prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Detär precis de argument som ligger lill grund för inställningen att småmål somhandlar om erkända snallerier för mycket små belopp skall betraktas somsmörklicksmål. Dessa skall inte handläggas med färdigaförundersökningsprotokoll, som sedan skall vandra vidare och skapa nyaarbetsuppgifter i en byråkratisk verksamhet inom åklagarmyndigheten. Med en mycket ringa arbetsinsats skulle man direkt kunnautfärda ett ordningsföreläggande när man haffar en person som gör sig skyldigtill snatteri. Därmed är ärendet avgjort. De mål som skulle kunna handläggas pådetta sätt rör erkända snatterier för små belopp. Det är sådana smörklicksmålsom rättsapparaten inte borde behöva ha gående genom hela systemet. Jag tycker atl skall gå vidare med sinaegna argument och anföra dem som skäl till varför det skall införas ordningsbotför erkända snatterier för små belopp. 43 (): Det är intressant atl iaktta Bengt-OlaRytlars mycket kraftiga slalomåkning mellan reservationerna för att undvikaatt dela reservanternas uppfattning. Konsekvensenav del som jag har sagl här är att vi inte skall De skall inordnas under ordningsbolsinslitulet, och därvid -precis som utskottets ordförande sade - hanteras på ett rationellt sätt. När del gäller den mycket snabba ökningen som ocksåutskottets ordförande i sitt huvudanförande pekade på - 20 000 snallerier perår - måste någonting hända. Gränsen mellan stöld och snatleri är förhög. För atl inskärpa vikten av att samhället ser allvariigt på stöldbroltenbör denna gräns sänkas, vilkel skall beslutas av denna kammare. Detta är myckellogiskt. Man skall se allvarligt på snallerier när de ulgörmängdbrott eller debut-brott. Skräpbrotten, smörklicksmålen när del gällersnatterisidan, skall handläggas rationellt. De större och allvarligaresnatterierna skall föras över till stöldsidan och hanteras medförundersökningsprotokoll genom hela vägen i rättsapparaten för atl manverkligen skall kunna få tag på gärningsmannen. Delta är logik, det är den logik som vi reservanter till-lämpat i detta betänkande. Jag inser och förslår atl delar våruppfattning, men på något sätt försöker han alt med en våldsam slalomåkningkomma mellan portarna. Det blir desto svårare, ju fler inlägg han gör Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under12 §.) 10 § Vissa anslag inom Hnansdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs finansutskottetsbelänkande /90:FiU 17 Vissa anslag inom finansdepartementetsverksamhetsområde (prop.1989/90:100 delvis). 44 (): Jag vill bara myckelkorl referera lill det som står skrivet i vår reservation. Finansdepartementethar redan under delta budgetår förstärkts med 28 heltidstjänster. vill manha några ytterligare för att följa upp skaltereformen. Det vore skillnad omdessa pengar skulle fördelas till .som just har hand omverkställigheten av skattereformen, eller om pengarna skulle ha tilldelats dåman förberedde skaltereformen. Jag tycker atl del är inkonsekvent alt tillföradessa ytterligare tjänster. Därför yrkar jag avslag på utskottets hemställanoch bifall till reservationen av och . AnL 45MARIANNE (); Majoriteten i utskottet anser atlfinansdepartementet har och har haft så mycket arbete med skallereformen atldet utökade anslaget är motiverat. 1 går behandlade utskollet de motioner som berör vårtområde och som har avgivits i anslutning till forskningspropositionen. Centernstod då bakom en motion där man ansåg att det är viktigt att avsättaytterligare medel för 1989/90:95 28 mars1990 Återförvisatärende om tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag atl undersökafördelningseffekterna av skattereformen. Även om ansåg atl del ärriksskatteverket som skall ha dessa pengar, är vi tydligen överens om atlskattereformen måste följas upp och att resurser måste ställas till förfogandeför della. Jag yrkar avslag på reservationen och bifall lill utskottetshemställan. AnL46 (): Det som då