prot · GD0994 · 1989-12-31 00:00:00 — Man får alltså bestämma sig för om man skall ha somprincip att de mänskliga fri- och rättigheterna är väldigt viktiga, och dåskall man stå fast vid den principen så länge några förändringar inte sker Manfår alltså inte låta kommersiella hänsyn hell plötsligt komma med i bildendärför att eventuellt kan gå miste om en stor order Då reduceras judetta med de mänskliga rättigheterna till att bli en andrahandsfråga, och såfår det väl ändå inte gå till. AnL 67 Statsrådet : Det beslut som fattades vad gällerden mindre ordern om 40 milj. kr - totalt sett handlar det om en mycket störreorder-är en teknisk tolkning av frysningsbeslutet. Det innebär inte någonpolicy-förändring, för en sådan har BITS inte rätt att göra. Del har man hellerinte gjort. Det är ju en sak som skall göras av regeringen. Det här projektet hade alltså godkänts ,dvs. före dessa händelser. Därför kunde det hela fullföljas på delta sätt. Sedan kan man alllid diskutera vidvilken tidpunkt avfrostningen skall påbörjas. Det är rätt naturligt atl börjafundera över det när det har gått . Jag är emellertid inte beredd alt tala om framliden, utan ännu så länge begränsar jag mig lill att svara påden direkta fråga som har ställt och som rör beslut som faktisktär fattade. 68BERTIL MÅBRINK (vpk); Del som nu sägeröverensstämmer inte riktigt med det som står i svaret. Där slår det;"Leveranser under avtalade 1989/90:94 27 mars1990 krediter fullföljdes, medaninsatser som godkänts av BITS, men inte avtalats före , frystes. Bland dessa ingick krediter för telekommunikations- utbyggnad ." står del att , departementssekreterarepå UD, bekräftar följande: "Beslutettogs och var ett defensivt drag för att undvika atl någon annan togordern." Detär ju vad det handlar om. Här kommer alltså helt plötsligt kommersiella hänsynmed i bilden. Säg rent ut vad det är fråga om! Närdet handlar om en så stor order som denna - jag tror atl det rör sig om 800-900miljoner - är det klart att man måste la hänsyn till , som ju inte villgå miste om den här ordern. Det kan jag förslå. Men vi måsle ändå,biståndsministern och regeringen, stå fast vid principen om de mänskligarättigheterna. Vi kan inte låta sådana här hänsyn komma med i bilden i en frågasom denna. Inte någonting har ju förändrats till del bälire i när detgäller de mänskliga rättigheterna. Anf; 69 Statsrådet ; Det är alldeles sant. Förhållandena i har ju inte förändratseller förbättrats såsom vi hade önskat när del gäller den isoleringspolilik somhar förts. Delvar inte kommersiella hänsyn som gjorde all BITS fattade sitt beslutbeträffande den mindre ordern om 40 miljoner, utan det var insikten om att justkommunikationsområdet är ell bra biståndsområde med tanke på vårt fortsattasamarbete som låg bakom detta. Atl då "bränna" de möjligheterna genomatt låta projektet de facto förfalla ansågs mindre lämpligt. Det var alltsåbiståndshänsyn och inte kommersiella hänsyn som gällde. AnL70 (vpk); Jag kan inte, biståndsministern, acceptera del förda resonemanget. Delär inte acceptabelt. Om man har en princip och känner moral, vidhåller man attde mänskliga fri- och rättigheterna skall garanteras. Om dessa förtrycksnågonstans, skall vi reagera- och vi skall reagera, skulle jag vilja säga,stenhårt. I den situationen får sådana här hänsyn inte komma med i bilden. Javisst, telekommunikationer etc. kan vara vikliga i elt bistånds-land. Men delkan också vara så, alt det är väldigt viktigt för en förlryckarre-gim att fåfortsätta med sitt förtryck. Jagtycker alltså inte att det finns något försvar när det gäller detta med atlrucka på frysningen och bevilja de 40 miljonerna, som skedde förraåret. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1989/90:431 om Vänerskolan i AnL 71 Statsrådet ; i har frågatutbildningsministern när regeringen avser att falla beslut angåendespecialskolan Vänerskolan i . Arbetet inom regeringen är så fördelat atl det är jag somskall svara på frågan. Frågan om en lokalmässig samverkan mellan Vänerskolan, somär en statlig specialskola för döva och gravt hörselskadade elever, ochgrundskolan i har varit föremål för utredning och diskussion underlång tid. Anledningen är att frågor om principer för integration av döva ochgravt hörselskadade i allmänna skolväsendet och lokalisering av specialskolansundervisning i västra aktualiserats i sammanhanget. Mol bakgrund av de negativa synpunkter som har framförts iförsta hand av de dövas och hörselskadades riksorganisationer avser jag attinom korl föreslå regeringen att säga nej lill en samlokalisering avVänerskolan och i . 72 i (c); Jag vill lacka statsrådet för svaret på minfråga. Del är naturligtvis myckel bättre alt få elt svar än atl behöva leva iovisshet, som man har fäll göra i Del är alltså på lidenall vi får ett svar Men jag måsle säga alt det här svaret kommer atl mötas avväldigt slor besvikelse i . Där har man nämligen trott på det härprojektet, som egenlligen inte innebär någon fullständig integrering utanendasl en sam-använd-ning av vissa utrymmen. Del finns ett lokalt stöd för projektet. Jag länker då påolika föräldraorganisationer och på de dövas organisationer i . Jagvet alt det här är en svår fråga. Jag har således inte kompelens alt bedömavilkel beslut som skulle vara absolut bäst. Det finns många delade meningar omdetta. Vad som lalar för del här projektet är att del kan ge dehörande elever som går i den aktuella skolan möjlighet alt lära sigteckenspråket - en fråga som ju behandlas väldigt ofta i utbildningssammanhang.Då skulle de kunna tala teckenspråket med sina hörselskadade kamrater också kunna underlälla rekryteringen av dövlärare, vilket är ett stortproblem inför framliden. Jag skulle med anledning av svaretvilja fråga statsrådet vilka kontakter som har tagils med specialskolanVänerskolan i , med föräldrarna lill de barn som går i skolan ochmed dem som kan väntas bli berörda samt med de lokalahandikapporganisationerna. Min nästa fråga blir då hur och när regeringen avserall medverka lill en lösning av lokalproblemen för specialskolan Vänerskolan iVänersborg, då de problemen är akuta. När det gäller vilka kontakter regeringen hartagit med de lokala organisationerna, är det en fråga som har varit aktuellmycket länge, som själv säger Den lokala opinionen, som harfram- förtsynpunkter till i fråga om vårt ställningstagande, är inteokänd. En annan opinion är riksorganisationerna. Sedan är del kommunen, somhar en ambition alt snabbi fä till stånd ell skolbygge. Vi känner lill det därsedan många år tillbaka, och det är nu dags all ge ett besked, precis somMarianne säger. ger vi det beskedet, och det är förankrat hosdelar av opinionen. Jag är på det klara med all alla inte blir nöjda, men detär bättre, som utbildningsutskottet också har sagt, att komma till en punkt därklarhet skapas. Vi kan inte bortse från all det finns olika uppfattningar, ochdå måste vi våga ta slällning. Det gör jag i detta svar, där jag säger att jagavser alt föreslå regeringen all fatta elt beslut. Det behövs nog inte särskiltmycket mer kontakter och ytterligare beredningsarbete. Vad som saknas är ettställningstagande, och det kommer . Den lokalfråga som Vänerskolan har att hantera är ytterstbesvärande. Det är en av de faktorer som har legat lill grund för atldiskussionen har kommit upp. När regeringen nu säger nej till ensamlokalisering av skolorna måsle diskussionen om återigentas upp, och det får göras pä vanligt sätt. AnL 74 i (c); Jag hoppas i så fall atl frågan tas uppomgående, så att den snabbi får en lösning, eflersom man har väntat i tio årStatsrådet säger atl del är kommunens ambition att snabbi få till stånd ettskolbygge. Ja, det har del varit , så del är inte särskilt snabbt.Under dessa år har man väntat på ett beslut, och det gör att kommunenssituation är mycket besvärande när del gäller skolan i . Jag ärnalurliglvis medveten om att det egentligen år en annan fråga. Det vikliga är vad som är bäst för dessa barn, och det ärdär som den lokala opinionen går emot opinionen inom de centralaorganisationerna. Jag är inte så övertygad om att del beslut som kommer attfattas är bäst för barnen. Miljön för dem kommer säkert alt vara inspirerande -det är inte hell säkert att de mår bra av atl vara skyddade från en hörandemiljö under hela sin skoltid. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1989/90:469 om rekryteringen av konsulenter för synskadadeelever i har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd atl vidta för att säkerställa rekryteringen av konsulenter försynskadade elever i . Jag vill först nämna att regional verksamhet förpedagogiskt stöd till handikappade elever infördes i sin nuvarande utformningden , då landet indelades i fem planeringsregioner. Kommunerna haransvar för planeringen av de handikappade barnens skolgång utifrån barnensbehov. Staten skall däremot erbjuda sådan sakkunskap som del inte går atlbegära att deenskilda kominunerna kan skaffa sig där elevunderlaget inte är så stort. Syftetmed inrättandet av planeringsregioner är att samordna insatser inom störreregioner för atl pä bästa möjliga sätt utnyttja de resurser det kunnande m.m.som finns. Verksamheten är knuten till länsskolnämnderna. finns således ett anlal tjänster som konsulent för synskadadeförskolebarn, synskadade elever, hörselskadade resp. synskadade utvecklingsstördaelever och rörelsehindrade elever länsskolnåmnden i ärsåledes knutna 20 tjänster, varav 5,5 för synskadade förskolebarn och 5 försynskadade elever. Enligt underhandsuppgift är en av tjänsterna va-kant, och eninnehavare är sjukskriven på halvtid. Olika aktiva åtgärder vidtas för attrekrytera ersättare. När del sedan gäller att rent generellt säkerställarekryteringsunderlaget vill jag erinra om att vid 1988/89 årsriksmöte beslöt, med anledning av förslag i proposition om skolans utvecklingoch styrning (prop. 1988/89:4), atl en påbyggnadslinje, specialpedagogisk påbyggnadsutbildning,skall inrättas i är. beslöt därför atl begränsa antagningen till dennuvarande speciallärarutbildningen för innevarande läsår för att frigöraresurser för ell omfattande förberedelsearbete för'den nya utbildningen. Dessaresurser används nu för planerings- och utvecklingsarbete samt förfortbildning och kompetensutveckling av lärarutbildare för den nyautbildningen. Den nya utbildningen kommer all bidra till att tryggaförsörjningen av personal med specialkompetens till stöd för integreradesynskadade elever AnL 76 EVAJOHANSSON (s): Jag vill först tacka för svaret. Om skall kunna leva upp till målsättningen attvara en skola för alla behöver den kunna ge ett rejält och sakunnigl stöd tillelever med olika handikapp. Situationen i är sådan atllänskolnäm-dens organisation med konsulter för handikappade elever riskerar altbryta ihop, enligt länsskolnämndens egna ord. Många av de 20 tjänsterna är vakanta,och det finns uppenbara risker för atl flera personer slutar Del är svårt, nästan omöjligt, enligt de rapporter som jaghar fått, all rekrytera nya konsulenter Det synes bero dels på atllönerelationerna lill vanliga lärartjänster har förändrats så alt de härlönerna nu ligger förhållandevis lågt, dels på alt utbildningen av konsulenterunder har legat på en för låg nivå. Det är angeläget all det snabbt vidtas åtgärder för atlgarantera de syn-och hörselskadade barnen och de rörelsehindrade barnen detstöd som gör att de kan gå kvar i de vanliga skolorna och kan leva ett sånormalt liv som möjligt. Risken är annars - det pekar också länsskolnåmnden på- att de gamla specialskolorna tvingas återuppstå, del vill ingen av oss. De åtgärder som har redovisat för all påsikl få fram fler utbildade konsulenter är bra, men jag är rädd för alt de interäcker lill för all avhjälpa den akuta brist på konsulenter som hotar dessabarns skolgång i . Därförvill jag fråga om är beredd att snabbt vidta åtgärder. 