prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — De som annars villanpassa till EG i parti och minut är här helt ointresserade. Här skallvi tydligen leva upp till skräckvision som isolerad randstat. kommer att fortsätta kampen för sänkt skatt påmaten. Genom att sänka världens högsta matskatt kan vi sänka världenshögsta skattetryck, Bildt, och ! Inför valet krävde vi höjt grundavdrag och sänktamarginalskatter, för att alla skulle få del av en skattesänkning. Debatten ivalrörelsen handlade, som bekant - jag tror att inte minst det - mycket om beskattningen av den dryga miljon inkomsttagare som pågrund av deltids-eller låg heltidsinkomst Ugger . Vi ser det nu föreslagna höjda grundavdraget med dessfördelningspolitiska profil som en centerframgång. Det var ju inte länge sedanfirma hade helt andra avsikter med grundavdraget. Vidnågon tidpunkt skulle det tas bort och hållet, och i varje fall skulle detavsevärt reduceras. Så blev det nu inte. Genom medverkan i skatteöverläggningarna mellanpartierna skapades rättvis profil på skatteskalan och inflationsskydd. Genomlägre brytpunkt frigjordes resurser för högre grundavdrag för alla med låga ochnormala inkomster. Jag tackar särskilt för det stöd som LO gav den linjen.Centerns alternativ har därför samma inkomstskatteskalor som socialdemokraternasoch - det var ju vår grundmodell som vann gehör Däremot föreslårvi särskild skattereduktion på . Genomcenterns medverkan hålls också kultur och tidningar fria från Genom medverkan har löfte givits, som jag nämndetidigare, om en parlamentarisk utredning om ökad skatteutjämning. Somett alternativ för pensionärernas framtida villkor finns centerförslaget omhöjd grundpension nu med i förberedelsearbetet för nästa skatteproposition. Attföra samman folkpension, pensionstillägg - med eller utan KBT inräknat -till enhögre grundpension innebär att de äldres grundtrygghet stärks och möjliggör denlika behandling i skattehänseende som pensionärerna samfällt önskar Det ärnaturligtvis oerhört viktigt att det i just den gruppen finns stora möjligheteratt skapa dessa dynamiska effekter, med ökat deltagande i arbetslivet för demsom förmår detta. När socialdemokraterna och väljer attfinansiera skattereformen bl.a. genom omfattande höjning och breddning avmomsen på nödvändig konsumtion, är det självklart för att presenteraett annat finansieringsalternativ. Höjd byggmoms, energimoms, borttagnalivsmedelssubventioner - om än i kombination med höjt barnbidrag- och fortsatthög skatt på maten slår hårt mot de många med låga och normala inkomster.Indirekta skatter drabbar hushållen regressivt, dvs. de har den tunga delennedtill. De som har minst drabbas relativt sett hårdast. Energimomsen är dessutom miljö- och energipolitisktoacceptabel, eftersom den saknar styreffekt mellan olika energislag. Det blirsärskilt orimligt när energimoms läggs på bensin utan att det finnsdrivmedelsalternativ. Det drabbar hårt de människor som inte heller harkollektivtrafik som alternativ. Hur det sedan kan vara motiverat attmomsbelägga hotell och restauranger, när bytesbalansen mot omvärlden är på vägmot underskott på 30-40 miljarder, är en gåta. Det härhandlar om vår obalans i turismen mot omvärlden. I alternativ har principen om rättvis fördelningbärkraft och bäring för hela skattereformen. Om bensinpriset skall chockhöjas,kräver vi förstärkt rätt att göra avdrag för resor till och från arbetet.Avsikten var väl inte att folk skall hindras att ta sig till jobbet? Jag kanförstå om det inte är något svåröverkomligt problem om man bor på Norrmalmeller i , men det finns människor som har helt andra förhållanden ochdistanser mellan arbetsplats och bostad. Avsikten var väl inte heller, får manhoppas, att läkarnas marginalskatteeffekter på grund av deras inkomstnivå skallöverföras till sjukvårdsbiträden och hemtjänstpersonal som måste använda egenbil i tjänsten? HelaSverige måste få leva - också efter "århundradets skattereform". Vi föreslår låg skatt på byggande och boende