prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar PERWESTERBERG (m): anförande ger ju anledning till ett antal kommentarer.Han vill gäma beskriva läget i som alldeles utmärkt: Industrin går bra,lönsamheten är bra, man har högt nyföretagande. Det är korrekt att enstakasiffror är bra. Men måste ju ändå komma ihåg att hans egenfinansminister var ute och talade om att han betraktadeSveriges ekonomi som en av de sjukaste i . Han talade just om destora strukturproblem vi har med ett snabbt ökande kostnadsläge, svårighetermed kapitalbildning och mycket annat. Hans anförande den gången väckte tankenatt han ville visa att var på väg in i någon form av ekonomisk kris,eller i varje fall ville försöka bädda för en ekonomisk åtstramning. Det finnsju även andra på er kant som har sablat ner den nuvarande ekonomiskasituationen. Närvi sedan kommer in på ägandespridning kommer fram till att vihar en stor del enskilt sparande och ägande i näringslivet i genom attmånga är delägare. Ja, genom olika typer av kollektivt kapital, genom olikafonder, genom olika försäkringsbolag är, helt korrekt, slutägarna väldigtmånga. Det är vi glada för Men problemet är att makten koncentreras genom attskattefavörerna har varit och är alldeles på tok för koncentrerade till den typav kollektivt kapital där det enskilda privata aktiesparandet är utomordentligtkraftigt missgynnat av skatteskäl. Det är bl.a. därför vi har en del synpunkterpå affären mellan och . Medutgångspunkt i allmänna synpunkter tror jag att behovet av en visskoncentration inom läkemedelsindustrin kan försvaras. Detta gäller även i frågaom att skärpa konkurrensen inom livsmedelssektorn. Men den diskussion vi kanföra är hur man hanterar de mindre aktieägarna i ; i synnerhet när manframfört helt andra argument än bara de rent företagsekonomiska, såsom insyn iläkemedelsindustrin och egna antydningar om vad staten skallgöra med sitt ägande och sin struktur . Om man inte bara tar striktaffärsmässiga hänsyn, vilka hänsyn tar man då? Hur skall då småägarna i destatliga företag som finns på börsen kunna agera med någon säkerhet? I detläget riskerar de ju att bli misshandlade. var även inne på småföretagen och skatteomläggningen. Jag skall barakort kommentera detta. Jagbetraktar den utländska fackpressens, i form av , Financial Timesm.fl., kommentarer om en helt otillräcklig skatteomläggning som mycketbefogade. Jag hävdar med skärpa våra argument om att ett högt skattetryck ledertill låg ekonomisk tillväxt och att detta inte rubbar det höga skattetrycket iSverige. Det förvånar mig att man från socialdemokratisk sida är beredd attacceptera att just de mindre företagen, som inte är börsnoterade, skall fåsärskilt hög skatt jämfört med de börsnoterade. 1989/90:45 13december 1989 man straffa de mindreföretagen i , de som skall förnya och ge dynamiken i ekonomin? Hur kanman tro att man skall få fram kapitalbildning och sparande tillriskkapitalmarknaden om man får en beskattning som vida överstiger den ute iEuropa? Detfinns annat som det finns anledning att hastigt kommentera. Det sista som jagtänker ta upp i det här anförandet är den s.k. förvärvslagstiftningen. var inne på den. Jag måste be om ett förtydligande från ÅkeWictorsson. Hur ser ni socialdemokrater på förvärslagstiftningen? Era egnaledamöter, speciellt en i utskottet, har ju varit ute och talat om att allastora, eller de största, företagen i skall klassas som nationellasäkerhetsintressen och icke kunna ägas av utländska företag. Vi skall alltsåinte tillåta utlänningar att köpa stora svenska företag, men däremot skallsvenskar få köpa stora utländska företag. Var står ni egentligen i den frågan? HÄDAR (): Liksom andra ekonomier i och över huvud tagethar svensk ekonomi gått bra under senare ån Vi skiljer oss inte på något påtagligtsätt från utvecklingen i andra delar av OECD-områ-det; jag tänker då framförallt på utvecklingen i . Vi har , som alltid, en lägre arbetslöshetän vad man har i andra delar av . Det är ju inte något