prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Kan besluten och kommandebeslut genomföras, då har dessutom både hushåll och företag,löntagare och investerare, fått långsiktiga klara riktlinjer för vad somgäller Jag tycker också att man kan säga att kan vi genomföra dehär besluten, är det populisterna som har besegrats. Det är trösterikt. Det gerhopp för framtiden. Jag vill också uttrycka min uppskattning av det snabba menändå noggranna arbete med den här propositionen som skatteutskottet, övriga utskottoch deras kanslier har utfört. Jag tycker alltså att man kan säga att riksdag lever upp till sitt rykte som en församling där breda majoriteter kansamlas bakom viktiga reformer Men det finns också partier i denna riksdag som upplivaren annan, mindre god tradition. Opponenterna till den här reformen säger sigvara för allt det som är bra, dvs. det man tror är populärt, och emot allt ont,dvs. det man tror är impopulärt. Det står väldigt klart , när man har lyssnat till denhär debatten. , , kommunisterna ochmiljöpartiet ställerallihop upp så att säga på socialdemokraternas och rockskört. Devill åka med i beslutet i de delar där de tror sig känna att det är populärtatt vara med. Vissa påstår sig t.o.m. vara med om att göra en stor ochviktig reform som är deras egen, att det i själva verket är ochcenterpartiets skatteskala vi nu genomför. Vi skulle alltså, som så i den svenskariksdagen, kunna säga att vi är ense om målen. Men när det gäller att genomföradem, då blir krafterna helt plötsligt mycket mindre. har fört ett resonemang här och äventidigare om att det har gått för fort. Han säger att vi socialdemokraterskyndar på därför att vi vill dölja för befolkningen vad reformen egentligengår ut på. Han kräver att vi skall visa respekt för demokratin genom att gemänniskor att reflektera och tänka efter och få bilda sig enuppfattning om vad reformen innebär. Jag måste till säga att jag tycker attcenterpartiet driver med vår demokrati. Jag tycker att det alternativcenterpartiet har för finansieringen är det nästan perfekta skolexemplet påett försök att dra slöjor över den egentliga innebörden av förslagen. Och detgäller nog också de övriga opponenterna i denna fråga. Man sysslar med diffusaalternativ, diffus finansiering, ibland rent obegripliga lösningar påfinansieringsproblemet - i den bestämda avsikten att folk skall tro att här hardessa fyra partier hittat pengar som kan tas utan att någon enda människa avkött och blod märker det. har frågat flera gångervar han skall ta de 6 miljarderna ifrån, som näringslivet skall betala utan attnågon märker det - ingen förlorar jobbet, exporten går inte ner, den svenskabefolkningen lämnas helt oskadd. har i god reaganistisk anda hämtat hem enrejäl dynamisk effekt . säger att det är någonting sommoderaterna har drivit . Jag minns inte att de hade några dynamiskaeffekter , men det må vara. Den effekten skall ge staten ökade skatteintäkter på 6miljarder Detta kräver en extra ökning av bruttonationalprodukten medminst , antagligen snarare , dvs. den förändring av skattesystemet som nubeslutas skall ge en fördubbling av tillväxten i svensk ekonomi mellan 1989och 1990! Om detta är moderata samlingspartiet helt ensamt, måste jag säga. Jag tycker att det är typiskt att när fårfrågan hur man har burit sig åt att nå fram till denna epokgörande insikt,svarar han att det har räknats fram i datorprogram enligt en alternativförsörjningsbalans. Sådant fikonspråk använder de som vill dölja ett falsarium,i hopp om att ingen skall begripa vad de säger Jag måste ställa en fråga till . Det smärtarmig litet att jag behöver ställa den. Frågan gäller uppgörelsen som vi träffadei våras om höjda energiskatter framställer det som om denöverenskommelsen innebar att skattehöjningen bara skulle bestå i sex månaderSedan skulle den användas för att pumpa ut pengar igen. Om harformulerat sig så när vi förhandlade oss fram till denna överenskommelse,måste jag säga att jag inte hade ställt mig bakom den. Inkomstskatten för , m.m. Inkomstskatten för . tn.m. Jag avser slutligen att vända mig till i denhär frågan. Har aldrig ägnat en tanke åt varför ochsocialdemokraterna, och jag, vill ta på oss den politiskabörda som det otvivelaktigt innebär att finansiera en sänkning avinkomstskatten? Det är möjligt att han har kommit till den slutsatsen, att deti mitt fall måste bero på att jag är en gammal stalinist, som njuter av attplåga folk med helt onödiga skatter. Jag vet att de är onödiga, men genom minasadistiska böjelser - det har här tidigare talats om perversiteter - låter jagskatter vara kvar bara för att se folk kvida och lida under dem. All right, stalinister är som de är Men hur är det medBengt ? Hur är det med ekonomerna i , Handelsbankenoch TCO, vilka rekommenderar åtstramning? Hur många stalinister finns deti , ? Låt mig mycket kort beröra några av dekritiska invändningar som har rests mot vissa delar i det förslag som vi nubehandlar. Det har påståtts att reformen skulle missgynnadeltidsarbetande och lågavlönade kvinnor. införs en särskild skatterabattför dem som har taxerade inkomster mellan och upp emot 140 000 krMarginalskatten sänks därigenom till i genomsnitt , särskilt i deinkomstlägen där det finns fler kvinnor än män, 60 000 till i årsinkomst.Det betyder att det blir mycket lättare för deltidsarbetande kvinnor att ökasina inkomster Varje löneökning blir mera värd än vad den är , utan fastnar i de fällor som har skapats med de höga marginalskatternatillsammas med inkomstrelaterade bidrag. Detta borde också göra det merlockande att vidareutbilda sig. Vad är det för fel på att kvinnor ser detekonomiskt fördelaktigare att vidareutbilda sig för att kunna söka sig andrajobb? I själva verket har dagens skattesystem låst fast många kvinnor ideltidsarbete, därför att de inte har sett det ekonomiskt meningsfullt att sökasig någonting annat. Det sägs också att det är orimligt att de som använder sinegen bil i tjänsten skall drabbas så hårt av att den avdragsgilla ersättningensänks från till per mil. I och för sig anser också vi att man skallersättas för att man använder sin egen bil i tjänsten, men vad man då skall haskattefri ersättning för är den extrakostnad som uppstår fungerarsystemet så, att skattebetalarna i själva verket betalar hela kostnaden, inkl.bilköpet. Systemet har egentligen blivit som i den upp- och nedvända världen.Jag undrar om ni har tänkt på att det system som vi har, när det gällerbilersättningar och reseavdrag, leder till att för den som kör mycket bil itjänsten lönar det sig att använda sin privata bil, medan det för den som körmycket privat lönar sig att använda tjänstebil. År det så att man behöver bil itjänsten utgör bilen ett arbetsredskap. Normalt utgår man ifrån attarbetsgivaren tillhandahåller arbetsredskapet, och det borde man kunna göraockså i det här fallet. Vidare sägs det att skattereformen missgynnar glesbygden,eftersom momsen breddas och bensinskatten höjs. Jag hävdar att om vi skallstödja människor i glesbygd, skaU detta ske med direkta, riktade och synUgaåtgärder, inte genom att man sätter vissa skattesatser till en viss nivå föratt gynna en speciell del av landet, som dessa skattesatser gäller ihela landet. Den stora bensinförbrukningen och de längsta körsträckorna har mani våra storstadsregioner Det är framför allt dit subventioner av bensin går, omman håller mycket lågabensinpriser Ett sådant system blir slumpmässigt, oöverskådligt, ochfördelningseffekterna gör att stödet blir betydligt dyrare och mindre effektivtän det skulle behöva vara. Dethar talats mycket om fördelningspolitik. Vissa partier använder begreppet somett slags besvärjelse. Om det bara kallas fördelningspolitik, kastar det ettgyllene skimmer över vilka dumma förslag som helst. Vi har ändå lyckatsåstadkomma en reform av beskattningen där det hela går jämnt ut för de allraflesta människor, hur man än räknar Vi har åstadkommit en väsentligfördelningskorrigering i storleksordningen ett par påårsinkomsten, trots de mycket stora förändringar som