och säger nejtill energimoms som drabbar hushållen. Punktskatter på olja, kol och uran,miljöskatter och avgifter är vårt alternativ. De kan styra till god miljö. Så tar ansvar för miljön och för rättvisfördelning! Före valet; klara besked till väljarna. Efter valet: uppföljning ipraktisk politik. Den tredje vägens ekonomiska politik har lett till ökadeklyftor - mellan människor och mellan regioner Den har inte förmått lösa deekonomiska problem som landet har - än mindre de ekologiska. När det gällerekonomin tänker jag i första hand på kostnadsutvecklingen, där skattereformengenom finansiering via höjd moms direkt hos hushållen skapar en prischock påmat, hyror och energi. Dagens i årsprisstegring blir , varav2,beror på höjda indirekta skatter 1991 blir det liknande nivåer vill jag säga att skattereformensprishöjningskonsekvenser har bekräftats av marknadens bedömning. Tyvärr-skattereformen har redan från början misslyckats med ett av sina syften, dvs.att växla ned kostnadsutvecklingen i . Ränteuppgång och diskontohöjningtalar här sitt tydliga språk. Låt mig göra bara ett kort påpekande till BengtWesterbergs inlägg. Han sade: "Det går att räkna på nästan hur många sättsom helst när det gäller skattereformens effekter" Därefter gjorde BengtWesterberg det, främst om andras alternativ. Inkomstskatten för , m.m. 1 detta anförande instämde; , , , , , , , , , , , ,, , , , , , , , ochHåkan (alla c). Inkomstskatten för , m.m. BENGTWESTERBERG (fp) replik; Låt mig bara ta upp några av de saker som OlofJohansson berörde i sitt anförande. Först gjorde han det något befängda påståendet, om jaguppfattade honom rätt, att det skulle finnas ett samband mellan höstensräntehöjningar och den föreslagna skattereformen. Det finns naturligtvis intenågot sådant samband, utan det är tvärtom så, att om vi inte hade fått dennaskattereform hade det funnits risk för ännu större räntehöjningar harskattereformen gjort att man kan känna något hopp , som manannars inte hade kunnat känna. Nej, det verkliga skälet är naturligtvis att det råder osäkerhet om hur budgeten kommer att se ut . Den kommer att bliavgörande för penningpolitikens stramhet i fortsättningen. säger att man inte borde lägga moms på hotelloch restauranger därför att vi har ett ökande bytesbalansunderskott. Jag kan hanågon förståelse för den synpunkten. Men det är mycket konstigt när den kommerfrån en person som är beredd att lägga kraftigt ökade energiskatter påexportföretagen. Det har naturligtvis precis lika negativa effekter på bytesbalansensom någonsin en hotell- och restaurangmoms. Jag skulle vilja påstå att det haren mycket värre effekt än hotell- och restaurangmomsen. Men den avgörande frågan, tycker jag, är finansiering.Centern säger att man har finansierat 3 miljarder Det är man beredd attspä på efterfrågan med 6 miljarder skall betalas av någon annan, någonsom inte kommer att märka detta. Det kommer inte att slå på de svenskahushållen. Jag måste fråga om ni inom på fulltallvar tror på detta, att det går att plocka ut iskattehöjningar som ingen kommer att märka, utom möjligen några utländskakonsumenter. Jag kan inte föreställa mig att ni i era interna diskussionerfaktiskt tror på detta. Det är snarare ett smart sätt att försöka låtsas som omni hade pengar som inte vi andra har, vilka ni kan använda för skattesänkningarMen om tror att det är så, blir effekten av att man sänker skatternamed över 20 miljarder och låter samma konsumenter bara finansiera 10 av dem,att vi får en mycket kraftig påspädning av den privata konsumtionsefterfrågan iSverige. Så sent som ville dämpa denna efterfrågangenom tvångssparande, skattehöjningar och andra åtgärder Då frågar jag OlofJohansson; Vad har hänt som gör att ni, trots att ni så sent som villestrama åt den privata efterfrågan, nu är beredda att genomföra en påspädningmed ? Vilka förändringar i konjunkturbedömningenär det som gör att gör helt om? Jag har svårt att hänga med isvängarna, . Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar () replik; Herrtalman! säger att det inte finns något samband mellan räntehöjningarnaoch skattereformen. Det var utomordentligt märkligt, eftersom den analys somkom i en skrivelse hit till var den som utlöste den senasteränteuppgången. Den byggde på just skattereformens effekter När marknaden fickdetta klart för sig kom räntehöjningarna. Dessutom agerade riksbankschefen. Detta var en alldeles tydlig förändring i klimatet, som harnoterats i varje fall i de bankstyrelser som jag har kontakt med. Närdet gäller talet om att vi inte finansierar är det bara att läsa i finansutskottetsbetänkande nr 30, som kom , vad har beslutat medanledning av vårt förslag till indragning av 3 miljarder Det fanns alltså enriksdagsmajoritet för att de pengarna skulle användas för sänkning av inkomstskattenpå det ena eller andra sättet. Det är bara att läsa på s. 75 i det betänkandet,som har rött omslag och som känner väl till. Det BengtWesterberg sade är alltså snack. Vi har finansierat. Om andra tänker om ochvill ta in ännu mer pengar är det en annan sak. var intesärskilt angelägen om att dra in köpkraft . Så långt har han rätt. Mendet är hans problem, inte vårt. Viville strama åt inför en skattereform, för att stabiliseringspolitiskt ge denen solid bas. Det var bl.a. detta som var avsikten med paketet . Vi togansvar för detta, och vi står fast vid att det var en riktig politik. Men, ochdet är poängen, vi har inte undandragit oss finansiering för det som viföreslår Detär ett mycket enkelt sätt att argumentera som använder sigav. Men man kan faktiskt konstatera en direkt felaktighet i det BengtWesterberg säger, och det förvånar mig. Han säger att vi lägger på kraftigtökade energiskatter Vad det handlar om är att ni föreslår att företagensskatter skall sänkas. Det är innebörden av energimomsförslaget. De skall läggaspå hushållen i stället. Vi placerar skatterna i produktionsledet, för att manskall kunna differentiera mellan ohka slags energiråvaror efter derasmiljökonsekvenser Det är skillnaden. 1989/90:47 15 december1989 ()replik; Det är alldeles klart att det inte var omnämnandet av skattereformen iden ekonomiska skrivelsen som utlöste aktiviteterna, utan den redovisning av enrad andra problem i ekonomin, vilka jag också redovisade i mittinledningsanförande genom citat ur skrivelsen. Skattereformenkommer, precis som , S-E-Banken, PKbanken, ochkonjunkturbedömare har sagt, att ha positiva effekter . Det skullealltså bli mycket värre effekter för räntorna på penningmarknaden om vi intefick skattereformen än det blir när vi nu får skattereformen. säger att uttalade att dessa 3 miljarder kronorskulle användas för att sänka skatterna. Det är möjligt att man sade det ivåras. Men oavsett vad och socialdemokraterna uttalade i olikautskottsuttalanden , är det ett faktum att om man låter bli att finansiera3 miljarder innebär det en påspädning av den privata efterfrågan 1989/90:47 15december 1989 med 3 miljarder. Till detkommer att de i skattelättnader för hushållen skallbetalas av utländska konsumenter och av kraftproducenter innebär detinte någon indragning alls av hushållens efterfrågan. Då får vi en sammantagenpåspädning på . Dettaär ett fullständigt brott mot den politik och den filosofi som drev . Det handlade i stället om att strama åt den privataefterfrågan. Det är alldeles uppenbart att en sådan enorm påspädning av denprivata efterfrågan som 10 miljader kommer att innebära att vi får ettenormt inflationstryck i ekonomin , inte bara den engångs-infiation somvi får genom finansieringen av skattereformen med majoritetens förslag, utanett bestående underliggande inflations- och kostnadsökningstryck. Jagkan inte riktigt förstå hur man kan försvara detta. Jag kan inte se vad som harhänt i konjunkturbedömningen mellan som motiverardenna totala omsvängning i politik. När jag jämför vadkonjunkturinstitutet skriver och vad ohka banker skriver omkonjunkturutvecklingen ser jag att de snarare uppmanar oss politiker att föraen stram politik. Det är