prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Satsningarpå kommunikationer, utbildning, vård och omsorg måste ses i detta perspektiv. Föratt skapa en god näringspolitik och ett väl fördelat välstånd krävs detsatsningar på alla nivåer Det krävs nationella satsningar, regionala satsningaroch lokala satsningar Det krävs satsningar i basindustrier, storskaliga sådanapå begränsade områden, och det krävs stora satsningar på teknikutveckling ochpå mycket avancerad teknologi. Men det krävs också satsningar på en mernaturnära, enkel produktion. Vpkhar under betonat vikten av svenska satsningar inomspetsteknologi, speciellt då inom det optiska datorområdet. Vi upprepar dettakrav i motioner till årets . Vihar också tagit upp frågan om informationsteknologi. På detta område krävs detsatsningar på både forskning och utveckling men också på produktion avkomponenter Det krävs satsningar för att bryta ett beroende av de storamultinationella företagen. Televerkethar satsat ganska mycket på utveckling och forskning. Mycket av den satsningenupplever vi som felriktad. Det är en satsning som har gjorts tillsammans med destora bilindustrierna, bilproducenterna, och som är inriktad på etttrafiksystem, privatbilismen, vars nackdelar, miljökonsekvenser och ojämlikakonsekvenser är väl kända. Denna satsning bör, enligt vår uppfattning,avbrytas. Utvecklingen måste i stället inriktas på gemensamma behov. Den måsteinriktas på behov och utföras under samhällelig kontroll. Vikräver i en särskild motion ett program för en satsning stålindustri.Utvecklings- och investeringsresurser måste tillföras näringen. Industrinskall utformas så att den mer passar hemmamarknadens behov - produktion förkommunikationer och byggande m.m. Produktutvecklingen skall ske i samverkan medanvändare, och tekniken skall utformas så att energiåtgången minskas ochtekniken blir miljövänligare. Vårtstöd i detta betänkande till en motion från m.fl. omvanadinåtervinningen vid i skall ses i detta sammanhang. Näringspolitikenbör innebära satsningar i stor skala med starkt samhälleligt ägande. Men ocksåsmåskaliga satsningar är nödvändiga, och det är nödvändigt med andraägandeformen Privat småföretagande är givetvis viktigt. Det har betonats avcenterpartiets och representanter i debatten. Detär också viktigt med satsningar på kooperativa lösningan Det krävs satsningarpå alternativ odling och på jordbrukets medverkan i energipro- 1989/90:45 13december 1989 1989/90:45 13december 1989 Det krävs överhuvud taget en satsning på framtagande av energi som ersätter de energislag sominte skall användas - kärnkraft, kol och olja. Det krävs en satsning påteknik för energisparande. Vikräver från vpk:s sida också i motion N342 ett program för investering ochforskning kring torvanvändningens möjligheten Enligt detta program skulle eninventering göras av torvens alla möjligheter, och hänsyn skall tas till torvensom resurs och givetvis som råvara som energiproduktion, men också som råvaraför annan produktion. Lika starkt skall hänsyn tas tiU torvmossarna bevarandevärde. Densnabba utvecklingen av företagsköp, koncentration, m.m., aktualiserad avsamgåendet mellan , har gjort kraven på demokratisering avnäringslivet mer aktuella . Det krävs en översyn av de anställdasinflytande, statens och kommunernas inflytande, de små aktieägarnas inflytandeoch konsekvenserna av korsvis ägande och utländskt ägande i företag. Vi frånvpk har inga egna krav på detta utan ställer oss i betänkandet bakommotion N227 av m.fl. Liknande tankar har också förts fram avmiljöpartiet. Vpk och har en gemensam reservation om detta. Detfinns på ganska många områden en samsyn mellan vpk, ochcenterpartiet i viktiga näringspolitiska frågon Det s.k. gröna bältet är ettuttryck för en stark politisk strömning. Meddet anförda vill jag yrka bifall till de reservationer där mitt namn finns med. PERWESTERBERG (m) rephk: Det senaste anförandet var något förvirrande, tycker jag. Det krävdesmer avreglering, mer styrning från staten, mer stadigt ägande