prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är ganska bra föross som inte är direkt involverade i fisket och kan det utan och innan att hamed någon som kan det och kan berätta hur det fungerar. måtycka att det är inskränkt och protektionistiskt - jag tycker i alla fall attdet som sade var rätt. Vi måste alltså ha en politik som gör det möjligt försvenska fiskare att fungera även . Jag skall inte gå närmare in påden delen av det hela - det är redan så grundligt diskuterat, och vi har ju enreservation på den punkten; jag bara hänvisar till den. Från sida har vi också krävt att vi skallha ett miljömål när det gäller fisket och fiskets förutsättningar. Det gällernaturligtvis också i berörda delar insjövatten, men framför allt gäller dethaven. frågade var socialdemokraterna var närman sög sand utanför - jag skulle vilja fråga både folkpartister ochsocialdemokrater och moderater, var de finns nu när man skall bygga en broöver : också det är ett bekymmer när det gäller miljön i de härvattnen. Det kan inte vara riktigt och bra att göra det. Vi motsätter oss ensådan lösning. Vi kräverockså att man i alla möjliga andra sammanhang har en uppfatt- 133 Prot.1989/90:137 ning om hur man påverkar miljön i havet. Vi hade för inte så längesedan 9 juni 1990 ett oljeutsläpp utanför Karlskronasom ställde till stora bekymmer och som fortfarandeställer till bekymmer Det händer då och då att sådana sker. Vi måste ställahögre krav på dem som trafikerar de svenska farvattnen, så att inte sådanaolyckor ständigt och jämt inträffar Oljekatastroferna är ett bekymmer fördjuren men också för fiskarna och för alla andra människor som skall vistas ide här vattnen. Vi har från sida nu som tidigare krävt enkatastroffond där fiskare kunde få hjälp när sådana här händelser inträffareller när vi får en algblomning som gör att fisken dör, så att man för denskull inte kan få någon fångst. När det gäller sådant som man över huvud tagetinte själv kan påverka måste det finnas en förutsättning att få stöd. I propositionen och i betänkandet tar man också uppfiskeristyrelseadmi-nistration. Det har funnits utredningar om hur man skall hadet med det. vill jordbruksministern att vi återigen skall tillsätta enutredning. Vi tycker från sida att det är fullständigt onödigt.Det är inte så förfärligt mycket pengar att tjäna på den administrationen, ochvi tycker dessutom att det är viktigt och vettigt att ha en fiskeristyrelse.Det är det vi skall satsa på. Det finns alltså inte motiv att nu satsa pengaroch energi på en utredning. Det skapar dessutom bekymmer: Det uppstårmisstämning, och det är risk att kunniga människor försvinner från verksamhetenom man gör på det sättet. Vi tycker alltså inte att vi skall tillsätta någonutredning om det här - det finns redan bra lösningar. skall också fiskerinämnderna försvinna frånlänsstyrelserna. De är också viktiga för fisket och för mycket av verksamheteni vattnen runt om i vårt land. De har gjort ett stort och viktigt arbete närdet gäller kalkningen. Jag tycker att det är synd att den kunskap somfiskerinämnderna representerar skall splittras. Med dessa ord i all korthet vill jag yrkabifall till våra reservationer 3 och 14. De övriga reservationer som vi haravgivit ställer vi naturligtvis också upp på, men för att underlätta kammarensarbete yrkar jag bifall bara till dessa två. AnL 87 (): Med knappt 3 500 yrkesfiskare är Sverigenaturligtvis inte en stor fiskenation. Men det betyder inte att fisket skullevara en obetydlig eller oviktig politisk fråga - tvärtom. I det globala perspektivet är fisket oerhörtbetydelsefullt. Vi vet ju alla att ett av mänsklighetens största problem i dagär att vi faktiskt inte kan försörja världens befolkning, och vi vet också attom vi skall lyckas lösa det problemet måste fisket spela en ännu större rollän det gör . En bra hushållning med fiskeresurserna, en långsiktigthållbar fiskepolitik i det globala perspektivet är någonting absolut nödvändigt. Fisket har ökat mycket i omfattning , mentyvärr har det