prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Dentredje puukteri var att systemet skall konstrueras så att subventionen isyslemel lyfts fram. Merparten av subventiorien skall läggas på en stor bidragsdel.Äveri deri purikteri kan man säga infriades genom förändringarna. Däremotkan man kariske irite säga att förändringarna innebär att det fjärde målet, allstudiemedelssystemet skall skapa så litet byråkrati som möjligt och vara enkeltoch överskådligt för den enskilde, uppnåddes. Det har snarare blivit svårareför den enskilde studerande att bedöma hur mycket pengar man har att röra sigmed. Framför allt har det blivit svårare att be- 1989/90:104 18 april1990 döma närman är klar med sin återbetalning och skulden är slutbetald. Som vi ser detförsökte man rätta till vissa skevheler men man löste egenfligen intehuvudproblemet, dvs. Även med det nya beloppet kommer ennormalulbildning pä att ge studieskulder på ca För den som haren längre högskoleutbildning kan skuldbördan hamria riågon-stans uppåt 150000och t.o.m. Delta förhållande, i kombination med det nyainkomslrelaterade återbe-lalningssystemel och det sätt pä vilkel skuldenårligen räknas upp, kommer som vi ser del alt skapa stora problem för mångastudiemedelslagare. Störst problem får de grupper som har lång utbildningslidoch förhållandevis låg inkomst. Flera av dessa grupper återfinns inom denoffentliga sektorn, t.ex. bibliotekarier socionomer, präster saml vissapersonalgrupper inom värd- och skolområdet. De kommer alt få se sin studieskuldväxa under kanske , trots all de amorterar av sin inkomst. Vissa studiemedelslagare kommer aldrig att kunnaåterbetala sin skuld. majoritet har, som vi ser det, konstruerat enskuldfälla för den som har en studieskuld som är större än ingångslönen och därlönen utvecklas långsammare än skulduppräkningen. Del tycker vi är en uppenbartorim-Ug effekt av modellens konstruktion. Det visar med all tydlighet vilkenbetydelse del samlade skuldbeloppet har i syslemel. Effekter av del här slagetstimulerar minsann inte fler alt söka till högre studier och del minskar framförallt inte den sociala snedrekryteringen. Vi hörde tidigare representanter för ochfolkpartiet säga att man inser svagheten i denna modell. När vi från centernssida i utrednirigs-sammanhang försökte lä upp de här frågorna, var man intespeciellt orolig för den här utvecklingen. Vi framhöll all den här modellen ärmycket kärislig för störriirigar i samhällsekoriomiri, dvs. om vi får eriuppgåug av räritari eller andra förändringar. Vi försökte i utredningsarbetet,fram till dess beslutet fattades här i , alt väcka ell större intressekring dessa frågor för att få konsekvensen av den valda modellen mer belystjust när del gäller situationer med en kraftig ränteuppgång, som vi förnärvarande har haft. sade all uär vi nu får en ränta på innebärdet atl ganska många kan råka in i skuldfällan. Del skulle vara djuptolyckligt, som vi ser del från sida. Ett annat exempel på att man, som vi tycker, inte fästerlillräckligl stor vikt vid skuldbördan är alt majoritet i sill besluti om kompensation som en följd av skatteomläggningen valde attlägga kompensationen på lånedelen. Man inser inte alt låneproblemel byggs på.Det hade varit rimligare alt lägga kompensationen på bidragsdelen öm den skullevara en kompensation för skatteomläggningen. Vi har närmare redovisat detta ireservation 7. I den nya modellen som man konstruerade valde man ocksåaft behålla fribeloppsreglerna efter vissa justeringar justeras dessa reglerpå nytt i utskottet. Det är som vi ser det lill del bättre, även om vi hellvill avskaffa fribeloppsreglerna i och med atl vi önskar en helt annan modellav studiemedelssystem. har vi hört många studerande sominte rikligt kan förstå elt system, som innebär alt man straffas för atl manvill arbeta och för att manförsöker hålla nere sin egen sludieskuld. Del lycker jag borde tala än mer föralt detta regelverk måste bort ur systemet. Sammanlaget kan man säga alt det