prot · GD0954 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen delar utrikesutskottets positiva bedömning avförslaget att inrätta en internationell kunskapsbank om försvarsindustrienomställning vid nedrustning. Förslaget härrör från UD;s utredning och har med stöd av ett bidrag frånutrikesdepartementet på utretts närmare av konfiikt-forskning vid . Under innevarande budgetår har UD avsatt ytterligare 60 000kr för att inleda förberedelserna för en kunskapsbank. harskjutit till motsvarande belopp. Inför årets budgetbehandling har regeringen valt att pånedrustningsområdet i första hand prioritera de pågående Genéveförhandlingarnaom en konvention mot kemiska vapen. innehar ordförandeskapet idessa förhandlingar vilket innebär betydande finansiella åtaganden i form av expertstödfrån . Det ärangeläget att ta till vara erfarenheterna kring arbetet med en kun- Jag har därför för avsikt att inom ramen för UD:sresurser för utredningsändamål under nästa budgetår avsätta 120 000 kn konfliktforskning vid . Dettaär en fördubbling av innevarande års anslag och innebär att arbetet med enkunskapsbank kan gå vidare. 25 (vpk): Jag förmodar att det här måste var en ganskapinsam historia för utrikesministern. Jag lyssnade på det föregåendereplikskiftet, där det talades om hur viktigt det är med utvecklingen avdemokratin. I denna fråga har en enig riksdag faktiskt gjort en beställning hosregeringen att det skall avsättas pengar i årets budget till uppbyggandet av enkunskapsbank för omställningsfrågor, dvs. omställning från krigsindustri tillcivil industri. Någon angelägnare uppgift kan man knappast tänka sig i dagenssituation. Då väljer departementet att strunta i beställning. Det fanns i denna fråga motioner från samtliga partierutom . Ett enigt utskott ställde sig bakom motionskravet, och enenig riksdag fattade beslut i enlighet med kraven. Denna fråga skulle prioriteras. Det handlar om 1,4 milj.kr. Hur mycket är det egentligen, om man ser beloppet i förhållande till detsäkerhetspolitiska anslaget i dess helhet; vi har en militärbudget på 33miljarder? 1 svaret säger utrikesministern att man inedrustningsammanhang valt att prioritera de pågående Genéveförhandlingarna omen konvention mot kemiska vapen. Detta ställs mot förslaget att bygga uppdenna kunskapsbank, som skulle kosta dessa futtiga 1,4 milj. kr. Det måste varapinsamt att försvara både detta ekonomiska resonemang och framför allthandhavandet av demokratin i denna fråga. Jag kan inte riktigt förstå meningen med att vi sitter ifackutskott och kommer fram till gemensamma beslut, som sedan en enig riksdagställer sig bakom, om regeringen struntar i att effektuera beställningarna. Dåtycker jag inte att det är mycket bevänt med demokratin. Dessutom kan jag inte heller förstå varför man begraverdet arbetet som påbörjades redan före den utredning som utrikesministernhänvisar till, dvs. ett gediget arbete som utfördes av . Detta harbegravts i byrålådorna på i stället för att komma helavärlden till godo, inte minst , som har all anledning att sätta fart påomställningen av sin vapenindustri. Frågan om demokratin är viktig, och den vill jag habelyst. Det är knappt jag vågar yttra mig efter dennastraffpredikan. Låt mig bara säga att jag som regeringsledamot befinner mig ien situation som och det aldrig befunnitsig i och förhoppningsvis aldrig kommer att befinna sig i, nämligen i densituationen att jag tvingas att prioritera mellan angelägna anslag. 27 (vpk); Jag kan garantera att om vpk skulle komma i regeringsställning,skulle vi verka som ett demokratiskt parti. Vi skulle följa grundlagsbe- 1989/90:5423 januari 1990 stämmeisenatt all makt utgår från folket. Såvitt jag kan förstå är det i denna församlingvi fattar besluten. Jag kan inte förstå varför den nuvarande regeringen intekan verka på samma demokratiska grunder som samtliga partier, även detsocialdemokratiska partiet, säger sig vilja verka på. Jag ser detta heltenkelt som ett utslag av maktfullkomlighet. Om utrikesministern inte villinstämma i det, vill jag ha en förklaring på varför man gjort på detta sätt. Förklaringen finns i mitt svar I en ganskabesvärlig ekonomisk situation tvingas man prioritera mellan angelägna ändamål.Jag vet att denna beställning har gjorts av . Vi får träda fram införriksdagen och redovisa hur vi har prioriterat. Jag vågar påstå, och har godagrunder för det, att detta är en riktig prioritering. Sedan får talaom vad den tycker Men detta lättsinniga sätt att bolla med miljoner är intenågonting som en regering kan hålla på med. Det vore att brista i respekt förriksdagen. 