prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — Att lagen är komplex är något som vi här i kammaren fårstå för, eftersom vi har antagit den, och den blev som den blev. Men det ärnaturligtvis för den skull nödvändigt att vi får en ordentlig tillsyn. Nukonstateras både i propositionen och i betänkandet att det råder brist påutbildad personal. Därför måste fler personer utbildas, och det är naturligtvisett alldeles riktigt konstaterande. Det konstaterandet gjordes närdjurskyddslagen antogs . Detta är alltså egentligen intenågot nytt. utan den frågan borde redan vara åtgärdad. 1 en reservation har viredovisat att vi anser att det måste tas krafttag på detta område, så atttillräckligt många människor utbildas för denna verksamhet. Vi tycker inte att kommunerna skall ta ut avgifter för denordinarie tillsynen, alltså för uppsikten över djurskötseln inom kommunerna.Om kommunerna behöver ha ersättning för sin tillsynsverksamhet så får vi lösaden frågan via de handelsgödselavgifter som jordbruket betalar. De avgifternaskall ju användas till miljöåtgärder inom jordbruket. Detta kan ju också ansesvara en miljöåtgärd, nämligen för djuren. Det är endast i de fall då särskildtillsyn är påkallad beroende på missförhållanden som jag tycker att man skallha sådana här avgifter. En annan fråga som diskuteras i betänkandet är tillsynenav försöksdjur. Regeringen och kommer att ändra gällande ordning, omförslaget antas. Förslaget innebär nämligen att hälsoskyddsnämnderna fråntasrätten att ha synpunkter på försöksdjurens situation i försökssammanhang. Detanses att den etiska prövning som görs skall vara tillräcklig. Vi delar inteden uppfattningen. Vi anser att det nuvarande systemet skall bibehållas. Detger ett ökat skydd och en ökad säkerhet och är helt enkelt bättre. Som påpekade finns ett särskiltyttrande fogat till betänkandet, och det handlar om tillsynen avtävlingshästar. Jag är av den åsikten att vi borde ha följt det förslag somlantbruksstyrelsen framlagt och som innebär att man skall ha särskilt anställdaveterinärer för denna tillsyn. På det sättet skulle man kunna få betydligt bättretillsyn under tävling, träning och även kunna ha en annan kontroll avdopningsanvändningen än den som vi har . Vi förde en diskussion i utskottet om dessa saker och komslutligen fram till att vi skulle närmare studera dessa frågor. Kommunerna kanskeskulle kunna utnyttja veterinärerna till sin hjälp. Det är möjligt att man kangå den vägen, men jag tror inte att det blir särskilt bra. I det särskildayttrandet har vi sagt att vår och lantbruksstyrelsens lösning av frågan måstestuderas vid den utvärdering som skall göras. Det var emellertid inte möjligtatt få majoritet i utskottet eller i kammaren för en sådanlösning. Med dessa ord yrkar jag bifall till våra reservationer mednr 2 och 9. Vi står naturligtvis bakom våra övriga reservationer, men jag yrkar inte bifall 150 till dem. 106ANNIKA (): Det finns fortfarande många som tycker attdjurskydd är en lyx som vi kan kosta på oss när vi har klarat av skyddet avmänniskan. Detta är ett uttryck för ett synsätt som bygger på miinniskansöverhöghet i förhällande till andra levande varelser. I kraft av värintelligens och uppfinningsrikedom skulle vi alltså ha moralisk rätt attutnyttja djur för våra syften, i vår tjänst och på våra villkor. Mot detta synsätt står ett annat, och riktigare menar jag,som bygger på att jorden med sitt myller av liv är en helhet där delarna ärömsesidigt beroende av varandra och där människan måste visa respekt för andralevande varelser. Ett sådant synsätt växer fram och blir allt starkare, och dethar också kommit till uttryck i den nya djurskyddslag som beslutadeom . Men i den proposition som ligger till grund för detbetänkande som vi diskuterar nu finns ett förslag som på ett markant sättbryter mot den nya framväxande synen på djurskyddet. Regeringen föreslår i sinproposition, vilken utskottsmajoriteten samtyckte till, en förändring av 2§djurskyddslagen. Förändringen innebär att djurskyddet