diskuterades var en ny arbetsuppgift. Man hade väl intetänkt att använda just dessa tjänster till denna arbetsuppgift. Fördelningspolitikär inte någonting som haft någon hög prioritet i under desenaste åtta åren. Man kan konstatera atl ju fler tjärister somfiriansdeparlemeniet tillförs, desto sämre sköts landets ekonomiska politik.Av hänsyn till detta föreslår jag all begäran om de nyatjänsterna skall avslås. AnL47 (): Jag tror faktiskt alt även ser på fördelningseffekterna.Skaltereformen har just börjat genomföras och det finns en stor bit kvar atlbåde fatta beslut om och genomföra. Därför är del viktigt altfinansdepartementet också ges möjlighel alt följa upp dessa frågor på ett brasätt. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 11 § Återförvisatärende om tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag 1989/90;FiU32 Återförvisat ärende om tillfälligtförbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag (prop. 1989/90:94). Anf.48 (): När finansutskottets ordförande efter regeringensnederlag i den votering om lönestopp som gjorts till kabineltsfråga begärdealt förslaget om utdelningsslopp skulle återförvisas lill utskottet, uttrycktejag förhoppningen att det skulle ske en omprövning där så att mina kritiskasynpunkter aldrig skulle behöva föras fram. har utskottets socialdemokratergått emot propositionen och biträtt de borgerliga avslagsyrkandena, så man kankanske lycka att jag därmed borde vara nöjd. Den motivering som anförs är docktyvärr både knapphändig och missvisande, varför vi på den borgerliga sidan settoss föranlåtna alt reservationsvis förorda en annan text. Imajorilelsullåtandet framförs ståndpunkten atl ett utdelningsslopp måste varakopplat till ett lönestopp, vilket inte har förfäktats tidigare avsocialdemokraterna. Det har förekommit alldeles för sig självt.Det kan väl inte uteslutas att argumentationen i de borgerliga motionernabidragit till ett visst omtänkande på regeringssidan. I syfte atl förebygga enupprepning vill jag i alla händelser här redovisa våra principiellainvändningar Om man jämför med ett fullständigt förstatligande av löne-och prisbildningen i landet som också var med i paketet, kan naturligtvis ettutdelnings-stopp framstå som mindre drastiskt. Det får ändå starkt skadligaeffekter på ekonomin, samfidigt som det är högst diskutabelt om eftersträvadefördelningspolitiska effekter kan uppnås. Förra gången ett utdelningsslopp prövades var . Manhade då ell utdelningsslopp frikopplal från lönestopp. varaktiebörsen genom valutaregleringen avskärmad från omvärlden. är detdäremot möjligt att köpa utländska akfier, och det sker också i mycket storutsträckning. En svensk finansminister kan inte gärna komma åtutdelningspolitiken igenom t.ex. . Om vi försätter oss i densituationen alt utdelningshöjningar är förbjudna för svenska aktier men kanförekomma i utländska företag, får vi räkna med alt det redan starka utflödetav placeringskapital påskyndas. påverkas naturligtvis utländska placerare i sinsyn på . De har - del är väl nu - såltav del innehav som tidigare förekom. Naturligtvis har de svårt alt förstå atlde skall ta hänsyn till fördelningspolitiska avvägningar som måsle bedömasvara av inhemsk karaktär Flykten från svenska aktier skulle fortsätta med ettutdelningsslopp. Därmed försvåras även på del sättet de svenska företagensförsörjning med riskkapital. En annan synpunkt gäller den pågående reformeringen avföretagsbeskattningen. Del finns nu en bred enighet om att man skall breddabaseri och tillämpa eri lägre skattesats för vinstskall. Syftet är alt manminskar inlåsningen av vinstmedel i bestående och mogna företag, som kanskeinte har så många nya idéer att komma med. Med en lägre vinstskatt kan meravinstmedel delas ut och användas för investeringar i sammanhang där de görbättre nytta. Om man sätter in ett utdelningsslopp går det rakt emot deuttalade avsikterna med reformen på företagsskallesidan. kommer väl alt invända atl