prot · GD09135 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är en affärsuppgörelse mellan Föreningsbankernasbank och regeringen hur Småföretagsfonden skall förvaltas. Däremot vet jag attSmåföretagsfonden som form har mycket svårt att möta småföretagen. Intresset ärmåttligt ute i landet trots att ett vitt förgrenat kontorsnät används för attsälja dess tjänster 105ROLF L () replik: försökte vara litet finkänslig,och han ville inte med namns nämnande påminna mig om var det var man hademisslyckats med samhällsstyrning av ekonomin. Jag tycker inte att han skallvara så finkänslig. Jag tål att påminnas om var dessa försök har misslyckats.Och jag tycker det är bra att man påminner om detta. Jag blev emellertid litet förvånad när såstarkt reagerade mot talet om ökad samhällsstyrning eller ökad demokratiskkontroll av företagande och investeringar Det kan ju inte vara något som ärhelt nytt eller helt främmande för den socialdemokratiska grenen avarbetarrörelsen. Det är inte så väldigt länge sedan som detta diskuteradesintensivt. Det är en debatt som håller på att komma tillbaka, och jag är gladför det. Och den kommer inte tillbaka av en slump eller av sig själv, utan denkommmer tillbaka trots den motvind som utvecklingen i innebär för denhär typen Den kommer tillbaka därför att vi har sett ganska avancerade försökmed att släppa företagandet fritt och att släppa kapitalrörelserna fria. Dettahar mött reaktioner ute på arbetsplatserna och inom arbetarrörelsen.Avigsidorna av detta har än en gång blivit uppmärksammade. Då tycker jag attdet är självklart att man tar fram de resonemang, tankar och förhoppningar somhar funnits inom arbetarrörelsen ganska länge, nämligen förhoppningen attförnuftet skall kunna styra även företagande, kapitalrörelser och produktionoch att människor tillsammans skall kunna fatta klokare beslut änvad en blind, ostyrd marknad kan göra. Jag sade också i mitt anförande att när man nu börjartänka i dessa banor igen måste man undvika att skapa en svensk statskapitalism,byråkratier, stelbenthet och toppstyrning. tog upp en reservationstext. Jag tycker kan stå för de påståenden som görs i reservationstexten. Det är önskvärtatt utlandsberoendet minskar och att det sker en styrning mot inhemskkonsumtion. Detta är motiverat. Det är inte detsamma som att vi skall konsumeraallt tidningspapper som vi producerar i eller att vi skall äta alltknäckebröd som vi bakar. Vi kan gott exportera en del. Jag tycker att ÅkeWictorsson skall jämföra med det som jag sade om möjligheterna att exporteraenergiteknologi. Jag vill avsluta mitt anförande med att säga att jag intesöker konfrontation när jag inte tycker att det är motiverat. Jag tar gärna enkonfrontation när det finns skäl för det. AnL 106KRISTER SKÅNBERG (mp) replik; höll ett underhållandeanförande. Mycket av det som han sade visar att han har lyssnat påoppositionens anföranden. På några punkter hörde nog fel. Jagvill betona att vill öka välfärden. Jag tror att fel i detta avseende. När moderater, socialdemokrater och folkpartister talar omatt materiell tillväxt behövs för att man skall kunna lösa miljöproblemen,undrar jag om de har funderat på vad det är som gör att miljöproblemen ökar Jagfår en känsla av att det är fråga om en kapplöpning, där miljöproblemen så attsäga ligger före. talas det ju om att man just nu inte har råd attsatsa så mycket som man egentligen skulle göra för att lösa miljöproblemen. Medden inställningen lär det väl fortsätta att bli värre. Jag tycker att det voreintressant om man funderade på hur vi skall kunna fortsätta att producera meroch mer konsumera mer och mer och släppa ut mer och mer föroreningar ochavfall utan att råvarorna tar slut, utan att vi dränks i våra egna sopor ochutan att växthuseffekten förvärras. Vi lever åtminstone här i , genomsnittligt ettslösaktigt liv, även om en del har en