försämras för de djur somutsätts för djurförsök. Enligt den nuvarande lagstiftningen har miljö- ochhälsoskyddsnämnderna rätt att ingripa mot djurförsök som innebär onödigtlidande för djuren. Så har också skett i några mycket uppmärksammade fall. Viminns säkert allihop fallet med grodorna som skulle få tårna klippta för attde skulle kunna identifieras. I det fallet protesterade miljö- ochhälsoskyddsnämnden, den sade nej. föreslås alltså något som är en effekt av dessahändelser, nämligen att denna möjlighet för miljö- och hälsoskyddsnämnderna attsäga nej skall avvecklas. Om en djurförsöksetisk nämnd har tillstyrktförsöket, så skall djuren inte anses vara utsatta för onödigt lidande, skrivsdet i propositionen, och det anser också utskottsmajoriteten. Hur det faktisktförhåller sig med djurens lidande är följaktligen ointressant. Vi avstyrker förslaget till förändring. Vi anser attverkligheten visar att den ytterligare prövning som miljö- ochhälsoskyddsnämnderna kan göra behövs. Jag yrkar alltså bifall till reservation2 i betänkandet. Djurskyddet är bara en av många angelägna uppgifter sommiljö- och hälsoskyddsnämnden har, och det är en uppgift som tyvärr till följdav bristande resurser - ekonomiska och personella - får stå tillbaka för andrauppgifter. Därför är det bra att det nu markeras i lag att kommunerna skall hatillgång till personal som är särskilt utbildad på djurskyddsområdet. Men detinnebär också att det behövs ytterligare resurser för exempelvis lantbruksstyrelsenför arbetet med utbildnings- och utvecklingsarbete på djurskyddsområdet. Det föreslås också ett system för hur avgifter skall tasut i samband med djurskyddstillsynen. Vi menar att detta avgiftssystem bordevara mer genomtänkt än vad det är i propositionen och i betänkandet. Tillsynenutövas ju på myndighetens initiativ, men det är den som så att säga utsätts förtillsynen - det kanske låter negativt men det kan naturligtvis även varapositivt att utsättas för tillsyn - som har att betala kostnaden. ter för enviss godtycklighet från myndighetens sida, och det kan leda till att människorupplever att de behandlas orättvist. En del av verksamheten borde kunna betraktas som en allmänservice som bör vara kostnadsfri. Allmänheten skall ha rätt att få vissinformation från miljö- och hälsoskyddsnämnden i sådana här frågor.Servicefunktionen kan indelas i rent objektsinriktad verksamhet ochkontrollfunktion. Den objektsinriktade verksamheten är sådan service somförvaltningen kan ge mig om jag vill använda den som konsult. Då bör jagrimligen betala för denna service. Kontrollfunktionen innebär att myndigheten skall tillseatt människor följer lagar och regler. I normalfallet skall den varaavgiftsfri. Men i de fall då det behövs en uppföljning därför att detexempelvis visar sig att djurskyddet inte varit tillfredsställande, alltså dåtillsynen uppdagar missförhållanden, skall kostnaden för kontrollfunktionen tasut i form av en avgift. Detta är ett mer rimligt sätt att hanteraavgiftssystemet. Men det förslag som framlagts nu tycker vi kan jämförasmed hur det skulle vara om man vid hastighetskontroll av biltrafiken hejdadetrafikanterna och sade att man har kontrollerat hastigheten och konstateratatt någon kört precis så fort som det var tillåtet att köra, och för denna kontrollskulle trafikanten betala . Människor upplever ett sådant system somorimligt, och det är också orimligt att man skall betala för att samhället konstateraratt man följer de lagar och regler som samhället har fastlagt. Vi anser också att djurförsök bör avgiftsbeläggas i syfteatt minska antalet. Avgifterna skall kunna användas för att t.ex. utvecklaforskningsmetoder utan djurförsök. Med det, herr talman, hänvisar jag till vänsterpartietsreservationer och yrkar bifall särskilt till reservation 2 samt i övrigt tillutskottets hemställan. AnL 107MARIANNE (): de gröna välkomnar attregeringen framlagt en proposition i syfte att stärka tillsynen enligtdjurskyddslagen. Tyvärr har inte den nya djurskyddslagen förbättratdjurmiljöerna