och mindreinternationalisering, alltså mer inhemskt. Det var gemensamma behov understatlig kontroU som skulle tillgodoses. Jag måste säga att jag är något förbluffad över detanförande som har hållits i denna kammare med detta innehåll. Det är närmastden här typen av tankegångar som i även föranleder att man kan blistämplad som stalinist och t.o.m. utrensad ur . (vpk)replik: Jag hade knappast väntat mig något annat än att den moderatarepresentanten bara skulle höra den ena halvan av min argumentation, nämligenden som klingar mest välbekani i hans öron och som bäst stämmer överens medhans fördoman Jag sade att detta är den ena sidan av vad som behövs. Den andrasidan är en satsning på altemativ produktion och andra kollektiva ägandeformerän den statliga men också satsning på privat småföretagsamhet. Det är väl troligen inte det statliga ellersamhälleliga ägandet i sig som har varit det största problemet och den störstaanledningen till östeuropeiska kommandoekonomiers misslyckanden. Det har varitbrist på det kollektiv som en marknad utgön Men det har framför allt varitbrist på det demokratiska inflytandet, insynen och styrningen av verksamheten. Här har diskuterats statens försäljning av Procordiaaktien Det ståringenting om detta i betänkandet, men eftersom händelsen ändå har dragits in idagens debatt, vill jag göra några korta principuttalanden för att klargöramiljöpartiets inställning i sådana här frågon Sålänge staten driver aktiebolag på exakt samma kriterier som andra företag,dvs. att de skall ge maximal vinst och att det inte skall finnas några andragränser för deras verksamhet än dem som lagarna ställer upp, finns det ingenstörre anledning för staten att äga och driva aktiebolag. I själva verket är jumaktkoncentrationen i dessa bolag om möjligt ännu större än vad den är ibörsnoterade företag och företag där staten inte har röstmajoritet, vilken judå representeras av en enda person och där besluten fattas i all tysthet inomindustridepartementets eller något annat departements väggar Om staten hade enannan inställning till de kriterier som dessa aktiebolag skall arbeta efter -det gäller sociala hänsyn och miljöhänsyn - kunde det här statliga ägandet varaav intresse. Naturligtvis innebär ökad hänsyn en svårighet, när man samtidigtskall konkurrera med privatägda aktiebolag, som inte behöver ta sådana hänsyn. Somdet nu är tycker vi alltså att man mycket väl kan sälja ut dessa företag, mendå borde aUtså decentralisering och ekonomisk demokrati vara en målsättning.Utförsäljningen skulle gynna maktspridning. Det finns ingenting i den affär somnu har dragits upp som pekar i den riktningen. Dessutom instämmer jag i HädarCars och kritik av regeringens nonchalans i det här fallet.Man klargör med all önskvärd tydlighet genom frånvaro här i i dagoch genom att inte anstränga sig för att informera näringsutskottet om den härtypen av storaffärer som vi nu diskuterar, att egentligen saknarbetydelse. Hur mycket talmannen än anstränger sig för att få folket att förståatt betyder någonting, kommer svenska folket att förstå när sådanahär händelser inträffar att man klart har sagt ut att ingenting haratt säga till om. Staten säljer ut en stor del av sitt ägande i , mendet angår inte . Vi behöver inte fatta några beslut. Det är först dendag som får makt som svenska folket intresserar sig för riksdagen.Den socialdemokratiska riksdagsgruppen bär huvudansvaret för riksdagensmaktiöshet. Det här betänkandet innehåller ingenting om detta. Betänkandetgrundar sig på 45 motioner avgivna under allmänna motionstiden, vilka sysslarmed stort och smått, och innehåller ett försvarligt antal hembygdsmotionerUtskottet har i sin visdom föreslagit avslag på alla sex motionerna tillhembygdens fromma, men jag förmodar att de ändå gjort sin tjänst i PR-syftelokalt. Deresterande motionerna ger sammantagna en ganska god bild av partiernasgrundinställning i näringsUvsfrågor Detta gäller i hög grad de sex miljöpartimotionersom behandlas. Innan jag går in på dem vill jag dock