prot · GD0962 · 1989-12-31 00:00:00 — Men så blev det regeringsskifte, och man pressade påskolan det ena efter det andra: kringaktiviteter och mängder av olika moment iundervisningen. Lärarna har gång på gång vittnat om hur förtvivlade de är överatt inte hinna med och hur de upplever stressen. Detta är naturligtvis en avorsakerna till att läraryrket har sjunkit i status och iarbetstillfredsställelse. Vad gör då statsrådet för lärarutbildningen och förlärarnas yrkesstatus? Vad gör statsrådet för att fä personer att söka tillläraryrket, att känna arbetstillfredsställelse och att vilja vara lärare? Vikommer med ett seriöst förslag till en ny lärarutbildning som både kan höjayrkets status och kan innebära att man får en större inriktning på kunskaperoch färdigheter Ett berömmande ord vill jag dock säga till statsrådet: bra att statsrådet vill stärka språkämnena och ta fram språkprogram. Närkommer vi att få se det? Det är något som är nödvändigt för oss, om vi skallfölja med i integrations- och samarbetssträvandena i , att våra ungdomaroch alla vuxna i vårt land får goda språkkunskaper Men vad gör statsrådet åt lärarnas situation,åt den förtvivlan och stress som de känner och för att förbättra läraryrketsstatus? 119LARS () replik: Det var ett märkligt inlägg som skolministernhöll. Han kan inte ha läst vår motion, och han kan inte ha lyssnat på mig närjag talade. I vårskolmotion skriver vi: "anser att beslutet att kommunaliseralärartjänsterna var olyckligt, både i sak och form. Om det - mot förmodan -skulle visa sig att det politiska läget förändrats så, att beslutet kan rivasupp under vårriksdagen, kommer vi att medverka till det." I mitt anförande kritiserade jag på ett antal punkterkonsekvenserna av kommunaliseringen. Det regeringssammanträde som skall skynda till beror bl,a, på att regeringen tappat kontrollen överavtalsrörelserna, och den utvecklingen grundlades bl.a. genomläraravtalet. Vi vet attlärarna i hade varit glada över litet lägre lön om de hade sluppitkommunaliseringen och arbetstidsregleringen. Jag tog upp de motsättningar somnu finns bland lärare och jag tog upp de problem som regeringen nu uppenbarligenhar upptäckt med kommunalpolitikernas ambitioner gentemot skolans innehåll. Det är inte vi i som har ändrat oss ikommunaliseringsfrågan. undrade om det inte varit något värt detsom sagts från talarstol. Vi hade ju läst regeringens propositionerom att någon kommunalisering inte var aktuell, men ändrade man sigplötsligt. Det är socialdemokraterna som man inte kan lita på när det gällerskolpolitiken. När jag tog upp förberedelserna för det nyastatsbidragssystemet var det inte min avsikt att locka statsrådet till någraturer som medför att frågan dras ut tidsmässigt. Jag anser att ni borde ha lagtfram detta förslag för länge sedan till skillnad från förslaget omkommunalisering. Statsbidragssystemet är nämligen en mycket viktig fråga förden svenska skolan. Utgångspunkten är att detta är så viktigt att fackligaorganisationer, politiska partier, föräldrar elever, lärare och många andra harberättigade krav på att få komma med synpunkter, för att de inte skall bli likaöverraskade som de blev över kom-munaliseringsförslaget. För er egen skull börni ta till er dessa synpunkter i en positiv anda för att ni inte återigen skallhamna så snett som ni gjorde med kommunaliseringsfrågan. Ni bör eftersträvaberedningsformer för att detta skall undvikas. Jag sade antydningsvis att jaginte är säker på att den här formen för det s.k. skolprojektet ger någongaranti för en sådan insyn. Jag vill något kommentera skolprojektet. Detär möjligt att det inte går att uppnå enighet om hur statsbidragssystemet skallse ut. har vi följt den linjen i skolpolitiken att när vi har närmatoss den här typen av läge, så har vi fortsatt att utreda. Jag tror att detta ärolyckligt. Det vore värdefullt om vi kom fram till ett beslut omstatsbidragssystemet så snabbt som möjligt, därför att det är många som harväntat på ett sådant beslut, inte minst de