prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi menar atl del är en bra åtstramning här, liksom ifråga om sjukförsäkringen, att de som har över 4,5 basbelopp bara skall få 70%av inkomsten därutöver i ersättning från föräldraförsäkringen. Nästa sleg måslevara alt höja grundpenningen, som bara är Varför är en del barnvärda så oerhört myckel pengar Och andra bara ? Vi kommer alltså inte atl rösta för äterremissförslaget -del bör ha framgått av vad jag här sagt. Vårt yrkande är att ärendet i dagsakbehandlas så som ursprungligen var tänkt. Vi vill ha en ännu större utökningav föräldraförsäkringen - upp lill . Men vi har tillstyrkt denföreslagna utbyggnadstakten och ansett atl det för barnens skull är oerhörtpositivt även med en utökning lill 18 månader. Del är alllid barnen ochungdomarna som drabbas av åtstramningarna. Varför är del så? Barnen ochungdomarna är ju vår framtid. AnL 52DORIS (): Jag är hell övertygad om aft kammarensledamöter förstår atl jag inte är beredd atl ta en debatt i denna fråga i dag.När det ligger ell berett ärende på bord, skall jag inte tveka altta debatten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut faftades under10S.) Prot.1989/90:101 10 § Beslut Företogs till avgörande socialförsäkringsutskoltetsbetänkanden /90;SfU10 och SfUll. 1(sjukpenningförsäkringen) Först biträddes reservation 3 av och med 34 röster mot 18 för reservation 4 av . 240ledamöter avstod från atl rösta. Härefter biträddes reservation 2 av och med 37 röster mot 35 för reservation 3 av och . 220 ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 1 av m.fl. med54 röster mot 37 för reservation 2 av och . 202ledamöter avstod från all rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot52 för reservation 1 av m.fl. 86 ledamöter avstod från attrösta. () anmälde att hon i huvudvoteringenavsett att avslå från alt rösta men markerats ha röstat ja. Mom. 2 (analys av kvinnlig sjukfrånvaro) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 5 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (sjukpenningnivåer) Utskottels hemställan - som ställdes mol reservation 6 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. 5 (vilande SGI under studier) Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 87 förreservation 7 av , m.fl. Mom. 6 (utbetalning av sjukpenning) Utskottels hemställan - som stiilldes mot reservation 8 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (egenföretagares sjukpenningskydd) Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 87 förreservation 9 av m.fl. Mom. S (55-årsgränsen) Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot 123 förreservation 10 av m.fl. Mom. 9 (patientavgifter) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 18 förreservation 11 av 46 Margö . Mom. 11och 12 (högkostnadsskydd för psoriatiker och specialdestinerade livsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (frikorl) Utskottets hemställan son och - som ställdes mol reservation 13 av acklamation. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Kammaren biföll med 254 röster mol 36 del av överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av betänkandettill ulskotlel för ytterligare beredning. 4 ledamöter avstod från atl rösta. Ålerförvisningsyrkandet hade alltså bifallils mederforderligt antal röster, dvs. minst en tredjedel av de röstande. 11§ Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. l989/9();SfU12 Insatser för aktivrehabilitering och arbelslivsfondens verksamhet, m.m. (prop. 1989/90:62). 