prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — Jagställde en fråga, i första hand fill och : Hur blir det numed splittringen, om det skulle bli en borgerlig majoritet efter höstens val?Kräver ni att skattereformen rivs upp, eller kräver ni det inte? Bo Lundgrenundvek naturligtvis att svara på den frågan. 1989/90:140 13 juni1990 vande att givetvis skallman arbeta för att ändra. Det må vara, men jag får inget svar på min fråga . Jag hoppas att svaret kommer någon annan gång, för frågan kommer attupprepas, det kan ni vara säkra på. Att reformen rivs upp - är det ett villkorför att ni skall sätta er i en regering, eller är ni beredda att överge eraegna förslag och acceptera den reform som kommer att beslutas och somvid det tillfället kommer att vara i kraft? Oavsett vad som gäller, tror jagatt svaret är oerhört intressant för väljarna. De kommer att få mångatillfällen att ta del av era synpunkter i den frågan, och då räcker det intemed halvkvädna visor Än mindre räcker det med att -som - tiga sigförbi den frågan. Jagfrågade också vad han kunde åberopa som positivt i skattesammanhangfrån den borgerliga regeringsperioden. Det enda jag fick höra var att manhalverade höjningen av arbetsgivaravgifterna. Ja, det är mycket imponerande,och jag skall lägga det på minnet som ett monument över borgerlig skattepolitikunder sex år Förövrigt är det påstående som gjorde, att skattetrycket sänktes, intekorrekt. Jag läser här ur min gamla broschyr - en utmärkt skrift, omjag får säga det själv, som heter När höjde skatten.Detframgårdäratt skattekvoten 1976, vid regimskiftet, var . , närmoderaterna lämnade regeringen, var skattekvoten 51,. Det var alltså en höjdskattekvot - inte en sänkt, som sade. Jagvill också dementera de beskyllningar som här av riktas mot olikapersoner. Finansministern sade aldrig i debatten i går att moderaternasförslag ledde till 47 miljarder i underskott. Han angav ett intervall, 4550miljarder, och det är för övrigt en bedömning som jag instämmer i. Det var ettbelopp som inte heller enbart hänförde sig till skattereformen, utan det vardet samlade resultatet av ekonomiska politik. Där finns ocksåsaker som ligger utanför skattereformen. Denna bedömning står sig, och jag seringen anledning till att finansministern skulle behöva ta tillbaka någonting. Jag hörde själv hur han i debatten för en stundsedan nämnde beloppet . Då var felräkningen redanexkluderad. Trotsalla ivriga försök som ni nu har gjort, i kontakter med finansdepartementetstjänstemän, har ni inte kunnat påvisa felaktigheter på någon annan punkt. Ochdet är faktiskt ingen bra argumentation att bara för att det har upptäckts ettfel - som vi öppet medger - insinuera att "då är väl allt annat ocksåfel". Upp fill bevis! Hittar ni några bevis, ta då fram dem! Men halvkvädnavisor och allmänna påståenden duger inte. Jagvill ge ett råd till , som väl känner många av de här experterna påfinansdepartementet: Förtala inte dem! De är utomordentUgt kompetenta personermed mycket hög integritet. Om ni skall rikta kritik, så gör det mot mig ellermot regeringens övriga företrädare. Men häng inte ut tjänstemännen, som görett utomordentligt gott arbete. Jag tror att de i kompetens kan mäta sig med,kanske t.o.m. överträffa, de små blå män som räknar fram moderaternasskattealternativ. Slutligenvill jag säga att det har varit hårda ord - att vi mött hård kritik ochifrågasättande av skattereformen på viktiga områden. nära sitt genomförande.Och jag har en känsla av att det bakom all denna hårda kritik egenfligen påvissa håll finns en tillfredsställelse över att den här skattereformen ändågenomförs. Många av er är ganska nöjda med att det blir en sådan härskattereform. Ni skulle för allt i världen inte vilja se den ogjord. Men ni kaninte låta bli att skära pipor i vassen, ni kan inte låta bli att strykasärintressena medhårs. Ni kan inte låta bli att angripa allt det som ärotrevligt i reformen, nämligen finansieringen. Ingen kritik riktas mot 100miljarder i