inte alltid skett på det ansvarsfulla sätt som är nödvändigt,utan det har lett till överfiskning av vissa bestånd, och det är hotfullt införframtiden. Det finns också andra hot mot fisket. Miljöproblem som harsitt ursprung 134 iutsläpp av skadliga ämnen till luft och vatten är det också mycket viktigtatt Prot. 1989/90:137 bekämpa. Även om nu är en liten fiskenation, är det ändåmycket viktigt att vi i det internationella arbetet, i de internationelladiskussionerna kring fisket, bidrar till att skapa väl avvägda fångstuttag ochbidrar till att minska de globala miljöproblemen. Det är också viktigt att visjälva anpassar våra fiskemetoder, så att de blir ekologiskt bra. Utskottetsmajoritet ansluter sig ju till de motionärer som t.ex. har tagit upp problemenmed bomtrålsfiske. Fastän de här frågorna är mycket viktiga i detinternationella perspektivet, är det inte alls de som dominerar diskussionen.På fiskets område liksom på många områden pågår det i stället en process isyfte att avreglera, och målet är en ökad internationell handel medfiskeprodukter. Det är också de strävandena som är den direkta anledningentill det här betänkandet. Regeringen begär hos - och utskottetföreslår att skall bevilja detta - godkännande av en överenskommelseinom EFTA som skall leda till frihandel på fiskets område. Men i den processen finns det vinnare och förlorare, ochsom tagit upp tidigare i debatten hör inte precis tillvinnarna ännu så . Det verkar i rätt hög grad som om ambitionen är attSverige skall bli ett av de länder som står till tjänst med den här öppna ochtillgängliga marknaden för andra länders fiskeutövare. Det verkar inte som attregeringens ambition i särskilt hög grad är att värna och utveckla det svenskafisket. Det tycker vi är beklagligt. Vi tycker att det är mycket viktigt att inte gårföre i den här processen utan att det är en utveckling som sker parallellt ide berörda länderna. Och vi tycker att det skulle vara mycket värdefullt omregeringen återkom med en analys av hur processen fortskrider i andra länderoch att man då också beaktar alla typer av subventioner som finns till fisket iolika länder, även sådant som har med skattepolitiken att göia. Jag villdärför yrka bifall till reservation 2 till det här betänkandet. Mot bakgrund av att det skulle vara värdefullt med en ökadandel fisk i kosthållet är det också angeläget att man från samhällets sida haren mer positiv attityd till det svenska fis! t än den som präglarfiskepolitiken. Det skulle faktiskt inte skada om vi kunde öka fisketsomfattning eller i vart fall bryta trenden att fisket minskar i omfattning. Ochdet gäller ju också insjöfiske och vattenbruk. I det här betänkandet berörs också frågan om en översyn avden statliga fiskeadministrationen, och vi tycker från sida attdet är helt rimligt att förutsättningslöst se över denna. Från borgerligt hålltalar man ofta om behovet av att effektivisera den offentliga sektorn, men närdet nu läggs fram ett förslag som kanske i sin förlängning innebär vissaförändringar i syfte att effektivisera, då är man genast beredd att redan frånstart säga att det är nog inte bra utan det skall se ut precis som det gör . Det tycker vi är ganska märkligt. Låt mig , herr talman, notera att en rättbetydande del av debatten har tagits i anspråk av att och har fiskat ivar andras grumliga vatten. Å ena sidan konstaterar att är berett att ge upp ambitionerna när det gäller det svenska fisket för sin 135 1989/90:137 princip om en total frihandel, och konstaterar å sin sida att mode- raterna är ett inskränktnationalistiskt parti som gärna, trots att man säger motsatsen,vill ha kvar regleringar när de gagnar intressen som man sympati-serar med. Förmin del, herr talman, vill jag instämma med bägge sidorna och notera att denborgerliga enheten är det numera inte så mycket bevänt med. står bakom de reservationer som jag haravgivit till betänkandet. Jag yrkar alltså särskilt bifall till reservation 2och i övrigt till utskottets hemställan. 