53 (): skall vi debattera ytterligare eti ärendefrån socialförsäkringsutskoltet. Att vi moderater anser atl rehabiliteringsfrågorna iirutomordentligt vikliga framgår bl.a. av atl moderata samlingspartiet i enpartimolion av m.fl. - jag kom in i hösten1979 - motionerade om elt handlings- och ålgärdsprogram där försäkringskassornasledande roll i rehabiliteringsarbetet borde fastslås för att man bl.a. skullekunna nedbringa antalet förtidspensioner främst bland unga handikappade. Viåterkom senare i rad med liknande motioner som mottogs med stortintresse, inte minsl av de anställda vid landets försäkringskassor. Det dröjdedock ända lill innan den s.k. rehabilileringsberedningen tillsattes.Det belänkande som vi nu skall diskutera kan sägas vara ell delresultat delsav rehabiliteringsberedningens arbete, dels av det arbete .som bedrivits iprojektform vid kassorna . Del hänger också samman med den s.k.arbelsmiljökommissionens arbete - en ulredning där regeringen lagt en stor delav ansvaret för t.ex. arbelsskadeförsäkringen. och där regeringen visat en delav sin numera välkända och diskuterade handlingsförlanniing.Arbelslivsfonden är ett resultat av överenskommelsen Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. i fjolvåras mellan socialdemokraterna och om en s.k. arbetsmiljöavgift på1,. Proposition 62, som ligger till grund förutskottsbetänkandet och som var en myckel rörig proposition, lades fram avdåvarande arbetsmarknadsministern men har behandlats isocialförsäkringsutskoltet. En del frågor har sak-behandlats , medan vissaandra aviserats till kommande propositioner, som brukligt är för närvarande.Det är som bekant inte så lätt atl hålla reda på vad som är målsättningar ochvad som är löften. Regeringen har själv beskrivit förslagen i dennaproposition som en inledande offensiv för en förnyelse av arbetslivet. Detlåter något det. Men börjar man skrapa litet på ytan är det kanske inte såmyckel med det hela. Vi moderater har i ett par särskilda ytlrarideri tillbetänkandet påtalat svårigheterna med den splittrade behandlingen av ärendenoch med att regeringen säger ett och ett annat den andra. Detgäller t.ex. förslaget i två propositioner om försöksverksamhet medarbetsgivarinträde och regeringsförklaringens tal om en arbetsgivarperiod. Vihar också påtalat atl regeringen försöker dölja de värsta bristerna inom vissasocialförsäkringar med olika utredningar och dellösningar Man kan lätt konstatera att socialdemokraterna älskar dethär med forider och kollektivt sparande. Med hjälp av den s.k.arbetsmiljöavgiften har man nu byggt upp en fond som beräknas omfatta 10,7miljarder kronor . Fondens tillgångar skall användas tillbidrag till arbetsgivare för miljöförbättrande åtgärder Först skall alltsåarbetsgivarna betala dryga sociala avgifter och sedan gå och begära bidrag.Tala om byråkrati och rundgång på pengar! Till yttermera visso skall det nu byggas upp en centralstyrelse, ett nytt ämbetsverk, och regionala styrelser i varje län, dvs. nyabyråkratier, som nalurliglvis kommer alt fördröja ärendebehandlingen. Varförgå denna omväg som kostar myckel pengar och kräver nyaadminislrationsapparater, inte minsl när del gäller styrelser med bl.a.representanter för arbetsmarknadens parter, som det heter? Varför inte låtaförsäkringskassorna själva få disponera medelbl.a. genom de besparingar iförsäkringen som aviserats i annat sammanharig? På del här sättet ökar man dekorporativa inslagen och möjlighelerna, förmodar jag, atl förse"rörelsens barri" med nya uppdrag. Det är kanske del som är meningen?På vad sätt de sjuka gagnas av dessa nya byråkratier är för mig svårt attförslå. Jag skulle vilja att utskottets talesmau förklarar för oss vad som ärså bra med de nya byråkratierna, det nya ämbetsverket, generaldirektörernaeller vad det nu blir Vi moderater har sagt nej till arbetsmiljöavgiften ochstiftandet av arbetslivsfonden, och vi vidhåller denna uppfattning, Ireservation 4 yrkar vi avslag på regeringens förslag rörande arbelslivsfondensverksamhet och yrkar på alt avgiften slopas och återbetalas tillföretagen. Jag yrkar alltså, herr lalman, bifall till reservation 4. Vissa förslag i propositionen är bra, t.ex. förslaget omytterligare sjukpenningnivåer Vi moderater har länge ansett att del är bättreatl vara sjukskriven till en fjärdedel äri lill hälften om man nu hartrefjärdedels