prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:27 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 §Justering av protokoll 2 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90:Bo37 tillbostadsutskottet /90;K3 och K4 till konstitutionsutskoitet /90;Sk4-Sk8till skatleulskotlel 1989/90:Sol-So9 till socialutskottet /90;Bo33-Bo36till bosladsulskotlel 1989/90;Sk9-Skl2 till skalleutskottet /90:L5-L8 tilllagutskottet 3§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkanden /90:KU1, KU3, KU4 och KU6 (betr. debatten i dessa ärenden, seprot. Mom. 1 (motivering avbeslut) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av Hans Nyhage m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.2 (förrätlningsformen som arbetsmetod vid myndighetsutövning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av tredje vice talman och - bifölls med acklamation, 1Riksdagens protokoll 1989/90:27 Prot,1989/90:27 Motn. 4 (personaltidningar inomstatliga företag m,m,) 16november 1989 Utskottets hemställan bifölls med260 röster mot 37 för reservation 3 av Bo Hammaroch Hans Leghammar, Mom. 5 (offentliga institutioners försäljning avinformation som underlag för direktreklam) Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot 112 förreservation 4 av Hans Nyhage ni,fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(delning av kommuner) Utskottels hemställan bifölls ined 155 röster mot 142 förreservation 1 av ni,fl, 1 ledamot avstod från all rösta. Mom. 2 (stad som benämning på vissa orter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAnders ni,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 (stadsfullmäktige som benämning påkommunfullmäktige) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation, 5 (direklvalda kommundelsnämnder) Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 91 förreservation 5 av m,fl. Mom. /(snabbare valgenomslag i kommunala styrelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAnders m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (insyn för samtliga partier i kommunala nämndersarbete m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 38 förreservation 7 av och Hans Leghammar, 10 (den fackliga representationen i kommunalanämnder) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 145 förhemställan i reservationerna 8 av m.fl, och 9 av Hans Leghammar,2 ledamöter avstod från att rösta. (vpk) anmälde att hon avsett alt rösta jamen markerats ha avståti från all rösta. Motivering Utskottets motiveringgodkändes. Mom. 12(öppna nämnd- och utskottssammanträden) Prot, 1989/90:27 Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 146 förreservation 10 av m,fl. Mom. 13 (insynen i kommunala bolag och stiftelser) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 59 förreservation 11 av m,fl. Mom. 14 (rådgivande kommunala folkomröstningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avAnders m,fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (vårdnadsersällning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avAnders m,fl, - bifölls med acklamation. 17 (vidgning av denkommunala kompetensen, u-landsbislåndet) Först biträddes reservation 14 avAnders m,fl, med 97 röster mot 38 förreservation 15 av och Hans Leghammar. avstod från all rösta. Härefterbifölls uiskotiels hemställan - som ställdes mot reservation 14 av AndersBjörck m,fl, - genom uppresning. Mom. 18 (kommunall vänorlsutbyte i vissa länder) Uiskotiels hemställan bifölls med 275 röster mot 22 förreservation 16 av . 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. 