som finns ute på fältet i enskildaskolor och rektorsområden. De vill kunna hantera resurserna på ett friare sättoch ambitionen är att de skall få göra det. Men som jag sade förut är dettakopplat till en rad andra frågeställningar inom skolans verksamhet. Det är föratt åstadkomma denna helhet som det är lämpligt att se över frågorna ochbereda dem i ett sammanhang. Vi bör också komma ihåg att har givitregeringen dessa uppdrag vid ett flertal tillfällen. Det är dags att försökakomma fram till ett beslut som grundar sig påett verkligt förslag. , jag noterar att även om ni i er motionhar sagt att ni skall medverka till ett sådant beslut, har ni inte framställtnågot yrkande. har över huvud taget inte framställt någrayrkanden. går inte ens in på frågan i sin replik trots attjag ställde frågan direkt till henne om varför man agerade så ivrigtmot detta förslag, när man nu inte ens yrkar på attgenomdriva den ståndpunkt som man då med en sådan hetta företrädde. De fannst.o.m de som näst intill krävde min och regeringens avgång på grund av att vihade lagt fram försla- Jag tror att det har skapat en väldig förvåning att inte moderaternahar något yrkande i sina motioner när nu förslaget framställs. Det voreintressant att höra vad har att säga om varförmoderaterna nu totalt går förbi frågan. Kan det möjligen bero på att denopinion som jag möter när jag är ute i landet - jag reser säkert mer än deflesta - säger att det var bra att det fattades ett beslut. Det ärbra att veta vilken situation som råder. Inom olika rektorsområden har sakendiskuterats och man anser att beslutet var riktigt. Partivänner till er har diskuteratsaken lokalt och även de anser detta vara ett riktigt beslut. Allt fler inser att den nidbild och den svartmålning somförslaget bestods med inte motsvaras av någon verklighet. Det är intressant och det är också en beskrivning avpoltik och politikens villkor i en situation när media, intressegrupper ochandra opinionsbildare attackerar väldigt hårt. Då är det lätt att följa med ochvika undan, lätt att falla in i kören, trots att man kanske principiellt somparti har en helt annan uppfattning än den man tvingas agera för. Jag tyckeratt årets motioner är belysande om man utgår från den mycket omstriddafrågan. har ändå något så när för sin del gett en förklaring.Det vore intressant att höra moderata samlingspartiets företrädare - det partisom var mest aggressivt - utveckla varför man nu inte driver kravet påatt beslutet skall rivas upp. Anf, 121 () replik: Jag vill instämma i det som . nämligen att statsrådet har lyssnat mycket dåligt till våra inlägg, menGöran har varit så inriktad på att raljera över det som vi har sagt ochde förslag som vi har kommit med. Jag instämmer helt i det som när det gäller kommunaliseringsbeslutet. Också jag har beskrivit mycketväl det kaos och den storkonflikt som statsrådet var orsaken till,liksom jag beskrivit den misstämning och den förtroendeklyfta som finns ute påskolan. Även jag möter många människor i skolans värld, både lärare och andra.Jag får många vittnesbörd om den förtvivlan som råder på många håll på grund avkommunaliseringsbeslutet och den ringaktning som man möter för sin lärargärning. Jag tycker att statsrådet borde svara påmina frågor. Vad avser statsrådet att göra för att stärka lärarna, för att fådem att inte känna denna misstämning, för att överbrygga förtroendeklyftornaoch för att göra läraryrket attraktivt igen? Hur skall få ungamänniskor som har gått i skola och sett lärarnas arbetsmiljöförhållanden attsöka till läraryrket? Vad vill statsrådet göra åt lärarutbildningen?Vilken är statsrådet reaktion på det konkreta förslag till en bättrelärarutbildning som jag här har fört fram. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 122LARS () replik; sade att det kanske inte gåratt uppnå enighet kring statsbidragssystemet. Jag tolkar honom så att han intedelar partivän- nernas iGöteborg uppfattning att föräldrar skall ha rätt att starta skolor och få fullabidrag till dessa skolor. Om extra partistämma antar detförslag som programkommissionen har lagt fram, innebär det attsocialdemokraterna med kommunisternas hjälp kommer att införa ett nyttstatsbidragssystem. Jag förmodar att avstår från att rösta vidden avgörande voteringen. Det är beklagligt om socialdemokraterna fortsätteratt driva en skolpolitik enbart med stöd från vpk och . upprepar att det nu är dags att komma framtill beslut i statsbidragsfrågan och att regeringen har fått dettai uppdrag av . Javisst, jag har gång på gång stått i talarstolen ochsagt att arbetet med ett nytt statsbidragssystem bör forceras. Det är viktigtatt skolenheterna får större rörelsefrihet och att vi tillgodogör oss denutvecklingskraft som ligger i en större lokal frihet. Socialdemokraterna har varit så oeniga att de fick lov attlyfta ut frågan när de lade fram en proposition som just skullehandla om detta. När den kom mitt hade man i sista stund dragit urstatsbidragsfrågan. Forcera det arbetet, men se till att det bedrivs i sådanaformer att ni får största möjliga uppslutning omkring det. Först vill jag säga till attvi gärna vill ha största möjliga uppslutning. Det är naturligtvis en ambitionatt vi skall ha en så bred uppslutning som möjligt omkring något så viktigt somstatsbidragssystemet. Vi skall inte riva några broar innan vi i sak har settvar vi står Inriktningen på arbetet lades emellertid delvis fast ihöstas i den debatt vi alldeles har talat om, debatten som gälldekommunaliseringen av skol-ledartjänster och lärartjänster Det fanns principerför ett nytt statsbidragssystem som då återigen presenterades för riksdagen.Som jag uppfattade det fanns det i stort sett en uppslutning från vpk,och socialdemokraterna, men det fanns också en del positivaomdömen från . Det är i och för sig den konstellation som vi såg iden sk. skolberedningen. Det är väl där som majoriteten har funnits,och minoriteten har bestått av moderata samlingspartiet som av och till harkunnat räkna som stödtrupp. Så ser det faktiskt ut,och det skall vi inte glömma. Om intar en konstruktiv attityd, så tänkerinte jag av prestige låsa mig i det beredningsarbete som vi nu har framföross. Därtill är frågan alldeles för viktig. Det försäkrar jag, påstår att jag inte lyssnar Jag villbara erinra om att det är jag som har hållit anförandet, och jag har ställtnågra frågor till och moderata samlingspartiet. Jag får inte svarpå de frågorna. Jag lyssnar och lyssnar på vad säger, menhon svarar inte på min fråga. Min fråga till var varför man ihöstas med så våldsam agitatorisk kraft här i kammaren angrepsocialdemokraterna och undertecknad - kanske i första hand undertecknad - fördet regeringsförslag som vi då behandlade och som gällde kommunaliseringen avtjänsterna, när man nu inte ens följer upp det ipartimotioner Alla som 11 protokoll 1989/90:62 Prot.1989/90:62 följde debatten måste ha trott attdet gällde skolans undergång eller dess 7 februari1990 fortsatta utveckling. Nibeskrevförslaget som att det faktiskt våren fråga om De som följde debatten måste vara mycketförvånade när de ser att går förbifrågeställningen och totalt negligerar den. krystar fram här i debatten att hon tyckerungefär som och kan ansluta sig till honom. Det är allt som ärkvar av moderata samlingpartiets generalangrepp på den proposition somdiskuterades i denna kammare. Mer naket än såkan inte ett parti avslöja sig som har valt att opportunistiskt och kortsiktigtfria till starka intressen och stora opinioner Skolpolitiken förlorar på att haden typen av förträdare. Jag tror att det också är nödvändigt att vi av och tillvågar ta en debatt och stå för en åsikt även . Dagsländorkommer aldrig att tillföra den här verksamheten något gott. Därtill är den förviktig. Vi arbetar med en långsiktig verksamhet, och stora partier bör inte såsnabbt byta fot. Då är det inte riktigt sunt. Jag tycker att här har avslöjat moderata samlingspartiets stora tomhet i frågan.Det är beklagligt, men jag anade det redan när vi förde debatten . Jaghar