mycket liten del av välfärden och bordefå sin välfärd förbättrad. Vi lever på kommande generationers bekostnad, ochvi förbrukar det naturkapital på vars ränta vi och våra efterievande bordekunna leva i välfärd. Detta har de flesta människor begripit, men det tycksvara en eftersläpning här i riksdag. Våra nordiska grannar har visatstörre förstånd. Både i och i har regeringarna lagt fram förslagnär det gäller energin som visar att de tar t. ex. rap- Vi väntar med spänt intresse på vad som skall hända här i . Menännu har vi bara hört orden, vi har inte sett handlingarna. I och iNorge har man slutat att tala. Där lägger man fram lagförslag. Det tycker vi imiljöpartiet verkar vara mycket bättre. , jag skulle vilja gå ned på gräsrotsnivåett litet ögonblick, och det gäller kommun. Där har man med gottresultat provat att erbjuda de små företagen förmedling av råd och förmedlingav finansiering. Detta har säkert kunnat följa pä nära håll. Detliknar det som närfonderna skulle göra. Det skulle vara spännande att höra vadÅke Wictorsson tror om närfonderna. Jag fåråterkomma i nästa replik. 107 () replik: Jag tycker kanske inte att det berikardebatten att tala så mycket om min erfarenhet av näringslivsverksamhet ochnäringspolitiken. Men eftersom Per ställde frågan, vill jag förklaraatt jag i stort sett arbetat med samhällelig näringspolitik, varavnågot decennium i styrelseposition i småföretag. Men det var framför allt när det gäller beskattningen somjag tyckte att Per kom litet för lindrigt undan. Han säger att vigenomför den hårdaste beskattningen av småföretagen i hela världen. Vem är det som bär skattebördan i det svenska samhället ? Det säger man från sida inte särskilt mycket om. Jo, det ärde som arbetar, medan de från företagarsidan, från kapitalets sida framförallt, praktiskt taget inte lämnar något bidrag till skattebördan i samhället.Det är detta förhällande som vi nu vill ändra på. Vi genomför en skattereformdär storföretagen och småföretagen blir jämställda i skattehänseende. Som bekantkommer de stora företagen lindrigare undan än småföretagen, för att taett enda exempel. Men motsätter sig detta, eftersom man slår vaktom kapitalets egna intressen på detta område. tyckte att jag nonchalerar Företagareförbundetsopinionsaktiviteter. får ursäkta, men jag har upplevt Företagareförbundetsmycket aktivistiska kampanjer framför allt , Där gick man påområde efter område till storms mot uppläggningen av politiken. Det måförlåtas att jag är något skeptisk till hur lägger upp sinaaktionskampanjer Det var ju inte vilken internationell undersökning som helstdet var fråga om, . Det var FN, inte något diffustopinionsinstitut, utan en mycket seriös bedömning av olika länders utvecklingoch vad det har fått för välfärdseffekter för medborgarna. När det sedan gäller EG upplever jag att jag inte harnågon möjlighet att utveckla hela resonemanget. Jag vill bara till GudrunNorberg säga att jag upplever att svensk neutralitetspolitik är väldigt starktförankrad hos det svenska folket. Om man sätter det i motsatsställning tillEG-diskussionen tror jag att man hamnar snett. Det var två punkter som varintressanta i den refererade tidningsartikeln och vid företagsbesöket. För detförsta var det ett finskt företag som hade etablerat sig i . Detfinns alltså utländska företag som finner det lämpligt att etablera sig iSverige. För det andra var det frågaom , som har den andra stora tyngdpunkten i näringslivets utbyggnad iÖvertorneå. Det är ett utpräglat samhälleligt företag. Där finns det samarbetesom vi menar måste ligga till grund för en näringspolitik . 