arbetsförmåga. Jag har själv väckt motioner om atl man i slälletför att vara helt sjukskriven skall kunna få sin resa lill arbetsplatsenbetald om man t.ex. har ont i ett benoch har ett kontorsarbete. Jag kan ju åtminstone glädjas åt alt detta förslagförverkligas. Förslaget om atl ta borl förtidspensioneringen avarbelmarknadsskäl tycks också äntligen bli förverkligat. I detta ärende har vimoderater motionerat ulan framgång , men droppen urholkar som bekantstenen. Vi är eniga i utskottet om vissa övergångsbestämmelser, så altarbetstagare som blivit uppsagda före men som ännu inteslutat sin anställning skall omfattas av tidigare gällande bestämmelser Jagövergår så, herr lalman, lill att kort beröra våra övriga reservationer I reservation 1 föreslår vi tillsammans med folkparlielall försäkringskassorna skall kunna köpa inte endasl yrkesinriktaderehabiliteringsljänsler ulan också medicinsk rehabilitering, t.ex. i form avsjukgymnastik. I reservation 2 följer vi upp motionsyrkanden om altsocialförsäkringsnämnderna inte skall kopplas in redan på beredningsstadiet avett ärende, utan vara renodlade beslutsorgan. Det här kommer naturligtvis allytterligare fördröja handläggningen av dessa angelägna ärenden. I reservation 7 gär vi emot förslaget om ell särskiltlönebidrag för förtidspensionärer moderater har arbetat för ettsystem med flexibla löriebidrag som utgår med hänsyn lill nedsällningen i denenskildes arbetsförmåga, oberoende av arbetsgivare och ulan lidsgräns. Meddenna lösning är det inte nödvändigt att införa ett särskilt lönebidrag förförtidspensionärer. I reservation 8 anser vi i likhet med folkpartietsrepresentanter alt vi bör gå vidare på arbetslinjen inom försäkringen genom allpå lämpligt säll använda socialförsäkringsmedel för rehabiliteringsålgärder,dock inte enligt de byråkratiska syslem som har skisserats. Därmed yrkar jag, herr talman, bifall lill de moderatareservationerna och i övrigt till utskottets hemställan. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. Anf.54 (); Jag hade glädjenatl få vara i på en konferens som hade anordnat ochsom bl.a. handlade om arbetsmiljö. Som sista punkt i går skullestatssekreterare tala om arbelslivsfondsreformen och fondensverksamhet. var myckel korrekt i sin inledning ochtalade om atl arbelslivsfonden inte var beslutad i ännu men altfrågan skulle komma upp i för beslut . Längre fram i sittanförande återkom till detta att inte hade fattatbeslut, men trots det hade man kommit ganska långt i förberedelsearbetet. Manhade t.ex. klart för sig hur informationen skulle gå ul till arbetsgivarna, hurtjänsterna skulle tillsåttas och liknande. Detta framfördes på elt sätt som väckte anstöt hos mig.Ulf talade i raljerande ton om att i och för sig inte hadefattat beslut men atl det kanske inte spelade så slor roll. Han använde inteexakt dessa ord, men detta var innebörden. Jag tog illa vid mig eftersom jaglycker all är en viktig institution när det gäller det som den ärsalt att verka för. Eftersom jag själv är riksdagsledamot tänkte jag atl jagkariske är överkänslig. Jag frågade andra hur de hade upplevt just dettauttalande. 4 protokoll 1989/90:101 Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. upplevtdet ungefär som jag - att hade raljerat med all beslut irite varfattat men all del inte hade så stor betydelse. Jag måste inledningsvis säga alt jag tycker att det ärutomordentligt beklagligt att regeringens representant - en statssekreteraremåsle väl anses vara en representant för regeringen - åker runt och ger intryckav atl vad lycker och vad den fattar beslut om inte spelar så slorroll därför atl det egentligen inte är där de vikliga, rikliga och slutgiltigabesluten fattas. Atl man kan förutse beslut i behöver inte innebäraall man betraktas som spågumma. Det är i de flesta fall inte så svårt atlförutse besluten. Men jag tror alt man skall akta sig för att raljera med denordning som gäller. Personligen