fått det bekräftat . vice talmannen anmälde attAnn-Cathrine och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. AnL 124 (vpk): Vad är det för kunskapskrav som framtidenssamhälle och framtidens arbetsliv ställer? Vad är det för behov som skolanskall fylla inför det yrkesliv, den vardag, det samhälle som komma skall? Detär inga enkla frågor att svara pä, men de är nödvändiga att i alla fall försökafinna svaret på ifall man menar allvar med sina skolpolitiska krav. Det kännslitet tråkigt att behöva föra en sådan debatt nu när kammaren nästan är tom. Om man läser en del av de platsannonser som just nuöversvämmar de stora morgontidningarna, i alla fall i , så kan mankanske få viss vägledning. Jag ser ofta annonser av typen: Vi söker dig, dukreativa person, som har lust att hugga tag i nya arbetsuppgifter, som kan taegna initiativ, som självständigt kan lösa problem ... osv. Kreativitet är tydligen viktigt. Alla möjligapersonalkategorier skall nu vara kreativa, inte bara chefer utan även mångaandra. Många arbeten är fortfarande monotona och utarmande, men inom allt flerområden höjs nu kraven på kreativ förmåga. Också jag tror att kreativitet ärett framtidens behov. Personkemi är ett annat ord som man allt oftare stöter på.Det handlar då oftast om att personkemin inte stämmer. Personkemi är ettlustigt ord som kan översättas med samarbetsförmåga. Förmågan att samarbetablir allt viktigare. Kunskapskraven ökar inom arbetslivet. All nödvändigkunskap kan sällan samlas hos en och samma person. Det krävs att man kansamarbeta med andra människor som kanske besitter andra kunskaper ocherfarenhe-142 ter än mansjälv gör Samarbetsförmåga är tror jag, något som framtidens problem ochframtidens arbetsliv kräver. Man brukar säga att vi lever i ett informationssamhälle,och i stor utsträckning tror jag att det är sant. Både som samhällsmedborgareoch som anställda blir vi överösta mied information och fakta, det baraströmmar till oss. gick en klassklyfta mellan dem som hade tillgång tillinformation, kunskap och fakta och dem som inte hade det. går klyftansnarare mellan dem som kan hantera, värdera och sortera denna information ochdem som inte fått lära sig det. Mängden fakta ökar i en förbluffande takt. För att kunnahantera alla dessa fakta och den informationsvåg som väller fram, både när detgäller ett individuellt ställningstagande t.ex. till en politisk fråga och närdet gäller arbetslivets krav, så måste man kunna granska kritiskt, värdera ochsortera. Framtiden ställer alltså krav när det gäller förmågan att kritisktgranska. Vi som är unga kan knappast räkna med att ha sammaarbetsuppgifter hela vårt yrkesverksamma liv. Arbetslivet utvecklas snabbt,och så gott som alla människor måste räkna med att fortbilda sig, omskolasig eller vidareutbilda sig. Det är alltså viktigt att ha en bas som gör klarar ett flexibelt arbetsliv och att man har förmågan att lära sig meroch ta till sig nya kunskaper. Framtiden kräver alltså en utbildning som bäddarför att man skall kunna lära sig mer. Jag tror att framtidens samhälle och framtidens arbetslivhar behov av just detta; kreativitet, samarbetsförmåga, förmåga att granskakritiskt och beredskap att lära sig mer. Detta borde var nyckelorden i denskola där alla barn och ungdomar går, men det är det inte. Många elevers erfarenhet av skolan, särskilt avhögstadiet, är nedslående. Skolåren har av många uppfattats som då detförst och främst gällde att komma , sitta still och hålla tyst. Trots många lärares och elevers utmärkta arbete ochengagemang är det som om skolans inneboende strukturer ideligen sätter käppar ihjulen för dem som allvarligt försöker att förverkliga läroplanens mål. Vimåste fråga oss om det är så att skolan är organiserad efter ett samhälle sominte längre finns. Är det kraven från en svunnen tids arbetsliv som gör attelever upplever kraven att komma , sitta still och hålla tyst somdet centrala i skolan? efterlyste tidigare en debatt om skolansmål, och det är precis vad som behövs. Att