prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är inget ullryck för en sympati ulan etterkännande av faktiska förhållanden. Per nämnde själv ochPLO. De flesta svenskar känner väldigt liten sympati för regimen i Sydafrika.Men där finns ett folk, det finns ett territorium och där finns en regering somhar kontroll över landet. Följaktligen erkänner som stal. När det gäller PLO känner Per och jag och mångasvenskar sympati för del palestinska folkets krav på självbestämmande och enegen stat. De har en regering, de har inget territorium och följaktligen ingenkontroll över detta territorium, och därför erkänner vi inte landet. Prot.1989/90:85 14 niars 1990 striktfolkrättsligt grundad regel som alltid har följt och som vi förhoppningsvisskall fortsätta atl följa. Jag fick några frågor som jag inte hann besvara i denförsta replikomgången. frågade om den synpå de båda tyska ländernas återförening. I mitt tal sade jag bl.a.; "av de båda tyska staterna är ett led i enande. Det innebärsamtidigt slutet på del epok i europeisk historia." Bakomdetta uttalande finns en mycket positiv inställning lill de båda tyskastaternas återförening. Men jag vill också gärna instämma i Genschers uttalande iOttawa, som hänvisade till; "Vi talar om för alla våragrannar vad vi vill förena: , Tyska demokratiskarepubliken och hela - varken mer eller mindre". Sedan kommer ettviktigt tillägg; "Vi har inga territoriella anspråk på någon av våragrannar" av två demokratiska stater på devillkoren, när folken så vill, och i avsikt att förstärka samarbetet och dendemokratiska utvecklingen i , är del naturligtvis någonting myckelpositivt. Det är mycket viktigt att vårt engagemang för frihet och demokrati iÖsteuropa inte sker på bekostnad av vår solidaritet med tredje världen. Behoven i u-världen, i synnerhet i , har ökat undersenare år Inkomstklyftorna mellan i- och u-världen och mellan olikaländergrupper i tredje världen har ökat. har insikten vuxit om detömsesidiga internationella beroendet i exempelvis miljö- ochnaturresursfrågor. De ökade klyftorna och behoven i tredje världen, likavälsom vårt starka ömsesidiga beroende, ställer ökade, inte minskade, krav på delinternationella samfundet. Avspänningen gäller inte endast mellan de militäraallianserna utan den har också underlättat lösningen av regionala konflikter Det finns elt samband mellan dessa tvåavspänningslendenser Avspänningen lösgör även resurser som kan överföras lilltredje världen. Det är därför som vi måste tillvarata dessa möjligheter ochsträva efler ett bättre samarbete mellan nord och syd. Ökad frihet och fred i måsle också leda tillmotsvarande resultat i exempelvis södra , ochCentralamerika. Del internationella samfundet måste bidra härtill. Vi har alla ett ansvar för och ett intresse av all stärkasolidariteten och samarbetet med tredje världen, som vi stödjerfrihetsprocessen i . Det råder inte någon motsättning mellan dessabåda engagemang, tvärtom. Det ena kan föda det andra och vice versa. Den svenska utrikespolitiken, och slödel till tredjevärlden, ger en särskild möjlighet och ett ansvar Vi måste kunna infriade förväntningar som ställs på oss från tredje världen antingen det gällerolika former av stöd till fredsprocesser och konfliktlösningar eller att främjanord-syd-sam-arbetet eller bistånd till de fattiga länderna och folken. Det ärockså vår förhoppning atl FN skall kunna tjäna som en länk och katalysator idetta oerhörda och snabbt föränderliga solidaritetsarbete. Detta ställer självfallet stora krav på FN-systemet. Sverigeavser att fortsätta att aktivt driva dessa frågor i FN. vill medverkafill att FN får en framträdande roll i denna nya era. Det ligger i Sverigesintresse att även på detta sätt stärka FN. Jag vill slutligen i denna replikomgång svarapå den fråga som ställde om . Vad har det blivitav utrikesministerns ansträngningar att bidra till fred i ? Ja,det kan jag svara på, men det skall jag inte göra. Det är otvivelaktigt så altSverige - inte framför allt av egen förtjänst, tack