uppehållamig vid övriga partiers ställningstaganden. Det framgår med all önskvärdtydlighet att det finns både likheter och olikheter i helhetssyn. Förutomden socialdemokratiska grundinställningen att "Vad far gör är alltid deträtta", dvs. initiativ från är alltid onödiga eftersom rege- 1989/90:45 13december 1989 ringen redan har tänkt påallt, så finner man att utskottsmajoriteten har marknadsanpassning somledstjärna. Dennuvarande socialdemokratiska poUtiken går som bekant ut på en praktiskt tagetoreserverad anpassning till EG. Statsministern säger visserligen annorlunda,exempelvis i en , men när det gäller praktisk handling såtvekar man inte. I själva verket hinner man ju före EG i många frågor ochharmoniserar svensk lagstiftning efter vad man tror att EG kommer att besluta.Detta kommer exempelvis att drabba vår textilindustri hårt. Denna mentalitetgår också igen i inställning i GATT-förhandlingarna, där manuppenbarligen anser att svenskt jordbruk skall stå i första ledet när detgäller att pröva den fria marknadens välsignelsen Denverkliga anpassningen till EG har dock skett genom valutaregleringensavskaffande. 1 konsekvens härmed aviseras också förslag om att utländskaföretag fritt skall kunna köpa upp svenska företag, såvida inte svenskasäkerhetsintressen hotas. Allt detta öppnar landet för det internationellakapitalets maktutövning. Detta är huvudlinjen i regeringens politik, och tillden huvudlinjen ansluter sig i själva verket moderater och tämligenoreserverat. Visserligentalar moderater och folkpartister i sina reservationer vältaUgt om de mindreföretagens behov, och kommer med en del kloka synpunkter när det gäller derasbeskattning, men med den systematiska ultraliberala politik som man iverkligheten företräder kommer man att ge företräde för de multinationella ochtransnationella storföretagen. Detfinns ett slagord som man med förtjusning använder på den kanten, och det ärrationalisering och rationella beslut. Och rationalisering kommer av ordetratio, som betyder förnuft. I praktiken är det enda förnuftiga för moderateroch folkpartister att låta lönsamheten på marknaden avgöra näringslivetsutveckling, och socialdemokratin har blivit alltmer frälst av samma evangelium.Det är dock fullständigt uppenbart att ekonomisk lönsamhet är ettotillräckligt kriterium för vad som bör göras i samhället, om man vill föra enmoraliskt anständig politik. Med dagens räntor är ju allt som sker mer än tioår från praktiskt taget ointressant, när vi gör våra ekonomiska kalkyler Villvi ta ansvar för kommande generationer och andra folk, måste demarknadsekonomiska kalkylerna kompletteras med andra och övergripande beslut.Staten och det allmänna måste vid sidan av ekonomiska kalkyler anlägga andrasynpunkten Det är vår uppgift i att tänka inte bara på människorskonsumtionsbehov utan på den totala livssituationen för människorna. Vi måstefrämja livskvalitet framför "levnadsstandard". Vi måste främja hälsaframför konsumtion, och vi måste främja barnens livssituation framför dagensbegär Vi måste sluta att slösa med energi och sluta att producera sopor somingen vill ta hand om. Jaså,säger lyssnaren, miljöpartisterna är fiende till rationalitet och lönsamhet.Då är det väl planekonomi de vill ha. Har de inte sett hur det har gått iÖsteuropa? Jo, vi har sett hur det har gått i , men vi vägrar attacceptera att valet skulle stå mellan en rå kapitalism Och en kommandoekonomi.Vi tror att det finns en tredje väg, men vi tror att socialdemokratin gått vilse på sin tredjeväg och hamnat på den breda vägen, den som förr brukade kallas väg. Idetta betänkande har de gröna reserverat sig för en näringspolitiksom tar hänsyn till annat än enbart lönsamhet. Vi vill styra näringslivet moten större variation och småskalighet. Vi vet att detta betyder vissa förlusteri ekonomisk rationalitet, men vi är övertygade om att det i stället intiebärmänskligt förnuft. Vihar talat om det Vi har föreslagit kommunala näringslivsfonderuppbyggda med löntagarfondernas medel. Vi har