på det sätt som avsågs när lagen antogs. Lagens målsättning harkommit att devalveras när denna lag i lantbruksstyrelsen fått ge vika förekonomiska intressen. finns möjligheter för kommunernas miljö- ochhälsoskyddsnämnder att förhindra att djurförsök utförs inom den egna kommunen.Det kan ske med hjälp av 2 § i djurskyddslagen, som lyder: Djur skall behandlasväl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. vill utskottsmajoriteten och även regeringen att dennaparagraf avskaffas. Därmed försvinner kommunernas möjligheter att förhindradjurförsök som innebär onödigt lidande och sjukdom. Frågan är om regeringenbryr sig om djurens väl och ve. Eller bryr man sig bara om vissa djur? Bonden får inte ha djur i för små boxar. Man fastställerminimimått för dessa boxar. Men försöksdjur som används för att testafoderstater, t.ex. får med lock på magen och s.k. vombfistlar, får utstå mycketlidande. Förutom sitt redan hårda liv som försöksdjur förvaras de i alltför småboxar. De förnekas utomhusvistelse osv. Om dennämnda paragrafen avskaffas blir det naturligtvis ännu svårare att fåoffentlighet kring djurförsök. Debatten kommer att minska. Är det måhändasyftet med det hela? Är det inte egentligen anmärkningsvärt att hela ansvaretskall läggas på de etiska nämnderna? Hur blir det med uppföljningen? Hur är deetiska nämnderna sammansatta ? Protokoll från de etiska nämnderna visaratt det förekommer protester, men de som protesterar är i minoritet. Det kommunala vetot tas bort i alla känsliga frågor,exempelvis frågor som rör miljöförstörande anläggningar och avfallsanläggningar.Detsamma kan också komma att gälla möjligheterna att ingripa mot djurförsök.Jag skulle vilja veta varför. Är anledningen att regeringen vill att djurförsöksom utförs inte skall komma till allmänhetens kännedom? Kan man inte försvaraden mängd djurförsök som utförs? Djurskyddslagens grundidé är att djur skall skyddas. Omden lagen tas bort blir det förmodligen ännu svårare att hålla fast vid regelnatt djurförsök inte skall tillåtas om alternativ finns. visar det sig attdenna regel inte följs. En mängd djurförsök kan ifrågasättas ur rent etisksynvinkel. Skall djurförsök få ske för ekonomisk skull, som t.ex.analys av foderstater? Jag tycker att det är ett av de märkligaste försök pådjur som jag har sett ur just etisk synvinkel. Jag har tidigare fört en debattdärom med jordbruksministern men kunde inte då få svar på frågan om sådanadjurförsök verkligen faller inom ramen för viktiga försök att analysera fodret. Jag skall i denna sena timme inte dra ut på debatten, ävenom jag tycker att den borde vara ganska intensiv och inte riktigt så avslagensom den blir så här . Frågan är faktiskt otroligt viktig. Manvingklipper ju har kommunernas möjligheter att arbeta enligt de intentioner somanges i lagen. Jag tillstyrker alla våra reservationer men yrkar bifallenbart till reservation 2. 108AKE SELBERG (s): Jag skall i likhet med föregående talarefatta mig kort och inte förlänga debatten i onödan. Om en djurskyddslag skall fungera på ett bra sätt måsteden vara så utformad att den inte bara ger möjligheter att ingripa motdjurplågeri och olika missförhållanden. Den bör i lika hög grad kunna förhindraatt djur far illa. Med hjälp av lagen skall också skador kunna förekommas. Djurhållningen förändras ständigt och kräver därförsärskild uppmärksamhet. De olika produktionsområdena ställer allt högre kravpå de enskilda individerna. Allt fler människor skaffar sig sällskapsdjur, ettintresse som har blivit allt större. står det klart att människorskaffar sig bättre kunskaper på området. Den djurskyddslag som gäller antog våren 1988under relativt stor sniiistiininiighet här i kammaren, och det var bra. Fråganom tillsynen av djurskyddet fick dock inte sin slutliga lösning genom den nyalagen. Slutlig ställning skulle därefter tas till frågan om vilken myndighetsom hade 1989/90:137 9 juni1990 att svara för tillsynen.Lantbruksstyrelsen fick i uppdrag att undersöka hur tillsynen kunde förstärkas,och det