29 (vpk): Det här blir en form av moment 22 ochcirkelresonemang. Jag anser att det brister i respekt för de demokratiskaprinciperna när man inte effektuerar vad en enig riksdag har beställt. Det kaninte vara så att budgeten för hela det säkerhetspolitiska området står ochfaller med 1,4 milj. kr Vi har en försvarsbudget på 33 miljarder Ta pengarnadär! Vi skulle behöva dessa åtgärder för vår egen vapenindustri för att varaute och visa hur det skall gå till i praktiken, så att vi t.ex.slipper arbetslöshet, något som ju regeringen brukar hota med i andrasammanhang. Frågan håller nu på att i någon mån vidgas.Vi kommer att inför redovisa våra motiv för detta ställningstagande.Makten ligger fortfarande hos . Kan övertala riksdagenatt gå den här vägen, så är det upp till . 31 (vpk); Jag har naturligtvis skrivit en motion i denna fråga igen,och den kommer alltså på nytt upp i utskottet. Jag hoppas att ett enigt utskottåter skall ställa sig bakom detta krav och att en enig riksdag fattar sammabeslut igen. Men skall jag då stå här igen och höra utrikesministernkonstatera att regeringen gjort andra prioriteringar? 32 Utrikesminister ; Herr talman! Vikan väl ta i taget. Överläggningen var härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1989/90:314 om visst uttalande av tjänsteman ifinansdepartementet har frågat mig om jag delarKlas uppfattning när det gäller att föra de svaga gruppernas talan. Låt mig säga att det inte ingår i mina plikter somstatsråd att inför redovisa mina åsikter om vad politiskt anställdai säger när de framträder som enskilda debattörer i ettseminarium. Jag har ändå frågat om vad han sade. Han sadeatt han varnade för den von-oben-attityd som delar upp människor i"vi" och "dom" och som hävdar att - vilka det nu är - skallhjälpa "de svaga". Enligt uppfattning är det ettelitistiskt resonemang, som befinner sig långt från det som han menar bör varaarbetarrörelsens ståndpunkt, nämligen att "arbetarklassens befrielse skallvara dess eget verk" - ett citat som hämtats från en viss , omhan är bekant. Varför inte kundeha klarat ut det här direkt med begriper jag inte. Vill Karl-ErikPersson fortsätta debatten, föreslår jag att han gör det med ; hanbrukar kunna svara för sig. 34KARL-ERIK (vpk); Jag får tacka flnansministern för svaret. Det intressanta är om finansministern delar , och det var det jag ställde frågan om. Det som finansministern sade om kontakter med ju också intressant. verkar vara en påläst man. Jag ficknämligen också ett citat av en annan känd person, ; "Utanundersökning inte rätt att tala." Intressant i sammanhanget är att varit ute ilandet och försvarat 90-talsprogrammet och då använt det citat från ,som även finansministern återgav, nämligen att arbetarklassen skall frigörasig själv. Arbetarklassens möjligheter till påverkan tycker jagskulle vara någonting intressant. Arbetarklassen bör naturligtvis ha de störstamöjligheterna när det sitter en arbetarregering, som skall företräda de sämstställda grupperna i samhället. Om arbetarklassen inte har möjlighet att påverkaen arbetarregering, hur skall den då kunna göra sin röst hörd för de svagagrupperna i samhället? Jag anser inte att vi skall säga "vi" och"dom". Men tillsammans skulle man kunna lösa många problem, som arbetarklassenoch de sämst ställda står inför på olika sätt. Med dessa utgångspunkter anser jag ätt använtcitat och uppträtt på ett sätt som jag tycker skulle vara litet besvärande förfinansministern. Hans