skattesänkningar. Men när det skall finansieras, då vill man intevara med, utan då skall allsköns grupper undantas. Då får man t.o.m. höra attutlandet skall vara med och betala en del av våra skattereformer, hur nudetskall gå till. Hurdet än må vara med den saken, den här reformen kommer att genomföras. Detkanske rent av är så att kommer ni litet till mans från olikapartier att säga att det var ni som var inspiratörer, att det egentligen var nisom låg bakom reformen. Det får vi väl leva med, men vi kan ändå i dagkonstatera att reformen genomfördes av socialdemokraterna och folkpartietunder hårt motstånd från andra håll. Nuär reformen färdig att genomföras, och jag måste säga att jag kännerpersonligen en stor tillfredsställelse över att vi är i den situationen. 1989/90:140 13 juni1990 Andrevice talmannen anmälde att , , och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 43 HUGOHEGELAND (m): Av en tidigaretalare fick vi höra att vi på ett destruktivt sätt har desinformerat omskattereformen. Det är litet konstigt uttryckt, för om man tolkar det formelltså har den dubbla negationen ju en upphävande betydelse. Egentligen sägs detdå att vi har på ett konstruktivt sätt informerat om skattereformen, och dettycker jag onekligen att vi har gjort. Jagskall ta upp två aspekter, så att vi inte skall hålla på alltför länge ,nämligen hur skattereformen slår dels för småföretagen, dels för pensionärerna. Småföretagensstora betydelse för vårt lands ekonomi kan inte nog betonas. Alla vet attderas utvecklingsmöjligheter är av avgörande betydelse för hela den svenskaekonomin. Mer än hälften av alla anställda arbetar i småföretag, om man dåmenar företag med mindre än 200 anställda, och det blir faktiskt 1,1 miljon.Det är då självklart att beskattningens utformning kommer att varautomordentligt viktig för småföretagarna. De har också följt debatten mycketingående och även kommit med konstruktiva förslag. Densamlade effekten av oUka skatter för en företagare är ofta extremt hög.Dubbelbeskattning av bolagsvinster i kombination med höga marginalskatter,förmögenhetsskatten och reavinstbeskattningen gör att det krävs mycket högavinster för att man skall få en positiv avkastning efter skatt. Detta harsjälvfallet en mycket negativ inverkan på egenföretagande och ävenentreprenörskap. Dessaproblem löses ju inte genom att skattebördan flyttas på olika sätt mellan oUkagrupper och meUan olika typer av skatter. 1989/90:140 13 juni1990 att sänka skattetrycket,det visar inte minst problemen för nyföretagande i glesbygden. De som bor ochverkar på landsbygden har jämförelsevis låga inkomster och får sämre utbyte avmarginalskattesänkningarna, men de kommer att vara med om att betalainkomstskattesänkningarna genom att dessa förenas med höjningar ellerutvidgningar av andra, framför allt indirekta, skatter Föratt stimulera nyföretagande i glesbygd har vi bl.a. yrkat på rätt tillkvittning av ohka inkomstslag och förvärvskällor, särskildareserveringsmöj-ligheter för mindre, nystartade företag och givetvis ocksåslopad beskattning av arbetande kapital i företagen. Dessa åtgärder skulleavsevärt förbättra förutsättningarna för nyföretagande och entreprenörskap,inte minst vad gäller det för landsbygden så viktiga deltidsjordbruket. Därföryrkar vi naturligtvis avslag på förslaget om beskattning av invest-mentföretagoch aktiefonder och att regeringen i stället får i uppdrag att lägga fram ettnytt förslag i enlighet med utredningsförslaget, där ju nu skattefriheten närdet gäller allemansfonder slopas, räntor och utdelningar från aktiesparfonderblir skattepliktiga och schablonintäkten differentieras. Detär viktigt att egenföretagäre får goda möjligheter till avsättning till denlönebaserade reserven, den s.k. L-SURV-en. Vi föreslår därför attegenföretagares egen inkomst också skall ingå i underlaget föregenföretaga-rens avsättning till L-SURV - en teknisk term som haruttytts här i kammaren. Propositionen,som utskottsmajoriteten i nästan alla delar följer, innehåller