har man också gjort. Ipropositionen och i betänkandet slås fast att de lokala hälso- och miljöskyddsnämndernaskall vara tillsynsmyndigheter På så sätt kommer också tillsynen att ske pånära håll. Men en fungerande djurskyddstillsyn förutsätter att kommunerna tartill sig utbildad personal t.ex. genom att anlita veterinärer. Men de måsteockså se till att den egna personalen utbildas. Över huvud taget måste detfinnas tillgång till kompetenta människor på området. Tävlingsverksamhetmed hästar är en av de frågor som har varit föremål för en ingående diskussion.För att få tillsynen så samlad som möjligt föreslås i propositionen atttillsynen skall läggas på kommunerna utom vid tävlingstillfällen då utseddabanveterinärer har hand om tillsynen. Det är väl närmast av den orsaken att enså stor del av hästarna inte finns i anslutning till stallarna på travbanorna,utan kommer från alla möjliga områden där de sköts och handhas. Enförutsättning för en meningsfull och bra tillsyn är ju också, självfallet, attde personer som skall utföra jobbet har tillräckliga kunskaper för att klarasina uppgifter, eftersom tillsynen inte enbart gäller att kontrollera bestämmelseroch föreskrifter, utan också innebär självständiga bedömningar omdjurens förhållanden. För att klara sina uppgifter måste, somjordbruksministern också säger och som utskottet ställer sig bakom-utbildningen av personalen vid kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnderfullföljas och förbättras. Ioch med dagens beslut får kommunerna möjligheter att ta ut avgifter för sinatjänster. Det bör medföra att kommunerna också kan skaffa sig de resurser sombehövs för att utöva tillsyn. krävs också att kommunerna prioriterardjurskyddet på ett bättre sätt än som kanske varit fallet . Jagvill, herr talman, med det anförda yrka bifall till jordbruksutskottetsbetänkande 23 och avslag på samtliga reservationer. Anf.109 (): Jag tycker det var ganska anmärkningsvärt att inte med ettord berörde borttagandet av möjligheten för kommunerna att ingripa motdjurförsök och att ha kvar den övervakning som funnits. Jag skulle gärna viljaveta varför det är så viktigt att ta bort denna möjlighet. Hur skall man kunnakontrollera uppföljningen av detta när man inte har denna möjlighet frånkommunens sida? AnL110 (): De etiska nämnderna kommer att få enmycket bred sammansättning av lekmän, forskare och försöksdjurspersonal. Detgör att de kommer att representera ett mycket brett kunnande. Dessutom är detså att i samband med försöket, med förvaring och skötsel, utövas den tillsynenav kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnd. Både i propositionen och i utskottethar man ansett att detta är en tillräcklig prövning. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Betalningar till och från utlandet Föredrogs finansutskottets betänkande1989/90:FiU37 Betalningar till och från utlandet (prop. 1989/90:135). AnL 111 (): Utvecklingen mot fria kapitalrörelser går nusnabbt i industriländerna. Ett viktigt inslag i det europeiskaintegrationsarbetet är att avveckla hinder för kapitalets rörlighet. OmSverige menar allvar med talet om att skapa sä nära relationer som möjligt tillEG, måste vi också vara beredda till anpassningar på detta område. har avregleringen på detvalutapolitiska området varit snabb även i . Regeringen hävdar iproposition 135 att valutaregleringen nu slutligt skall avskaffas. Men denkäcka parollen stämmer inte med de förslag som läggs fram. Pä tvåpunkter har vi moderater motionsvis riktat kritik just på den grunden attavregleringen inte blir fullständig. Vår första invändning gäller förslagetatt den nya beredskapslagen om valutareglering skall kunna användas inte endastunder säkerhetspolitiska kriser och i krig utan även när valutamarknaden ifredstid utsätts för allvarliga störningar. Det ligger nära till hands att dra en parallell tillförslaget om ny prisregleringslag . Då ville regeringen behålla enmöjlighet att tillgripa regleringsvapnet även vid varuknapphet till följd avannan utomordentlig