riktigt att vi inte ville strama åt ytterligare ivåras, men vi ville heller inte spä på efterfrågan. Vi driver precis sammalinje , varken påspädning eller åtstramning, utan en fullt ut finansieradskattereform. Det är som gjort tvärtom och som måste motivera varförman gör en totalt annorlunda bedömning än man gjorde för sex månadersedan. () replik: Jag känner igen resonemang från skatteöverläggningarna.Jag kan lätta litet på förlåten om hur det gick till. Närvi väl hade diskuterat skatteskalan och kommit igenom de nålsögonen, erbjödBengt sitt finansieringsalternativ carte och lade på det1:50 kr i bensinskattehöjning. Jagkan respektera detta från samhällsekonomiska utgångspunkter en tendens att bli mer finansminister än finansministern själv. Men manskall inte utifrån den positionen - sitt krav på sig själv och sitt parti attstrama åt svensk ekonomi - anklaga andra, som har en annan modell, för att intefinansiera, för i så fall ägnar sig åt års-fixering. Medvår konjunkturbedömning var det angelägnare att strama åt än det är ,eftersom vi med största sannolikhet befinner oss närmare en dämpning avkonjunkturen än vi gjorde då. Därför var det viktigt att snabbt ta in dehär 3 miljarderna, och det var viktigt med sparande - som farland och rike kring och häcklar Och det må vara - vi anser att det har effektpå konjunkturen, det anser inte ni. Men det återstår minsann att bevisa att nihar rätt i den delen; det har inte bevisats . Om det är någonting somvisar sig i svensk ekonomi , så är det att den privata konsumtionensjunker Och det är klart att det har ett direkt samband med hur mycket mansparar Sparkvoten går upp, . Jag trodde att det var det som viville. När det gällerfördelningspolitiken har vi olika utgångspunkter Det är inte första gången jag noterardetta. Det kunde vi notera i valrörelsen när det gällde skatterna, och det harvi alltså kunnat notera , främst när det gäller energin och energimomsen.Energimomsen innebär ju att man flyttar en belastning, som skulle komma påmottagare/kunder utanför landets gränser, till prissättningen på svenska varorDetta dämpar kanske något möjligheterna att ta ut högre priser Det som händeri det här fallet är att ni lägger denna belastning direkt på hushållen, så attdet slår direkt på konsumentprisindex. Hushållen har dessutom under lång tidlurats att satsa på direktel och annat elände, vilket gör att de har mycket småmöjligheter, till skillnad från företagen, att ta sig ifrån den fällan. 1989/90:47 15december 1989 Andrevice talmannen anmälde att anhållit att tiU protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. (vpk); När jag hörde första anförande, där han stärkt i anden avde senaste opinionssiffrorna självsäkert förklarade händelserna i världen och iSverige, tänkte jag; Ta nu inte i så väldigt, , för vi får riktiga valockså, och det är ju de som räknas. Åven om debatten formellt handlar om skatterna, är det litetsvårt att inte blicka tillbaka. Det är årets och decenniets sista debatt, ochdet finns kanske därför anledning att säga något utöver det som gällermarginalskatter och procentsatser Omman på tröskeln vänder sig om och blickar tillbaka ,är det två särpräglade skeenden som kommer att trängas i minnets dörröppning.Det är två skeenden, fjärran från varandra men ändå förbundna med varandraideologiskt. Detena gäller miljöfrågan, som har brutit igenom i samhällsdebatten. Denmanifesterades inledning av kampen mot kärnkraften, för djuparelivskvalitet och för framtiden. Detandra gäller demokratin, som bryter igenom hierarkier, murar och järnridåer.Den har manifesterats i den positivt rasandeutveckling som sker i , där skeendet är så snabbt ochkomprimerat att vi får en känsla inte av att läsa tidningar utan nästan av attläsa historieböcker. Den manifesteras också i människors krav på fortsattdemokratisering av - demokrati på företagen, i den gemensamma sektorn,i stad och land. Bådadessa skeenden handlar om människors vilja, kunskap och förmåga att ta ansvaretför stora frågor, att