sätt att citera kan, såvitt jag förstår, inteleda fram till någon förbättring för arbetarklassen eller dess frigörelse. Ärdet den socialdemokratiska regeringen arbetarklassen skall frigöra sig ifrån?Det skulle det vara intressant att få finansministerns kommentar till detta. Jag tycker att gick litetpå tomgång på slutet. Det är väl alldeles uppenbart var svensk arbetarrörelsestår i förhållande till det vi kallar arbetarklassen. Våra mandat har vi fåttav våra väljare. Det är i stort sett löntagare, arbetare ochtjänstemän. Det är deras mandat vi fullföljer Vad jag reagerade mot var att en ledamot av riksdagenläser en tidning, och får ett lösryckt citat och då stormar i väg och frågar enledamot av regeringen vad vederbörande egentligen sade. Det hade varit enklareatt vända sig till . Då hade den här frågan kanske inte behövtställas i . Anf.36 (vpk); Jag anade att jag skulle få höra att jagtagit ett lösryckt citat ur en tidning. Jag kan då upplysa finansministern omatt detta inte är sanningen. Att det stått i tidningen är sant, men däremot ärmotiveringen för min fråga en annan. började faktiskt så här; "skallarbetarklassen befria sig själv." menar att man bara passiviserar arbetarklassenom man målar upp bilden av att storebror, staten, skall lösa arbetarklassensproblem. Därpå följde detta citat, och det var med den utgångspunkten jagställde frågan. Finansministern berättade vilka som givit regeringenmandat. Det kände jag också till, eftersom jag tagit del av valresultaten. Mendet är nya tankegångar som kommer från departementet, nämligen attarbetarklassen skall frigöra sig själv utan någon som helst hjälp från densocialdemokratiska regeringen. Den socialdemokratiska regeringen är en delav arbetarrörelsen. Vi tillhör den, utgår från den och är utsedda av den.Därför är det nonsens att eller någon annan skulle ha talat om attarbetarklassen skall frigöra sig från den socialdemokratiska regeringen.Arbetarklassen i en rad länder håller på att frigöra sig från sinaregeringar, men detta är inte fallet i . Om vill ha en debatt med , såta den då med ! 38 (vpk); Jag skall gärna ta en debatt med det intressanta är om man i departementet i allmänhet tycker likadant somKlas . är trots allt företrädare för och stårdirekt under finansministern. Man kan då fråga sig om hans uttalande varit ipåse innan det kommit i säck och få veta om finansministern har sammaståndpunkt. Finansministern har inte i detta svar tagit avstånd från det uttalandesom gjort. kommunisterna har i alla årbekämpat åsiktsregistrering. Är det en sådan ni vill införa iregeringskansliet, när ni vill att jag skall ta reda på vad varje tjänstemän ifinansdepartementet anser i varje politisk fråga? Det är uppenbarligen dumheten Uppfattningen att arbetarklassens frigörelse skall varadess eget verk har jag haft , dvs. alltsedan jag första gången lästeKarl . 40KARL-ERIK (vpk): har jag fått svar på min fråga;Finansministern delar alltså uppfattning. Det får jag nöja migmed. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på frågorna 1989/90:318 och 352 omfyllnadsinbetalningen av preliminärskatt Så sent som svaradejag på en fråga som var praktiskt taget identisk med de som ochKnut nu har ställt om avgift på fyllnadsinbetalningar som görsefter . Jag svarade då i huvudsak följande. beslutades att en avgift skall tas ut med 2 %på fyllnadsinbetalningar som görs åretefter inkomståret, men endast på den del fyllnadsinbetalningen överstiger Reglerna tillämpas på juridiska personer utom dödsbonredan fro.m. men på övriga skattskyldiga först fno.m. De totala fyllnadsinbetalningarna uppgår till mycket storabelopp. För fysiska personer var fyllnadsinbetalningarna 1988 och 1989 ca 13resp. För de juridiska personerna fick de nya reglernaomedelbar effekt, vilket avspeglas i att fyllnadsinbetalningarna för deras delsjönk från ca 12 miljarder kn 1988 till ca 6 miljarder kn 1989. Den nya avgiften bör ses som en kostnad för denskattekredit som lämnas. 