sker av hela systemet. Samtidigtär det så att alla de som talar för de lågavlönade, för människor med småinkomster, bortser ifrån att det grundläggande fördelningsproblem som vi i daghar i är den låga tillväxten. Jagkan ta 1989 som exempel. Löntagarna och deras fackliga organisationer harkämpat hårt för att få upp medlemmarnas löner, och de har lyckats väl. Lönernakommer i genomsnitt att stiga . Men produktionen pertimme ökar bara med . Då måste man förstå vilken besvikelse somkommer att drabba alla löntagare, när de upptäcker att denna stora löneökningförvandlas till stoft och aska och att inflationen är den endafördelningsmekanism som är i gång. Vid det här laget borde vi ha lärt oss hurorättvisa inflationens fördelningseffekter är Jag hoppas att det vi nu gör skall skapa bättre möjligheter för arbete,sparande och därmed välstånd i . Jag hoppas att det skall leda till attskattefifflet minskar och att vi får ett enkelt, robust och begripligtskattesystem som därmed också bättre kommer att kunna fullgöra sin uppgift attfinansiera sjukvård, utbildning, omsorg och andra viktiga funktioner inom denoffentliga sektorn. Det är därför vi socialdemokrater har drivit fram dennareform. ANDREVICE TALMANNEN; Jag vill erinra om att debattreglerna för ärendebehandlinggäller, dvs. två repliker vardera medges. Replikrätten ärbegränsad till finansministerns anförande. () rephk: Tack förpåminnelsen, men den hade inte behövts. Jaghar tagit med mig litteratur som jag har här. Jag tackar särskilt för dendedicerade formuleringen som finns i propositionen; "Åven har i väsentligadelar ställt sig bakom uppgörelsen." Jag har sett detta som en vänlighetfrån finansministerns sida, och jag vill särskilt tacka för den. Finansministerntror att jag har glömt hur det gick till när skattereformen planterades i densvenska opinionen. Jag har inte glömt det. Jag minns mycket väl överläggningarmellan partierna när direktiven skulle skrivas, och huromöjligt det var att få med kommunalskatterna i utredningen. Detblev sedan utredningar och blev det val. Efter valet -den 22november, eller om det var den 23 - tog socialdemokraternas partistyrelsebladet från munnen och talade om hur det skulle bli. plockades PM100 och annat sådant fram ur byrålådorna. Det var efter valet. Inkomstskatten för , tn.m. Dessförinnanbyggde hela debatten på principer Man kan säga att man delvis dolde defaktiska siffrorna, storleksordningarna och inriktningen bakom principerna. Detär därför som människor har haft problem att hänga med i debatten. Det hela hargått för fort, och det tror jag inte att någon kan förneka. Finansministern har problem med människor som talar omfördelningspolitik - ibland blir jag faktiskt litet orolig förfinansministern. Detta är ju inte första gängen. Under finansdebatten den 8mars 1989 försökte han avhyvla , men det gick nu inte.Finansministern sade då: "Jag vågar påstå att ni sedan valet haranvänt ordet fördelningspolitik fler gånger än vad ni har gjort i ert partishela tidigare historia." Detta uttalande vittnar om att historielös. Vi har alltid värnat om de människor som har en svag ställningi vårt samhälle. Det kommer vi att fortsätta att göra, även om man försöker attförlöjliga eller med sidvördnad behandla den sortens invändningar Det är därförviktigt att man, som vi krävt i vår motion, får en ordentlig analys aveffekterna, fördelningspolitiskt och regionalt, för hushåll och individer. Nuhar vi tid tUl det. Vad finns det att dölja? Jag utgår från attsocialdemokraterna också är beredda att ta fram sanningen om konsekvenserna avden här skattereformen. i denna korta replik; Det kan väl aldrig varafel att vi framställer grundavdraget som vårt bidrag till skattereformen, närbåde och , vilken fått massor av beröm avfinansministern - jag förstår varför - tidigare velat ta bort grundavdrageteller avsevärt minska det. CLAESROXBERGH (mp) replik; När vi kom in i förra höstenförsökte vi få reda på vad skattedebatten handlade om. En intressant sak idetta sammanhang var att