studiemedelssystem som vihar genom sin konstruktion med bidragsregler,fribeloppsbe-slämmelser och bostadsstöd är ett för den studerandesvåröverskådligt system med kraftiga marginaleffekter. Ävenåterbetalningsreglerna är, som jag sade förut, svåröverblickbara för denstuderande. Den kritik som börjar komma är vi inte specielltförvånade över inte heller över all det ställs krav på en ny översyn. Vi kundefrån centerris sida redari då detta diskuterades under utreduirigsskedetkonstatera all dessa problem skulle komma; del var bara en lidsfråga. Den modell som vi från sida förordar är enstudielönemodell. Vi menar all vi skulle kunna få elt bäliresludiefinansieringssyslem om vi införde en beskattad studielön. I vår modellskulle den studerande erhålla en lön på av basbeloppet. Lönen skullekompletteras med elt stalsgaran-leral lån på av basbeloppet.Genom att studielönen blir en beskattningsbar inkomst kan alltsåfribeloppsreglerna avskaffas. Den studerande får därigenom rätt till avdragför litieraturkoslnader och andra materialkostnader, vilka är betungandepå vissa utbildningar På del här sättet kan man också utjämna vissa kostnadermellan olika utbildningar och olika studerandegrupper Vår modell skulleväsentligt minska sludieskulderna, vilket gör del möjligt all kombinera dettamed ell inkomstrelaleral återbetalningssystem. Den modell som gäller föruppräknat studiestöd skulle också kunna användas med vårt förslag, kanske medvissa modifieringar Genom koppling till skattesystemet och slopande avfribeloppsreglerna blir ju alltså marginaleffekten av systemet inte större änvad den blir för motsvarande inkomster i samhället i övrigt. En studielönöppnar ju också möjligheten atl inordna de studerande igrundtrygghelssystemen, och man behöver inte göra några krångliga särlösningart.ex. Kostnaderna för en studielön enligt vår modell jämfört meddagens studiemedelssystem är, som vi bedömer det, svåra atl exakt beräkna beroendepå atl systemet skall verka under en mycket lång lid. Vi anser del dock heltklarl alt en studielönemodell ger lägre samhällskostnader Behovet avavskrivningar på skulder minskar ju och räntesubvenliorien blir lägre församhällets del, eflersom den totala låneskulden är betydligt mindre. Till delskall då läggas de samhällsvinster som uppstår genom att fler skaffar sig enlängre utbildning och genom all effektiviteten i studiemedelssystemet höjs. Jag vill yrka bifall till reservationerna 4, 7, 10, 18 och 19. AnL 121HANS () replik: Del är ju intressant atl höra atl analysen avsystemet är densamma hos och mig. Tyvärr kunde iutskottet inte ställa upp på atl man skulle göra en översyn av detta. Mantycker väl att mari har ell så bra syslem själv. Jag vet irite om har räknat på det här. Jag harroat mig med att lilla litet på vad förslag skulle innebära. Enligtmin uppfattning är del elt gigantiskt överförande av perigar främst lillkommunerna, och mindre 7 protokoll 1989/90:104 1989/90:104 18 april1990 lill de studerande. Viförutsätter all en studerande jobbar på sina ferier ochtjänar Om vi fördubblar studiebidragen, som vill göra, från15 000 till . och om vi räknar med den 30-proceritiga skatt som manföreslår i den skatteulredning som har resulterat i en proposition, skulleden kommunala skatten bli . Det innebär all av höjningen med 15 000 krgår 9 000 lill kommunerna och 6 000 till den studerande. Om man utnyttjar bådebidrag och lån och räknar bort skatten skulle man i förslag få 45 000kr att leva på. I nuvarande system har man Delhär innebär ju inte, herr talman, som ni säkert förstår, atl jag försvarar detnuvarande systemet. Jag lycker ju atl del behövs en översyn. Men jag lycker altni i genom all räkna litet själva skulle inse alt inte heller ertförslag skulle vara tillfredsställande. Därför borde vi kunna få en enighet ochmajoritet i kammaren åtminstone för alt verkligen göra en översyn, ominte CSN kommer med något annal förslag. Det är väl otänkbart att man gör detmed tanke på den korta lid som har gått