lycker jag atl är en väldigt viktiginstitution när det gäller alt bekräfta den demokrati som vi lever under Därförbeklagar jag mycket djupt del sätt på vilket uttryckte sig. Jaghoppas -kanske arbetsmarknadsministerri kan bekräfta - alt det inte är enmedveten policy från regeringens sida att gå ul och tala om och dessbesluls-ordriirig i denna ton. Så går jag över till sakfrågan. skall vi besluta omen arbelslivsfond som skall handlägga rehabiliteringsärenden ocharbetsanpassningsålgärder för dem som har varit långtidssjukskrivna eller ärförtidspensionerade. Många av de uppgifter som arbetslivsfonden skall ulförahar ju redan tidigare utförts av andra i samhället, inte minst avarbetsförmedlingen. Jag lycker all det är ytterligt olyckligt atl man villinföra ett nytt byråkratiskt ämbetsverk när man mycket enkelt skulle ha kunnatlägga dessa arbetsuppgifter, som regeringen så gärna vill skall föras ut ilandet, på arbetsförmedlingen så all den tillsammans med andra berörda organ -och kanske även AMI-och AMU-cenlra-skulle arbela med att lösade problem som alltför många förtidspensioneringar och alltför långa sjukskrivningariririebär väljer regeringen en annan linje, och det är allinrätta elt nytt ämbetsverk och tillsätta centrala och regionala styrelser Detär enligt milt och säll all se hell fel väg alt gå, om syftet äratl snabbt vidta konkreta åtgärder för den grupp människor som regeringen nusäger sig företräda. Man borde i slället försöka bygga upp någonting nerifrån,koncentrera sig på all organisera en lokal verksamhet, som mycket tidigt kundegå in och ta lag i framför alll sådana problem som de långa sjukskrivningarna. Man skulle t.o.m. kunna titta på redan genomfördaverksamheter Jag länker framför alll på Trelleborgsprojektel, som startadesredan i mitten på 80-talel i samarbete mellan förelag, fackliga organisationer,försäkringskassa, arbetsförmedlingar och förelagshälsovård. Projektet pågicknågra år innan del utvärderades, och resultatet var utomordentligt gott. Där fannsegentligen exakt det som man nu vill nå med arbetslivsfonden.Trelleborgs-projektet har efler hand använts som modell för andra företag runtom i när de har velal vidta konkreta åtgärder för dem som ofta ellerunder har varit borta från företagel, och man har alltid nått mycketgoda resultat. väljer regeringen en annan modell, och det är attorganisera detta uppifrån och med central inriktning. Jag tror atl del är fel.Del kommer inte att bli speciellt lätt alt nå bra resultat. Den andra modellenhade däremot mycketsnabbi kunnat leda lill framgångar - framgångar som vi alla gärna vill se. De långa sjukskrivningarna och förtidspensioneringen avunga människor är förödande för dem som är berörda. Människor i gemen villsäkert irite gå hemma sysslolösa, utan de vill ul och arbeta, precis som derasvänner gör Det som kommer att uppnås är att företagen söker bidragför att kunna starta projekt. svarade i går ute i ocksåpå en konkret fråga frän ABB;s representant om eri verksamhet som har pågåttunder , , där personer med långasjukskrivningsperioder rehabiliteras och återanpassas i arbete. Under tisdagenlyssnade jag på en beskrivning av delta projekt, som var på gång i Västeråsoch där man redan efler ell och ell halvt år hade nått mycket slora framgångarABB-represen-tanten frågade om projektet kunde få några pengar, och UlfWesterberg svarade atl avsikten inte i första hand var atl ge pengar lillredan pågående projekt, men atl det skulle kunna få litet pengar om det varframgångsrikt. visar alt vi i hade rätt när vikritiserade införandet av arbetsmiljöavgifterna. Vi vill se ekonomiskaincitament i arbetsmiljöarbetet. Vi tror all del är riktigt att företagenkänner att satsningar på arbetsmiljön kan ge vinster, inte bara direkt utauäven i form av en viss premiering via arbetsgivaravgiften eller på annal sätt. Vi sade atl del är de som har skött sin arbetsmiljö på ettbra sätt och som ligger mycket långt framme