syftet medell utdelningslopp främst är fördelningspolitiskt. Många föreställer sigsäkert att ett utdelningsstopp skulle vara ett dråpslag riktat mot slemmakapitalister och kupongklippare. Även här har det skelt stora förändringar Jagtänker inte bara på atl utdelningar numera utbetalas via VPC. Endast av börsvärdel ägs av enskilda hushåll. ägs indirekt viaaktiefonder De återstående 3/4-delarna innehas av inslitulioner, som behöveruldel-ningshöjningar för atl bevara realvärdet på pensioner, bidrag lillforskning eller vad det nu vara må. Som exmepel kan nämnas ochlöntagarfonderna som i hög grad - i alltför hög grad enligt min mening - inneharaktier Utdelningarna är då naturligtvis till för alt hålla uppförtjänst-kapaciteten. Om man då går in med ett utdelningsslopp får man faktiskt,med hänsyn lill den här fördelningen, till övervägande del enfördelningspolitisk effekt Återförvisat ärende om tillfälligt förbud mot höjning avvinstutdelning i vissa aktiebolag Återförvisat ärende otn tillfälligt förbud mot höjning avvinstutdelning i vissa aktiebolag som ärmotsatt den avsedda. Hade elt utdelningsslopp satts in skulle inkomstbortfalletefler skall för hushållen ha blivit ungefär 250 milj. kr Det är förvisso enansenlig summa, men sett i relation till de totala disponibla inkomsterna somuppgår lill är det kanske inte så myckel atl tala om. Detutgör knappt 0,5%o. Del borde väl vara försumbart även ur rättvisesynpunkt. Den största förloraren på en sådan här åtgärd - det tyckerjag all man bör betänka - är faktiskt staten. Jag har redannämnt atl del allmänna är en stor aktieägare. Man skulle göra en direkt förlustpå 80 milj. kr. Till det kommer skatteintäkterna på utdelningshöjningar iövrigt, vare sig de nu faller på privatpersoner eller andra. Slutsatsen blir att fördelningseffekten inte är självklarDet kan också spåras en viss insikt om detta i vpk;s reservation. Där sägsfaktiskt att ell utdelningsslopp är fördelningspolitiskt ineffektivt och alldet därför behöver kompletteras med en särskild vinst- och förmögenhetsskatt påföretag. Detta vittnar om alt man inte tror på åtgärden, men stöder den därföratt man inte orkar göra upp med gamla fördomar För oss moderater liksom för de övriga borgerligautskoltsledamöterna, är det största felet med ett utdelningsslopp all del ulgörelt steg mot en genomreglerad ekonomi. I stället bör vi genom avreglering skapaen bättre fungerande marknadsekonomi. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall lill denborgerliga reservationen nr 2, liksom till utskottels hemställan. 49MAGGI (vpk); Det här är kanske inte något av de viktigastebelänkandena som vi skall besluta om , men jag har ändå begärt ordet. Detär elt betänkande som är en rest ifrån regeringskrisen . Som elt av de fyra stoppförslagen lade regeringen fram eltförslag om tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning. Det var väl detenda av dessa stopp som möjligen kunde ha någon lilen udd riktad mol kapitalet.Vi vet ju alla hur förslagen såg ut. Det rörde sig om lönestopp, pris- ochhyrestopp, kommunalt skalleslopp samt strejkförbud. Del var motiverat av fördelningspoliliskaskäl. har redan kommenterat vår reservation. Detstämmer väl all vi har ansett att detta är ineffektivt ur fördelningspolitisksynpunkt. Man kan undra om regeringen någonsin har tyckt att del var ett braförslag, eftersom man nu vill dra tillbaka del. Del kanske bara var någolslags kosmetika, så att det skulle se ut som om stoppakelet också skulle fåkonsekvenser för kapitalmarknaden. Vi lycker nog ändå alt man skall stödja förslaget,eftersom det kan ha sina poänger Vi tycker dock framför allt att man skallkomplettera det med en särskild vinst- och förmögenhetsskatt på förelag. Dettaär redovisat i reservationen. Från vpk-s sida har vi inte delat regeringens uppfattningatt har stått inför en akut kostnadskris, och atl det har varitmotiverat med de panikåtgärder som föreslogs . I denpartimotion som vi