sedan införde del härsyslemel. AnL 122 ()replik; Jag vill säga lill att vi inte har motsatt oss eri riyöversyn. I de diskussioner vi har haft i arbetet inför del här utskoltsbetänkaridelhar jag ju sagt atl vi är beredda alt della i ett sådaut översyrisarbete. Meneftersom det icke gick att skapa någon total majoritet i utskottet för att göraen sådan beställning ansåg vi fortfarande alt vi borde hålla fast vid denprincip som vi har vall, HansDau gör en del räkneexempel. När man gör sådana här räkneexempel skall mankanske utgå från vad resp. parti har för syn på skattesystem o.d. Vi har i våraförslag utgått från all vi också skall göra en del andra modifieringar avskattesystemet som påverkar del här Närdet gäller koslnadsdelen vill jag påslå att hur man än vrider och vänder pådel måsle man, för alt skapa ell enkelt system som ger mindre låneskulder, iell första skede tillföra mer pengar Del måste även göra om manvill komma lill rätta med själva låneskulden. Vi har varit ute efter alt delsförbättra den totala situationen, dels göra ett enkelt system som inte kräveren mängd svåröverblickbara beräkningar och andra konstruktioner Då är delenklast atl ansluta till någonting som redan är väl etablerat. Del är i så fallinom rameri för skattesystemet. man kan tänka sig olika konstruktioner mednågol högre grundbelopp som räknas av innan man når den beskattriirigsbaradeleri. Det är sådana tankegångar man kan föra in i detta. Då får man inte deresultat som fick med sina beräkningar Vihar sagl all vi inte betraktar vårt förslag som fullgångel. Del krävs modifieringoch synpunkter Del viktigaste år, och del framförde vi också i utredningsarbetetinför beslutet, alt vi ville ha den här modellen prövad och ordentligt utredd.Del lyckades vi inte skapa någon majoritet för i utredningsarbetet, vare sighos socialdemokraterna eller någol annal parti. När den här frågan kom på talsade man att det inte var aktuellt. Del beklagar vi . Det hade varit braatl få den här modellen utredd. Det hade varit lät- lare allväxla över i ett nytt system än all behöva börja på ny kula med en nyförutsättningslös ulredning. 123 HANS () replik: Detär bara atl konstatera att är så självsäker på den här punkten. Del är glädjande. Dä kanske vi förnästa års behandling av del här kan komma överens om atl del behövs enförutsättningslös översyn. AnL 124 () replik; Som jag tidigare konstaterade är väl fråganhur långt man behöver gä när det gäller det förutsättningslösa. Man har fleragånger tittat på några olika modeller Det är beklagligt att man inte fullt ulfullföljde det uppdrag som fanns att utreda flera modeller när man gjorde detförra utredningsarbetet. Om man kan åstadkomma en enighet över alla partier omatl starta ett nytt utredningsarbete, kanske man inte behöver gå ända lillbotlen i det utredningsarbetet. Del finns ganska myckel dokumenterat. Detviktiga är alltså atl utveckla fler modeller Det ställer vi gärna upp på fråncenterns sida. Och vi tycker alt vår modell är värd atl pröva i detutredningsarbetet. AnL 125 MARGÖ (vpk); Urvalet till högre studier sker tidigt och påflera nivåer Det första urvalet sker när man väljer föräldrar Om del finns enstudietradilion i familjen ökar förutsättningarna för att barnen kommer attgenomgå högre studier Föräldraekonomin har också betydelse för studievalel -först del val som sker i gymnasiet. Högskoleutbildningen är sedan enytterligare sortering. Därför kommer merparten av dem som studerar vid dagenshögskola från socialt och kulturellt starka grupper Det är en bred politisk målsättning atl breddarekryteringen lill högskolan. Del är nödvändigt av många skäl. Vi behöverknappast gå in på de skälen. Vi är ganska överens om dem. Av de undersökningar som gjorts om hinder för rekryteringlill högskolan, är del väl belagt atl människor frän miljöer där sludievanasaknas i större utsträckning än andra avskräcks från högre studier och slorskuldsättning. Om man jämför inställningen till skuldsättning mellan män