88 (): brukar ständigt iriksdagsdebatterna betona det nära sambandet mellan miljö och ekonomi. Sällanhittar man väl ett område där det sambandet är så tydligt som just fisket.Fiskerinäringen lider väldigt mycket av vår dåliga miljöpolitik och avett överutnyttjande av naturresurserna på grund av att man inte har sattfiskekvoter efter de biologiska kunskaper som vi har och på grund av att maninte alla gånger använder skonsamma fiskemetoder Jag kan ta ett exempel på det. Jag arbetade sommaren 1988i . hade hamnen varit full av trålare, men sommaren1988 fanns det inte en enda fiskare kvar i hela staden. Man hade fiskat slut påloddan på bara . Man började fiska lödda rejält 1980, när sillen togslut, och på bara tömde man ett av världens mest produktiva hav. Där servi verkligen vad det kan leda till ekonomiskt att överutnyttja naturresurser.Med nuvarande utflyttningstakt kommer hela Finnmarks fylke att bli tomt på bara30 år. Miljöproblemen orsakar i sin tur, förutom att det heltenkelt blir mindre fisk, att konsur.enterna får en bristande tilltro till ettav våra allra bästa livsmedel. Man blir ju inte uppmuntrad till att köpa fisk,t.ex. strömming, när man hör om de höga dioxinhalterna och missbildningar hosfisken. Ett annat exempel på problem med naturresurser är att densvenska laxen är utrotningshotad. Vi politiker gör egentligen alldeles förlitet när det gäller att fatta beslut för att lösa de här problemen. Vi hade också problemet med utfiskning av torsk längsNorrlandskusten eller rättare sagt i djuphålorna i . På väldigt korttid fiskade man ut stora bestånd av torsk. Visserligen kunde inte torskenföröka sig där uppe på grund av den låga salthalten i vattnet, men för delokala fiskarna hade det varit bra att spara litet mer på torsken. Då hade denhelt enkelt räckt längre. Vi har väckt en partimotion med en rad förslag omskonsammare fiskemetoder. Jag skall inte ta upp något av dem här, eftersomutskottet har valt att inte sakbehandla dem, liksom en rad andra yrkanden somsakbehandlades i stället. Men jag vill nämna en sak. Vi harföreslagit att en utredning skall sättas till med uppgift att se överbestämmelserna rörande fiskerilånen, för att se om man skulle kunna användadessa lån till att uppmuntra mer ekologiskt riktiga fiskemetoder. En annansak som jag vill ta upp speciellt är orättvisan att de fiskare som drabbasekonomiskt av miljöskadorna inte får något stöd av samhället. 136 jöproblemen är ju orsakadekollektivt. Det är vi allihop som har bidragit till degigantiska miljöproblem som fiskerinäringen står inför och tvingas levamed. Därför vill vi att en fond inrättas så att alla kan ställa upp och stödjade fiskare som har drabbats av miljöskadorna, tills fisken kommer tillbaka. Ett förslag som tangerar det miljöpolitiska området är attfiskare självklart måste få talerätt i miljömål enligt vattenlagen ochmiljöskyddslagen. har utskottet lämnat över det yrkandet tillmiljöskyddskommittén, och där tänker jag arbeta för att fiskare verkligen fården här utökade talerätten, tillsammans med andra grupper i samhälletgivetvis, som miljöorganisationer. Jag ser det som självklart och rättvist; Detär ju fiskarna som drabbas direkt ekonomiskt. Sand- och grustäkter i ekologiskt känsliga områden måsteomedelbart upphöra. 1 har vi lagt fram ett förslag tillbiotopskydd, och där har vi som en speciell biotop just tagit upp de härområdena, som måste skyddas för att fisken skall kunna reproducera sig. Prospektering efter gas och olja måste upphöra iÖstersjön, för prospekterar man blir givetvis följden att man också startarutvinning i fall man hittar gas och olja. En olycka där skulle givetvisinnebära en katastrof för hela fisket i . Detta har diskuterats här iriksdagen tidigare, men vi har också motionerat i frågan i samband medbehandlingen av fiskepolitiken. Det finns många skäl till att inte bygga en Öresundsbro.