föreslagit uppbyggnad av ensärskild myndighet med uppgift att främja ekologisk teknik. Vi framhärdar idessa förslag, och vi kommer att upprepa dem. Vivill att utvecklingsfonderna skall stödja kvinnliga företagare och hantverkaresom har varit försummade till förmån för manlig industri. På denpunkten delar vi alltså vissa andra partiers uppfattning. Vistöder uppbyggandet av regionala aktiemarknaden Varje försök att brytaStockholms dominans och överhettning bör främjas. Aktiebörser i ochMalmö med var sin specialitet kan vara en början. Socialdemokraternahar slutat att tala om ekonomisk demokrati. vill ständigt hålladen frågan aktuell. Vi väntar på den dag då man inom socialdemokratin på allvarstöder de arbetandes fulla delaktighet i sina företag i form avproducentkooperativ. Vi väntar på den dag då de boende på orten får företrädevid aktieförsäljning, t.ex. då statliga företag privatiseras helt ellerdelvis. Vikräver att staten genom en offentlig utredning klargör vad den snabbainternationalisering av näringslivet som pågår innebär för oss svenskan Vikräver att vår skogsråvara tas till vara på ett miljövänligare, energisnålareoch människovänligare sätt. Ett exempel på detta är det stöd till etableringav sågverksindustri och möbeUndustri i inlandet som vi yrkat på i enreservation. Vimenar att stålindustrin är en av landets nyckelindustrier, och vi påpekar i ettsärskilt yttrande att staten genom en parlamentarisk utredning intimt bör följautvecklingen på området. Vi kommer även att återkomma med anledning av dennafråga. Däremot har vi inte kunnat ansluta oss till vpk:s krav på en statligplanering för denna industri. Vi tror att det är viktigare att stater talar omför industrin vad den inte får göra än vad industrin skall göra. Delvis avsamma skäl har vi inte kunnat ansluta oss till ett antal vpk-reservationertill förrriån för s.k. hi-tech-industri. Men vi delar i och för sig vpk:sinställning att det är önskvärt att frigör sig från ett internationelltberoende på detta område. Som framgår av vårt särskilda yttrande nr 8 tror viatt problemen kräver en betydligt mera djupgående analys än den som vpkpresterar, och föreställningen att man kan lösa ett antal problem enbart genomsatsning på forskning har oftast visat sig orealistisk. Jag yrkar bifall till samtliga de reservationer fogade till betänkandet,till vilka har anslutit sig. 1989/90:45 13december 1989 Hjulen i svenskt näringsliv rullar med full fart. Optimismen ochframtidstron är stark. Nyföretagandet ligger på en hög nivå. 1989/90:45 13december 1989 ren är fortfarande stark,även om man ser vissa tecken på en stagnation. Svenskt näringsliv hävdar sigväl i ett internationellt perspektiv. Frågan är om vi i vår historiahar haft en så god sysselsättning i alla landets delar som . Densocialdemokratiska näringspolitiken har varit utomordentligtframgångsrik. Dettavill jag säga som en replik till de trätobröder på den borgerliga kanten somhar gjort sitt bästa för att underkänna denna utveckling och i stället hävdaren annan uppfattning. Men fakta talar ett annat språk än det dessa borgerhgapolitiker har gjort sig till tolk för här i kammarens talarstol. Samtidigtfinns utmaningar för framtiden. Kostnadsutveckhngen här i landet är iförhållande till den i vår omvärld oroande med hänsyn till svensk exportsbetydelse för vårt lands välstånd. Skattereformen är i detta sammanhang avutomordentlig betydelse. Skattereformen ger oss, Per , fömtsättningaratt få ett rättvist skattesystem, där inkomster från arbete och från kapitalfår en likvärdig behandling och där ojämnheterna i företagsbeskattningen sålångt möjligt tas bort. I den mån det fortfarande finns orättvisor kvar idetta sammanhang får dessa naturligtvis justeras i den fortsatta hanteringen. Iövrigt kan jag instämma i vad har sagt på denna punkt, och jag villockså hänvisa till den debatt om dessa frågor som vi kommer att ha . Enförutsättning för vårt näringslivs goda utveckling är att vi genom forskningoch teknisk utveckling har möjlighet att ta fram nya produkter och ny teknik.Här har samhället ett stort ansvan All erfarenhet visar att en hög tekniskutveckling är beroende av ett starkt engagemang från statens sida i ettsamarbete mellan stat och näringsliv. I detta sammanhang blir också detinternationella samarbetet ute i av allt större betydelse. 