ochkvinnor visar det sig att kvinnor är mindre benägna än män atl skuldsälta sigför all studera. Studiefinansieringen har alltså en oerhört viktigbetydelse för atl bredda rekryteringen till högskolan. Jag säger inte atl detär del enda som har belydelse, men del har stor betydelse. Det studiefinansieringssystem som är gällande har baraverkat i tre terminer Utskottsmajoritelen, beslående av ochsocialdemokraterna, menar alt del är för atl man skall kunna dranågra slutsatser om systemet fungerar eller inte. Men jag konstaterar alt bådemoderalerna och , som var representerade i den studiemedelsulredningsom resulterade i detta syslem, delar vpk:s uppfattning all del faktiskt redannu står klarl alt det grundläggande problemet med den slora skuldsättningenslår kvar och att problemet t.o.m. ökar med det nya systemet. 1989/90:104 18 april1990 är också av denuppfattnirigen. Vpk och stod utanför utredningen, avförklarliga skäl, eftersom det inte då var ett riksdagsparti. Viär fyra partier och vi har också fyra varieraride uppfattningar om hur ell nyttsyslem skall se ul. Från vpk:s sida har vi i stort sett ända från 50-taletsförsta sludiefiriarisieririgsulredriing framfört krav om ett studielönesystem.Men även om vi har den grunduppfattningen, är vi beredda att förutsättningslöstdiskutera nya former för studiefinarisiering, om detta skulle vara enframkomlig väg atl uppnå en förändring av dagens system, som vi alla kan seinte motsvarar de behov som finns. Vimenar, precis som , och miljöparliet, att det behövs en nyutredning med helt andra direktiv än den senaste utredningen hade. Framför alllmenar vi aft det behövs utförliga analyser av samhällets faktiska kostnader förell annat studiefinansieringssystem, byggt på bidrag i slället för lån. Engrov beräkning av omedelbara utgifter på statsbudgeten, om dagens studiemedelhell skulle gå ut som bidrag, visar att det skulle handla om 3 ä 4 miljarderkronor Kostnaden beror givetvis på hur man räknar, vilka antaganden mangör om den ekonomiska utvecklingen, inflationen, realräntan ochreallöneulvecklirigeri. Mitt exempel är beräknat efter en inflation på 7 %.vilkel verkar troligt , en reallönetillväxt på och enproduktivitetsökning på . Menden beräknirigen av utgiftsökriirigeri tar inte hänsyn till de förluster somstateri kommer att göra på del nuvarande systemet, på grund av atl mänga aldrigkommer att hinna betala av dagens studielån före sextiofemårs-dagen, då deavskrivs. Det är då fråga om en icke beslutad subvention påålerbeialningssidan, och hur slor den är finns det inga beräkningar om. Jagyrkar bifall till reservation 5 och till reservation 2, som handlar om gymnasieeleverriasstudieekouomi, vilken också har stor betydelse för det senare urvalet lillhögskolan. Reservation7, som vi har gemensamt med , handlar om kompensationen förskatteomläggningen . Vi tycker alt det är orimligt atl denstörsta delen av kompensationen - jag har för mig atl det rör sig om - gårpå lånedelen. Inga andra grupper får låna lill kompensationen förskatteomläggningen. Sludenle7ni~liar ju knappast möjlighet att kompensera siggeriom särikta margirialskatter Så jag yrkar bifall ocksåtill reservation 7. Vpkmenar också alt barntillägget behöver återinföras, i avvaktan på de förslagiriom del familjepolitiska området som regeririgen och utskottsmajoritelenalltid hänvisal till vid avslagen på våra krav om barntillägg. Vi är iriteoense om principen, och det har jag sagt förut, att man inte skallbehöva låna pengar lill sina barns försörjning, men studenterna anser självaatl studiemedlen är otillräckliga om man har barn, och det gäller främst denslora gruppen ensamstående studerande kvinnor Då menar vi all del är bättre allmöjligheten finns all få låna extra. Jagyrkar bifall lill reservation 11 och även bifall till reservation 22, vilken ären begäran om införande av stadigt huvudmannaskap för studerandehälsovården. Del brukar vara så att i frågor där vi är helt överens i riksdagenblir del ingen större