Även hänsyn till fiskerinäringen är ett viktigt skäl. Vi vet inte hurvattenströmningen kommer att förändras av ett brobygge, och det finns heltenkelt inga klara konsekvensutredningar på vad en bro skulle kunna innebäraför fisket. Därför var det på sin plats att ta upp problemet med Öresundsbronäven i anslutning till detta betänkande. vill jag bara säga att jag står bakom samtligayrkanden i vår partimotion, även om många av dem inte har sakbehandlats häreftersom de sak-behandlades . Jag stöder också samtliga reservationertill betänkandet som står bakom, men för att vinna tid yrkar jagbifall endast till reservation nr 9 om fiskerilånen. 89 () replik: Jag vill bara rätta till en missuppfattningsom delar med många andra här i . Östersjölaxen är inteutrotningshotad. Det är många vi i hade ett så bralaxbestånd som . Problemet är uppvandringen till denaturreproducerande älvarna, och det problemet löser man inte genom fiskestoppoch andra åtgätr der ute i , utan något annat måste till. Laxbeståndet i äremellertid inte något problem, och det skall vi ha klart för oss. Jag vet attmånga har den uppfattningen, bl.a. gäller det . En del villockså gå ännu längre än och stoppa det svenska laxfisket. Mendet hjälper inte. AnL 90 ÅSADOMEIJ (mp) replik: Jag sade inte att vi skulle stoppa detsvenska laxfisket. Jag sade att ett, hot mot fisket kan vara dels att mananvänder felaktiga fiskemetoder, dels ett för högt fångstuttag. Man måstedärför gå in också med andra 1989/90:137 9 juni1990 åtgärder för att klarajust den svenska laxen. Att begränsa fisket räcker alltså inte. AnL91 () replik: Jag har inte påstått att vill stoppa det svenska laxfisket.Det finns emellertid många andra krafter i rörelse för att stoppa det svenskayrkesfisket på lax. Det är bra att inte vill stoppa detta fiske. Dåkan vi kanske få den svenska laxen bevarad och få möjlighet att utnyttja den pårätt sätt. Problemeti dag är att det knappast går att sälja Östersjölaxen därför att den är förblek. Man vill ha färgad, odlad lax, eftersom den är mycket rödare och lättareatt sälja. AnL 92 ()replik: Jag tror att jag och får hjälpa till att upplysaallmänheten om kvalitetsskillnaden mellan odlad och vild lax. AnL93 (): När stod här i talarstolen sade han att han många gångerhar talat här och känt att han talat för döva öron. Jag tror inte att det ärproblemet, , utan jag tror att problemet är att det är alldelesför få öron här i kammaren som lyssnar. Detta beror kanske på att vi oftadebatterar fisket sent på kvällarna. är det ju dessutom . I tidskriften nr 8 av kunde man på ledarsidan läsabl.a. att "svenskt fiske står inför en av sina största utmaningar ".Trots detta tycker jag att ledarskribenten var mycket positiv och såg positivtpå framtiden. Jag tyckte alltså att ledarskribenten var optimistisk ochpositiv. Undermina här i har jag från denna talarstol hörtledamöter uttala sig om hur dåligt svenskt fiske är. vid fiskedebatten hur vi socialdemokrater egentligen sköterfiskefrågorna. Men sällan hör jag från er något konstruktivt om hur vi skallsköta det svenska fisket. Det är enkelt att stå här i talarstolen och barakritisera och kritisera. Jagvill här knyta an till vad sade om att få konsumenternapositivt inställda. Det är kanske dags att vi från politiskt håll ser litet merpositivt på fisket och inte ständigt bara rackar ner, talar om hur dåligtsvenskt fiske är, osv. Regeringenredovisar i proposition 123 överenskommelsen om ändringarna iEFTA-konventionen, vilket kommer att innebära en fullständig frihandel medfisk och andra produkter, som skall gälla fro.m. Utskottet harbehandlat propositionen och har ingen erinran mot förslaget utan föreslårriksdagen att godkänna detsamma. Detär viktigt att understryka vad jordbruksministern säger i propositionen:"Det är därvid nödvändigt att förändringarna i vårt lands politik hållerjämna steg med andra länders." Det är just vad talarna även harvarit inne på.De har givit uttryck för en rädsla för att vi skall gå före, precis som i frågaom jordbrukspolitiken. Vi kommer naturligtvis att från socialdemokratiskt hållvärna om det svenska fisket. Det finns ingen anledning att känna oro för att viskall ta större steg än andra