specielltnytt. Andelen arbetslösa i förhållande till den arbetande befolkningen haralltid varit låg i . Inte minst var den det jämfört med iövrigt vi hade borgerliga regeringar Vadsom har hänt är väl att svagheterna i den svenska ekonominalltmer kommit . Att tillväxten, även efter det att man revideratsiffrorna, är bland de lägsta är uppenbart. Att vi legatunder genomsnittet i är alldeles klart, även med reviderade siffror.Kostnaderna har stigit i svenskt näringsliv på ett sätt som inte har någramotsvarigheter i flertalet andra länder i . Inflationen är högre än iflertalet andra länder i - ligger, tror jag, nästan i topp idet avseendet. Det ligger självfallet mycket i det som finansminister om att svensk ekonomi befinner sig i ett sjukdomstillstånd. Jag tycker attdet är värt att notera och kanske viktigt att framhålla i en diskussion som denhän PerWesterberg talade om skattereformen och ville uppenbarligen gärna göra det,trots att vi skall ha en annan debatt om den. Låt mig till honom bara säga attdet totala skattetrycket i är för högt. Det säger i allasammanhang där den här frågan diskuteras. Det vore värdefuUt om kunskapen attläsa innantill och att höra vad vi säger spred sig till bl.a. Svenska Dagbladetoch moderata samhngspartiet i övrigt. Man vill uppenbarligen inte lyssna påvår uppfattning om nödvändigheten av att sänka skattekvoten. fårskattereformen den positiva effekten att skattekvoten går ned till följd av denökade dynamism som vi har all anledning att förutsätta att reformen leder till. PerWesterberg citerade , men glömde att citera den rättelse iEconomist-artikeln som finansminister skickade in och där han erinrar omatt skattekvoten 1991 kommer att sänkas . Det var den siffra han angav isin rättelse i - den bör rimligtvis också nämnas. Vihar talat mycket vackert om småföretagandet. Det har jag själv också gjort. Jagvill bara understryka att en viktig del i ett livskraftigt småföretagande äratt man har en innovationskraft. Där kommer våra uppfinnare in som en mycketviktig del, både när det gäller att stärka svensk industri i allmänhet ochinte minst för att genom sina innovationer skapa underlag för fiera nyasmåföretag. Därför har vi från sida krävt, men tyvärr inte fåttgehör för det från majoriteten i utskottet, att patentansökningar ochprestationsmateriel som uppfinnare nu i stor utsträckning måste stå för, i ökadutsträckning skulle ersättas av staten. Det är väsentligt att just de småuppfinnarna får en ökad andel vid fördelningen av STU-pengarna. Meddet, herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationer idet här betänkandet. 1989/90:45 13december 1989 talade länge och väl om det positiva sysselsättningslägeti vårt land. Aldrig har det varit så bra som , var i sammanfattning hansbudskap. Det är ganska naturligt att vi har ett bra sysselsättningsläge totaltsett här i landet efter att ha haft högkonjunktur varockså tidigare inne på detta. Mendenna högkonjunktur döljer mycket. Det är de mest expansiva områdena och destora företagen som framför allt har tjänat på högkonjunkturen. Vi har jufortfarande betydande skillnader inbyggda mellan de områden som har mindreutvecklat näringsliv och de mest expansiva områdena. Att vi totalt sett harett bra sysselsättningsläge är inte tack vare regeringen utan närmast trotsregeringen. Mycket av de åtgärder som vidtagits har ju hafttill syfte att skapa tillväxt i ett fåtal områden, i ett begränsat antalbranscher och framför allt för storföretagen. Sedantalade om att jag hade beskrivit en eländesbild. Jag har beskrivitverkligheten. Om talar om att det är elände, så är det hansordval. Men det finns ju mycket i facit. Vi behöver bara titta i backspegelnoch se hur utvecklingen har varit när socialdemokraternahar haft ansvaret för näringspolitiken och den ekonomiska politiken. Det ärinte så svårt att hitta fakta. Vi har sett hur utvecklingen har gått ikoncentrationens riktning. Jag nämnde i mitt tidigare inlägg ,PKbankens affär med , tredje blocket i skogsindustrin, specialstödentill