1betydande utsträckning har, som redan påpekats i debatten, den ökning som ägtrum av våra företags investeringar skett utomlands. De ökadevinsterna har i många fall använts till företagsförvärv utomlands. Detta harskett i första hand därför att företagen har velat skaffa sig tillträde tillmarknadsandelar Detta är en nödvändig utveckling i ett alltmerinterna-tionaliserat näringsliv. Men utvecklingen inger oro, eftersomen så stor del av investeringarna består i finansiella placeringar och så litetinvesteras i . Våra arbeten i kan tryggas bara genom att vårteget näringsliv utvecklas och är robust och starkt . Idetta perspektiv finns det anledning att med tillfredsställelse hälsa gårdagensuppgörelse mellan staten och om ett samgående mellan ,och . Detta kan, om man så vill, tas som ett exempel på enpragmatisk socialdemokratisk, reformistisk näringspolitik. Samgåendet skaparstörre slagkraft åt läkemedels- och livsmedelssektorerna i vårt land inte minstnär det gäller deras förutsättningar att konkurrera internationellt. innebär också att Volvokoncernen satsar en del av sina resurser påutbyggnaden av näringslivet i . Detta borde varaett föredöme för flera andra svenska storföretag som sitter med stinnapenningkasson PerWesterberg efterlyste andra motiv för detta samgående. Jag känner inte tillnågra andra motiv än just detta att man skall skapa större slagkraft i läkemedels- ochlivsmedelssektorerna, inte minst när det gäller deras förutsättningar attkonkurrera på Europamarknaden. Samtidigtinnebär affären ett erkännande av den starka utveckUng som skett i ,tidigare Statsföretag. Statlig företagsamhet har visat sin styrka. gällerdet att gå vidare och med erfarenheterna från bl.a. utveckling dranya slutsatser för att utveckla statens roll, som en part i förnyelsen av svensktnäringsliv . Dennaroll kommer inte att minska i betydelse efter denna uppgörelse. Tvärtom visarmycket av utvecklingen på att statens roll, framför allt när det gäller attutveckla de nya högteknologiska industrierna, får en ökad betydelse. Manhar i detta sammanhang beklagat att näringsutskottet inte fått någoninformation. Affärer av den här karaktären har tyvärr den benägenheten atthanteringen sker mycket snabbt och möjligheterna till samråd och diskussion ärmycket små. Jag instämmer i de krav som ställde och anser att det ärrimligt att näringsutskott i en sådan här situation får informationjämsides med att pressen får information. Det är ett krav som bör kunnatillgodoses. Svenskastorföretag betyder mycket för svenskt välstånd. tog upp detoch försökte på nytt ge sken av att socialdemokratin skulle vara specielltintresserad av storskaligheten och av att främja den på bekostnad av all annanutveckling. Detär riktigt; de svenska storföretagen betyder mycket för svenskt näringsliv -men det gör också de mindre företagen. Svensk näringspolitik bygger påförutsättningen att både storföretag och mindre företag utvecklas. Deneländesbild som ni beskrev här från talarstolen stämmer inte med verkligheten,. Startandetav nya företag har aldrig varit så omfattande som . De mindre företagen haren väldig ökning av sin investeringsaktivitet. De tror tydligen mer på svensktnäringsliv och framtid än de borgerliga partierna gör när debeskriver utvecklingen. kommer småföretagen att vara en mycketviktig faktor när det gäller att utveckla svenskt näringsliv och skaffa de nyaarbetsplatser som skall trygga arbetena . Härmåste tilliten riktas mot de enskilda människorna. Det är uppfinnare,innovatörer och entreprenörer som bygger framtidens arbetsplatsen Därför är detav stor betydelse att samhället skapar en miljö som ger förutsättningar fördessa att utvecklas. Den stora tillgången i vårt land är entusiastiska