108 PER () replik; Jag ställde aldrig någon fråga om AkeWictorssons erfarenhet som småföretagare, men han svarade vänligt ändå på denicke ställda frågan. Just sysslandet med samhällelig näringspolitik präglar ÅkeWictorssons inlägg, tron att man kan administrera fram småföretagandet, tronpå samhället som det som skapar nyföretagande genom utvecklingsfondersamhällelig rådgivning och samhälleligt riskkapital i stället för den friaöppna marknaden. När det gäller småföretagens beskattning är det alldelesuppenbart att den svenska socialdemokratiska modellen har gynnatstora företag på de smås bekostnad. Det är inget tvivel om att man genomsärskilda särbestämmelser för de s.k. fåmansföretagen, som inte ärbörsnoterade, straffbe-skattar dessa extra. Det är inte något näringsklimat somgynnar nyföretagande och sniåföretagande. så som man gör i nästan hela övrigaVästeuropa oavsett regimen. Det vill vi råda bot på. inte genom att socialiseradem via någon form av insatser av riskkapital från statliga riskkapitalföretagfinansierade genom löntagarfonderna. Vi vill i stället skapa en fungerandekapitalmarknad för riskkapital med samma typer av förmånliga alternativ tillolika former av riskkapital från många olika givare. Detta förhindrarsocialdemokraterna genom sin skattepolitik på detta område, man förhindrar detgenom att i stället satsa på den starka samhälleliga styrningen. Sedan är det väl så, , att ni vill genomföra,för att citera er egen ledamot i verkställande utskottet , enkonfiskatorisk kapitalbeskattning. Det är inte vad vi är ute efter Jag troratt , om han funderar litet närmare på det, väl inser att detknappast gynnar vare sig företagande eller nyföretagande i landet och att detär fullständigt logiskt att man driver ut företagandet ur landet systematisktom man bedriver den typen av politik. Det är den socialdemokratiska nyavänstervågen inom det näringspolitiska området som skapar problem. Det ärdärför typiskt när utredare på den ekonomiska sidanklassade tre problem för företagen i : obestämda besked om EG, oklarabesked om energin och en socialistisk industripolitik som uppenbarligen passarde svenska kommunisterna väldigt väl. Anf, 109GUDRUN () replik: vill gärna åberopaundersökningar. När det gäller EG finns det faktiskt undersökningar också därsom visar svenskarnas positiva inställning till EG. Sedan till frågan om riskkapitalet. Varför skall inteutvecklingsfonderna fortsätta med kreditgivning och att tillhandahållariskkapital? Jag måste ställa motfrågan: Varför skall riskkapital alltidtillhandahållas genom det offentliga, förut utvecklingsfonderna och de nyariskkapitalbolagen? Varför skall man inte stimulera andra former för attförsöka skapa tillgång till risk- kapital?Socialdemokraterna kallar sig för och påstår sig hävda i förstahand arbetarnas intressen. Då är det obegripligt varför arbetarna, deanställda i företagen, skall missunnas möjligheten att få del av vinsten i deföretag där de arbetar. Varför skall inte anställda kunna få gå in med andelaroch därigenom bli delägare och finna intresse i att företaget går bra. ochdärigenom tillhandahålla riskkapital? Socialdemokraterna påstår sig vilja setill de anställdas bästa mer än andra. Varför motarbetar ni alla sådana härsträvanden? Det är en fråga som har drivit . Ni införde löntagarfonderna för att ge de anställdainflytande, sade ni. Det var nonsens. De får inget inflytande genomlöntagarfonderna. Det visste vi redan innan de infördes. Att belägga densortens värdefullt riskkapital med sociala avgifter som socialdemokraterna gör,är inget annat än en straffavgift, eftersom den gynnar enskilda människor istället för kapitalet. Jag måste fråga , eftersom han taladevälvilligt om privata riskkapitalbolag och sade att de visst fick växa upp: ÄrÅke Wictorssons tanke att försöka ändra socialdemokraternas inställning när detgäller andelar i vinstsystemet, så att man kan stödja de anställda på detsättet? 