ett förslag omatt enskilda näringsidkare skall kunna få använda s.k. K-SURV och detta kopplatendast till en ordning med s.k. räntefördelning. Om underlaget fill K-SURV ärnegativt, skall sålunda ett belopp motsvarande underlaget multiplicerat medstatslåneräntan redovisas som intäkt av näringsverksamhet och som avdrag i inkomstslagetkapital. Viyrkar avslag på detta förslag. Det är också mycket komplicerat, och sannoliktmedför det ökade svårigheter för både skattskyldiga och skattemyndigheterna. Utskottsmajoritetennöjer sig tyvärr med att blott uttrycka förhoppningen att regeringen följerutvecklingen och vidtar de åtgärder som behövs. Men en av de stora poängernamed skatteomläggningen skulle ju vara att så mycket som möjligt av alla regleroch bestämmelser skulle förenklas. Vivill också ha kvar rätten till brutet räkenskapsår för enskilda näringsidkare,dödsbon och juridiska personer som förvaltar samfälUghet. De uppvaktningar somutskottet bestods med med anledning av förslaget om avskaffad rätt till bruteträkenskapsår var enligt min uppfattning utomordentligt övertygande. Det äruppenbart att det genom den nya ordningen kommer att ske en mycket kraftigökning av arbetet vid bokföringsbyråer och revisionsfirmor, och även förskattemyndigheterna leder förslaget till stora olägenheter Nusäger utskottsmajoriteten att det finns möjlighet att fördela arbetet över ennågot längre fidsperiod och att regeringen ämnar föreslå en förlängning avtiden för avlämnande av deklaration, så att sluttidpunkten flyttas fill den 15juni. Då är ju frågan varför man egentligen ändrar den här bestämmelsen. Ettav socialdemokraternas motiv för skatteomläggningen har ju varit atteftersträva en förskjutning av skatteuttaget mot hårdare beskattning av vad mankallar kapital. Denna benämning är emeUertid inte något annat än en beskrivningav hushållens fillgångar i form av egna bostäder, pensionssparande,aktiesparande och småföretagande. Den föreslagna skärpningen av den s.k.kapitalbeskattningen är således en klar belastning för boende, förpensionssparande, för akfiesparande och för företagssparande. Självklartkommer slopandet av rätten att kvitta underskott i nystartad rörelse motexempelvis inkomst av tjänst att öka kostnaderna och riskerna vid startande avnya företag. Genom den skärpta kapitalvinstbeskattningen minskar samtidigtutbytet av ett lyckat risktagande. Skärpningen av kapitalbeskattningen kanmycket väl leda fill att kapitalet som produktionsfaktor söker sig tillutlandet med dess betydligt lägre beskattning. Jag kan inte på den fid jag preliminärt angett ta upp alla vårainvändningar mot regeringens förslag till ändringar av företagens beskattning.Jag får därför som alla andra i den här debatten begränsa mig. Deförändringar som föreslås beträffande företagens möjligheter att göraavsättningar till reserver är mindre gynnsamma för småföretag än för storföretag.Här har ju t.o.m. vänsterparfiets representant talat sig varm för småföretagen.Vi anser därför att det bör införas ett system med s.k. mini-SURV för smånystartade företag. 1 det sammanhanget kan det vara värt att nämna att vimoderater är ensamma om att förorda att aktier i utländska dotterbolag skall fåmedräknas i undertagen för s.k. K-SURV till . Det kom ju mycket allvarligainvändningar mot det liggande förslaget från industrihåll. Vadgäller värderingar av lager yrkar vi att lager alternativt skall få värderastill av det totala anskaffningsvärdet, vilket för övrigt överensstämmermed utredningsförslagets alternativregel. Den innebär nämligen att man medgerett schablonmässigt inkuransavdrag på . Nyvärdesavskrivning anser vi ocksåbör finnas som en möjlighet, och där tror vi att utskottsmajoritetenöverdriver mycket starkt faran för icke önskvärda inlåsningseffekter. Jagvill än en gång betona i det här avsnittet att det är viktigt att vi får enbeskattning som främjar och inte hämmar företagen i vårt land. Det är värt attnämna att ett ökat nyföretagande har störst betydelse i de