lade fram har vi utvecklat vår syn på den ekonomiskaulvecklingen och vilka åtgärder vi tycker är rikliga ur fördelningspolitisktperspektiv. Del har visat sig all vär bedömning håller även nu islutel av mars, genom alla de turer som har varit när del gällerregeringsfrågan och det ekonomiska lägel. Bland de åtgärder som vi har ansett vara viktiga för attförändra den ekonomiska situationen finns, förutom en vinst- ochförmögenhetsindragning från företagen, en demokratisering av arbetslivet, såatt de människor som arbetar får ell verkligt inflytande över sinarbetssituation. Däri ingår också atl riva upp skattereformen och komma med enhelt ny skattereform, som i grunden är rättvis för låginkomstlagarna. Vi måsteockså salsa rejält pä miljösidan, för alt få en ändring i ekonomin. Mol bakgrund av detta korta inlägg vill jagyrka bifall fill vår reservation. Återförvisat ärende om tillfälligt förbud mot höjning avvinstutdelning i vissa aktiebolag AnL 50ANNA-GRETA LEHON (s); Många anser all den ekonomiska utvecklingenunder 80-talel har medfört en orättvis fördelning av arbetets frukter Så hart.ex. kvinnornas löner inte förmått hålla jämna steg med männenslöneutveckling. Ökningen av aktieutdelningarna har också legat klart över degenomsnittliga löneökningarna, . Alt regeringen meddet förslag om allmänt lönestopp som lades fram föreslogell tillfälligt utdelningsstopp för börsnoterade företag och OTC-företag varmotiverat av fördelningspolitiska skäl. majoritet delade uppfattningarna atlockså kapitalägarna måste avstå från ökade inkomster i form av höjda aktieutdelningar.Samtidigt gällde, enligt utskottets mening, precis som enligt regeringen, allåtgärderna skulle ses som ett samlat paket. När del allmänna lönestoppet inte vann gillandeär del därför konsekvent alt man nu inte heller genomför stoppet för ökadeutdelningar Utskottet avstyrker efter återförvisningen från kammaren därförpropositionens förslag. Den ekonomiska situationen och bedömningen av den framtidaulvecklingen kräver atl fattar beslut som kan medverka lill atlbl.a. Till detta får vi återkomma, främst i sambandmed behandlingen av regeringens senaste ekonomisk- politiska proposition ochkompletleringspropositionen. Ur fördelningspolitisk synpunkl är det självfallet mestangelägel alt dämpa och minska den höga inflationen, att se till attarbetslösheten inte får sitt grepp om landet och atl hålla räntenivån så lågsom möjligt. Självfallet är en politik för all åstadkomma detta urfördelningspolitisk synpunkl mycket viktigare än del utdelningsstopp somdiskuteras . Jag yrkar bifall till utskottets förslag ochavslag på de båda reservationerna. AnL 51 (); Det är kanske onödigt all förlänga en debattdär jag ändå måste gnida in det förhållandet alt nu tvingadesyrka bi- Återförvisat ärende om tillfälligt förbud mot höjning avvinstutdelning i vi.ssa aktiebolag fall tillborgerliga motioner och avslag på den proposition som har lagts fram. Men jagtycker ändå att jag behöver ha besked beträffande sambanden. menar att det inte skall vara någotutdelningsstopp om det inte blir lönestopp. Ett utdelningsslopp ensamt kan maninte tänka sig. Då måste jag fråga; Varför kunde man tänka sig det tidigare,, då det inte fanns någon lagstiftning om lönestopp? Då var manberedd alt la till lagstiftning om utdelningsslopp. Om nu motiven var fördelningspolitiska och intestabiliseringspolitiska, kvarstår då inte föreställningen om att man gör någolfördelningspolitiskt riktigt genom atl införa utdelningsslopp? Eller är detmöjligen så, som jag får en känsla av, att man från socialdemokratiskt håll hartagit intryck av de argument vi har framfört? Vi har nämligen påvisat alt detinte är så självklart att ett stopp för höjda aktieutdelningar verkligenträffar dem som det kan förefalla träffa, nämligen kapitalägarna, om man tardel av gammal marxistisk debatt. Det finns många andra än enskilda hushåll somäger aktier i större utsträckning och är i behov av utdelningshöjningar,för att låta t.ex. pensioner eller bidrag till forskning följa med ipenningvärdeutvecklingen. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på den frågan frånAnna-Greta . AnL 52ANNA-GRETA LEUON (s); Det är alldeles riktigt som , alt vi från socialdemokratiskt håll har infört utdelningsslopp tidigareulan att del har varit kombinerat med lönestopp. Man måste anpassa olikaåtgärder efter det aktuella läget, och vi har inte en gång för alla kopplatihop åtgärder av delta slag. Vad som gäller, och gällde , är atl densvenska ekonomin är inne i en situation som jag tror atl både ochjag är mycket bekymrade över. Vi måste se lill att kostnadsutvecklingen ilandet dämpas. Det är bekymmersamt alt denna riksdag inte har förmåttsamla sig runt tillräckliga åtgärder på delta område. Vi får komma tillbakatill det vid ell antal tillfällen . Självfallet måste vi, så långt möjligt, görafördelningspolitiska avvägningar då vi vidtar åtgärder Men än viktigare är altsjälva grunden för behovet av åtgärder är fördelningspolitisk. Kommer vi inteål den ofördelaktiga inflationsutvecklingen, kan vi inte hejda riskerna förarbetslöshet och hålla en låg ränta , då går fördelningspolitikenväldigt illa i det här landet. Det är del viktigaste. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under12§.) Förelogs till avgörandejustitieutskottets betänkanden /90;JuU22, JuU19 och JuU23 samtfinansutskottets betänkanden /90;FiU17 och FiU32. Justitieutskottetsbetänkande JulI22 Prot. Mom. I(utvärdering av kriminalvårdsreformen) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mol 153 förreservation 1 av m.fl. Mom. 11 (narkolikafria anstalter m.m.) Ulskoltels hemställan bifölls med 159 röster mot 153 förreservation 2 av m.fl. Mom. 13 (särbehandling av vissa långiidsdömda) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 3 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (stramare permissionsbeslämmelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. 16 (bevakning i anstalt) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 61 förreservation 5 av m.fl. Mom. 17 (kvinnor på lokalanstall) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (behandlingen av våldsmän m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 113 för reservation7 av m.fl. Mom. 19 (yrkesutbildning i anstalt m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avJerry m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (villkorlig frigivning m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation9 av m.fl., dels reservation 10 av m.fl. -biföllsmed acklamation. Mom. 21 (krav på villkorligt frigivna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avBritta Bjelle och - bifölls med acklamation. Mom. 22 (platser för eftervård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avIngbritt Irhammar och - bifölls med acklamation. Mom. 24 (frivårderis situaliori) Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot 90 förreservation 13 av m.fl. 49 4 protokoll 1989/90:95 Prot.1989/90:95 ; Mom. 26(ersättning till övervakare) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 14 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27(anslag till Frivården) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mol 20 förreservation 16 av . Mom. 28 (samhällstjänst i hela landet) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 17 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (arbetsuppgifter vid samhällsljänsl) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 18 avIngbritt Irhammar och - bifölls med acklamation. Mom. 30 (samhällstjärisl för urigdomar) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 71 förreservation 19 av m.fl. Mom. 31 (konlraklsvård för våldsmän) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avBerith - bifölls med acklamation. Mom. 35 (villkorligt fängelse i slället för villkorligdom) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 21 