man som moderata samlingspartiet ochfolkpartiet gör endast upprepar kunskapsmålet räcker inte. Man måste ocksåfråga sig vilken kunskap det gäller. Det skulle vara bra om vi som är merintresserade än av "den gamla goda tiden" kundediskutera hur skolan skall organiseras för att svara mot de behov som finns ochkommer att finnas i det framtida samhället och hos de barn och ungdomar somännu har ett långt liv framför sig. som jag vill skapa en skola som bättre svararmot de krav som ställs på den, så vill jag slå vakt om den utbildning som inteleder till någon omedelbar "nytta". Jag vill värna bildningen. Kunskaper och utbildning har ett värde i sig, inte barasom redskap för att lösa ett konkret problem eller som förutsättning för ettvisst yrke. syn påkunskap är en instrumenten syn, där kunskap låter sig mätas i betygssteg ochtill sin helhet fångas inom lärobokens pärmar. Mot denna kunskapssyn vill jagställa folkets bildning, den folkbildning som har sina rötter djupt iarbetarrörelsen och som alltid har gått hand i hand med demokrati och jämlikhet. och gymnasieskolan måste ses som stora,viktiga instanser för folkbildningen. Vi i vpk vill ha en skola som bygger påkreativitet, samarbete, kritiskt tänkande, som skapar en god grund förfortsatt lärande och som, vilket kanske är viktigast av allt, ger eleverna lustatt lära mer En sådan skola skulle dels svara mot samhällets och arbetslivetsbehov, dels vara ett bildningens centrum i närsamhället kring skolan. Avavgörande betydelse är att skolan förmår ge alla elever en likvärdig del av denutbildning och bildning som skolan rymmer För att vi skall nå denna skola krävs att de hinder somfinns i dagens skola undanröjs. Jag tänker då på betygen, de permenentanivågrupperingarna, de snäva ämnesgränserna, 40-minuterslektionerna, denresursbrist som finns i mänga skolor, läroboksstyrningen av undervisningen, deskarpa gränserna mellan teori och praktik m.m. Men det krävs också en aktivdebatt bland de krafter och de partier som vill vara med och skapa en sådanskola för alla elever oavsett elevens bakgrund, en debatt som måste leda tillkonkreta förändringar. Med särskilt intresse väntar jag på socialdemokraternassyn på den framtida skolan. Om skolministern hade varit kvar i kammaren hadejag velat fråga vilka krav socialdemokraterna anser att skolan skall svara moti framtiden, hur bildningen skall värnas i en värld med starka krav på kunskapsom "betalar sig" och vilka riktlinjer regeringen arbetar efter närdet gäller ut-formingen av skolpolitiken. får de frågorna till skolministernanstå till . AnL 125EVA GOÉS (mp): Jag har ställt en fråga till mina kamrater:Vad tänker du på, när jag säger skola och livskvalitet? Att det inte alls hör ihop! Trygghet,fritt från mobbning, kunskapstörst och känslan av att lära för Godaminnen från en rolig skoltid! Bra lärareoch gott kamratskap. En skoladit man går med glädje. Småenheter, utveckling av individens kreativitet. Attutveckla våra konstnärliga anlag, våra uttrycksmöjligheter i tal, ton Att läraför livet. Att utvecklas till en medveten individ. Attavveckla materialismen till förmån för livets andliga värden. Möjlighet att lära sigvad man vill - välja ämne. Ha inflytande över skolan. Skolan skall vara en rättighet och möjlighet! - En skola därbarnet och barnets behov sätts i centrum! - En skola där dugår starkare ut än när du kom in, där självförtroendet stärks, sä att du kanmöta livets fram- och motgångar - En skola däralla medverkar och jobbar praktiskt, en skola där både hus och läroböcker ärhela och rena. - En skola därman lär sig varsamhet med allt levande och med naturresurserna. - Skola: att föräldrar i stor utsträckning"skiter" i skolan. - Livskvalitet; känns som att detfinns långt utanför staden, utanför skolan och samhället, i en fortfarande ostörd natur. Vi måste försöka föra in/till baka livskvaliteten i samhället/skolan. Ja, så svarade några av mina kamrater Den gröna skolan skulle kunna sammanfattas på detta vis. "Den gröna skolan" finns