som får vara med och betala för atlde som inte har skött sin arbetsmiljö pä ett lika bra sätt skall kunna få delav de pengar som de framstegsvänliga förelagarna har betalat in. Delta är heltfel väg alt gå. Man bör inte ta pengar från dem som verkligen vill se till attarbetsmiljön är bra och ge till dem som inte prioriterar den ordningen ulanlåter allting gäller alltså den ordningen, att del är de företagsom har låtit allting gå, så all arbetsmiljön inte har blivit speciellt bra,som kan skörda vinsterna av arbelsmiljöavgiften. Vi i är över huvudtagel mycket tveksamma till arbelsmiljöavgiften, men finns den, och för atlde resultat som regeringen hävdar alt man vill nå skall kunna nås menar vi attde pengar som har betalats in måste gå tillbaka lill företagen.Skyddskommittéerna måsle också få del av pengarna, tillsammans medarbetsgivare, förelagshälsovård, försäkringskassor och andra som kan varainvolverade, så att de aktivt kan arbeta för att förbättra arbetsmiljön påföretagen. På det sättet kommer alla alt få tillbaka sina pengar, och deanställda får en bälire arbetsmiljö överallt. Skyddskommittéerna färmöjligheter alt fatta beslut som är av ekonomisk karaktär - beslut som de intekan fatta . Så här skall del inte gå till, enligt regeringen, utan detviktiga är att skapa en ny byråkratisk linje, med centrala och regionalastyrelser Arbetel skall utföras framför allt på regional nivå och inte på lokalnivå, där man snabbt kan se problemen, snabbt kan sätta iri åtgärder ochsriabbt kan se till att människor som blir handikappade eller sjukskrivna avandra anledningar ganska omgående kan anpassas tillbaka i arbetslivet. Men detär inte så regeringen vill ha det, och det beklagar vi i . Jag yrkar bifall till samtliga reservationer som folkpartister Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. har varitmed om alt avge, och i övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Under delta anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 55 (); Under 80-lalet har samhällets kostnader för sjukdom, arbetsskadoroch utslagning från arbetslivet stigit kraftigt. De bakomliggande orsakernatill denna utveckling är brister i arbetsmiljö och arbetsorganisation samtvissa systemfel i socialförsäkringarna som leder lill passivitet i stället föraktivitet. Någrakorta fakta kan belysa denna ulveckling. Tittar man på sjukförsäkringen ser man all anlalelsjukdagar har ökat kraftigt under 80-talel, frän 1983 till 26dagar 1989. Varje sjukdag motsvarar ungefär 1,3 miljarder i sjukersättning ochungefår 20000 helårsanställda på arbetsmarknaden. Enligt dagens regler skall sjukförsäkringsavgiften täcka85 % av sjukförsäkringens kostnader och resten skall las av budgetmedel. För1989 räcker avgifterna bara till av kostnaderna, och det ger ett kraftigtunderskott på 7,5 miljarder i sjukförsäkringsfonden. Till det kan läggas att depengar som direkt betalas ul i form av av sjukpenning uppgår till 35 miljarder Går man sedan över till arbelsskadeförsäkringen kan mankonstatera att antalet anmälningar har fördubblats . 1989 var antaletanmälda ärenden ungefär 125000. Kostnadsutvecklingen rusar i väg även för dennaförsäkring. Kostnaderna för arbetsskadesjukpenningen har sexdubblals realtunder . har också kostnaderna förlivräntor ökat mycket kraftigt. tillkommer 1 000 nyalivräntetagare. Det innebär all del även här blir en snabb utveckling av kostnaderna,sä atl underskottet i arbetsskadefonden beräknas uppgå lill 9,3 miljarderDen totala kostnaden för denna försäkring var ungefär 9 miljarder . När del gäller förtidspensionering och sjukbidrag visaruppgifter som har presenterats att det fanns 356000förtidspensionärer motsvarar av del totala antalet personer iarbetsför ålder Del är alltså en myckel stor andel som står utanförarbetsmarknaden. Här har det under de senasle tio åren sketl en ökning med 70000 förtidspensionärer här har vi en snabb utveckling av kostnaderna. 