22 (JO:s lalerält på del oreglerade kommunalaområdet) Uiskotiels hemställan - som ställdes mot reservation 17 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, Mom. 2(budröslning såvitt avser vårdare) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 146 förreservation 1 av m,fl. Mom. 5 (uijämningsmandal i valkrelsindelade kommuner m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avtredje vice talman m,fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (förhandsgranskning avvideogram avsedda för privat bruk) Först biträddes reservation 1 av m.fl, - som ställdes mot ut- 3 skottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion1988/89;K438 av m.fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 197 röster mot90 för reservation 1 av m.fl. 9 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 Uiskotiels hemställanbifölls. Mom. 4 (åtgärder mot våldsförhärligande dalaspel) Uiskotiels hemställan bifölls med 265 röster mot 24 förreservation 2 av Hans Leghammar. 3 ledamöter avstod från all rösta. 4 § Meddelande om samlad votering Förste vice talmannen meddelade atlkonstilutionsutskotlels betänkanden KU9, KUll, KU14och KU19samtutrikesuiskotletsbetänkanden UUI och UU4 skulle debatteras i angiven ordningoch avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /90:KU9 Normgivning m.m. (prop. 1988/89:100 delvis). I konslilutionsutskollets belänkande1989/90;KU9 har vi moderater fyra reservationer. Reservation nr 1 gällerprincipen för lagstiftningen. Vi slär här fast atl den enskilda människansvillkor i så liten utsträckning som möjligt skall regleras av samhället. Förlångt driven lagstiftning och reglering urholkar respekten för våra lagar.Målsättningen i lagstiftningsarbetet måste vara medborgarnas krav pårättssäkerhet och integritet. Det allmiänna får inte gynnas på medborgarnasbekostnad. Lagarna skall också stiftas i enlighet med grundlagar ochEuropakonventionen. Lagarna skall förberedas väl. Illa förberedda lagarfungerar dåligt och skadar i sin förlängning även lagstiftaren själv. Ramlagar och generalklausuler måste sä långt som möjligtbegränsas. Risk föreligger all del kan bli svårt atl förutse tillämpningen avdessa. Här måste den enskildes möjlighet all så göra förslärkas. I reservation nr 3, med rubriken och denpolitiska maklen, hävdar vi all oklarhet råder om gränsdragningen mellan medbestämmandeoch politisk demokrati. De anställda är inget homogent kollekliv, utan dettakollektiv har en heterogen sammansättning. Lagstiftningen synes också syftatill alt stärka de fackliga organisationernas inflytande. Detta bör gesregeringen till känna. Misstanke kan föreligga all syftet varit just detta. I reservation nr 5, som har , framför vi moderater att vi anser att del bästa alternativetvad gäller att anpassa svensk räll till är att ersättaadministrativ myndighet, inkl, regeringen, med förvaltningsdomstol sombesvärsinstans. tvivel skulle ett sådant förhållande uppfylla konventionenskrav. Vi begär i reservation 5 en skyndsam utredning, I reservation 8 om utslag konstaterar vialt har fällts ett antal gånger i - jag tror all del ärett tiotal gånger. Vi anser delta beklagligt och genant. Svensk lagstiftningbör överensstämma med , Vi begär också här en utredning beträffandemöjligheten och lämpligheten av all införlivas i svenskrätt genom inkorporering. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3, 5 och 8. Vi är många som har rörts till tårar under desenaste dagarna, när vi har sett östtyskar välla in genom muren tillVästberlin. Senast i förrgår fick vi i TV se en överlycklig östtysk familj påett endagsbesök i . Det som har gripit mig mest är alla dessamänniskors längtan efter frihet. Del har handlat om friheten atl resa, frihetenalt demonstrera och ge uttryck för åsikter och om friheten all välja sinapolitiska företrädare. Det som händer i öst är verkligen en lektion idemokrati också för oss svenskar, som kanske inte alltid till fullo förstårvärdet av ett öppet och fritt samhälle. I de många affärernas kölvatten kan man spåra eninissmodighet i landet. Vem kan man nu lita på? Vad är del som händer iSverige? Finns del ingen respekt för lagar och regler? Detta är vanliga frågorsom man får på möten och i telefon. Vi har också fått ett nytt intresse förkonstitutionella frågor. Det finns brister i kännedomen om och känslan för våragrundläggande regler om vårt statsskick och