hos varje människa. För att kunnaförverkliga den skall de i skolan aktiva under frihet få pröva egna idéer ochutforma undervisningen. Många harredan börjat. Jag vill peka på handling och inte bara på ord. Jag har några artiklar - en artikel med rubriken: En annan:"Trivseltaktik i . Elever och lärare skapar skolgemenskap." Entredje: "Önskemål från landets gymnasieelever - nytt betygssystem ochfler tillval." Vad talar dessa om? Jo, just samarbete och inflytande iskolan, elevaktiva arbetsformer och en ökad medvetenhet om miljön. De harkonkretiserat och genomfört dessa saker i praktiken! , har utanför avslutat ettmiljöprojekt med att teckna "miljöavtal" med en rad företag ochprivatpersoner I avtalet har kontraktskrivaren själv fått välja vilka avtotalt 15 punkter han/hon vill ställa upp på. Här kan man lova att köpa oblektpapper och åka kollektivt osv. Sedan skall eleverna åter besöka arbetsplatsernaför att se hur miljökontrakten efterlevs, I i har man startat"hälsolag". Hälsoläget består av fyra elever, som byts ut vad namnenbeträffar med jämna intervaller och tre vuxna skolmedarbetare som tillsammansförsöker hitta frågor och skeenden, som de kan med idégivande och andraåtgärder lotsa fram till ett lyckligt förverkligande. På tid utanför schemats inrutade, men ändå gärna offrad aveleverna, kläs nödvändiga möbler om och färg appliceras, så att det skall varaen njutning att slå sig ner i dessa vrår av skolan, Alla de tre högstahögstadieklasserna skall ha sitt eget utrymme - en grön, vänlig vrå medblommiga stolar i skön, hjärtlig miljö, en oas i den annars alldagligategelskolan. Givetvis deltar alla i skolans lokalvård, bespisning osv.De "betyg" söm med god erfarenhet har kunnat sättas av personalentill ungdomarna och vice versa, är så höga att de kan förefalla vara smicker Vad som står i tur på denna skola är att riva upp asfaltenpå skolgården! Man då måste de först övertyga skolpolitikerna i kommunen om attdet är nödvändigt. "Det är dags att öppna människans inreuniversum" har sagt. Den gröna miljön och skolan som jag harskissat skapar förutsättningar för detta och är i högsta grad förenlig medläroplanens mål att "eleverna skall utvecklas till harmoniska människoroch till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar". Apropå betyg kan en majoritet av 5 000 gymnasieelevertänka sig ett annat system än betyg. Detta svarar man i remissen angående"Den nya gymnasieskolan". I en skola utan utslagning är detnödvändigt att införa en helhetssyn, där eleven sätts i centrum därinlärningen inte blir en sammanhangslös och mekanisk inlärning, där detgraderade betyget har slopats och där eleverna är nyfikna, kunskapstörstiga ochaktiva och känner arbetets glädje. Eleverna är helt enkelt en spegel av skolansklimat. Det är viktigt för alla i skolan att få vara med ochbestämma över det ytterst lilla till det oerhört stora. Därför får man intesticka under stol med de globala miljöproblemen eller orättvisorna i tredjevärlden. Mycket större kunskap och konstruktivitet skall vara ledstjärnan idetta arbete. Trädplanteringar praktiskt miljöarbete, fadderprojekt ochandra initiativ måste stimuleras. Att vara aktiv och delaktig i en positivförändring ger en tillfredsställelse och belöning som vida överträffar en femmai något skolämne. Några politiska instrument för att förverkliga denna grönaskola är; Skolorna måste ha eget budgetansvar vilket innebär attanslagen skall följa eleven till den enskilda skolan. Skolorna måste bestämma mer över innehållet och driften.Därför måste regler som stoppar denna möjlighet tas bort ur skollagen. Manmåste avreglera och decentralisera besluten. Lärarna måste i sin utbildning få den praktik och metodiksom behövs för att ge eleverna möjlighet att arbeta aktivt och undersökande mednatur och människor som levande uppslagsböcker Effektiviseringen mätt i antal poäng eller lästa böckermåste brytas, bedömningen av skolarbetet ske tillsammans med elever ochföräldrar, där kvalitet - inte kvantitet - mäts.