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 36 (villkorligt fängelse vid konlraklsvård) Ulskoltels hemställan - som ställdes mol reservafion 22 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 37 (straffskärpning vid återfall) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 23 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 38 (stramare skyddstillsyn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 av m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Ulskoltels hemställan bifölls. Justitieutskottetsbetänkande JuU23 Prot. Mom. 3(översyn) Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 38 förreservation 1 av och . Mom. 4 (utbildning i miljörätt m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 57 förreservation 2 av m.fl. Mom. 5 (en särskild statsåklagare för miljömål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avIngbritt Irhammar och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (barnolycksfall) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. 8 (ordningsbot vid snatteri) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 151 förreservation 5 av m.fl.. 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. 9 (beloppsgränsen mellan stöld och snatteri) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 62 förreservation 6 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 10 (åtalsunderlåtelse för unga) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 7 avBritta Bjelle och - bifölls med acklamation. Mom. Il (rapporteflergift och åtalsunderlåtelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (åtalsunderlåtelse vid narkotikabrott) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottels hemställanbifölls. Mom. 1 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avGunnar och - bifölls med acklamation. Mom. 2-8 Utskottets hemställanbifölls. Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 1 av -bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering godkändes med 161 röster mot 132 för den i reservation 2 av AnneWibble m.fl. anförda motiveringen. 15 ledamöter avstod från att rösta. (vpk) anmälde att hon avsett all avstå från atl rösta men markerats haröstat nej. 13§ Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, skatteutskottets betänkande SkU25 och kulturutskottetsbetänkande KrU14, beslöt kammaren på förslag av tredje vice talmannen medgealt de fick företas till avgörande i elt sammanhang sedan debatten i båda dessaärenden avslutats. Andrevice talmannen övertog ledningeri av kammarens förhandlingar Jag får meddela all anslag om att detta sammanträdeskall fortsätta efter nu har satts upp. 14 § Omsättningsskattenpå värdepapper Föredrogs skatteutskotlets betänkande 1989/90;SkU25Omsätlningsskatteri på värdepapper (prop. 1989/90:83). Arif.54 (): försökte vi från borgerligt håll förhindra ettutvidgande av omsättningsskatten på värdepapper till att även omfatta penning-och obligationsmarknaden. Därvidlag hade vi stöd av praktiskt taget allaremissinstanser utom LO och första AP-fondslyrelsen. Mot den nya skatten varbl.a. Nuföreslår regeringen som bekant i propositionen atl denna del av omsättningsskattenpå värdepapper skall avskaffas, och därför är det knappast meningsfullt atl nuupprepa alla tidigare argument mot skatten. Man kan blott konstatera attverkligheten blivit annorlunda än vad lagstiftarna tänkt sig och glädjas åtatt skatten på penning- och obligafionsmarknaden försvinner lill fromma för enbetydelsefull marknad inom svenskt näringsliv. Ipropositionen aviseras därjämte en halvering av aktieomsen fro.m. den 1 januari1991. Detta är enligt vår mening en, i ordets verkliga bemärkelse. halvmesyr.Man har onekligen anledning alt fundera över varför regeringen inte tagitsteget fullt ut och dels slopat skatten helt, dels gjort det omgående.Uppenbarligen måsle man vara medveten om alt elt slopande kommer alt tvingasfram av omständigheterna och att skadeverkningarna blir större ju längre detdröjer.