vare mig eller det svenskautrikesdepartementet, utan framför allt beroende på avspänningen mellanstormakterna, de förbättrade relationerna, men naturligtvis också vårneutralitetspolitik, vårt bistånd och våra goda kontakter- kan spela enaktiv och konstruktiv roll inte bara då del gäller utanockså då det gäller en del andra regionala konflikter Men så är fallet baraunder en bestämd förutsättning, nämligen att vi gör det i tysthet - inte påscenen utan bakom scenen - och håller en låg profil. Det där leder ofta under processens gång lill att manibland möter och en viss misstänksamhet. Jag minns att vi 20 minuterinnan vi nere i lyckades i våra försök att åstadkomma en kontakt mellanPLO och klandrades av de pressmän som ansågs vara de mest insatta för attha lurat amerikanarna. Del enda som jag kan göra nu är att försäkra alt dåhemligslämplingen en gång kan hävas beträffande det som vi nu haft för oss,kommer man att finna att har fortsatt att spela en lika aktiv ochkonstruktiv roll som den som vi har spelat tidigare. Låt mig sedan svara på den myckel konkreta frågan: Varfördröjer del så länge innan får följa med mig ut på ochhälsa höga gäster från välkomna till ? Jag ber härmed att fåinbjuda att följa med mig ut på . Då kommerIsraels president hit. 14CARL BILDT (m) replik; Jag vet att det finns personer som anser allPer har ett visst underhållningsvärde när han deltar iriksdagsdebatten. Det är möjligt alt så är fallet, men det är väl under sädanaförhållanden där som det stannar Jag frågade vad Per menade med atl EG är enatomsupermakt, och han kommer tillbaka och meddelar atl EG har atomvapen. Hurär det i längden möjligt att frän denna talarstol i denna kammare föra vad somskall vara en demokratisk och civiliserad dialog med en person som så totaltignorerar vad som är av alla känd verklighet? Det är genant att behöva frånriksdagens talarstol påpeka för en ledamot från ett riksdagsparti i enutrikespolitisk debatt att EG inte har atomvapen, men så är det. EG har inteatomvapen. Jag vill be Per att lära sig något omverkligheten. Tala om det som är! Håll den där typen av billig retoriklill de allra minsta parti-mötena! Där finns del kanske någon liten anhängaresom kan övertygas med den typen av grotesk osaklighet, men här hör den intehemma. EG är de facto de demokratiska västeuropeiska staternasansträngning att för det första säkra freden - det var så det började - och fördet andra att bygga en frihet och en välfärd som inte är möjlig om maninskränker sig till de gamla nationalstaternas ramar 1 detta samarbete är,, nio av tiovästeuropéer med. Bland dessa nio av tio, oavsett vilken tvål de använder,ingår också de västeuropeiska kommunistpartierna. Jag skall inte ta ställningtill deras skönhet - den är ibland något tvivelaktig. De håller för närvarandepä alt tvätta sig - del finns åtskilligt som behöver tvättas av i derasförflutna - men de står i alla fall upp i och arbetar för altutveckla delta EG-samarbete. dilemma - och det är ett problem - är att vi stårutanför Vi får anpassa oss i efterhand, och det är besvärligt från demokratiskaoch principiella utgångspunkter, men del är del val som bl.a. ni har drivitfram för del. Jag hade önskat ett annat val. Då hade vi varit med omatl diskutera och debattera och att fatta beslut, vilket hade varit långtlättare. Vad gäller vpk har detta dock inte varit förenligt med denöslstatsorienlering som vpk haft i sin utrikespolitik, och vad gällermiljöpartiet är det oförenligt med både den allmänna isolationism och närmastKhadaffi-orientering som utmärker utrikespolitiska profil. Så några få ord om och utvecklingen där Detgäller - jag upprepar det - en av de viktigaste, svåraste och långsiktigt mestbetydelsefulla situationer som svensk utrikespolitik har stått i på myckellänge. Även på denna punkt vill jag beklaga att Per har fört inuttrycket "inbördeskrig" i debatten. Han har dragit parallellermed det när han diskuterat vad som kommer atlinträffa i . Den typen av yvighet och oförsiktig retorik tycker jag