länder Genom att prisstödet till fisk inte räknas upp utan frysespå nuvarande nivå har vi de facto gått snabbast fram av länderna inomEFTA. Utvecklingen i andra länder måste fortsättningsvis bliavgörande för takten i sänkningarna. Överenskommelsen i EFTA kommer att innebära en ökadkonkurrens från stora fiskenationer såsom och för den svenskafiskerinäringen. Men den kommer också att ge fördelar i form av att svenskafiskare får direktlanda fisk i andra EFTA-länder. För beredningsindustrin kandet också innebära att nya marknader kan öppnas. är ett land med lång kuststräcka, och fiskebedrivs mer eller mindre längs hela sträckan. Vi har ca 3 500 yrkesfiskare, ochen måttangi-velse säger att varje yrkesfiskare skapar sex arbetstillfällen iland. Med den uträkningen blir det fråga om ca 25 000 arbetstillfällen iSverige. På många platser i är fisket från sysselsättningssynpunkt enviktig näring. Men trots att har en lång kuststräcka är vi, somnågon har nämnt här , en liten fiskenation om vi jämför oss medNorge, och . Vi importerar också mer fisk i kronor räknat tilllandets fiskförsörjning än vad svenskt yrkesfiske svarar för. Det är viktigt att fastslå att vi socialdemokrater arbetarför att skall ha ett bra fiske, och därmed skall också braförutsättningar skapas för att det skall kunna bedrivas. 1978 årsfiskepolitiska mål ligger fast. Detta innebär bl.a. "att skapaförutsättningar för att de som är sysselsatta i fiskenäringen kan få både enekonomisk och social standard som är jämförbar med den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetet som konsumenterna erbjuds fisk avgod kvalitet till rimliga priser". Vidare kan sägas att när det gäller deinternationella fiskeförhandlingarna har drivit på för att stärka det svenskafisket. Vid gränsdragningsförhandlingarna är frågorna gällande Vita zonen ochPolska triangeln lösta. Kvar att lösa är frågan om Finlandsgränsen ochkomplikationerna kring Bogskäret. Att fastlägga en detaljerad fiskepolitik är omöjligtpå grund av oklarheterna i resultatet av de pågående handelsöverläggningarnamellan EFTA och EG. I propositionen skriver jordbruksministern att han tänkeruppdra åt jordbruksnämnden och att närmare utreda vilkaanpassningar som skall göras mellan och den 31december 1993 samt att den centrala fiskerimyndigheten skall utarbeta underiagför hur fiskeripolitiken skall bedrivas i fortsättningen. Majoriteten iutskottet har inte någon erinran mot detta. tog här upp det som står på s. 17 ipropositionen om en utredning om lägsta priser för sill och strömming. Jag kandelvis hålla med honom på den här punkten. Men jag vill också peka på vad somstår på s. 22 i betänkandet: "Ett sådant system tillämpas inom EG, ochutredarna bör en- Prot.1989/90:137 ligt utskottets mening inte ges alltför snäva direktiv." Omfiskeriorganisatio- ner och jordbruksnämnder inte ärtillfredsställda med den skrivningen kan de ta uppden här frågan vid behandlingen. Underlaget för regeringens proposition är,som också sade. Denna utredning harkritiserats av samtliga remissinstanser. Det är inte underligt, eftersomutredningen är både bristfällig och gjord i en anda som tyder på storokunnighet. Jordbruksministern är något blygsam när han skriver ipropositionen att "underlaget inte är tillräckligt". I utredningen föreslås att fiskenämnderna skall avskaffasoch att skall få ett samlat ansvar för allt fiske, såväl föryrkesfisket och fritidsfisket som fiskevården. har under hösten1989, i samband med länsstyrelsereformen, beslutat - på förslag avbostadsutskottet - att det är viktigt att fiskenämndernas kompetens ochlokalkännedom tillvaratas på länsnivå. I fortsättningen kommer det att ankomma på varjelänsstyrelse att bestämma om fiskenämnd skall finnas i länet eller omfiskefrågorna skall behandlas i annan instans, t.ex. lantbruksenheten ilänsstyrelsen. kände oro för fiskenämndernas fortsattaexistens. Jag själv är inte så orolig för detta. Det ankommer pålänsstyrelserna att bestämma. De län som har ett starkt yrkesfiske eller annanintensiv