1 ett marginalskatteläge om motsvarar den enårlig ränta på . som en kostnad för en kredit som ges utannågon prövning är avgiften låg. När de nya reglerna utformades var vi medvetna om att detkan vara svårt för en skattskyldig att räkna ut sinslutliga skatt. Vi övervägde ett senare datum men fann att syftet med reglerna,dvs. att få uppbörden av den preliminära skatten att ligga så nära inkomståretsom möjligt, då inte kunde uppnås. 1 stället infördes fribeloppet på 20 000 knDärigenom ges skattebetalarna en rejäl marginal som tar hänsyn tillsvårigheterna att beräkna slutskatten. Jag har inte nu någon annan uppfattning i frågan än denjag redovisade i oktoben Jag avser alltså inte att ta initiativ till en ändringav reglerna. Prot.1989/90:54 Anf. 42 (); 23 januari1990 Herr talman! Jag tackarfinansministern för svaret. [ har ju världens högstaskattetryck, som uppgår till av övar paJragor bruttonationalprodukten. När manbarett så högt skattetryck, är det ett rim- ligt kravfrån medborgarna att man på alla sätt gör det så bekvämt som möjligt förskattebetalarna att fullgöra sin skatteplikt. Valet av som sista datum för inbetalning avfyllnadsskattebelopp . är utomordentligt obekvämt för dennormale skattebetalaren. Han har inte fått några uppgifter från sinabanker-eller bara från en del banker - om ränteinbetalningar och annat, och hanhar inte fått uppgifter från arbetsgivaren om sin inkomst . Han harnaturligtvis inte heller avgivit självdeklaration. Om man i stället hade valt , hade alladessa nackdelar varit undanröjda, och då hade rimliga krav på bekvämlighet förskattebetalarnas del uppfyllts. hade finansministern fått infyllnadsbetalningarna två och en halv månader tidigare än , som varden tidigare gränsen. Huvuddelen av den räntevinst som finansministernefterlyser skulle han ha kunnat få om hade valts i stället. Mot den bakgrunden beklagar jag att finansministern harvalt att säga att han inte vill ändra reglerna, och det beklagandet vet jag attmånga skattebetalare instämmer i. 43 (); Jag tackarfinansministern för svaret. Självfallet är jag medveten om att en liknande frågabesvarades -jag har faktiskt protokollet från den debatten med mig.Men känns en lagstiftning riktigt stötande och nya omständigheter dessutomdykt upp, får faktiskt en aldrig så jäktad finansminister finna sig i attannars hänsynsfulla riksdagsledamöter tjatar litet grand. De nya omständigheter som dykt upp än förutom vad som ifrågan angavs om att bankerna inte hinner nå ut med erforderliga uppgifter föreden , att meddelat att deklarationsblanketter ochanvisningar når banker och postkontor först . Det är då attmärka att vid deklarationsblanketten, som efter hand nu också distribueras tillde skattskyldiga, häftas ett inbetalningskort att användas vid fyllnadsinbetalning.Inbetalningskortet kommer alltså först efter den sista inbetalningsdagen. På säger man: "Vi har påtalat förfinansdepartementet att datumet är olyckligt." Låt mig också friska upp finansministerns minne frånskatteutskottets offentliga utfrågning angåenderiksskatteverkets förslag att sänka uttagsprocenten för preliminär B-skatt från120 till av den slutliga skatten året före inkomståret. Då sade finansministern;"Har sagt något sådant, vore det mycket märkligt omregeringen skulle ha en annan uppfattning." Regeringen följde ocksåriksskatteverkets förslag. Jag vore nu tacksam att få veta varför finansministerninte tycker att det är motiverat att även nu följa . Det gäller ju delvis samma 16 fråga. 