3 protokoll 1989/90:94 1989/90:94 omdet skulle visa sig omöjligt atl på annal sätt få personal lill de vakanta tjänsterna, för alt trygga dessa handikappadeelevers skolgång. Svarpå frågor AnL 77 Statsrådet : Det är naturligtvis länsskolnämndenssak atl inom ramen för anvisade anslag bedöma vilka andra åtgärder som skallvidtas. Om det skulle visa sig att regeringsinsatser på ett eller annat sällskulle väsentligt underlätta situationen, är jag beredd att diskutera delta medlänsskolnåmnden, inte bara i utan också i landet i övrigt. Jagtror inte att del i första hand är fråga om resurser, utan del är fråga om althitta kompetent personal. Del råder brist på den här typen av människor, sombåde behärskar den profession som behövs för att stötta integreringen aveleverna och har den kompetens som de måste ha som bakgrund i skolan.Regeringens naturliga långsiktiga insats är då att dimensionera utbildningen påell sådant säll att dessa tjänster förses med sökande. Jagär alltid öppen för samtal med länsskolnämnderna, särskilt mot bakgrund av atldetta är en myckel angelägen målgrupp. Sedan är det naturligtvis först ochfrämst länsskolnämndens sak alt försöka lösa problemen inom de ramar man har.Skulle det visa sig att det finns behov av fortsatta samtal ställer jagsjälvfallet upp. Därmed ger jag inte något löfte, men jag säger atl jag äröppen för samtal. AnL78 (); Jag är glad över det beskedet, och jag tror att det för alldenna verksamhet kan bedrivas på ett sådant sätt alt det garanterar dehandikappade barnen möjligheter all fortsätta sin skolgång i de vanligagrundskolorna tillsammans med sina kamrater där Överläggningenvar härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1989/90:471 om studiestödet till studerande vid Forumskonstskolor har frågat utbildningsministern om de studerande vidForums konstskolor kan räkna med att, liksom studerande vid konsthögskolorna,vara berättigade till studiestöd , och om han är bereddalt medverka till att nödvändig dispens beviljas. Arbetet inom regeringen ärså fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Utbildningenvid Forumskolorna i är en ämneskurs vid vie folkhögskola. I likhet med vad som gäller för övriga utbildningar på gym nasial nivå beviljas studiemedel således för sammanlagt högst sex terminers studier Enligt vad jag har inhämtat under hand ger emellerfid studiemedels nämnden dispens så att de studerande normalt kan få stöd för att genomgå hela utbildningen under förutsättning atl de inte har uppburit studiemedel under alltför många terminer före utbildningens påbörjande. 34 har inkommit lillregeringen med en ansökan om altForumskolorna i i studiemedelshänseende skall jämställas Prot. medutbildning på högskolenivå. Därmed skulle studiemedel generellt kunna beviljas för tolv terminers studier Innan beredningen av detta ärende [ ' äravslutad är jag inte beredd all medverka till någon förändring av bestäm- P 1 S AnL 80 (); Tack, statsrådet , för svaret,som jag tycker fordrar åtskilligt fler frågor av mig för atl klarhet skallskapas. Jag börjar med det allra viktigaste. Det är det som slårsist: "Innan bered ningen av delta ärende är avslutad ." När kommer den atl vara avslu tad? Frågan väcker jag därför att det inte bara är de 60eleverna som är intresserade av svaret och intresserade av möjligheterna altfullfölja sina konstnärliga studier vid Forumskolorna, utan här gäller detfaktiskt hela konstlivet i och i det fallet inte minsl skolorna,som självklart är beroende av atl ha elever Jag är medveten om all delta är enhell unik situation. Här är inte platsen all slå och förklara bakgrunden tillForumskolorna, den kommunala andelen och den statliga samt atl del ärÖstra som är huvudman. Men det som ges här är en femårig högrekonstnärlig utbildning, fullt jämförlig med konsthögskolornas, även om den påpapperet av statsrådet kan kallas för en ämneskurs vid . Det som jämställer eleverna här med eleverna påkonsthögskolorna i övrigt är att de ofta har en tvåårig förberedande ochgrundläggande utbildning, precis som man har innan man kommer in påkonsthögskolan i eller på . Del ger en sammanlagd studietid av6-7 år finns elever som inte har möjlighel atl fullföljasina studier Skolan befinner sig i en situation