atlalla i denna viktiga stund skall undvika, och jag vet atl man betackar sig förden på andra sidan , där man målmedvetet, med stor skicklighet ochbeundransvärt mod kämpar för sin frihet. Det finns sådant som vi kan och bör göra. Jag tycker altutrikesministerns uttalande var bra. Är det bra, skall man också säga del. Iuttalandet redovisades klarl och tydligt atl i konflikten mellan makten iMoskva och rätten hos esterna, letterna och litauerna står på rättenssida och utgår från atl maklen förr eller senare pä ell eller annat sätt kommeratl vika. Det var ett viktigt utrikespolitiskt ställningslagande. Jag tycker alt vi kan gå vidare med en emissarie. Del ärett känsligt steg, som kan diskuteras från principiella utgångspunkter. Jagtycker att vi skall ha den djärvheten, och jag tycker ocksä alt skallvara redo alt spela en roll i de vikliga diskussioner som kommer att förasinför mellan de 35 staterna. Det är där som jag troratt avgörandet kommer Per säger vidare; Ni har förespeglal dem någontingannat. Nej, det har vi inte. Del var för som jag träffadeLandsbergis, och dä diskuterade vi bl.a. detta. Det var bara några dagar sedansom jag träffade den samlade ledningen i , alla grupperingar frånkommunistpartiet till oberoende och självständighelspartiet. Jag redogjorde dåmyckel tydligt för vad jag tycker är politik och skall vara Sverigespolitik, för vad vi kan göra och vad vi kommer atl göra, för våra möjligheteroch våra begränsningar, och det uppskattades. Vad man där vill ha ärklara besked om realiteter De där borta har i den kamp som de står inför ingen somhelst nytta av osakliga yvigheler som man inte kan leva upp till. Vad deefterlyser från sina vänner ochgrannar är stadga, styrka, konsekvens och kontinuitet, och kan vi ge dem detslödel genom en saklig, bra och nationellt förankrad svensk utrikespolitik,skall vi göra det, men tala inte om inbördeskrig och förfall inte lill allmäntfäktande! Då skapar Per problem och skadar dem som han talar så vackertom. AnL 15INGEMAR () replik: Jag ber alt få tacka utrikesministern förklargörandet beträffande den tysk-tyska frågan. Jag tackar också för beskedelbeträffande besöket från president. Min fråga var vad del blev av densvenske utrikesministerns medlingsanslrångningar. Det började ju så bra, mensedan har del varit tyst, och del beror på att utrikesministern har ägnat sigål lyst diplomati. Ja, del är en tröst som vi tar fasta på. Det var intedirekt tyst diplomati sorn utrikesministern ägnade sig åt när vari . Andra uttryck kommer väl bättre till pass därvidlag. Jag antar altdel också blir en del ståhej nu när president kommer hit. Det är ettvälkommet besked. Man kan dock misslänka att det har dröjt därför attrelafionerna till inte har vårdats på samma sätt som relationerna tillPLO. Om nu en vändning därvidlag har inträffat och detta besök är resultatetav det, är det så mycket mera välkommet. Det log och det fanns mångafrågor, men när beskedel väl kom var del välkommet. valde det gamla knepet atthöja rösten när argumenten tryter. Inte ett ord hade hon dock som förklaringlill världskommunismens fall och inte ett ord lill försvar för varför desvenska kommunisterna ägnade sig åt skriftställeri tillsammans med Ceausescuoch försvarade . tar hon avstånd från kommunismen och är på jaktefter en annan ideologi. Ur kommunismens källor finns ingel mer att hämta. Den somvill övertyga sig om det behöver inte gå lill utländska kommunisters programutan det räcker atl gä till del svenska kommunistiska partiels program - någolmera föråldrat är svårt att hitta. 