44Finansminister ; Prot. Det gör det faktiskt inte. I det förra falletvar det fråga om huruvida preliminär skatt och slutlig skatt skulle bättre överensstämma med [ [ varandra.I det nu aktuella fallet är det fråga om personer som alldeles up- P J 8 penbarthar en väldigt stor brist på överensstämmelse mellan den preliminärskatt sombetalats in och den slutliga skatt de skall betala. Om skillnaden överstiger . är det faktiskt en sådan brist på överensstämmelse. Avsikten med vår inkomstskatt är faktiskt att den skallbetalas under inkomståret. Metoden att lyfta olika arvoden och extrainkomsteroch bara betala en mycket låg eller ingen preliminärskatt alls är välutvecklad. Vi har helt enkelt på ett ganska kraftigt sätt velat markera att manbör med större aktsamhet se till att det på extrainkomster och arvoden frånstyrelser och liknande också betalas preliminärskatt. Personer som har kapitalinkomster över 20 000 kn börrimligen ha en sådan kontroll över sina tillgångar att de någorlunda kännertill avkastningen på sina banktillgodohavanden, aktier och obligationer.Avkastningen utbetalas ju , och man kan genom ett samtal till bankenfå reda på detta. Om man har ränteintäkter på över 20 000 kn bör man nog kunnahålla reda på dem. Jag finner därför inte att detta är någon stor rättvisefrågaeller att vederbörandes ekonomiska situation hotas om han eller hon får betalaen avgift på på den del av icke erlagd preliminärskatt som överstiger 20000 kn Det är min motivering. Det var inte alls min mening att utdela någon reprimandför att frågan upprepas, jag ville bara förklara varför jag lämnade samma svarsom tidigare, 45 (); Vi har inte rest invändningar mot avgiften på2%. Den tycker vi är skälig. Finansministerns beräkning stämmer om räntan är . Vad vi opponerar oss mot är att regeringen, genom att välja en tidpunkt somligger före den tidpunkt då vederbörande har en komplett överblicköver sina affärer, gör det mycket obekvämt för människon Det blir ännuobekvämare, eftersom man får ha och ta lån i utlandet, och detblir även i det sammanhanget komplikationer när det gäller att erhållauppgifter så tidigt som till . Jag delar inte finansministernsuppfattning att man utan vidare skall kunna kräva att folk skall känna till sinekonomiska situation exakt så komplicerade som affärernanu för tiden är. 46 (); Det finns faktiskt en del företag som har bokslutsdag den31 januari och . Också dessa företag, även om de inte är fler än 100eller 200, omfattas av samma regler De skall alltså innan bokslutetär klart veta om de behöver betala in detta belopp. Det tycker jag är orimligt,och jag undrar om finansministern inte delar min uppfattning därvidlag ochkanske skulle kunna göra ett undantag för dessa företag. Den förenklade självdeklarationen, som socialdemokraternadriver så hårt, omfattar verkligen inte dem som måste göra sin självdeklaration innan 17 2 protokoll 1989/90:54 Prot.1989/90:54 löneuppgifterna har kommit och innan bokslutet hinner görasfärdigt. 23 januari1990 Beträffande skattekrediten vill jaggärna säga att arbetsgivarens arbete med uppbörden har ökat utan att ersättning utgår. Bl.a.skall uppbörd av P 1 8 arbetsgivaravgifter nu ske varjemånad. Och fr.o.m. får arbetsgi- varnaadministrera tvångssparandet och i lönebeskeden ange precis hur många kronorvar och en har drabbats av. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1989/90:332 om beskattningen då sjuktbarn erhåller tillsyn genom arbetsgivarens försorg Per har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder med anledning av att på förfråganmeddelat Nordbanken att tillsyn av sjukt barn genom arbetsgivares försorg äratt betrakta som löneförmån. Kostnader för tillsyn av egna barn räknas skattemässigtsom privata levnadskostnader Om en arbetsgivare bekostar tillsyn av anställdasbarn uppstår därför en skattepliktig löneförmån för den anställde. En av huvudtankarna i skattereformen är att olika typer avarbetsersättningar skall bli föremål för en enhetlig beskattning. En neutral beskattning av arbetsinkomster innebär attsamma beskattningsresultat uppnås oavsett om arbetsinkomsten utgetts i form avkontant lön eller som förmån av annat slag. Att undanta förmåner av här nämnt slag från beskattningskulle således strida mot en av skattereformens grundprinciper. Regeringen hardärför inga planer på att föreslå att de görs skattefria. 