våra fri- och rättigheter. Attändamålen medlen är tyvärr en alltför vanlig uppfattning som förs tilltorgs. Även här i måste vi vårda och ständigt försvara demokratin ochrättsstaten. Mot den bakgrunden tror vi alt del vore bra om ellerregeringen bidrog till en kampanj på temat demokrati. Jag tror att det är enväl vald tidpunkt att göra det , när intresset står på höjdpunkt, med varaegna affärer i färskt minne och åskådningsexemplet öst som möter oss ,I en sådan kampanj borde en populärversion av våra grundlagar spridas på bredfront, inte minst i våra skolor. Mot bakgrund av våldsdebalten i kammaren i går finns delanledning all också erinra om den del i och IngridRonne-Björkqvists motion som lar upp behovet av demokratiska grundvärderingaroch levnadsregler. Jag tror att vi alla har blivit omskakade av det alltråare våldet. Framför allt har vi föräldrar ett ansvar. Men skolan måste ocksåges möjlighet atl i praktiken aktualisera och diskutera etiskafrågeställningar. All makt måste kontrolleras. Risken förmaktmissbruk är stor om inte maklen görs synlig. Det gäller alla maklcentra,privata såväl som offentliga. Del gäller alla politiska makthavare oberoende avpartitillhörighet. I Sverigehar vi emellertid en alldeles särskild anledning atl granska den Del för en demokrati sällsynt långa maktinnehavet ställersocialdemokratin i en särställning även internationellt. Del finns stor anledning all granska den politiska eliteni . Jag har läst fram och tillbaka i maktutredningens direktiv, men delgår inte alt hitta en direkt hänvisning till en karlläggning av densocialdemokratiska makteliten. Del nätverk av tjänster och gentjänster i form av pengaroch favoriserande lagar som utbyts i triangeln mellan regeringen,fackföreningsrörelsen och andra intresseorganisationer och detsocialdemokratiska partiet vill regeringen inte plocka fram i ljuset. Man villinte belysa vilka medel regeringen använder för atl befästa och behålla sinmaktställning. Än mer förvånande är del kanske alt de andra partierna inteheller ställer sig bakom krav. Som svar på folkpartiels motion hänvisar majoriteten iutskottet till de projekt som bedrivs i maktutredningen om organisationernasroll och inflytande. Det är inte del som vi i har efterlyst. kommer det inte att bli någon genomlysning av denpolitiska eliten i inom maktutredningens ram. Vi får väl vänta på altnågon statsvetenskaplig institution rycker upp sig och intresserar sig fördessa frågor så som sker i den internationella vetenskapliga världen i övrigt.I avvaktan på del får vi väl hanka oss fram med all själva samla exempel på densynliga kohandeln med pengar, lagar och inflytande som den socialdemokratiskapolitiska eliten ägnar sig ål. Allt fler medborgare vänder sig till föralt söka rättelse. har också fällts. Vi ifolkpartiet tycker atl de svenska myndigheterna i sin myndighetsutövning skallkunna använda utslag som rällskälla i svenska ärenden. Detskall inte vara nödvändigt för andra svenskar all i liknande ärenden behövavända sig till domstolen för all få rätt. Det skall de kunna få direkt härhemma i , Dessutom anser vi atl den rätlsprövning av förvallningsbeslutsom införts är alldeles otillräcklig. Del måste finnas en generell rättall få sin sak prövad av domstol. Därmed kan vi uppfylla Europakonventionensartikel om domstolsprövning i fråga om civila rättigheter. Del är en skam atlvi gång på gång skall bli fällda i domstolen för denna saks skull. Jag yrkar bifall till de fem reservationer somfolkpartiet slår bakom. Tredje vice talman (): Det var ett brett anslag hadei sill anförande, särskilt i inledningen av del. Del var myckel i hennesanförande som jag kan instämma i. Ett litet bekymmer för oss ur rendebatleknisk synpunkt är att en del av de frågor som hon berörde, nämligengrundlagarna, återkommer vi till senare vid debatten om ett annat betänkandefrån . Det föranleder mig all säga atl vi vid kommandedebatter av del här slaget skall försöka se till atl vi har ett underlag somkan