och osv. De små företagen har inte fått samma stöd och sammautvecklingsmöjligheten Tvärtom har man från socialdemokraternas sida begränsatanslagen till utvecklingsfonderna, till teknikutveckling, och konsekvent avslagitde förslag till förbättringar som vi har lagt fram på den härpunkten. Socialdemokratisknäringspolitik håller utan tvivel på att bli någon form av bihang tillstorföretagen och den s.k. storfinansen. Regeringen tycker som storföretagen.Men vi skulle vilja veta: Vad tycker regeringen och socialdemokraternasjälvständigt, oberoende av vad de stora företagen tycker? År det inte så attden näringspolitik som vi egentligen skulle begära av socialdemokraterna ochregeringen lyser med sin frånvaro? Man saknar en sammanhållen näringspolitik.Och när man försöker komma till rätta med maktkoncentrationen i näringslivet,bygger man upp balanserande maktkoncent- 1989/90:45 13december 1989 rationer på den statligasidan - även fondsystemet. Men man skall inte möta en maktkoncentration med enannan. Jag tycker att socialdemokraterna bör se mer allvarligt på de storakonglomerat som håller på att växa fram, där man också försvårar spridandet avmakten och aktieägandet tiU allmänheten. Jagvet att är intresserad av kooperativa frågor och stårkonsumentkooperationen nära. Borde det inte mot bakgrund av vad som sker -den senaste affären mellan och - kunna finnas ett intresse avatt låta de producent- och konsumentkooperativa företagen få bättreutvecklingsmöjligheter för att kunna balansera dessa maktkoncentrationer somväxer upp? Jag tycker att kooperationen har getts en aUdeles för underordnadoch tillbakadragen roll i de näringspolitiska sammanhangen. ger sig ju inte in i någon egentlig debatt utan gliderförbi det mesta. När det gäller det som plötsligt dök upp på dagordningen,och som vi i och för sig får tillfäUe att diskutera när vi kommer till detbetänkande om de statliga företagen som står på agendan för morgondagen, kanvi återigen diskutera de statliga företagen och hur de visar sin styrka. Jagkan medge, , att de har blivit mera professionellt ledda, framförallt genom att tillämpa exakt samma principer som de privata företagen. Det äralltså hårfina skillnader, såvitt jag kan se, mellan hur dessa företag fungeraroch hur de privata företagen fungerar Maktkoncentrationen är, som jag nämndeförut, något större när det gäller de statliga företagen. Det finns ingentingsom indikerar att detta är ett bra skäl för att staten skall äga sådanaföretag. Sedansäger att statens roll inte kommer att minska. Först säljer man ut delar av , sedan säljer man helt utUV-Shipping, och så säljer man ut . Skall staten börja köpa nyastorföretag? År det vad antyder? Det låter spännande. Kan vi fåfler informationer? Jagnoterar med glädje att säger att miljön och energiförsörjningenkommer att ge nya möjligheter för företagsamheten i landet. Då hoppas jag ocksåatt socialdemokratin ser till att inhemska företag som sysslar med alternativoch förnybar energi får viss uppmuntran, vissa favörer, t.ex. att de slippermoms på biobränslen, att konsumenterna får visst stöd för att installerasolfångaranläggningar, att man ger stöd till den stora sol-fångaranläggningen iKungälv, och att man kan ge vissa investeringsbidrag för att uppmuntra enstorskaligare insats på vindkraftsområdet. säger att har den bästa ägarspridningen i världen. Det visaregentligen bara det usla tillståndet i världen, dvs. hur kapital och makt ärkoncentrerat till några få. I varje fall vi i är icke nöjda medden ekonomiska demokratin i . Vi vill aUtså få den förbättrad, och vihade hoppats att regeringen hade några idéer i samma riktning. Vinoterar också att inte har presterat några synpunkter på deförslag vi har lagt fram, t.ex. förslaget från , vpk och miljöpartietom stöd till småskalig teknikutveckling. Vi noterar att trots allt vad näringsutskottetfick lära sig under sin resa i Jämtiand finner inte majoriteten att det finns något skälatt satsa ytterligare på sågverksindustrin