fiskeriverksamhet kan välja att ha en egen enhet med precis sammastorlek och form som man har med fiskenämnderna , medan andra län, t.ex.inlandslänen, med mindre fiske kan välja att sammanslå nämnden med någon annanenhet. När det gäller den övriga fiskeadministrationen är detviktigt att en översyn görs med tanke på de ändrade förhållanden somEFTA-överenskommelsen om frihandel kan innebära. handläggs fiskefrågornaav , men även jordbruksnämnden har en fiskeenhet som bl.a. hartill uppgift att svara för prisförhandlingarna. Utredningen skall vara förutsättningslös. Det står så ibetänkandet, och det är vi överens om. Men det är viktigt att får eneffektiv statlig administrativ organisation som handlägger fiskefrågorna såvälur internationell synpunkt, miljö- och forskningssynpunkt som uryrkesfiskarnas och konsumenternas synpunkt. Om det blir effektivast med ettfristående statligt verk som eller med en annan organisation anser jagatt utredningen noggrant skall belysa. Personligen tycker jag att det är felatt sätta vissa ramar och säga vad man vill ha innan utredningen har startat.Utskottet säger i en skrivning att man skall räkna med ett självständigtfiskeriverk som ett reellt alternativ. I samband med behandlingen av propositionen och inlämnademotioner i samband med denna, har utskottet också behandlat en del motioner omfiske från allmänna motionstiden. En motion från och OweAn-dréasson om begränsning av nätutsättning för icke-yrkesfiskare diskuteradesingående. Jag håller med motionärerna om att detta är ett problem som fått enalltmer ökad utbredning. Dessa s.k. husbehovsfiskare fiskar mer och merintensivt med många nät. I kunde jag läsa en artikel avChrister Johans- 140 son om fiske. Han skrev bl.a.:"mötte jag en äldre gentleman som Han hade under mänga år varit en passionerad sportfiskare.Under en promenad längs stranden pä sträckan vid Söndrumnorr om , räknade jag till inte mindre än 36 landgarn, berättade han. Det var med vårens stora smoltutsättningar ochnaturliga utvandring. Mannen undrade naturligtvis om detta var förenligt medgod och modern fiskevård. Någon ordning måste det väl ändå finnas, sade mannen,skakade på huvudet och gick vidare". Artikeln avslutas med: "Dethandlar om kvalificerat djurplågeri. som havsöringsstammen tillfogasoerhörda skador." Jag sade i utskottet, och jag kan säga det liar också, attjag själv har sett hur dessa s.k. husbehovsfiskare på kuststräckan vid mitt hemlägger ut 1 200 m nät. Man kan då fråga sig vilken storlek på familjen dessahusbehovsfiskare har. Att förbjuda husbehovsfisket skulle naturligtvis varafel, men när detta får en storlek som inkräktar både på yrkesfisket ochsportfisket måste vi nog vara beredda att vidta åtgärder. Men detta är inte enkelt, det har vi konstaterat. Attkomma till rätta med dessa problem är också förenat med kostnader Det är enganska omfattande utredning som skall göras. Vi är i utskottet medvetna omproblemet och kommer därför fortsättningsvis att noga följa utvecklingen. Slutligen skall jag bara kort kommenterareservationerna. Vad gäller reservationerna säger man ireservation 1 att det skall vara väl avvägda fångstuttag och att miljöproblemenskall minskas, medan man i reservation 4 vill att det svenska fisket börbibehållas i minst sin nuvarande omfattning. Detta är två reservationer som jagtycker går delvis emot varandra. Jag har tidigare nämnt vad den socialdemokratiska regeringenhar gjort och gör på det internationella planet för att stärka det svenskafisket. Eftersom vi tillhör ett parti som värnar om miljön har vi alltid dettamed i våra värderingar. Därför behöver ni inte, , vara så oroliganär det gäller den delen. Det finns heller ingen anledning, vilket vänsterpartietvill i reservation 8, att tillsätta en parlamentarisk utredning. Om riksdagengodkänner överenskommelsen i EFTA gäller det sedan att anpassa förhållandena iSverige därefter. Jag utgår ifrån att andra intresseorganisationer kommer medi diskussionen, t.ex. yrkesfiskarna, vilka har stor kunskap.