ge grund för mera principiellt hållna diskussioner. Det somBirgit sade om atl vi särskilt inom skolväsendet skall verka förökad kunskap om vår författning och våra demokratiska rättigheter är säkertbra. Undervisning i samhällskunskap förekommer faktiskt, det vet jag eftersomjag själv en gång i liden arbetade med del. Del finns också böcker isamhällskunskap där grundlagarna behandlas. Delta kan naturligtvis förbättras.Jag ser dock framför mig vissa svårigheter när del gäller att göra en s.k.populärversion av våra grundlagar, det är inte del allra enklaste. Man fårockså akta sig för alt ogrundade schablonuppfatlningar som finns kommer allersättas av andra schablonuppfatlningar som grundar sig på förenkladebeskrivningar av våra grundlagar. Men ställer sig självfallethelhjärtat bakom förslaget all ett större utrymme skall ges för samhällsfrågoroch förfatlningsfrågor i våra skolor. När det gäller informationen i övrigt berörde BirgitFriggebo våldet som har diskuterats här i , i praktiskttagel varje frågestund och i en särskild debatt. Vi i ser fram emotall övriga partier ansluter sig till vårt förslag om en landsomfattandeantivåldskampanj med stora insatser från samhällets sida. Och del ärnaturligtvis nödvändigt atl även skolan kopplas in i detta sammanhang. Jaghälsar därför välkommen all ansluta sig till förslagpå detta område. De frågor som las upp konkret i betänkandel gäller i ochför sig viktiga ling, t.ex. principerna för lagstiftning. har i kortadrag framfört sina åsikter i ett särskilt yttrande av och mig.Del är alldeles givet atl ansvaret för bristfällig lagstiftning måste återförasdit där del verkligen ligger, nämligen i del här huset. Vi får varasjälvkritiska, del har jag sagt tidigare. Det är riksdagensuppgift all bereda lagärenden pä ett sådant sätt all de lagsliftningsproduktersom lämnar denna kammare är av god kvalitet. Men det kan naturligtvis inte skeutan att förarbetena som mynnar ul i propositioner också är av god kvalitet.Centern har föreslagit förbättringar på delta område vid flera olika tillfällen,och detta återkommer i senare betänkanden från konsiilulionsulskotlei. Avvägningen mellan ramlagstiftning och detaljlagsliflning,som berörs i del särskilda yttrandet och i reservationerna, är i och för siginte lätt om man ser närmare pä problemen. Det är nämligen två önskemål somkorsar varandra. Det ena önskemålet är all man skall ge dem som tillämparlagstiftningen ett visst handlingsutrymme och möjlighet all använda suntförnuft i de konkreta situationerna och göra tillämpningar i det faktiska lägeti en sakfråga. Del andra önskemålet är att reglerna skall vara så exakta sommöjligt, så all man direkt kan tillämpa de lagar som finns. Jag för min delanser all vi i allt större utsträckning borde så atl säga dra oss åt del senarehållet. Det är onekligen otillfredsställande om del lämnas för stort svängrumför tillämpande myndigheter. Del innebär ju i själva verket atl myndigheternablir inbegripna i vad som egentligen kan sägas vara en politisk beslutsprocess.Men del är inte helt enkelt all hitta en mall som kan gälla för alla områden,vilket vi i är medvetna om. En svårighet är naturligtvis atl de lagar som riksdagenfattar beslut om måste följas av tillämpningsföreskrifter av olika slag påregeringsnivå eller på myndighetsnivå. Och det är naturligtvis en brist allriksdagen ofta vid be-slulslillfällel när del gäller ny eller förändradlagstiftning inte har överblick över vad som kan komma i form avtillämpningsföreskrifter. 