händelse än krig eller krigsfara. antyddes detdock att man knappast kunde föreställa sig de omständigheter under vilka dennaundantagsklausul skulle åberopas. Men införderegeringen ett totalt pris- och hyresstopp som ett led i ett - som det skullevisa sig - fullständigt misslyckat krispaket. Sedan priserna hade stigit ialldeles ovanligt snabb takt till följd av politiska beslut om skattehöjningar,avvecklades pris- och hyresstoppet under tämligen nesliga former långt före denursprungligen avsedda tidpunken. Det som inträffade med stöd av den nya prisregleringslagenger anledning att förebygga en upprepning på det valutapolitiska området. Vimoderater anser att störningar på valutamarknaden skall mötas med marknadskonformaekonomisk-politiska åtgärder. En anknytning till EMS - det europeiska monetärasystemet - skulle underlätta försvaret av kronan i orostider. Än allvarligare restriktioner på valutaområdet föreslås iden tilltänkta lagen om betalningar till och från utlandet. Sådanatransaktioner, liksom hantering av utländska värdepapper, skall förbehållasauktoriserad svensk valutahandlare. Dessutom behålls förbudet mot att betalamer än . i års-premier för utländsk livförsäkring. Den uppgivnamotiveringen är att dessa begränsade föreskrifter behövs för insamlingen averforderlig statistik och för en effektiv skattekontroll. Men inget tvivel kanråda om dessa begränsningars oförenlighet med strävan till friakapitalrörelser över gränserna. Resultatet blir att valutaregleringenåterinförs bakvägen. 1 de pågående förhandlingarna mellan EFTA och EG omupprättandet av ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) har Sverigesutrikeshan- Betalningar till och från utlandet Betalningar till och från utlandet delsministeruttryckt ambitionen att förbehålla sig så få undantag från sommöjligt. Regeringens förslag i propositionen är mot denna bakgrund mycketöverraskande. Det framgår av texten att man är fullt medveten om att deföreslagna reglerna inte klarar en granskning från denna synpunkt. Det heterockså att de torde behöva omprövas . Utskotts-majoriteten - alla andrapartier än - instämmer i detta uttalande. Det finns verkligen skäl att ställa frågan varför man pådetta sätt med berått mod går in för en nyordning som man vet inte kan blisärskilt långlivad. En annan sak hade det möjligen varit, om man hade ännunågon tid behållit ett gällande regelsystem, som så småningomskulle ändras. Men att nu lägga fram ett nytt förslag om begränsningar förkapitalets fria rörlighet är verkligen att sända fel signal till våra förhandlingsmotparteri EES-processen. När principbeslutet togs här i omatt avveckla valutaregleringen, uttalade jag i kammardebatten att detta ocksåinnebar ett beslut att sänka rekordhärda skattetryck och att anpassavåra skatteregler till förhållandena i omgivande länder, inte minst påkapitalbeskattningens område. Det kommer att visa sig omöjligt att bibehållaså starkt avvikande regler som vi nu är i färd med att införa. Resultatet blirendast att den flykt av placeringskapital som redan är i full gång fortsätteroch förstärks. Det är, som vi har påpekat i vår motion, numera fullt möjligtatt packa en resväska full med sedlar och flytta dem till ett annat land, sålänge dessa pengar är avsedda för konsumtion. Däremot är och förblir det förbjudetatt investera eller spara dem genom att t.ex. köpa värdepapper eller sätta indem på bank. Denna skillnad i synsätt och behandling kan inte annat än framståsom stötande för rättskänslan. Till en del kan utformningen av den föreslagnabetalningslagen inte uppfattas som annat än ett uttryck för strävan att låsain sparkapital i , annars går det helt enkelt inte att förklaraexempelvis föreskriften, som jag nämnde, att man inte får betala mer än 3 000kr. i premie till utländskt livförsäkringsbolag. Men denna metod attstyra kapitalströmmarna är verkningslös. Även om resultatet blirdet åsyftade, nämligen att premien betalas in till svenskt försäkringsbolag,placerar detta bolag i sin tur medlen utomlands i aktier