110 () replik: är så engagerad att haninte hinner svara på alla frågor, och visst var det kanske många frågor. Jagvill ändå upprepa min fråga som han inte alls svarade på om överläggningarnamed och om indragning av pengar frän utvecklingsfonderna. Vadhänder om landstingen skulle säga: "Nej, vi vill att utvecklingsfondernaskall ha kvar sina pengar"? Är dessa överläggningar bara kosmetika ochvackra ord i det här läget, och kommer regeringen att tillgripatvångsinbetalningar av pengarna om landstingen och utvecklingsfonderna skullesäga nej? Jag tycker att vi bör fä svar på den frågan i denna diskussion. Jag vet att är en praktisk och pragmatiskperson. Jag tror att han innerst inne hyser en viss oro inför de nya organ somväxer upp med statlig centraldirigering, med småföretagsfondens nya och vidgadeuppgifter, med riskkapitalbolagen som kan bli småföretagens moderbolag iframtiden. Jag tror att innerst inne också hyser en viss oro fördet statliga förvaltningsbolag som kommer att ta hand om de statliga företagenoch i sin tur skall gifta samman privata företag på samma sätt som i fråga omVolvo-Procordia-avtalet. Detta kanske inte är rätt debatt för attuttala oro i, men som den praktiske man han är utgår jag ifrån att han hyserstarka betänkligheter mot denna utveckling. Under debatten har väldigt ofta hamnat iÖvertorneå. Det företag han hänvisar till är ett alldeles utomordentligtexempel på hur vi kan utveckla som hemmamarknad. Jag tycker att vi skallhälsa med tillfredsställelse att olika företag i de nordiska ländernainvesterar i de nordiska länderna. I alltför stor utsträckning riktar sig intresset och blickarna mot , , och andra delar avVästeuropa då det gäller investering. som hemmamarknad är i alldeles förstor utsträckning undervärderad och underutnyttjad. Vi behöver fler företag ide nordiska län- derna sominvesterar här i för att kunna skapa sysselsättning och Prot.1989/90:135 Detfinns mycket att göra för att främja utvecklingen på detta område. Vi ] 7~. behöverriva många hinder för att skapa en bättre nordisk hemmamarknad. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar AnL 111 () replik: Först några ord till Per . Jagtyckte att han i sitt anförande uttryckte sig föraktfullt..., AnL112 : Repliken gällde anförande. Anf, 113KRISTER SKÅNBERG (mp) replik: Det finns områden i som liggerväldigt nära storstaden och ändå är glesbygd, t.ex. delar av kommun.Där hade företagandet lidit skada om det inte funnits en samhällsinsats föratt skydda nyföretagandet och småföretagandet. En sådan insats behövs alltså.Det finns också anledning att fråga: Vad kommer att hända omutvecklingsfonderna blir av med en stor del av sitt lånekapital? Utvecklingsfondeni har lånat ut av sitt lånekapital och skulle ifortsättningen bli tvungen att minska sina insatser Det skulle drabba bl.a,företagsamheten i glesbygderna i kommun, och det betraktar jag somallvarligt. Det är viktigt att utvecklingsfonderna får fortsätta attarbeta ostört och använda sin unika kompetens. De har större förutsättningaratt göra det, herr talman, än vad privata konsulter har som arbetar med rentvinstintresse. De kanske inskränker sig till att låta mera lönsamma företaganlita deras tjänster, och det är inte säkert att små företag i uppbyggnadskulle ha en chans vare sig att betala de arvoden som krävs eller ens att dratill sig dessa konsulters intresse. Dessutom finns större möjligheter att fäopartiska råd av utvecklingsfondens folk. Så det finns ett behov avutvecklingsfonder När det gäller riskkapitalförsörjning har erfarenheten iSverige visat att riskkapitalbolagen inte fyller sin funktion på ett rimligtsätt. Det blir för mycket klippekonomi, och det är trist att se. Vi har redanför mycket av det i . Även där skulle utvecklingsfonderna kunnafortsätta att spela en viktig roll. Dessutom skulle jag gärna se att det fanns möjligheter attha privat sparande för eget småföretagande och för kooperativt företagande. 