1989/90:27 16november 1989 som ettförsta tentativl försök all vidga beslutsunderlaget för tänkt oss atlregeringen som den avlämnar en proposition med förslag om nylagstiftning, åtminstone när det gäller väsentiiga frågor, också skulle kunnalämna del förslag till förordning som den har tänkt utfärda med anledning avden aktuella lagen. Delta innebär vissa problem, men jag skall inte närmare gåin på dem . Organisationerna och den politiska maklen är naturligtvisett problem som är väl känt världen över och som vi i naturligtvisockså har anledning att grubbla över. Det talas om de organiserade intressenaoch om kooperativa samhällen där den reella beslutandemaklen inte ligger hos depolitiska beslutsfattarna ulan hos företrädare för mäktiga intressen som naturligtviskan vara både löntagarinlressen och kapilalintressen. Del svåra här ärnaturligtvis alt skapa generella lagregler som är lillämpbara och som inteskadar mer än de gör nytta. Det är alldeles givet atl vi skall motarbeta deinslag som finns i vårt samhällsliv till konkret korporalivism, men samtidigtkan vi naturligtvis inte generellt förbjuda organisationer av olika slag attförsöka utöva inflytande över den politik som förs eller ge synpunkter på deförslag som läggs fram i olika sammanhang. Del skulle vara, som det brukar hetalitet banalt, att kasta ul barnet med badvattnet. Organisationerna är ocksåföreträdare för ur demokratisk synpunkt viktiga grupperingar i samhället. Delberikar naturligtvis det politiska livet och den politiska beslutsprocessenall man kan få synpunkler från olika håll, alt organisationerna och derasföreträdare ger till känna vad de tycker om saker och ting. Vad vi i stället måste göra är atl konkretisera oss och tafasta på de former av organisationsinflylande som man tycker är betänkligaeller skadhga och försöka atl rätta till del. Vi hade en debatt i går här ikammaren där vi diskuterade organisationernas representation i de kommunalanämnderna. Det är en sak som borde rensas ut. Flera partier här var ense omdet, dock inte socialdemokraterna och vpk-are. För den skull blev delingenting. Vi har fört en lårg kamp här i kammaren för alt få slut påkollektivanslutningen. Vi ser all socialdemokraterna bara försöker finna andraformer för alt i stort sett uppnå samma resultat som kollektivanslutningen harlett till. Det aren annan sak som borde rensas ul. Vi ser nu hur man är i färd här i med atlgenomföra en reform av länsstyrelserna med benäget bistånd, måste jag tyvärrsäga, även av borgerliga partier, som innebär att man i reahteten stärker detorganiserade intressets inflytande över de regionala frågorna. Vi fråncenterns sida harväckt en principiellt viktig motion i denna fråga, där vi slårett ordentligt slag för demokratin även på länsplanet. Vi menar att detverkligen nu är dags att se till alt de i vanlig ordning valdarepresentationerna får möjlighet alt hävda sig även på det regionala planet.Med tanke på det entusiastiska anförande som höll omdemokratin och det politiska inflytandet kontra organisationer skall del bliintressant atl se hur helhjärtat kommer all sluta upp bakomcenterns principmotion i denna fråga. Jag får här erinra om den skada som riksdagsbeslutet medanledning av den s,k, verkslyrelsepropositionen redan har åstadkommit och denosäkerhet som finns när det gäller öppenheten i relationerna mellan regeringoch förvaltning. Del var en reform som inte bara medverkade tillutan också varpådrivare till när den skulle genomföras. Men vi bör inte klandra varandra förmyckel. Jag har all anledning atl säga alt jag uppskattar det engagemang somBirgit visar. Av de mera konkreta frågor som kommer igen i propositionenär den mest konkreta frågan om rätlen till domstolsprövning avförvallningsbeslut. Detta är en fråga som har aktualiserats dels på grund avvårt säregna system i , dels på grund av alt vi har anslutit oss tillEuropakonventionen om mänskliga fri- och rättigheter och har drabbats av en deldomar. Dessa domar, som har gått emot, har regelmässigt med någraundanlag berott på att det svenska systemet när det gäller möjligheterna tilldomstolsprövning av förvallningsbeslut inte ansetts uppfyllaEuropakonventionen så som den numera tolkas av domstolen i . Vi fårinte glömma bort all när vi antog konventionen trodde alla alt vårt systemräckte för all uppfylla konventionens krav. Det är alltså senare utslag som harvisat att så inte är fallet. Från vår sida har vi sagt alt det är viktigt