där man måste vela hur det blirMin viktigaste fråga lill är; När kommer regeringen att ha berettdelta ärende? Det är unikt, det får inga prejudikat och det är av slorbelydelse att elever och skola får klarhet. är min första fråga. AnL 81 Statsrådet ; När beslutet skall fallas kan jag inte svarapå , för vi väntar på remissynpunkter från UHÄ, , CSN ochfolkhög-skolekommillén. De har alla fått denna ansökan på remiss. Jag räknarmed atl de skall använda för atl bearbeta materialet, sedan får vitillbaka deras synpunkter och därefter fattar vi beslut. Normall bör ellsådanl ställningstagande kunna göras . 82 (): Det tycker jag var en glädjande upplysning. Statsrådet säger: "Enligt vad jag har inhämtat underhand ger emellertid studiemedelsnämnden dispens så atl de studerande normaltkan få stöd för att genomgåhela utbildningen ." Det är inte riktigt så. De som går den här långautbildningen är i en besvärlig situation. Man hade dispensmöjlig heter, ja, tills reformen av studiemedelssystemet kom. Det är de dispensmöj ligheterna som har försvunnit. Jag vill fråga om man kan lyda 35 dellauttalande som en vädjan;. , bevilja dessa eleverdispens tills de har klarat upp problemen! AnL 83 Statsrådet ; vet lika väl som jag atl delinte är särskilt lämpligt atl ge direktiv lill statliga myndigheler frånriksdagens talarstol, särskilt inte av ell statsråd. Där får vi nog passa osslitet. Del jag har svarat på frågan är alt den just nu bereds iregeringskansliet. Därutöver har jag ingen ylleriigare kommentar AnL 84 (); Då har jag bara en sista fråga; Vad menarstatsrådet med "under alltför många terminer före utbildningenspåbörjande"? Del rör sig normalt om 2-i terminer År del alltför mångaterminer? Del skulle jag gärna vilja ha svar på. Vilkel råd ger statsrådet de elever som nutill hösten inte ser några möjligheter att fullfölja sina studier - omstatsrådet ger några råd till eleverna förslås? AnL 85 Statsrådet : Den sista frågan är av del slaget atl dennaturligtvis också skall besvaras mot bakgrund av det jag har sagl, atl vi juslnu bereder frågan i . Eleverna bör nalurliglvis avvakta denberedningen. Allt angivande av i vilken riktning den beredningen skall gå vorenaturligtvis att föregripa den. Det inser också . Del finns en praxis utvecklad i sludiemedelsnämnden somhandlar om alt man inte vill medverka lill all studerande drar på sig alltförhöga studieskulder. Det har funnits en sådan tendens. Mol den bakgrunden harman hittat en nivå som innebär all de som har två terminers studiemedelsskulderinnan de börjar denna typ av utbildning får signaler om atl de inte kan räknamed atl få hela utbildningen täckt av studiemedel. Så har praxis varit. Del ärvad jag har inhämtat från sludiemedelsnämnden i . 86 (); Jag vet all många elever arbetar för allförsöka fortsätta dessa studier, som för dem med konstnärlig begåvning är såutomordentligt vikliga. Jag hoppas all de förhoppningar som statsrådet här har uttryckt skall realiseras och atl vi skall kunna få elt klarlbesked, som jag hoppas kommer atl bli glädjande för skolan, för konsllivel ochinte minsl för eleverna. Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1989/90:473 om Waldorfskolorna har frågatutbildningsministern hur regeringen avser atl lösa den svåra ekonomiskasitualionen för Waldorfskolorna. Arbetet inom regeringen är så fördelat alt det är jag somskall svara på frågan. Nuvarande syslem för statsbidrag till fristående skolorgrundas på ett riksdagsbeslut . Beslutet innebär atlregeringen kan förklara en godkänd frislående skola berättigad till statsbidrag.Sedan år 1983 har regeringen förklarat sammanlagt 35 skolor berättigade lillstatsbidrag. Bidrag lämnas med ett visst belopp per elev och stadium.Regeringen fastställer för varje redovisningsår vilka belopp som skall gälla.Grunden är därvid den besparing som med säkerhet kan beräknas pä statensbidrag till kommunerna för driften av grundskolor Höjning av beloppen ärenligt beslut kopplad till ulvecklingen av kostnaderna för lärare igrundskolan. Regeringen