vi fick ge oss ut på staden och köpa PM 100. finansministern så vänlig att vi fick tillträde till dessa utredningar, ochsedan dess har vi kunnat delta i detta arbete. Vi är inte intresserade av att hänga med på rockskörten,utan vi är intresserade av sakpoUtiken. Det finns mycket i detta förslag somvi tycker är bra och som skall genomföras. Det vi inte tycker om är det som jagtalade om och kritiserade i mitt anförande. Vi är det enda parti som konsekvent finansierar våraförslag. Vi finansierar med 8 miljarder mer än socialdemokraterna ochfolkpartiet gör enligt betänkandet. Vi överfinansierar med 2 mUjarder, eftersomvi anser att om man använder skatterna som styrinstrument, kan man räkna med enviss minskning av konsumtionen. Denna minskning har vi räknat in i dessa 2 miljarder Vi anser också att det är oansvarigt att skicka ut dessa 6miljarder på marknaden och ytterligare spä på överhettningen i ekonomin. Detfinansministern sade på den punkten kan absolut inte gälla oss. Men det finnsju de som går åt det andra hållet och som varit uppe tidigare i den härdebatten. Sedan vill jag också säga någonting positivt. Det tyckerjag att man också bör göra i en debatt. Jag tycker att ävensade några bra saker, t.ex. det han sade om tjänstebil och egen bil itjänsten. Det är ett konsekvent och riktigt resonemang, och det är nu dagsatt ta bort dessa subventioner (vpk) replik; Populisterna har besegrats om dennaskattereform går igenom, sade . Ja, det beror ju på vilka somär populister-om det är en massa pensionärer eller en massa lågavlönadedeltidsarbetande kvinnor tror jag att han menade några partier här, och jagskall återkomma till det. Det är naturligtvis litet för tidigt att säga någontingabsolut definitivt om hur det slutgiltiga förslaget till skatter för 1991kommer att se ut. Det förslag vi nu behandlar gäller ju bara en del avskattereformen. Det är ett par partier här som är helt överens om dettaförslag - . Det är - jag höll på att säga TCO, men det sköterju i den här frågan - och socialdemokraterna. De är överens, men detfinns ju också stora grupper inom LO-kollektivet som har en annan mening. BengtWesterberg är uppriktig och säger att han är glad över att kunna stödjaett förslag som inte är hans eget. Det är emellertid en grupp som är förlorare i den häröverenskommelsen. Det är de lågavlönade kvinnorna, och det tror jag attKjell-Olof och har litet svårt att bestrida. Ta somexempel en deltidsarbetande undersköterska. Hon får betala skattesänkningenför sin kollega på sjukhuset, den övertidsarbetande läkaren. Om det råkar varaså att de är gifta eller sammanboende och har små barn, skulle det varaekonomiskt lönsamt om hon stannade hemma med barnen. År det en sådan effekt nieftersträvar? Det kan det rimligen inte vara. Vad betyder den här skatteomläggningen urjämställdhetssynpunkt? Vi har tillsammans med och miljöpartietkrävt en analys av hur skatteomläggningen slår fördelningspolitiskt. Jag skullevilja bygga på det kravet med en begäran av en analys av hur skatteomläggningenpåverkar kvinnorna. är det kvinnorna som håller äldrevården i gång.Andelen äldre ökar och därmed vårdbehoven. Vem skall ta hand om våra gamla, närde som gör det förlorar på den här uppgörelsen? Det är huvudsakligenkvinnorna som håller vårdsektorn i gång. Vem är det som håller barnomsorgen igång? Det är också kvinnor Det är därför jag tycker att regeringen ochfolkpartiet har svikit kvinnorna genom den här delen av skatteöverenskommelsen.Det är inte populisterna som har besegrats, . Ni har i den häromgången lyckats besegra stora grupper kvinnor, inte minst deltidsarbetandekvinnor inom den offentliga sektorn. Inkomstskatten för , m.m. () rephk: Finansministern frågade mig vad det är somgör att jag tror att han vill ta på sig bördan av att höja ett antal skatterför att kompensera sänkningen av marginalskatten. Exakt vilka ideologiska skelett han har i sin politiskagarderob vet jag inte. Men att finansministern företräder ett parti som har sinbas i en socialistisk ideologi tror jag inte att han ens själv förnekar. 