114 () replik: provocerar mig gång på gångmed att försöka ta upp de lokala problemen i . Jag vill gärna säganär det gäller att här är kostnadsutvecklingen och enrad andra faktorer av betydelse för de mindre tillverkningsföretagen av sådankaraktär att många av dem slås ut oberoende av vilka kreditmöjligheter somfinns. Här sker en omstrukturering. 10 protokoll 1989/90:135 1989/90:135 7 juni1990 Föratt fortsätta med så har treverkstadsföretag aviserat att de kommer att lägga ner sin tillverkning i dennaregion av kostnadsskäl. Jag tror inte vi kan möta denna utveckling ens medhjälp av närfonder GudrunNorberg påstår att man från socialdemokratins sida vill se finansiering ioffentlig regi och inte kan acceptera något annat. Men titta då på hela denprivata kapitalmarknaden, vilken våldsam utveckling den genomgått under desenaste åren! De satsningar som sker från samhällets sida genomriskkapitalbolagen är endast små bråkdelar för att åstadkomma litet mera avbalans. Det finns ingen proportion i kritiken. Den är utomordentligt ensidigdärför att man inte tar med den andra utvecklingen. Men vi försöker i någotstörre utsträckning åstadkomma en balans. Såvar det löntagarfonderna och vinstandelsbevisen. Vi har inte någonting emot attde anställda får vinstandelsbevis, men det var inte avsikten medlöntagarfonderna, utan avsikten var att skapa en kollekfiv kapitalbildning. Och det har lyckats. Vi har inte sett ett dugg av den tagg-trådoch annat som och 4 oktober-kampanjen talade om skulle bliresultatet av fonderna. vill jag bara säga att jag inte är orolig för utvecklingen.Jag tror att man pragmatiskt kommer att lösa dessa problem. Vi kommer att fåen bättre fungerande kontaktyta emellan småföretagen, näringslivets utvecklingoch de samhälleliga insatserna i vad vi allmänt kallar näringspolitik. Såvar det frågan om hur överläggningarna med landstingen skall gå. Jag är inteberedd att sia eller ställa svar på hypotetiska frågor. Jag åtgår ifrån attdessa två parter går in i förhandlingarna med de bästa avsikter för att träffaen uppgörelse, och sedan får vi se vad resultatet blir Andrevice talmannen meddelade att Per och anhållit attfill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt fill ytterligare repliker Genom ett gynnsamt näringslivsklimat här hemma har de svenska företagenerbjudits goda förutsättningar att utnyttja 1980-talets internationellahögkonjunktur De flesta har också varit framgångsrika, och successivt har vilyckats återskapa den styrka och framtidstro som harpräglat svenskt näringsliv. Detspeglas bl.a. i investeringarna, Konjunkturbedömarna fick under förra åretständigt justera sina prognoser uppåt. Trots att industriinvesteringarna redanlåg högt, ökade de med . Och trots att vi sertecken på en viss konjunkturavmattning steg industriproduk-fionen med jämfört med . Bakomden gynnsamma investeringsutvecklingen ligger en god lönsamhet i svenskindustri. Och för framtid som industrination är det naturligtviseftersträvansvärt att de vinster som skapas i landet också ger upphov tillinhemsk sysselsättning och produktion. Men jag har förståelse för att företagen i ettläge med omfattande inhemska investeringar, brist på arbetskraft, ökadinternationalisering av marknaderna och ökade krav på närhet till kundernaväljer att förlägga en del av investeringarna utomlands. Det finns mot denna bakgrund skäl att betrakta en stor delav de utlandsinvesteringar vi har sett som ett uttryck för den styrka ochväxtkraft som präglar svenskt näringsliv. I många fall medför företagensinternationalisering att förutsättningarna för den svenska delen avverksamheten stärks. Det är en helt annan bild än den defensiva och fögadynamiska näringslivsstruktur som präglade svensk ekonomi . I en modern ekonomi pågår en ständig utveckling, som helatiden ändrar förutsättningarna för näringslivets utveckling. Dagens framgångarfår inte skymma det faktum att omfattande utmaningar nu står för dörren. Averfarenhet vet vi att det krävs en solid