ange färdriktning för framtiden. Det är mot denna bakgrund som vi för en skattedebatt här hemma -och här i kammaren. Låt mig säga, även om jag kommer att utveckla kritiskasynpunkter på den här skatteöverenskommelsen, att skattereformens framsteg äratt den kommer att beskatta kapital och arbete lika och att den börjar rensaupp i avdragssystemet. Men den är enligt vår mening fördelningspolitisktorättvis. Denskatteöverenskommelse som regeringen och åstadkommit har snedafördelningspolitiska effekter Den ger åt dem som har det hyggligt mest, åtmedel- och låginkomsttagarna minst. Regeringen valde att söka samverkan med ,och det steget åt höger visar sig i de fördelningspolitiska eftergifterna. Reformendrabbar orättvist kvinnor och ungdomar, som tillhör medel-ochlåginkomsttagarna, men gynnar i hög grad högavlönade män. Jag tycker att det ärorimligt att många kvinnor och ungdomar, som tillhör gruppen låginkomsttagare,får skattesänkningar som kan räknas i tior och hundralappar, medan högavlönadekan räkna sin skattesänkning i tusenlappar Dennareform har kallats århundradets skattereform, men den utelämnar, som OlofJohansson helt riktigt har sagt - jag undrar förresten om han har sett mitt tal- sänkt moms på mat, och den rör heller inte den största och viktigaste skattenför vanliga inkomsttagare, nämligen kommunalskatten. Reformen har heller integivit klara svar på frågan hur det kommer att gå med de höga och allt högreboendekostnaderna, som redan nu tar så stor del av lönen. Närdet gäller de dynamiska effekter som av många talare har förutspåtts ireformens kölvatten är det väl ungefär som med de vita örnarna efter Vaxholmsbåten- för att klara sig och få ihop nödvändiga medel till livets kaloribehov ochhyra, som fördyras med breddad moms, måste vanUga inkomsttagare flaxa bakombåten, i båtens takt, och ge akt på de rester som kastas ut. InomEG, som vi har många olika synpunkter på och som vi skall diskutera framöver,har man olika moms på ohka varor Matmomsen är låg. I detta EG-harmoniseringenstidevarv är det litet svårbegripligt att lägre matmoms skulle vara en såomöjlig reform att genomföra i . Engynnad skattegrupp är de större företagen, som egentligen betalar en extremtlåg effektiv skatt på sina höga vinster Skatten är låg, och vinsterna är såhöga att tidningen oroas. De höga vinsterna, säger , leder tillatt företagen inte investerar produktivt. Och Arbetet knyter ihop de högavinsterna med urholkningen av den gemensamma sektorn. Arbetetskriver att "nu hotar de höga vinsterna att kväva motorn. De har förrycktfömtsättningarna för en rimlig lönebildning. De har också direkt negativaeffekter på den svenska industristrukturen. Allvarligast är kanske attdevalveringen bidragit till att urholka förutsättningarna för en stark offentligsektor" Dettaär en del av den stora rörelsens resonemang och diskussioner om skatten ochfördelningspolitiken. Många är besvikna på att regeringen i skatteuppgörelsenhellre sökte samverkan med än med partier som har en bättrefördelningspolitisk profil. Mångaär besvikna på att regeringen i skatteuppgörelsen hellre sökte samverkan medett parti som viU privatisera och skära ned på den gemensamma sektorn när detfanns ett val för regeringen att söka överenskommelse med partier som värnar omden gemensamma sektorn och vill utveckla och demokratisera den så attanställda och brukare får ett större inflytande. Påtröskeln är det naturUgt att blicka framåt. Åven regeringenbör ta ett större ansvar för samverkan inom ett rödgrönt bälte - det behöverinte vara partier, det kan vara rörelser och andra - som kan bygga pågemensamma eller näraliggande uppfattningar i frågor som gäller den gemensammasektorn. Det gäller demokratisering av privata och offentliga arbetsplatser,demokratisering i bostadsområdena och en framtida progressiv energi- och miljöpolitik.Detta är framtidsfrågor av största vikt. Man måste fundera över i vilkenriktning man vill gå. Detpåstås ibland att den gemensamma sektorn är tungt ineffektiv och