1989kostade förtidspensionerna ungefär 26 miljarder Del är en ökning med 3miljarder . Mer allvarligt är det om man tittar på dem som ficksjukbidrag t.ex. 1987. Det var 11 900 personer. Går man vidare lill året därpå,1988, är det bara 1 100 av dessa som inte har någon form av ersättning, somsåledes på någol säll har återgått i arbetsverksamhel. För samhällsekonomin somhelhet kan man sammanfattningsvis konstatera alt långtidssjukskrivningarna,arbetsskadorna och förtidspensioneringarna är de stora utgiftsposterna päsocialförsäkringsområdet. Vi måste naturligtvis sälta in åtgärder under90-talel som görall vi minskar dessa kostnader och ökar antalet människor som aktivt kan deltapå arbelsmarknaden. Vi inåsle åstadkomma förbättringar i arbetsmiljön. När vifrån cenlerpartiets sida medverkade till att iriföraarbelsmiljöavgiften och skapa arbetslivsfonden var det för att vi insåg delstora behov som finns när del gäller att utveckla teknik som förbättrararbetsmiljön saml alt del behövs kraftigt ökade resurser för rehabilitering ocharbetsanpassningsålgärder. Vi har därför också i del betänkande vi nu behandlarställt oss bakom de riktlinjer som ligger lill grund för arbetslivsfondensverksamhet, vilka återfinns i belänkandet. Här finns del, herr lalman, anledning att något kommenterade synpunkter som både och representant idebatten, , redovisade. Jag tycker att både ochmoderaterna något har missat syftet med själva arbetslivsfonden. Dess syfte ärinte all bidra lill åtgärder som redan ryms inom ramen för den nuvarandearbels-miljölagslifiningen, utan tanken är alt arbelslivsfonden skall bidralill åtgärder som går utanför de kraven. Vi kan som exempel ta ett område som jag själv har ganskagod erfarenhet av, nämligen handeln. Där är det i huvudsak små förelag som ärverksamma, och man kan konstatera att de enskilda företagen i sig inteklararatt utveckla ny teknik eller atl åstadkomma modellarbelsplalser ochliknande. De har inte resurser till det. Men om man ser del som ettbranschintresse att minska antalet sjukskrivningar och långtidssjukskrivriingarär det naturligtvis intressant att från denna fond kunna få slöd för altutveckla modellarbelsplalser. Det är elt exempel på tankegångar som fondenskall kunna medverka till. När man talar om all del skulle vara rundgång avpengar och alt de här pengarna, om man hade låtit dem stanria kvar iföretagen, skulle ha lett till arbets-miljöälgärder pä detta område, tror jagall man har letts lilel fel. Del är inte del löpande arbelsmiljöarbetetpengarna skall användas lill, ulan lill nya åtgärder, projekiåtgärder somutvecklar hela branschers möjlighel atl få en bättre arbetsmiljö. lycker vi från sida inte all del räcker med deåtgärder som finns inom ramen för arbetslivsfonden. Vi menar alt man måste gåvidare inom fler områden. Det pågår t.ex. ett arbete som gäller arbetsmiljökommissionen.Men det gäller också all se över socialförsäkringarna. Vi måsle reformera demunder 90-lalet, så all de leder lill rehabilitering och aktivitet. Vi har ireservation 10 till betänkandet redovisat en plan för hur vi skulle viljaförändra försäkringarna och försäkringarnas administration för all uppnå dessasyften. För det första vill vi samordna sjukpenningen ocharbelsskadesjukpen-ningen. Nuvarande ordning med två nivåer för samhälletssjukpenning har som vi ser det. överlevt sig själv, genom alt man numera viaavial i de flesta fall har en hundraprocentig sjuklön. Genom en samordning kan försäkringskassorna avlastas ettomfattande administrativt arbete och resurser frigöras. För samhällsekonomininnebär en sådan samordning ingen ökad kostnad, eflersom kostnaderna finns därredan i dag, med den skillnaden atl en del är avlalsbundna. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, tn.m. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. ocharbetsskadesjukpenningen kan alltså enligt vår uppfattning samordnas till ensjukpenning med hundraprocentig ersättningsnivå.