1989/90:47 15december 1989 har faktiskt som en avsina kärnpunkter att man skall flytta över makt, inflytande och pengar frånenskilda till det offentliga. Man kan läsa i vilken socialistisk ideologiskskrift som helst för att hitta i det närmaste glödande försvar för högstamöjliga skattetryck och största möjliga skattehöjningar Det har varitsocialdemokraternas politik , och det är den politik somKjell-Olof har undertecknat för 90-talet. 90-talsprogrammet är ett programför att staten skall ta in mer i skatter och avgifter än vad som krävs för attbetala de offentliga utgifterna. Den socialism som leder till att socialdemokraternavill bibehålla ett högt skattetryck är tämligen självklar Vadsedan gäller frågan om vad som lett till detta har talmannenupplyst mig om att jag nu inte får kommentera , och det räddar migur det lilla dilemmat att behöva reda ut den saken. Viär osams om finansieringen. Vad är det då som gör att vi har olika uppfattningar?Det är att ni vägrar att över huvud taget diskutera möjligheterna attfinansiera skattesänkningar med besparingar När man skall försöka få nedskattetrycket, vilket vi vill, tycker jag att det är en självklarhet att viockså skall spara på offentliga utgifter Det har vi väckt förslag om, och dethar vi försökt få en diskussion om. Men där har ointresset varit och där ärointresset massivt. Nivägrar i detta sammanhang att räkna med några som helst s.k. dynamiskaeffekter av sänkningen av marginalskatten . Detta gör ni trots attfinansministern i sitt anförande sade att arbetsinsatserna kommer att öka ochtrots att företrädare för både socialdemokratin och i inkomstskatteutredningenräknade med dynamiska effekter på om jag inte missminner mig 10 resp, 5miljarder kronor Det är klart att man får dessa effekter om man sänkermarginalskatterna, och det är klart att vi då skall tillgodogöra oss dem. Detär ideologiska skäl som gör att socialdemokratin vill ha kvar det högaskattetrycket. Såtill slut en fråga till finansministern; Varför har man tagit bort bromsen påkommunernas skatteökningar? Marginalskattesänkningen äts ju nu upp underifrån.Kommer regeringen inte att vidta några som helst åtgärder för att bromsa dekraftiga kommunalskatteökningar som man har givit signal om att man nu ärberedd att släppa fram genom att ta bort skattebromsen och vägra att införa ettskattetak för kommunerna? ()replik; Med herr talmannens tillstånd - hoppas jag - vill jag bara korrigeradet citat som gjorde av det som jag hade sagt tidigare. Jag sade,för att citera mig själv; "Vi var glada över att få stödja vårt skatteförslagtrots att vi inte själva lagt fram det." Finansministernsade många kloka saker, som jag kan instämma i. En fråga gällde varför vifinansierade skattereformen. Finansministern redovisade vad han trodde attandra misstänkte var hans drivkrafter Han visste dock inte vilka drivkrafterjag eller hade för att finansiera skattereformen. Men eftersomfrågan hänger i luften får jag kanske säga några ord om detta. Ettalldeles avgörande skäl för oss när vi vill finansiera denna skattereform äratt vi är övertygade om att en ofinansierad skattereform leder till högre Om det är någotförutom en mycket låg ekonomisk tillväxt som är dåligt för låginkomsttagarna,är det hög inflation. Om vi spär på den privata efterfrågan med 5 eller 10miljarder kronor , och det leder tUl att vi får en högre underliggandeinflationstakt i ekonomin, kommer detta att drabba låginkomsttagarna i Sverige.Vi tycker därför att det är angeläget att finansiera skattereformen. Vihar nu också varit beredda att ställa oss bakom ett antal finansieringsförslagsom av naturliga skäl inte är särskilt poUtiskt populära. Men det räcker intemed skattereformen, inte ens med en finansierad skattereform, för att vi skallkunna få ned den underliggande inflationstakten , utan det krävsockså en stram budget. Därför vill jag fråga finansministem, om kammarensledamöter kan se fram emot en så stram budget som den som statsministern