all vi, införden prövning som skall göras 1991 av del beslut som fattades, till skillnadfrån när vi fattade beslutet , är ordentligt beredda och all vihar ett brett kunskapsunderlag för det beslut som sedan skall fattas. Vi harkrävt i motioner från sida all vi skall ha en ordentiig analys av debeslut som fattats av , inte bara de domslut som har gått ossemot. Till skillnad från vad man kan tro när man läser svenska tidningar haräven andra länder drabbats av sådana här domslolsutslag. Dessa skall viundersöka och se i vilken relation dessa utslag står till den ordning som vihar i vårt land. Del är det ena. Del andra som vi trycker hårt på är atl viborde kunna se hur man har ordnat delta åtminstone i våra grannländer och göraen analys av tillståndet i t.ex. och som ett underlag för atlkunna gå vidare hos oss. Vi tycker också alt del bör kunna även i vårt land,även om del innebär en brytning mot en gammal tradition, vara så altförvallningsbeslut skall kunna prövas av domstol. Man kan säga alt en orsaktill att dessa förändringar behövs är all del svenska förvaltningssystemetförändrats personellt så, alt det inom förvaltningen numera inte är någonhuvudregel alt man har en rättslig utbildning för atl kunna få tjänstgöra inomförvaltningen. En annan orsak är all förvaltningsmyndigheternas uppgifter harändrats. En tredje orsak är atl myndigheternas ingrepp mot de enskildamänniskorna har blivit sä myckel mera omfattande och mycket tätare. Del här tycker vi är viktigt atl ta itu med, också för altöka förtroendet för det svenska rättssystemet. Som riksdagsledamot möter manständiga klagomål från människor som har fått fel och anser sig felbehandladeav myndigheter men som inte har chans all gå till domstol för atl få sin sakprövad där. Med dessa litet spridda reflexioner ber jagatt få yrka bifall till den reservation som vi har till utskottets betänkande,nämligen reservation 7. () replik: Det var i och för sig inte min mening att taupp en principiell debatt om demokratin, etc. Jag ville ge en relieftill ett ganska litet förslag för atl möjliggöra bättre kunskaper och enbredare diskussion i konstitutionellafrågor och i frågor om rällsslalen. Jag noterar med lacksam-hel all BertilFiskesjö är intresserad av alt detta skall kunna möjliggöras i skolorexempelvis. Men för alt kunna göra del måste ni nog i praktiken hjälpa tilllitet grand. Det är ju nästan ogörligt att sälla ihänderna pä människor som frågar vad som egentligen gäller i och hursaker och ling fungerar. Jag mäsle medge all jag själv ibland nog har litet svårtalt läsa den samling grundlagar som vi har här i . Det är förvånansvärthur myckel våra språkvårdare kan åstadkomma när del gäller alt görasvårbegriplig text begriplig på vanlig svenska, ulan att innehållet urholkas.Dessutom kan man trycka materialet på ett myckel trevligare sätt med t.ex.bilder. Det ställs fiikliskt räll myckel frågor när man ärule i landet och reser. Inte minst har KU;s öppna ulskotisförhör inspireratmänniskor all intressera sig för dessa frågor. Mot den bakgrunden förslår jaginte riktigt varför inte vi i konstilutionsutskottet, som ju ändå är riksdagensdemokraliutskolt, skulle kunna försöka hjälpa till för atl möjliggöra all denhär debatten förs på en bredare front. Jag ser fram emot en ny diskussion i utskottet. Kanske kanutskottet ta ett initiativ för att popularisera den samling grundlagar som vihar. När del gäller organisationerna förslod jag kanske interiktigt vad del var för motion som sökte mitt stöd för. Jagmåste här säga atl jag är litet förvånad över all vi inte har kunnat få stödåtminstone från de borgerliga partierna när del gäller all gå igenomfavoriserande lagar rörande intresseorganisationer på bostadsområdet,försäkringsbolag och fackliga rörelser, bidragsbeslärnmelser som favoriserarvissa organisationer och det stöd som socialdemokratin får i gengäld - inteminst i valrörelsen i form av t.ex. pengar. Allt delta tjänar ju till attbefästa den egna maktställningen.