diskussion, även om frågorna både är arigelägna ochviktiga. Det är syrid iblarid, för på så sätt brukar de irite heller uppmärksammasi massmedia. Lyckligtvis blev vi emellertid uu överens om i utskottet alt CSNäven skall ta upp förhandlingar om rabalterade resor för studerande.Vi har också utvidgat uppdraget till all nu även gälla förhandlingar med andratrafikförelag än SJ. Del är vår förhoppning all detta kommer atl leda lill attstuderande på orter utan järnväg också kommer atl få del av rabattsyslemet. Vpkhar också fått gehör för kravet om högre fribeloppsgränser för att destuderande skall kunna arbeta på sommarferierna ulan all straffas med mindrebidrag, och vi har fåll majoritet för all reduceringen vid överskridandel avfribeloppsgränserna sker proportionellt mellan bidrag och lån. Det ger då destuderande möjlighet att minska sina lån. Menvpk delar inte den moderata och folkparlisliska uppfattningen atl inkomstgränsernabör avskaffas . Vi menar alt det finns en fara i det, för då kan manlätt hänvisa de studerande lill atl detta kan vara ett sätt atl finansierastudierna och alt då samhällets bidrag inte blir lika nödvändigt. Därförvill vi ha kvar en inkomstprövning, men frågan är alltså på vilken nivå denskall ligga för att studenterna skall ha en rimlig möjlighet att jobba på sommaren.Vi tycker att del beslut som kammaren förhoppningsvis kommer att fatta om enstund när det gäller fribeloppsgränserna är en bra nivå tills vidare. Ytterligareen positiv sak i betänkandet är alt ulskotlel vill anslå utöverregeringens förslag lill sluderandehälsovården. I dessa delar, herrlalman, yrkar jag bifall till ulskoltels förslag. 1989/90:104 18 april1990 Jag får meddela att anslag nu har satts upp om atldetta sammanträde skall fortsätta efter . AriL 127 (): var det ofta sä alt överklassen och medelklassen hademöjlighel atl studera. Fattiga prästsöner studerade dock ofta redan för 100 årsedan och mer Men under 1990-talel har möjligheten till utbildning alltmerblivit var mans egendom. Deltahar skell dels genom atl terminsavgifter i s.k. högre skolor försvunnit i detallmänna skolväsendet och atl böcker blivit gratis upp lill studenten, delsgenom skolmat, inackorderirigsbidrag, fria resor lill skolan osv. Dock vet vialla atl det finns brister när del gäller såväl skolböcker och material somskollokaler och alt det lidvis också råder brist på utbildade lärare. Men detskall jag inte beröra i dagens debatt. Vimåste ändå se på den posiliva utveckling som har skelt. Men trots atlmöjlighelerna finns har det visat sig att det sociala arvet uppmuntrar barn urvissa samhällsklasser atl läsa och studera vidare, medan det sker ett riegativlval från arbetarklassen. är naturligtvis inte enbarl relaterat lillinkoms-leri. Del är mera så att barn till föräldrar som har studerat på högrenivå lättare väljer en teoretisk gymnasielinje plus högre studier Miljöparliet anser atl allmänheten i fortfarandehar en syn på studier som något "fint" och förmer Det skulle jagönska atl vi kunde tvätta bort och mera se studier och utbildning som någotpraktiskt, dvs. en tillgång för människan själv och samhället. I milt eget hemlän är utbildningsnivån ganska låg.Del har visat sig alt det gäller särskilt kvinnorna i glesbygden. haralltså en lägre utbildningsnivå än genomsnittet i . Vuxensludier har härhaft en enorm betydelse, t.ex. Grundvux. Jag tycker atl del är myckel positivtatt man har anslagit elt ökat bidrag till della i årets finansplan. Bidragetbehöver ökas ytterligare. Del finns fortfarande grupper som har en alldeles förlåg utbildningsnivå för alt klara sig bra i del svenska samhället, som ju ärganska komplicerat. Kvinnorna har en ännu lägre utbildningsnivå. Miljöpartietvill alltså uppmuntra människor till studier - ungdomsstudier, vuxenstudieroch vidarestu-dier, glesbygdsstuderande och distansstudier osv. För alt ylleriigare hjälpa människor alt våga la stegetatt studera och som kanske inte har del s.k. sociala arvet all göra