har avslöjats i pressen. Och det är naturligtvis till stordel riktigt. Men frågan är om man kan lita på att det verkligen är tidigareförhållanden. Problemet är att det aldrig har förekommit någon riktigtgenomgripande rekonstruktion av den svenska säkerhetspolisen. Vi har så enormtmånga uppgifter belagda även om felaktigt beteende från svenskasäkerhetspolisens sida och kanske tillbaka.Det som saknas är en ordentlig insyn, alt man går igenom alla dessa registersom förekommer och verkligen rensar gallrar bland dem. beklagar statsrådet att en del hemliga uppgifter harkommit ut. Det är klart all en del hemliga uppgifter inte bör komma ut, mensamtidigt är del stora problemet alt alldeles för litet kommer ut. Det bordevara mycket mera av offentlighet och en genomgripande upprensning av delsvenska säpoträs-kel. I andra länder ägnar man sig nu ål sådant. Man harverkligen insett alt man måste gå till botten med delta problem. Jag skulle ändå vilja fråga,eftersom del finns en liten öppning i slutet av statsrådets svar. nämligen attytterligare förändringar är att vänta: Kan man tänka sig t.ex. att regeringensförordning om hur säpos registrering skall gå till kan offentliggöras så att vikan ha en samhällsdebatt om detta? Kan man tänka sig alt vi får enmedborgarkommission som kan gallra i dessa register, så att man verkligen kanlita på att de gallras på rätt sätt? Kan man länka sig att alla riksdagspartierfår samma typ av insyn i utredningsarbetet kring säpos verksamhet? Jag vill först säga att jag har litet svårtatt instämma i vad Per säger om att det saknas en ordentlig insyn isäkerhetspolisens verksamhet. Det finns ingen verksamhet som har varit föremålför sa oerhört stor mängd av ganska genomträngande utredningar under senare årsom säkerhetspolisen. Vi har en parlamentarisk säpo-kommillé omsäkerhetspolisens inriktning och organisation. Den har lett till en propositionsom vi har förelagt . Vi har haft en enmansulredning som gick in påsäpos arbetsmetoder. Landshövding har gått igenom säpos verksamhet isamband med det som skedde när sköts. Vi har haft en särskildutredning i ett ämne som vi har diskuterat här tidigare. ett mycketomfattande material om påstådd åsiktsregistrering och har rapporterat detta påett ganska utförligt sätt. Vi har lagt fram förslag i , och vi harhaft debatter. Vi har en parlamentarisk utredning som pågår Jag tycker all detta vittnar om en utomordentlig flora avundersökningar, där vi har kunnat gå in i säpos material. I det här läget,efter allt som har varit och med tanke på det arbete som pågår, bör denparlamentariska kommitté som sitter få tid på sig atl lägga fram sina förslaginnan jag ullovar någol ytterligare i specifika frågor 147PER (); Utredningar är inte detsamma som insyn. Det ärriktigt att en del av samhällsetablissemangets betrodda tjänstemän har fått enhel del insyn. Men problemet är att den andra delen av samhället, som också ären del av det demokratiska samhället, fredlig och laglydig och som i olikaomgångar har varit utsatt för säpos verksamhet, inte bereds samma insyn. Dåuppstår en förtroendeklyfta. En sådan förtroendeklyfta som finns kommeratl finnas kvar i förhållande till säpo så länge man inte kan låta deparlamentariska företrädarna för en del av de grupper som har varit utsattaför säpos verksamhet också få samma insyn som andra partier. Varför kan intevpk och få samma insyn sorn andra partier? Om vi ändå kunde få eltgenombrott på den punkten vore det ett första steg till någonting. Per säger att utredningar inte är detsammasom insyn. Men de som har bedrivit utredningar har haft speciella befogenheteratt gå in i säkerhetspolisens material och register, och de har kunnat bildasig en uppfattning om detta. Jag tycker att det är litet oförsynt att påslå altdessa personer tillhör samhällsetablissemanget och atl de därför inte skulle haintresse av att ta reda på vad som finns. De har ett ämbetsansvar och skallredovisa vad de har kommit fram till. Jag har fullt förtroende för att de faktisktockså gjort del. Sedan tillhör det bilden att vi inte kan ha fullständiginsyn i alla uppgifter som finns hos säkerhetspolisen. Jag tycker inte att manskall spela på detta som att det är detsamma som att någonting är skumt ochkonstigt. Det är viktigt både att få denna insyn och alt en del av uppgifternafaktiskt stannar hos säkerhetspolisen och inte ventileras i massmedia. 149 PER (); Problemet, herr statsråd, är ju atloegenlligheter har påvisats av t.ex. , som menade atl registreringsom inte borde ha skett har skett. Det är möjligt att det gäller tidigareförhållanden, men det är svårt att veta. När avslöjanden kommer visar det sigatl det gäller tidigare förhållanden, och de avslöjanden som kommer senaregäller dagens förhållanden, som då har blivit tidigare förhållanden. Det ärdenna problematik som gör att man vill ha allsidig insyn. Det är ingen sombegär atl hela svenska folkel skall gå och rota i dessa register. Men att det finns en förtroendeklyfta i förhållandet till miljörörelsen och fredsrörelsen, som har varitutsatta för säpos verksamhet, kan inte vara förvånande. Vad vore då enklare änatt bredda den parlamentariska insynen? Det blygsammaste krav som man kanställa är alt parlamentarisk insyn verkligen skall vara parlamentarisk och atläven och vpk får en med andra partier likvärdig insyn. Vad är delför fel på detta krav? AnL 150 Civilminister :