dyrbar Samtidigttalar utvecklingen på folkhälsans område ett helt annat språk. Den pekar motatt vi sannolikt har världens mest kostnadseffektiva sjukvård, trots allt vadandra säger. Det utesluter inte att den kan bli betydligt bättre. Vivet att vården utvecklas trots bristande resurser. Den räddar liv och botarsjukdomar som den inte klarade för bara . Vi vet att de barnsom blir sjuka, och en del t.o.m. livshotande, behöver inte vara miljonärereller ha miljonärer till föräldrar för att få vård. Snarareär vårdens dilemma svårigheten att nå ut till de verkligt behövandemänniskorna, de långvarigt sjuka, människor i en besvärlig situation sompressas hårt av ensidiga och slitsamma jobb. Förebyggande verksamhet ochprimärvård behöver förbättras ytterligare. Samtidigtär det fullkomligt häpnadsväckande att man kan tUlåta att riksförsäkringsverketskostnader för långtidssjukskrivning och förtidspensionering stiger med tiotalsmiljarder kronor, som sjukvården tvingas minska sin andel av samhälletssamlade resurser. Vi borde fundera över hur det kan vara på detta sätt. Tillsist, herr talman, vill jag ta upp en fråga som stått i centrum den senastetiden. Den framfördes av arbetsgivareföreningen och även från något borgerligtparti under den skattediskussion vi hade : debatten omförsäkringssystemet och sjukskrivningarna. debatten sägs väldigt grovt att många anställda missbrukar försäkringssystemet.De sjukskriver sig och går sedan och jobbar Men jag har ännu inte hört någonsom tar upp denna fråga med stor emfas tala om hur företagen missbrukar sinaanställda när de inte åtgärdar dåliga arbetsmiljöer Man stoppar in friskarbetskraft som man fått från arbetsförmedlingen, och vandrar enarbetsskadad bort från arbetsplatsen. Jagtycker det finns en poäng i att vända begreppet missbruk. På i ,som skall flytta utomlands, till - det är billigare där och mindresjukfrånvaro - där är antalet arbetsskador över genomsnittet. liggervinsten för över genomsnittet. det sammanhanget högljutt tala om att arbetarna missbrukar sjukförsäkringssystemettycker jag är i jämförelse med exempelvis Volvos missbruk av arbetare att silamygg och svälja kameler Ja,herr talman, detta var några kompletterande synpunkter utöver det som LarsBäckström i skatteutskottet framfört från vår sida om "århundradets storaskattereform". 1989/90:47 15december 1989 Inkomstskattenför är 1990, m.m. gjorde en exposé över 1970-, . Men hanglömde det mest väsentliga. Han talade om och om den politiskautvecklingen, men de viktigaste problemen som vi står inför och som haruppstått och och som kommer att bli våra viktigasteproblem är de ekologiska frågorna. snuddade vidden ekologiska katastrofen i som kom- 5Riksdagens protokoll 1989/90:47 1989/90:47 15december 1989 Inkomstskattenför , iti.m. mer att vara ettödesproblem för hela . Deekologiska frågorna i vårt land kommer också att vara en ödesfråga, även omsituationen här är annorlunda. Man skulle kunna uttrycka det så, att vårastäder hav och skogar kvävs och föröds. Vadhar då detta med en skattedebatt och med finanspolitik att göra? trorjag när jag lyssnar pä många av talarna att skattepolitiken och finanspolitikenexisterar i något slags vakuum. Självklart är denna politik till för någonting.Den är till för oss människor. Varför skall vi ha en skattepolitik och enfinanspolitik, jo, för att uppnå vissa syften. Jagmenar att skattepolitiken och finanspolitiken har ett mycket viktigt syfte somökar . Det gäller de ekologiska frågorna och miljöfrågorna. Vadär det för skillnad mellan de olika partierna i denna fråga? Alla partier villju vara miljöpartier i dessa tider har t. o. m. en klisteretikett somdet står på. Men är det en riktig miljöpolitik, eller är den barapåklistrad som en klisterlapp? Tittarman på skattepolitiken och finanspolitiken ser man om den är påklistrad ellerinte. De partier som har en påklistrad miljöpolitik har inte miljöfrågan med iskatte- och finanspolitiken. Detta gäller majoriteten av partierna. Det är detstora problemet.