eller att se på hur man kan skapaarbetstillfällen i inlandet, vilket skulle vara gynnsamt ur regional synpunkt,ur energisynpunkt och ur handelsbalanssynpunkt, och gynnsamt för den bygd därarbetstillfällena skapas. har inte presterat någon idé om hur den tilltagande internationaliseringenoch det allt större inflytandet för de multinationella företagen skall mötas.Vi från tror att detta är en olycklig utveckling som behöverbeaktas på något sätt. Svenska arbetare känner sig otrygga när de vet att derasarbetsplats styrs långt bortifrån. De vet att sysselsättningen i dåinte blir en prioriterad angelägenhet för företaget; möjligen blirsysselsättningen prioriterad där huvudkvarteret för resp. företag ligger Slutligenvill jag beröra något som sade om teknisk utveckling. Dentekniska utvecklingen får allt större betydelse internationellt och nationellt,sade han. Vi miljöpartister är icke teknikfiender, men vi vill varna för enöverdriven tekniktro. Det gäller att värdera tekniken och att satsa på rättteknik. Det finns mycken dålig teknik, som man inte borde satsa på, både närdet gäller forskning och utveckling och när det gäller praktisk industriellverksamhet. 1989/90:45 13december 1989 (vpk): Det är inte gnäll eUer klagosånger när man påtalar de negativaförändringar som följt i högkonjunkturens spår, när man påtalar ojämnheten iutvecklingen eller sätter pekfingret på de krisområden som vi har i landet. Detmåste väl vara djupt oroande för socialdemokraterna och för atttvå stora städer som - som är ett traditionelltsocialdemokratiskt fäste - går på knäna mitt under en högkonjunktur, att manhar uppenbara problem med sitt näringsliv, att man har så stora problem med denkommunala ekonomin att staten måste skjuta till stora summor i form av lån föratt man över huvud taget skall klara sig, att av arbetarstaden permanent får socialbidrag, osv. Detta inträffar i ett läge närSveriges ekonomi går bra, under en högkonjunktur! Detär klart att man skall glädja sig åt privata investeringar, privata satsningarpå framtiden. Men glädjen är inte odelad när man vet att de privatainvesteringarna delvis sker på bekostnad av offentliga investeringan I destorstäder som jag har nämnt - och - är behoven av offentligainvesteringar starkt eftersatta. Det finns behov av massiva satsningar främstpå kollektivtrafiksystem. Det är från många synpunkter strategiskt i det härsammanhanget. Det är vettiga satsningar från energisynpunkt, från miljösynpunktoch från sysselsättningssynpunkt. Det är sådant som har effekter på helaregionen Jagär också oroad av att tar så lätt på de koncentrationstendensersom vi ser inom svenskt näringsliv och inom svenskt bankväsende och påeffekterna av storaffären mellan och . Den affären beskrevs härför av Per som en glädjande privatisering. hade visserligen invändningar i marginalen, men de tyckte attdet var bra att stadigt ägande minskade och att privat ägande i tidigarestatliga företag ökade. 1989/90:45 13december 1989 Visstär det bättre att investerar i än i utlandet, och visst är detbättre att man investerar i produktion än i icke-produktiva verksamheten Menkoncentrationen har sitt pris. De rika svenska företagen har ju inte trollat framsina förmögenheter eller tillgångar. De förmögenheterna och tillgångarna ärresultatet av en återhållsamhet hos arbetare och tjänstemän. De är ett resultatav överföringar från offentligt till privat under den s.k. krispolitikens ånDet måste vara märkligt för svenska arbetare och tjänstemän att se att depengar, de rikedomar, som de har skapat åt svenska företag används för attuimska det gemensamma ägandet och öka det privata ägandet och inflytandet isamhället. Det vi ser framför oss är en utveckling som kanske kommer att vändapå det gamla talesättet att det som är bra för är bra för : Detsom är bra för är också bra för . ÅKEWICTORSSON (s): PerWesterberg uppger att finansminister har fällt uttalandet attSverige har en av de sjukaste ekonomierna i . Fundera pådet påstådda uttalandet och jämför