eller fastigheter. Förnärvarande tycks de svenska försäkringsbolagens hela utrymme för nyplaceringaroch mera därtill utnyttjas för,investeringar i andra länder. Svårigheterna försmåsparare att fritt handla med aktier utomlands kringgås också genom alla deutlandsfonder som startas i rasande takt, och där svenska skattemyndighetergår miste om möjligheterna att exempelvis ta ut kapitalvinstskatt i samband medomplaceringar. Dessa aktuella företeelser understryker, enligt minmening, nödvändigheten av att den svenska skattelagstiftningen harmoniserasmed förhållandena i omvärlden. Detta gäller inte bara tekniska frågor somskatteunderlag m.m. utan även nivån på skatteuttaget. Det nu framlagdaförslaget om införande av en källskatt uppgående fill på kapitalinkomsterger mig anledning att påminna om att Uknande försök i andra länder harframkallat en kapitalflykt som framtvingat en skyndsam reträtt frånlagstiftarens sida. märksamniatär kanske införandet av en källskatt på ' i för drygt ett årsedan. Det ledde till att småspararna i stor omfattning flyttade sinabanktillgodohavanden till . Resultatet blev att den ansvarigefinansministern fick ersättas med en ny och att den nytillkomne fick återkalla bestämmelsen på ett så definitivt sätt att äventankegångar om en källskatt inom hela EG på måste skrinläggas. Men ävenfinska och österrikiska politiker har bränt fingrarna rejält när de har försöktbeskatta sina väljares sparmedel. En källskatt på kapitalinkomster och även påkapitalvinster med framstår som helt omöjlig i perspektivet av friakapitalrörelser inom ramen för ett finansiellt integrerat . Det enda säkra sättet att i längden klara skattekontrollenär således att anpassa den svenska kapitalbeskattningen till vad som gäller iandra länder. Detta är också en förutsättning för att vi skall kunna undvikaatt en stor del av det kapital som är tillgängligt för långsiktiga placeringarförsvinner ur . Som vi moderater ser saken är den föreslagnabetalningslagen ett återfall i förlegat regleringstänkande. Visserligen kandetta återfall inte bli särskilt långlivat, men just därför finns det skäl atthelt avstå från denna omväg och att i stället utforma en ordning som står isamklang med aktuella liberaliseringssträvanden inom och EG. Med det anförda yrkar jag. herr talman, bifall tillreservationerna 4 och 6. Eftersom vj moderater inte ser någon nämnvärd nyttamed att fila på kantigheter i den föreslagna betalningslagen utan vill ha enhelt annan lösning, kommer vi att avstå från att rösta vid eventuellavoteringar om folkpartireservationerna 9,10 och 11. Betalningar tid och från utlandet 112ANNE (): När valutarestriktioner i praktikennästan upphävdes - varaktighet - hälsadesdetta med stor glädje av alla anhängare av marknadsekonomi och rationellinternationell arbetsfördelning. De flesta hoppades att friheten för svenskaföretag och individer att investera utomlands skulle kompenseras av attutlänningar skulle utnyttja sina nyvunna möjligheter att investera här iSverige. Så blev det inte. Mot svenska investeringar utomlands under detsenaste året på runt står utländska investeringar i Sverigepå blygsamma . Svenska företags utlandsinvesteringar kan i storutsträckning hänföras till de många osäkerheterna om vart ekonomi ärpå väg-hur anslutning till EG kommer att se ut. hur energipolitikenkommer att påverka priser och eltillgång sariit hur vår lönebildning kommer attpåverka kostnadsläget. Men när det gäller utlänningars vilja att investera iSverige tillkommer ett annat moment - mänga utländska företag anser attSverige fortfarande har mer eller mindre socialistiska restriktioner som nuoch begränsar deras rörelsefrihet om de investerar här.Industriministerns många uttalanden om kollektivt ägande och nationellt kapitalbidrar till att öka de utländska företagens misstro mot . Mot denna bakgrund är det extra olyckligt om man tror atten valutareglering kan återinföras på ganska lösa grunder. Betalningar tdl och från utlandet valutaregleringkan införas vid krig eller krigsfara.