aviserade i höstens regeringsförklaring, där man t.o.m. var bereddatt, om ekonomin skulle kräva det, skjuta på eller ompröva reformer för att fåen tillräcklig stramhet i finanspolitiken. Jagskulle också vilja ställa ytterhgare en fråga till finansministern i ett ämnesom han inte berörde. Eftersom vi nu behandlar betänkanden både frånfinansutskottet och från skatteutskottet vill jag ställa följande fråga: Händerdet någonting inom regeringen när det gäUer den offentliga sektoms förnyelse?Jag vet att personligen i artiklar, tal och intervjuböckerliksom även i andra sammanhang har givit uttryck för en vilja att förnya. Visom ser det hela utifrån kan också konstatera att dessa försök från regeringenssida inte haft någon framgång alls. Jag vUl därför be om enlägesrapport från regeringen. Lyckas finansminstern påverka sina kolleger?Blir det någon privat barnomsorg, så att vi kan sUppa barnomsorgsköerna?Händer det över huvud taget någonting på det här området? Jag skulle vilja börja med att kommentera några saker som sades ipartiledarnas anföranden. utnämnde mig tiU mjölkhatare och ansåg att jag uppmanade tUlonyktert leverne när jag uttalade mig kritiskt om mjölken som födoämne. Medtalet om onyktert leverne förstår jag att syftar på sprit. Menhar aldrig hört talas om vatten, detta gift som enligt Fakirenomger ? Ett fel på vatten är förstås att det inte produceras,förädlas och distribueras av med tillhörandefinanskoncerner, sä jag kan begripa att håller sig borta frånden varan. Jagundrar om har studerat situationen vad gällerskattereformen. När han nu säger att socialdemokraterna och genomförmoderaternas skattepolitik är det en enögd beskrivning av det som sker. Man kanförst fråga sig varför går emot väsentliga inslag i reformen, omden överensstämmer med deras egen politik. Det är nämligen efter allt tal omhur de lågavlönade och glesbygdsborna drabbas värt att påminna om att enligt deriktiinjer som vi nu har kapitalbeskattningen kommer att skärpas med 28 miljarderkronor när reformbesluten tas , innefattande minskadeunderskottsavdrag, beskattningen av pensionsförsäkringar ochkapitalbeskattningen i stort. Av hela kostnaden för reformen 6Riksdagens protokoll 1989/90:47 1989/90:47 15december 1989 Inkomstskattenför är 1990, m.m. tas nästan en tredjedelfrån detta område, och detta går emot över hela linjen. Jag troratt Bildt skulle betacka sig för att få detta beskrivet som moderat politik. Jagmåste också säga något med anledning av uttalanden tidigare. Hanförsökte ge näring åt rykten som går om att regeringen förberederytterligare höjningar av bensinskatten Det är en idé som harlanserats av i dess välförstådda intresse av att skaffa fram pengartill väginvesteringar. Jag har på regeringens vägnar redan offentligt sagt nejtill den idén. Vi avser icke att förelägga detta några ytterligare förslagtill höjd bensinskatt. LarsWerner återvänder naturligtvis med förkärlek till talet om undersköterskan somskall betala överläkarens skattesänkningar Jag tycker att det är plågsamt attkommunisterna fortsätter att driva de resonemanget, trots att vi nu fått framså mycket material på bordet och trots att vi har gjort ganska betydandekorrigeringar i utredningsförslaget för att klargöra att den effekten intekommer att uppstå. Ni har faktiskt inget sakunderlag för era påståenden. Jagmåste också upprepa att jag inte kan förstå annat än att ni har mycket svårtatt förneka att även kvinnor med låga arbetsinkomster kan ha glädje av attderas löneökningar blir mer värda och av att de får mer över när de jobbarövertid - det händer även i sådana sammanhang. Jag förstår inte heller varförvi skulle beskriva höga marginalskatter som bra ur de lågavlönades synpunkt. CarlBildt citerade 90-talsgruppen och menade att vårt parti där rekommenderarskattehöjningar för att hålla det offentliga sparandet uppe. Bildt måste delvisvara något okunnig om innehållet i vår rapport. Vi säger där uttryckligen atthöjda skatter inte är någon lösning på den offentliga sektornsfinansieringsproblem.