förhållandena i med situationen utei ! Jag vågar påstå att det citatet är felaktigt. Efter en jämförelsemed länderna i öst och med de utvecklade länderna i väst vill jag påstå attSveriges ekonomi inte är en av de sjukaste i . Det finns vissa problem iutvecklingen - det förnekade inte heller jag i mitt inlägg - som det gällerför oss att ta tag i och hantera. Det finns ett ansvar för partierna här ikammaren att bedriva en effektiv ekonomisk stabiliseringspolitik, vilket viinte på alla kanter har visat så särskilt stor förmåga till när det har varitaktuellt. Det gäller naturligtvis att ta tag i de problem som kostnadsutvecklingoch annat för med sig och de problem som vi i de sammanhangen har medbytesbalansen. Närdet gäller skattedebatten hänvisar jag - Per får ursäkta -till dendebatt som kommer att äga rum . Det är meningslöst att vi vid dettatillfälle försöker att dra i gång en förövning på det området. Närdet gäller förvärvslagstiftningen hänvisar jag också till vad vi kommer attredovisa när de här förslagen i sinom tid kommen HädarCars säger att det inte är något speciellt nytt att sysselsättningen i Sverigehar varit god; det har den alltid varit. Men varför, ? Varför ärsysselsättningen traditionellt hög i , medan den däremot inte är det iandra länder, som berömmer sig av att ha en betydligt bättre ekonomi? Där ärarbetslöshetssiffrorna betydligt högre än vad vi i har varit inomräckhåll för någonsin i modern tid. Självfallet beror det på att det bedrivs enkraftfull socialdemokratisk välfärdspoUtik, som ger det resultatet, envälfärdspolitik som omfattar aUa sektorer och där sysselsättningen harprioriterats och satts i högsätet. Det är inget särskilt nytt - det håller jagmed om. Men låt oss slå vakt om det bestående i det här fallet! Tillväxten,säger , kommer inte upp till genomsnittet i . Jag skall inteexercera med de här siffrorna, men. , den ekonomiska tillväxten iSverige är jämförbar med den i . Att de länder som ingår i OECDbefinner sig på olika utveckhngsstadier och att utveck- lingen i andra områden äni därför har varit kraftigare skall jag inte bestrida. Kostnademaoch inflationen är ju i första hand ett exempel på att vi har resursbrist iSverige - vi har knapphet på sådana resurser som materiel och arbetskraft förolika sektorer, och det leder till inflationstendenser Den typen av effekter ien ekonomisk utveckling och den typen av anpassningsproblem tror jag att manalltid kommer att få kämpa med i en öppen och fri ekonomi. har delvis fått svar när det gäller sysselsättningen. Han har ocksåaccepterat den socialdemokratiska politiken i det här fallet och anser att detär naturligt att vi har ett högt sysselsättningsläge i . Det är bra. Idet sammanhanget skall jag inte förneka att det finns variationer i intensiteteni sysselsättningsgrad, men ett faktum är ändå, när man exempelvis berörNorrlands inland, att även i inland sysselsättningsläget förnärvarande faktiskt är ganska hyggligt i förhållande till vad det har varittidigare. Visst finns det möjligheter att bearbeta utvecklingen och se tillatt den blir bättre. Utvecklingen är också ojämn i olika branscher, det har jaginte förnekat. TillRolf vill jag säga att jag inte på något sätt vill bestrida att man harproblem, exempelvis i de storstäder som han nämnde. Utvecklingen medförbekymmer, men att i det sammanhanget använda beteckningen kris och säga att mannästan skymtar undergången, det är att använda alltför stora ord i detsammanhanget. LarsNorberg, jag tycker inte att det är så stora skillnader mellan de statliga ochde privata företagens utvecklingen. Mot den bakgrunden ser jag inte särskiltupphetsande på förslaget och beslutet om fusion. Däremot kan man naturligtvis ianslutning till detta diskutera hur demokratifrågorna skall utvecklas. Jagerkände det och konstaterade det i mitt första inlägg, och det står jag fastvid. Vi kommer självfallet inte att avstå från att föra fram frågorna omekonomisk demokrati. Tillsist, , gillar jag en utveckling av högteknologin, och jag