1 det programmet kan man läsa att det iflera länder har börjat byggas socialistiska samhällen. För varje parti somarbetar för en socialistisk omvandling är det en uppgift att kritiskt granskaoch dra lärdom av erfarenheterna av utvecklingen i de socialistiska länderna.En sådan granskning är ägnad socialismens framtid och förverkligandet av marxismensfrihetsidéer De lärdomar man har dragit är just all när man får och kani fria val sä vänder man de frihetsidéerna ryggen och skakar av sig denideologin. Man kan vidare läsa i vpk-s program all socialismen somekonomi uppvisar storslagna resultat när det gäller atl resa länder urunderutveckling och fattigdom och omskapa dem till industrialiseradevälfärdsstater Den lärdom vi har dragit är atl denna marxistiska ochleninistiska ideologi har lagt ekonomier i ruiner och fångat människor iförtryck och förnedring. Det är lärdomen vi har atl dra. Det är inte all undrapå att man är på flykt ifrån en sådan ideologi. Då är glad, säger hon. Hon är glad närstatyer av Lenin-ulan skulle det inte finnas någon kommunism - lyfts bortmed lyfikra-nar ifrån torg och mötesplatser Försök alt länka er in i hur delskulle kännas om statynav en lärofader för någon annan ideologi lyftes bort och man skulle uttryckasin glädje över det. Föreställ er att jag skulle vara glad om en lyflkrankördes fram på här i och lyfte bort statyn av alt jag skulle vara glad därför att de som har byggt upp demokrati ochvälfärd i skulle visa sig ha i grunden fel. I en sådan situation skullejag gå och gömma mig, och jag skulle vänta innan jag gav politiska rådoch lade fram synpunkter på hur svensk inrikes- och utrikespolitik skallutformas. frågar hur vi kan vara så förmätna atl vinu stöder demokratier och fria ekonomier i . Vi gör del därför atlvår erfarenhet är alt demokrati ger människor upprättelse, skapar friamänniskor och välfärd och därför all vi vet atl medborgarna - människorna idessa länder - ber oss stödja just en sådan utveckling. De ber oss komma tillhjälp och stöd just nu när de äntligen har fått chansen, rätten och möjlighetenatt skapa fria stater, fria demokrafier, en framtid i frihet. Det är därför,, som vi nu är så "förmätna" att vi vill hjälpa dem ensmula. 16PÄR () replik; Först skulle jag bara vilja göra en sistaliten kommentar när det gäller erkännandefrågan. Jag gissar atl vi kommer atlfå många tillfällen atl återkomma lill den. Jag kan dock bara konstatera attmiljöpartiet uppenbarligen inte delar grundsynen om vilka principer som skallgälla i fråga om erkännande. Det har framgått ganska tydligt av Per Gahrlonsinlägg. Jag erinrar mig också - jag tror i alla fall inte atl jag missminnermig - att krävde atl vi skulle erkänna när den statenutropades. Inte heller i del fallet är våra kriterier uppfyllda. Det är baraatt konstatera att i denna fråga har en egen syn, som skiljer sigfrån vad alla övriga partier står för Då är det naturligtvis en realitet. Jaghoppas vidare att vi snart skall kunna återkomma till denna fråga och nåpositiva resultat. Jag tror alt del är viktigt atl vi får en dialog pålämpligt sätt och på lämplig nivå mellan den och denlitauiska regeringen, så att man kan undvika alla missförstånd om den svenskalinjen och så alt vi verkligen underlättar ett så tidigt svenskt erkännande somöver huvud taget är möjligt. Man kanske t.o.m. skulle kunna tänka sig atlinbjuda president. , och ge honom samma mottagande som vinu har gett . Del skulle också kunna vara elt sätt att göra enbra politisk markering. När det gäller våra relationer till i övrigt harjag kunnat konstalera att vår utrikesminister åren man, som harenutomordentlig förmåga att hålla masken. Del måsle vara en tillgång i dessadiplomatiska arbetsuppgifter I tidigare replik fick vi höra upp ett litet avsnitt om solidaritet med tredje världen, där han bl.a.sade att vårt engagemang för inte får ske på bekostnad av vårsolidaritet med tredje världen och att del inte finns någon motsättning mellandessa båda engagemang. Utrikesministern inte ens så myckel som rodnade påörsnibbarna medan han sade detta, trots atl vi alla vet att verkligheten är denmotsatta. Vårt stöd fill sker på bekostnad av stödet lill tredjevärlden. den pottsom vi annars skulle ha ägnat åt länder i , och . Det finns en motsättning mellan dessa båda engagemang, medden uppläggning som regeringen har vall. Delta är anmärkningsvärt ochallvarligt. Regeringen har skapat en motsättning mellan solidaritet med tredjevärlden och solidaritet med . Detta är djupt beklagligt. Man kan barahoppas atl regeringen så snabbt som möjligt skall la sig ur den situationen. Jag hoppas naturligtvis också att skall varaberedd atl rätta till detta. Del går inte att skylla på de ekonomiska begränsningarna,eftersom delta är en fråga om prioritering. har lagt fram eltbudgetalternativ, som är starkare än regeringens men som ger utrymme för ettkraftfullare Östeuropabistånd, vilket inte sker på de fattiga ländernasbekostnad. Politik är att vilja, utrikesministern. Det gäller även i dennafråga. skulle jag också vilja göra en kommentar tillden debatt som här har förts om våra relationer till EG och lill den europeiskaintegrationen i övrigt. Som jag konstaterade i mitt inledande anförande måstemålet för den svenska utrikespolitiken vara att främja en alleuropeiskgemenskap, inte bara en västeuropeisk. Del står helt klarl att EG knappast harförutsättningar atl bli basen för denna alleuropeiska gemenskap och inteheller ambitionen att bli det. EG omfattar drygt en tredjedel av Europasstater och har inte någon större längtan efter att utvidgas. I stället för atlgeografiskt bredda sig är EG:s ambition mycket tydlig att fördjupa sig iriktning mot en politisk union. Jag tycker vi skall visa respekt för detta. Det är EG;svilja och ambition att gå den vägen. Vi skall inte kräva atl EG försöker gå enannan väg. Vill vi skapa en alleuropeisk gemenskap måsle vi finna ett annatforum. Jag tror all EES skulle kunna bli det forumet. Det är i alla fall enmöjlig väg att gå. Vi främjar alltså inte den alleuropeiska gemenskapen genomall ansluta till EG. Men vi främjar den inte heller genom den typ avisolalionis-tisk politik som och, såvitt jag förstår, också vpk äranhängare av, genom att inte alls delta i den europeiska integrationsprocessen. Jag tror att har valt en väg som ärframgångsrik, som tillgodoser våra intressen och också ett större europeisktperspektiv, om vi lyckas. Låt oss salsa helhjärtat pä att detta skall lyckas. Det är intressant när det här talas om att skullebli en randslal. En sådan debatt förs också i ett annat land, nämligen iStorbritannien. I är man mycket rädd för alt landet skall blien randslal i EG. Man är rädd för att och i någon mån kommeratt dominera. Då kan vi tänka oss roll i EG, av Västeuropasbefolkning. Det är i EES, där vi kan bibehålla vår självständighet,som vi bäst kan tillgodose våra intressen och vår självbestämmanderätt. 17GUDRUN (vpk) replik; säger atl engagemanget i östinte får ske på bekostnad av engagemangen för . Jag tycker att det ären bra deklaration, men det är tråkigt alt den inte följs upp i praktiken. Ipraktiken ser det faktiskt ut så, att de biståndspengar som skall användas tillu-länderna till en del används till bistånd fill öst. försäkranpå denna punkt kommer att innebära att det blir förändringar, allfinansieringssältel förändras och också att nivån höjs. Utrikesministern sade också atl avspänning lösgör resursertill andra saker till att arbeta med de stora globala hoten, som är de reellahoten -underutvecklingen, svälten, de stora ekologiska hoten. Jag delarden uppfattningen. Men jag begriper inte varför inte samma resonemang kangälla i . Varför skulle inte avspänning och nedrustning i ocksåkunna lösgöra resurser till ekonomiskt och ekologiskt samarbete och ökatbistånd till tredje världens länder? Varför gäller vissa resonemang inomsäkerhetspolitiken bara utanför landels gränser och inte innanför? Det är engenomgående hållning från . Jag kan inte förstå logiken idelta. Till skulle jag vilja säga all jag är medvetenom att också kommunistiska och socialistiska partier deltar i det samarbetesom försiggår inom EG. Det är självklart! De verkar i länder som är medlemmariEG, i NATO. Det vore orimligt alt de skulle ställa sig ulanför, när hela derasland deltar. Men del de gör inom ramen för EG, är att kämpa för den typ avförslag och förändringar som vi i , liksom de som verkar inom andrakommunistiska och socialistiska partier runt om i världen, kämpar för;jämlikhet, rättvisa