delar av landet somhittills har utvecklats långsammast. Därför kommer vi att arbeta vidare på deförbättringar i beskattningen av företagande som är absolut nödvändiga för attgarantera en fortsatt ekonomisk utveckling i vårt land. pensionärer är företagare, men de flesta har väl dragit sig fillbaka frånen förhoppningsvis givande insats i samhället. Vihar lyssnat vid olika utfrågningar och på de uppvaktningar som utskottet haftden äran att bestås med. Mycket intressant var att höra hur kritiskapensionärernas talesmän var, framför allt mot den utebUvna kompensationen förden höjning av konsumentpriserna som den indirekta beskattningen medför. Dettahar inte utskottsmajoriteten velat lyssna på. Vi ställer givetvis upp och anseratt pensionärerna skall ha full kompensation. PRO säger att de flestapensionärer får en standardförsämring. 1989/90:140 13 juni1990 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning förande,sade vid ett anförande i : "Det är intekonstigt att tilltron till poUtiker naggas i kanten, när löften om värdesäkringöverges." Detta upprepades även inför oss. Här i hade man ordnatmed ett stort protestmöte, som samlat mer än 1 000 pensionärer framförKungsträdgårdens då nyutspruckna syrenbuskar. Pensionärerna kommer i strykklass, fortsatte LarsSandberg. Andra grupper kan förhandla sig till kompensationer förprisökningar. Den möjligheten har inte pensionärerna. Moderata samlingspartiet motsätter sig bestämt att manupplöser sambandet mellan konsumentprisindex och basbelopp. Vi anser detmycket angeläget att pensionärer och även andra grupper skall känna sig säkrapå att statsmakterna håller sina tidigare givna löften att kompensera dessagrupper för eventuella prisökningar, oavsett hur dessa prisökningar uppstått. pensionärsförbunds ordförande, att en manipulation med basbeloppet även rent tekniskt sett är enmycket tvivelaktig metod. Den kan jämföras med att om man vill sy en ny kostymoch tyget inte räcker till, man då klipper av från måttbandeti stället för att skaffa mer tyg. Vissa förbättringar för pensionärerna har genomförts.Förra hösten beslöt att kommunalt bostadstillägg till folkpensionärerinte skulle av-trappas till följd av inkomst av tjänst. Det beslutet innebärändå att marginaleffekterna på inkomst av förvärvsarbete minskade med drygt 30procentenheter - från de tidigare helt orimliga nivåerna på . Men manUgger ändå kvar på för dessa förvärvsarbetande pensionärer Syftet med förändringen var att möjliggöra förpensionärerna att fortsätta att arbeta även efter inträdd pensionsålder. Om viverkligen vill stimulera pensionärer till förvärvsarbete bör marginaleffektenav skatter och avgifter inte överstiga vad som gäller för andra inkomsttagare.Därvidlag vill vi likställa pensionärer med övriga inkomsttagare. Den uteblivna kompensationen för prisökningar till följdav höjda indirekta skatter betyder att basbeloppet 1991 kommer att bli ca 3 %lägre än vad det borde vara. 1992 och följande år blir basbeloppet hela 6,5 %lägre än vad som följer av inflationen. För att kompensera de sämst ställda pensionärerna avserman att höja pensionstillskotten. Men alla vet att de föreslagna höjningarnainte är tillräckliga. För den s.k. minimipensionären uppstår en försämring avpensionen med ca . Det är en oundvikUg följd av att denextra inflationen på under dessa båda år inte räknas med i kompensationsunderlaget.Det är ett resultat av skatteuppgörelsen mellan socialdemokraterna ochfolkpartiet. Många kommuner har inte råd att räkna upp det kommunalabostadsfill-lägget så att full kompensafion erhålls för de kraffigt höjdaboendekostnaderna. Också det är en följd av skatteuppgörelsen. Vi moderater motsätter oss mycket bestämt att de sämstställda pensionärerna skall få det ännu sämre. Vill inte socialdemokraternaställa upp på detta? Beträffande den s.k. engångsskatten på pensionssparande,som genomdrevs , så lovade den dåvarande finansministern attdenna skattskulle bli en engångsföreteelse. blir det i stället en"engångsskatt" som