ärberedd att medverka till satsningar både på lågteknologin och på den kooperativautvecklingen. PER (): Något av det som sade var ju faktiskt belysande förproblemen i , nämligen att vi har resursbrist i somvi har stora underskott i våra utrikesbetalningar och ett alltför högtkostnadsläge, som gör att många företag tenderar att investera utomlands istället för i . Detta är ju bevis för att vi har obalanser iekonomin som skapar betydande problem. Resursbristeni samhället innebär ju dessutom att vår resurstillväxt är oerhört svag jämförtmed omkringliggande länder Innevarande år är vår ekonomiska tillväxt faktisktden näst lägsta bland - prognosen säger att vi verkligenfår den lägsta ekonomiska tillväxten. Det föreligger ett mycket starkt sambandmellan det höga skattetrycket och den låga ekonomiska tillväxten. Det är judärför vi menar att det höga skattetrycket hotar välfärdssamhälletoch skapar dåliga arbetsförhållanden för svensk industri och svensktnäringsliv och gör att vi får se betydande investeringar utomlands medan nästaninte ett enda utländskt företag vill komma hit och bygga upp sin verksamhet.Detta är ett bevis för att det är något som inte är bra. Det är dåligt att såatt säga försöka sticka huvudet i busken och ducka för fakta! Jagbeklagar att inte vill säga någonting om de olika delarna iförvärvslagstiftningen. När företrädare för socialdemokraterna i utskottetofficiellt tar ställning och kräver något väsentligt, kunde det faktiskt varaav värde med ett klarläggande av vilken ståndpunkt man egentligen har! som handlägger förvärvslagstiftningen, dvs. näringsutskottet, harju ett icke oväsentligt inflytande över vad som verkligen kommer att passera iriksdagen framöver Jaghåller med om att debatten om de mindre företagen inte kommer att hållas inågon större utsträckning . Stora delar av skattebeslutet kommer inteatt fattas , men det är ändå anmärkningsvärt att man i praktiken kansitta och moltiga och acceptera att vi inför västvärldens kanske hårdaste beskattningav småföretag, medan vi talar om att dynamiken, förnyelsen och utvecklingen inäringslivet - som ju nästan alla i den här kammaren talar om - kommer frånjust dessa företag. ålägger vi dessa företag särskilt höga skatter -något som ur näringspolitisk synvinkel är utomordentligt allvariigt och somockså kanske tar bort en stor del av den s.k. dynamiska effekt som dennaskatteomläggning skulle komma att ge. HÄDAR (): Det är självfallet min förhoppning att vi skall få till stånd enekonomisk politik som skiljer sig från den som har bedrivits under senare ån Iawaktan på att det kan ske är jag i varje fall glad över att finansministernhar en mer realistisk syn på de problem som står inför än den som ÅkeWictorsson han Jagär på det klara med att det finns regionala orsaker till arbetslösheten iEuropa. Jag tänker närmast på det förhållandet att har tagit emothundratusentals, ja miljontals, fiyktingar från östsidan och på den traditionelltstora regionala skillnaden i mellan och samt på deproblem som på grund av en långlivad arkaisk regim länge stod införinnan landet kom med i den europeiska gemenskapen. Man kan göra listan mycketlängre än så. ISverige har vi under alla tider fört en politik i syfte att hålla en hög sysselsättning.Jag vill inte beteckna den politiken som speciellt socialdemokratisk, eftersomarbetslösheten vi hade borgerlig regering i det här landet,jämfört med den arbetslöshet som rådde i omvärlden, var minst lika låg som denvarit både förr och . Nuär det risk för att vi inte kan bevara den på den låga nivå som den är ,herr talman. har sagt att Per och jag citerat på felaktigtsätt. Därför vill jag avsluta med att fråga om det inte är sant,vilket har sagts mig, att finansminister har talat om att som en följd avde struktursvårigheter som han ser framöver man inte kan utesluta att vi får arbetslöshetens"härdande stålbad". Det är en orosunge såväl som Prot. 1989/90:45någon! Jag hoppas att jämför vad finansministern säger med vad han själv har sagt här .