och solidaritet. De framför också ganska skarp kritik ochbedriver propaganda därför all dessa frågor är så åsidosatta i EG-samarbetet.Detta har hotat att spoliera framfarten, takten i det ekonomiskaintegralionsarbetet, om man inte gör någonting ål del hela. Delta är antagligenCarl Bildt medveten om. Det innebär inte atl vi lar ställning på samma sättsom de, nämligen genom atl gä in och driva dessa frågor Vi driver dem ulanförVi är ett kommunistiskt och socialistiskt parti i ett neutralt land. Vi tyckeratt del finns ett stort värde i all hävda neutralitet, inte minst förvår möjlighet att delta i nedrustningsprocessen i världen. Vi gör naturligtvis självständiga bedömningar Vi hjälpervarandra. Vi samarbetar i dessa frågor. Jag höjde inte rösten därför attjag hade brist på argument. Om jag möjligen höjde rösten så all del slog lockför öronen på , är det att beklaga. Då får han väl gå tillsnabbprotokollet . Jag sade så här; Naturligtvis vänder människornaregimen ryggen i de stater som har levt under diktatur och förtryck ulandemokrati och mänskliga rättigheter Dessa regimer har kallat sig kommunistiska.Det rimmar inte med den ideologi som vpk företräder, på inget sätt. Viföreträder en demokratisk socialism. Vi företräder ell pluralistiskt samhällemed fler-partisyslem. Jag är medveten om atl de delar av vårt partiprogram somIngemar läste upp kan tyckas föråldrade utifrån den utveckling somhar skett. Jag är också en av dem som i partiledningen har tagit inifiativ tillall förändra partiprogrammet utifrån den utveckling som har varit och deinsikter vi har. Jag upprepar all jag skulle välkomna samma ödmjukhet, sammamöjligheter lill förnyat tänkande också från de andra partierna här i . Jag skulle välkomna elt accepterande av atl delfortfarande i stor utsträckning finns människor i de östeuropeiska ländernasom vill slåss för de socialistiska idealen, en ideologi som förespråkarjämlikhet, rättvisa och solidari- tet, somvill ha slut på de orättvisor den ofrihet och del förtryck som också finns i dekapitaliska länderna. Den ideologin går jag inte på jakt efler. Slutligen skulle jag vilja säga något lill det gäller den Europeiska gemenskapen, där vi till stor del är kritiska påsamma punkter Vi för inte en isolalionislisk politik. Vi är mer kritiska äncenterpartiet till det förestående eller pågående EES-samarbetet. Anledningentill det är att det inte kan föras nåagon fri och demokratisk debatt i dessafrågor Det är ett evigt hemligstämplande och undanhållande av information.Regeringen har visat ovilja att diskutera de säkerhetspolitiska ochförsvarspolitiska konsekvenserna av EG:s konstruktion, en ovilja atl öppnahela debatten om neutralitetspolitiken och dess konsekvenser för EG-samarbetet.Det är det vi är kritiska mot. Vi hävdar att del inte kan fortgå på detta vis.Vi vill ha papperen på bordet. Vi vill ha en öppen och fri debatt om EG-frågan,där rnan också tar upp dess långsikliga konsekvenser. Den smyganpassning som pågår är ju oåterkallelig.Vad gör vi när dessa förhandlingar inte slår väl ut. Vad skallvi då säga? -Oj då, vi gjorde visst fel. måste vi backa. Hur skall vi draoss ur den ekonomiska integration som redan har skelt? Hur skall vi backa desteg som vi redan har tagit? Det är en omöjlighet! Vi målar in oss i ett hörn.Resultatet kommer atl bli att vi säljer ut vår neutralitet tillmarknadskrafternas fromma. 18PER () replik; Först vill jag notera alt ingen talareupprepade föriöpning-arna mot och miljöparliet, så vi kan draett streck över det. säger atl ett diplomatiskt erkännande inteär någon kärleksförklaring. Vi vet det. Vi har det fullständigt klarl för oss.Men om man, trots alt förutsättningarna föreligger inte utfärdar eltdiplomatiskt erkännande, måste det uppfattas som motsatsen. Om man, som fleraav de partier som står bakom samma beslut, kan säga all del inte gäller om utannär, då har man sagl att förutsättningarna föreligger, men atl det finns någonsorts mystiska skäl fill atl vi ännu inte vill komma med ell erkännande.