ochkunniga människon Utbildningsstandarden i vårt land är hög och jämn. Mendetta räcker inte. kommer att kräva en kraftig satsning på utbyggnadav utbildningsmöjligheterna på alla nivåer Inte minst viktig ärvidareutbildningen av de människor som redan nu finns ute på arbetsplatserna.Detta är en jämlikhetsfråga, men också en fråga om att skapa förutsättningarför en god näringstillväxt. Storautmaningar är förnyelsen av vår miljö och utbyggnaden av en nyenergiförsörjning. Här skapas nya möjligheter för utveckling av produkter ochföretag, inte minst när det gäller förnyelsen av vår arbetsmiljö, däruppbyggnad av arbetsmiljöfonderna på ca 10 miljarder är en stor nysatsning. Vi har tidigare diskuteratden internationella utvecklingen, där framväx- 1989/90:45 13december 1989 4Riksdagens protokoll 1989/90:45 ten av EG och den nyaeuropeiska ekonomiska gemenskapen kan anas som en följd av östländernasfredliga revolutionen Här bjuds nya möjligheter för svensk företagsamhet i taktmed att samarbetet utvecklas. Ett exempel på möjligheter som också kan tjänasom stimulans för oss i är naturligtvis EG:s småföretagarprogram. Mendet finns också skäl att konstatera att finns . EG är ett faktumi dag! Inte minst svenska småföretag harhär nya marknader, som väntar på deras kunskaper, produkter ochindustrieUa kunnande. Samtidigtkan man inte förneka att det internationella samarbetet innebär en ökadkonkurrens och snabbare förändringar även för de mindre företagen i vårt land.Detta bör beaktas i företagens planering för framtiden. Justnu pågår arbetet på att utforma strategin för näringspolitikens ochforskningspolitikens utformning . Här iriksdagen kommer vi att få dessa förslag från regeringen i månadsskiftet februari-marsnästa ån Dessa förslag har förberetts i ett omfattande utredningsarbete, somjust nu bereds i inför propositionsskrivandet. I dettaarbete ingår bl.a. att beakta de förhållanden som jag berört i det föregåendeoch många av de synpunkter som andra partiers företrädare framfört i debatten. Därkommer också att ges förslag till ställningstaganden i en rad av de frågor somhar tagits upp i reservationer till det betänkande från näringsutskottet somvi just nu diskuterar Det är föga värt att föregripa den diskussion somvi får i kammaren om ett par , då vi kommer att ha ett betydligtbättre underlag för diskussionen. Jagvill därför här nöja mig med att avstyrka samtliga reservationer och yrkabifall till hemställan i näringsutskottets betänkande på alla punkten och Per , och för övrigt också ,diskuterade ägandet och beskrev den enorma maktkoncentration och samling avägande som sker genom framväxten av institutionella placerare och storaföretag, och de såg det som en hemsk utveckling. Om bilden vore sann vore detsjälvfallet hemskt, men det är den inte. är sannohkt det land i världensom har ägandet mest spritt på de enskilda människorna -så är det på alla områden.Med den utgångspunkten är denna debatt inte relevant i förhållande till vårsituation. Påen punkt vill jag göra ytterligare en markering, och det gäller hantverketsställning och hantverkaryrkenas framtid. Det är alldeles uppenbart att ett gotthantverkskunnande inte bara är ett behov i dagens och morgondagens samhälle.Det är också i betydande grad en förutsättning för utveckling av nya företagoch produkter - ett baskunnande som inget välutvecklat industriland kan avståfrån. Det finns därför skäl för samhället att uppmärksamma detta och skapagoda förutsättningar för en sådan utveckling. Häri faller dessa frågor på minst tre utskott: näringsutskottet,arbetsmarknadsutskottet och utbildningsutskottet. Jag upplever att dennasektorisering är ett visst hinder för att vi skall kunna ta etttotalgrepp över de utvecklingsfrågor som är aktuella när det gäller hantverket.Det må bli vår uppgift att här finna samarbetsformer, som ger oss möjligheteratt på ett bättre sätt hantera dessa för framtiden så viktiga frågon Jag yrkar alltså bifall tillnäringsutskottets hemställan på Prot. 1989/90:45 samtliga punkter.