tas ut ! Så lätt manipulerar man ett givetlöfte. Redan förslaget om avkastningsskatt på pensionssparande ärvilseledande, nämligen genom själva benämningen: Skatt på försäkringsbolagenspensionsfonder. Försäkringsbolagen utpekas därmed som skattskyldiga. Mendet är inte mer korrekt än att säga att handeln betalar momsen på dagligvaror. All pensionsförsäkring är, som bekant s.k. ömsesidigförsäkring. Det innebär att hela avkastningen på kapitalet skall tillförasförsäkringstagarna. Alltså blir det försäkringstagarna/pensionärerna som tillsista kronan får betala hela avkastningsskatten och inte allsförsäkringsbolagen. Avkastningsskatten drabbar också retroaktivt. Mångaförsäkringstagare/-pensionärer som tecknat försäkringar och då utgått ifrån enviss beräknad återbäring får ju se hur denna kalkyl nu förändras i efterhandfill följd av denna permanenta engångsskatt. Vi motsätter oss därför självklart förslaget om ensärskild avkastningsskatt på pensionsmedel. Det kan omöjligen främja ett ökatsparande och kommer följaktligen att verka negativt från samhällsekonomisksynpunkt. Vi är också lika negativa emot planerna på en löneskatt påpensionsavsättningar Däremot är vi givetvis positiva till allt som främjararbete och sparande. För att underlätta voteringarna, herr talman, ställer jagtill slut inga yrkanden. Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Anf.44 (): Målen för skattepolitik är följande: För det första skatt efter bärkraft. För detandra att stimulera arbete och företagande. För dettredje ökat sparande och decentraliserat ägande. För detfjärde regional balans. För detfemte sänkt total skattekvot. förslag till skattereformstår i överensstämmelse med dessa mål. Det är vidare viktigt att skattereformeninte står i strid med målen för t.ex. energi-, miljö- eller trafikpolitiken.Centerns förslag till skattereform står i överensstämmelse också med dessa mål. Om det är möjligt att åstadkomma uttag av skatt efterbärkraft är det nödvändigt att finansieringen får en fördelningspolitiskprofil som gör det möjligt att uppnå detta mål. Centerförslaget fill reformuppfyller detta mål, medan det socialdemokratiska och folkpartistiskaförslaget har betydande brister i detta hänseende. Detta förhållande harföranlett förre statssekreteraren i att ila i väg för attmed stora överdrifter söka bevisa det motsatta förhållandet. Det hedrar BengtWesterberg att han i gårdagens debatt tog avstånd från . Jag utgår ifrån att också utskottets folkpartister gör detta. har för övrigt själv delvis retirerat. Men jag vill ändåställa frågan till vilken uppfattning hon och hennesutskottskamrater har i denna fråga. det känns trösterikt att idetta spörsmål sanningen kommer att visa sig i medborgarnas plånböcker,oavsett mer eller mindre välgrundade beräkningar. Depropositioner som behandlas är resultatet av en överenskommelse mellansocialdemokraterna och . Det har i hög grad präglat utskottsarbeteti dessa frågor har tidigare utvecklat hur arbetet i utskottettillgått. Personligen har jag - såsom varande i första hand re-sultatpolifiker- upplevt utskottshanteringen som djupt otillfredsställande. Vid försök fillseriös diskussion i olika sakfrågor har det varit som att sparka på cement. Manbehöver under sådana förutsättningar inte sparka särskilt länge innan smärtangör att man avstår, även om man har goda ambitioner Deförändringar som trots allt åstadkommits är var och en för sig viktiga men tersig i helhetsperspekfivet som ytterligt marginella. I det betänkande som vi nudiskuterar rör det sig om lindrigare beskattning av barnpension, och förslagenom återinförd beskattning av inkomster på bär, svamp och kottar samt påförmånsvärdet av vedbrand har undanröjts. Centerparfiethar föreslagit förändringar i proposifionens förslag på dessa punkter ochvälkomnar självfallet besluten i dessa delar Lindrigare barnpension har vikrävt under en följd av år Småtfigheten att beskatta inkomster av bär, svampoch kottar samt förmånsvärdet av vedbrand faller