della,anser vi atl man skall utreda möjligheterna till en studielön. Många partier äröverens om att del behövs. Vi behöver länka oss all människor skall kunnastudera utan alt behöva belasta hela sitt vuxenliv med skulder som skallbetalas tillbaka. Det handlar ju om den ålder i livet då man arbetar mendessutom har bildat familj, skaffat sig bostad och ytterligare måst belastaskuldbördan. Del är myckel tyngande. Många drar sig då för atl börja studera avdet skälet. Som har betonats är det inte det enda skälet, men det ären starkt bidragande orsak. Höjningen av studielånen på grund av skattereformen anservi i miljöparliet borde helt ha legat på bidragsdelen. Jag tycker alt det ärhell främmande att man försöker kompensera någon för en skattereform genom altöka skuldbelastningen. Det är allvarligl. Som skäl anförs alt studenternasenare kommer att få höga löner Men det vet vi inte myckel om. Här drabbas återigenkvinnorna som ofta väljer alt studera ämnen som ger arbeten med lägre löner Deär hemma och får barn som hindrar dem i den vidare karriären osv. Nalurliglvislycker jag inte all det bara är ett hinder atl få barn. men om man resonerarsträngt karriärisliskl och ekonomiskt är det ändå så. Studenternaskompensation för skattereformen är den tvivelaktiga förmånen all tvingas tahögre lån. Vpk har framfört elt förslag om barntillägg. Vi imiljöpartiet anser atl det måste lösas på något annal sätt. Vi vet inte om detskall ske inom del sociala området eller inte. Men vare sig det är enensamslående man eller kvinna med barn, skall de dessutom få högre lön för atlde har det extra arbetet med alt ha barn och därmed svårare alt klara studiernapå annat sätt. Problemet med finansieringen av småbarnsföräldrarnas studiermåste lösas på någol sätt. Lån är naturligtvis en möjlighel. Men jag tyckerinte alt det är den bästa finansieringen. Vi i miljöparliet är myckel glada för det posilivabemötande som många motioner från skilda partier har fått och som har fält enlösning. Som har nämnts förut har fribeloppet höjts. har ocksåförordat elt högre eller elt hell fritt fribelopp. Men jag lycker att det somhar gjorts är så posi- tivt atlmiljöpartiet har avstått från alt reservera sig. Vi kan återkomma till deltaunder en annan motionsperiod om del är befogal. Del är positivt med de fria resorna. Jag anser all de haren stor social effekt, bl.a. för glesbygdsbarn men även för andra som bor i enannan stad. Atl börja studera, flytta och bryta all kontakt med vänner ochfamilj, som man ofta gör, kan vara svårt om man inte har råd alt åka hem överhelgen. Jag lycker också alt del är positivt atlsluderaridehälsovården har fåll ett ökat anslag. Del är visserligen inte såmyckel, men del motsvarar ändå del krav som vi har framfört. Jag yrkar bifall till alla reservationer som miljöpartietstår för ensamt eller tillsammans med andra. 128LENA (); Den här debatten gäller, som framgått avtidigare talare, studiestöden och dess administration. Jag länker uppehållamig vid studiehjälp, studiemedel och vissa gemensamma studiesociala åtgärdermedan senare redovisar ulskottsmajoriletens syn påvuxensludieslöden. Studiehjälpen till gymnasieelever i åldern är enmyckel viktig del av samhällets totala stöd lill barn och ungdomar Del handlarom som fördelas pä generellt studiebidrag,inkomstprövat extra tillägg, inackorderingstillägg och fria resor CSN harregeringens uppdrag att inför nästa 3-årsbudgel göra en djupare analys avstudiehjälpens olika delar och dess effekter Därför föreslås ingaföräridririgar riu utöver sedvanlig beloppsuppräkning. Studiehjälpen berörs i två reservationer. Först gäller detutökade möjligheter lill studiehjälp vid studier utomlands. Utskottet hartidigare förklarat sig positivt lill della men har av samhällekonomiska skälmåst avstyrka. Tillläggas kan atl frågan ryms i pågående översyn. Därefter gäller del vpk-reservationen om ny utredning ombättre villkor för gymnasieelever. Minst tre utredningar pågår som harbelydelse i sammanhanget.