kommer alt falla beslut ombidragsbeloppen för innevarande läsår Jag räknar därvid med en väsentliguppräkning av beloppen. Inom sker en översyn av nuvarandestatsbidragssystem till del offentliga skolväsendet. I samband därmed behöveräven statsbidraget till fristående skolor las upp. När del gäller de tre aktuella Waldorfskolorna har frånutbildningsdepartementets sida vid direkta kontakter hänvisats lill all deakuta ekonomiska problemen i första hand måste lösas i samråd med berörda kommuner AnL 88CLAES ROXBERGH (mp); Jag får tacka för svaret. Del nuvarande systemet innebär faktiskt en långsamstrypning och en kvävningsdöd för de här skolorna. I stort sett alla skolornahar slora ekonomiska problem. Del belopp som staten betalar är helt enkeltalltför lågt salt. De beräkningar föreningen har gjort visar atl de här 15Waldorfskolorna skulle ha haft i slorleksordningen 50 milj.kr. mer, för alt hafått fulll statsbidrag, alltså ett statsbidrag som motsvarar det som dekommunala skolorna får Beräkningen är naturligtvis sådan att den gäller kommunensrörliga kostnader och den vinst kommunen gör i och med all den rörligakostnaden minskar dä man blir av med en elev. Frågan är; Hur i hela fridens namn skall man kunna drivaen skola på denna basis? De skolor som det gäller har hi.ltills drivits på detsättet alt.lärarna har fått i stort sett halva den lön som man får iskolväsendet i övrigt. En genomsnittlig lärare i en Waldorfskola har7 000 kr.per månad i lön. Man kan inte erbjuda eleverna skollunch - del räcker pengarnainte till för Jag vill fråga statsrådet: det meningen atl vi skall hanågra frislående skolor med Waldorfpedagogik i vårt land? Vill vi ha det, måstevi göra något åt den ekonomiska situationen. Jag tycker vidare all del är lilel oförskämt motkommunerna atl begära all dessa skall inskrida för all rädda skolorna närdessas situation i första hand beror på atl staten har betalat för litet pengarOckså kommunerna har betalat för litet pengar, men den allvarliga bristenföreligger framför allt på den statliga sidan. 1989/90:94 27 mars1990 Lål mig laupp det sista först. Detfinns en betydande differens kommuner emellan i vad gäller stödet tillfrislående skolor. Några av de som har bekymmer har mycket lågakommunala stöd. Det är alltså inte så enkelt som vill göragällande, att del är brister endast i det statliga bidraget som här på någotsäll skulle vara orsaken till dessa skolors bekymmer Delfinns också från några kommuner i direkt kontakt med åtminstone några av deWaldorfskolor som har haft problem erbjudanden till dessa att de skall få ingåi del kommunala skolväsendet och där få exakt samma stöd som övriga grundskolori kommunen har, dock med rättighet att bibehålla sin pedagogiska särart och sinövriga karaktär Delhar alltså inte saknats offensiva, kreativa och konstruktiva resonemang mellanWaldorfskolorna och kommunerna ute i landet. Mot den bakgrunden tycker jag skall nyansera sin kritik. Jaghar vidare i mill svar sagt att vi avser alt se över statsbidraget i sambandmed all vi går igenom statsbidraget till skolväsendet i övrigt. Detta beslutår i sin lur fotat på det riksdagsbeslut som vi fattade när vi genomfördekominunaliseringen av lärartjänsterna. Jag tror ätt Roxbergh kan erinra sig dendiskussionen. Detsker en uppräkning av veckotimprisel, och den uppräkningen kommer atlske nu precis som vanligt . blir dét en kraftigareuppräkning, eftersom också de här lärarna naturligtvis skall få del av denuppräkning som har skett till följd av de lönehöjningar som lärarna har fått iskolväsendet i övrigt. På grund av den konstruktion som gäller avspeglar sigju dessa höjningar i veckotimprisel. Jag kan också erinra migall del var en ganska bred majoritet som i riksdag 1982 lade fastprinciperna för det gällande statsbidragssystemet. AnL 90 (); Förutom atl bidraget naturligtvis skall räknas upp måste också principenför hur man räknar ut bidraget ändras. Jagvill också säga alt erbjudandet lill att gå in i kommunensverksamhet är förenat med problem.