dessutom på sin egenorimUghet. Ihelhetsperspektivet är det alltså ytterst marginella förändringar somåstadkommits under utskottsbehandlingen. Däremot är betänkandet förhållandevisrikt på brasklappar från majoriteten. Vi kan på åtskilliga punkter ibetänkandet läsa att "erforderliga åtgärder skall vidtas om icke avseddaeffekter uppstår". I flera fall kan dessa "icke avseddaeffekter" förutses . Det rimliga hade givetvis varit att inte nuförst åstadkomma först felaktigheter för att sedan tvingas rätta till dessa. Ettsådant exempel förtjänar att särskilt omnämnas. Det gäller behandlingen avidrottsrörelsen och andra ideella organisationer. Dessa drabbas som bekant avväsentligt ökade kostnader främst fill följd av införande av moms påpersontransporter och höjningen av momsen pä serverings- ochövernattningstjänster. Jag vill för tydlighets skull säga att dessa organisationerinte kan se fram mot de marginalskattesänkningar som vi som enskilda individerkan räkna med. Organisationerna drabbas också av ökad byråkrati och krav påuppgiftslämnande till skattemyndigheterna. Om detta säger utskottsmajoriteten: "Skulledet vid en sådan genomgång visa sig att icke avsedda effekter uppkommer börsjälvfallet motverkande åtgärder vidtas. Dessa bör, som framhålls ipropositionen, redovisas senast i budgetpropositionen 1991." Jagupprepar årtalet: 1991! Är det inte ganska fantastiskt att det när budgetproposifionenför skall skrivas , dvs. före ikraftträdandet avreformen, skulle vara möjligt att bättre än avläsa effekterna av denännu icke genomförda reformen! Jaghade väntat mig att som meddebattörer finna och , och jaghade tänkt att be såväl herr som kommentera denna inkonsekvens.Jag tycker att det låter lika rart och gulligt som det varit i utskottsarbeteti vissa hänseenden. ber jag i stället och attkommentera den här inkonsekvensen. Iavvaktan på svaret ter det sig troligt att även majoriteten redan nu inser vadsom kommer att hända men att man av prestigeskäl inte har kunnat förmå sig attändra i propositionsförslaget och ansluta sig tiU bl. a. centerparfiets kritikpå denna punkt. De ideella organisationerna är att beklaga på grund av dennasenfärdighet. Det är just de ideella organisafionerna som får bära bördan avden ryckighet som därmed uppstår Jag har tidigare berört framgång när det gäller beskattningenav barnpensioner. Beskattningen av pensionärer i allmänhet vållar i dagenssystem betydande krångel såväl för pensionärerna som för skattemyndigheterna.Det har sin grund i de starkt orättvisa skillnaderna i pension mellan dem somhar de lägsta och dem som har de högsta pensionerna. är det högstapensionsbeloppet i det samhälleUga pensionssystemet cirka fem gånger högre ändet lägsta pensionsbeloppet inom samma system. Denna orättvisa harskattesystemet nödtorffigt måst reparera. Majoritetens beslut innebär attdagens krångliga system bibehålls. Vii anser att problem skall angripas vid käUan. Det gäller t.ex.miljöproblem lika väl som det nu berörda problemet. Jag har tidigare påvisatatt problemet ligger i pensionssystemet och inte i skattesystemet. Det ärdärför logiskt att vi föreslår inrättandet av en grundpension på en nivå somgör det möjligt att denna beskattas på samma sätt som inkomster av tjänst. Dethar inte gått att nå enighet om detta i utskottet, inte ännu! Majoriteten säger dock: "Utskottetvill inte utesluta att man kan undvara de särskilda reglerna för pensionärernagenom att utforma grundpensionen och pensionsfill-skotten på ett annatsätt." Jagär övertygad om att så kommer att bli fallet. När så sker, har ytterligare ettgammalt centerkrav gått i uppfyllelse. Denhär reformen innebär att det sker en ordentlig upprensning bland för närvarandeskattefria förmåner, t.ex. lunchsubvenfioner och räntefria lån. harväsentUgen medverkat i denna utveckling. Vi har emellertid av flera skäl intekunnat medverka till att också belägga t.ex. lunchsubventioner medarbetsgivaravgifter eller att göra dem pensionsgrundande. Jag skall återkommatill varför.