48 PER (); Jag tycker att finansministern har lämnat ett uttömmandesvar, men han gör det ändå mycket enkelt för sig. Fallet med Nordbankeninnebär, att när en anställd har ett sjukt barn och inte kan gå till arbetet,kan banken i stället skicka hem en barnsköterska till den anställde för attvårda det sjuka barnet , så att den anställde kan gå tillarbetet. Den anställde skulle därmed inte ha någon direkt förmån av det hela,möjligen förmånen att få vara på arbetsplatsen och arbeta. Det är faktisktarbetsgivaren, som har förmånen att ha kompetent personal som gör rätt saker,som egentligen skall beskattas om någon skall beskattas. Produktiviteten ibanken ökar ju om personalen kan arbeta med det som den är avsedd för Om man följer finansministerns resonemang borde detrimliga vara att den ersättning som den anställde får om han eller hon skulleha varit hemma skulle kunna få kvittas mot den förmån han eller hon då har föratt få denna barnsköterska eller liknande att vårda det sjuka barnet. Ärfinansministern beredd att göra någon sådan insats? 49 : Prot. Nej, det ärjag inte. Anf.50 PER (); Svar på frågor Är det inte ganska ologiskt att man då straffbeskattar småbarnsföräldrarsom därmed blir mindre attraktiva på arbetsmarknaden? Man gör det svårare förarbetsgivarna att ha kompetent personal och hålla produktiviteten uppe. Omförmånen beskattas borde det rimliga vara att kostnaden för att man skall fåförmånen får dras av. Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1989/90:349 om insiderregler för anställda i har frågat mig om regeringen avser att skärpa kraven förinsiderregler för anställda i . Redani dag är det för den offentliganställde förbjudet enligt sekretesslagen attanvända sekretessbelagda uppgifter utanför den verksamhet där sekretessengäller Förbudet är straffbelagt. Böter eller fängelse upp till kanfölja. Anställda i får alltså inte använda densekretess-skyddade information som de får del av i tjänsten förvärdepappershandel. Enligt lagen om offentlig anställning kanvärdepapperstransaktioner även anses som otillåten bisyssla om de får storomfattning. Den anställde får inte ägna sig åt sådan verksamhet som kan rubbaförtroendet för hans eller annan arbetstagares opartiskhet i tjänsteutövningeneller som kan skada myndighetens anseende. Värdepappersmarknadskommitténhade enligt sina direktiv i uppdrag bl.a. att överväga en utvidgning avinsiderkretsen till att omfatta offentligt anställda. Kommittén har i sittnyligen avgivna betänkande. Värdepappersmarknaden (SOU 1989:72),föreslagit att även offentliganställda skall omfattas av insiderlagen.Förslaget innebär bl.a. att den som i sin anställning har fått informationeller kunskap om en inte offentliggjord omständighet som kan väsentligtpåverka kursen på fondpapper inte får köpa eller sälja sådana värdepapper.Vidare har kommittén föreslagit ett tillägg till lagen om offentlig anställningsom gör det möjligt för arbetsgivaren att ålägga anställda anmälningsskyldighetför hela deras värdepappersinnehav. Syftet är att anmälningsplikten skallåläggas arbetstagare som normalt har tillgång till inte offentliggjord informationav kursdrivande karaktär Till denna grupp hör en del av personalen iregeringskansliet. Jaganser att denna fråga är av stor vikt för förtroendet för värdepappersmarknaden,men också för myndigheterna. Regeringen kommer att lägga fram en propositioni ämnet. Avsikten är att de nya reglerna skall träda i kraft den 1 januari1991. Prot.1989/90:54 Anf, 52 (); 23 januari1990 Herr talman! Jag tackarfinansministern för svaret. Det känns aktuellt och ' ~ var fylligt. Jag ställdenaturligtvis frågan med anledning av de diskussioner var pajragor j. anställda iregeringskansliet har haft vissa aktiviteter för Detfinns ganska stora grupper i som kan komma i fråga, vilketvärdepappersmarknadskommittén har undersökt. Jag tänker närmast på de områdensom bevakar industri och näringsliv. Det kan vara på menäven i stor utsträckning på industridepartementet och påförsvarsdepartementet. Det finns stora möjligheter att utnyttja de kunskaper manhar, särskilt på de områden där man har att påverka strukturomvandlingen. Ettaktuellt område är som ligger underförsvarsdepartementet. styr genom sin medelstilldelningfusioner inom försvarsindustrin.