grund för att kunna möta svängningari konjunkturen. förändras också förutsättningarna för politikensutformning, och det gäller även för näringspolitiken. Ett påtagligt exempel ärden allt snabbare internationaliseringen. Som en följd av bl.a. harmoniseringenmed EG och avskaffandet av valutaregleringen har nya möjligheter skapats försvenskt näringsliv, men det har medfört att kraven på lönsamhet ocheffektivitet blir än tydligare. En god och stabil näringslivsutveckling kräverlångsiktighet och uthållighet, vilket också är utgångspunkten för regeringensnäringspolitik. Uppgiften är inte att ersätta de initiativ som tas avindivider och företag. Den primära uppgiften för näringspolitiken är i ställetatt främja de långsiktiga förutsättningarna för förnyelse, utveckling ochinternationell konkurrenskraft. Ett sådant synsätt kräver emellertid att näringspolitikenbetraktas i ett bredare perspektiv, där insatser inom olika områden och påolika nivåer samverkar för att skapa ett gynnsamt klimat. I anslutning till årets budgetproposition presenteradesdärför vissa förändringar av regeringens arbetsformer Förindustridepartementets del innebar det ett utökat ansvar inom energiområdet ochregionalpolitiken. Det innebar också att en särskild statsrådsgrupp bildadesför samordning av de näringspolitiska frågorna. I gruppen, som jag självleder, ingår dessutom kommunikationsministern, utbildningsministern,jordbruksministern och miljöministern. Syftet är att utforma en långsiktig och sammanhållenstrategi för att främja näringslivets utveckling och den ekonomiska tillväxten.Och som framgår av den proposition som kammaren behandlar är avsikten attutifrån de riktlinjer som där redovisas återkomma medytterligare förslag ägnade att främja förutsättningarna för en långsiktigtillväxt. Det innebär att olika typer av insatser kan aktualiseras vid sidanav dem som vanligen ansetts förknippade med näringspolitiska initiativ i ensnävare mening. Jag tänker då exempelvis på kommunikationer men också på olikatyper av utbildningsinsatser har redan behandlat en del av regeringensnäringspolitiska proposition, och ytterligare förslag med näringslivsanknutenforskning kommer att behandlas . Av de förslag som skall behandla är inrättandet av regionala riskkapitalbolag bland de viktigaste. Erfarenheten visar att det kapital som krävs för attutveckla små industriföretag inte i tillräcklig omfattning kan skapas i denegna verksamheten, utan det krävs att riskvilligt kapital tillförs utifrån. är det brist på externt riskvilligt kapital, som kantillföras små och medelstora företag. Vi kan konstatera att de privata finansiärerna nästan helthar dragit sig tillbaka från den s.k. venture-kapitalmarknaden. Det finns nuytterst få aktörer som satsar i form av minoritetsandelar i små och nyaväxande företag. Ett skäl till detta är att kapital i stället placeras påandra marknader, där avkastningen är större, snabbare och säkrare.Erfarenheterna visar att kapitalet i högexpansiva perioder söker sig bort frånde mer riskfyllda placeringarna. Det skapar en ryckighet i den privatariskkapitalmarknaden som försvårar långsiktigt industriellt utvecklingsarbete. Vår slutsats är att när inte det privata kapitaleterbjuder en långsiktigt säker riskkapitaltillförsel, måste staten engagera sigpå detta område. Men vi menar också att ett sådant statligt engagemang bör skei samverkan med privat kapital, som kan vara intresserat av långsiktigainvesteringar i denna typ av företag. Vi föreslår därför att fem till sex regionalariskkapitalbolag inrättas med ett sammanlagt kapital på . Riskkapitalbolagen skall medverka med ägarkapital. Detinnebär att bättre förutsättningar skapas för stöd till nyföretagande och tillutveckling av små och medelstora företag. Pä detta sätt skapas förutsättningarför en god och bred återväxt av nya och växande företag, vilket är viktigt bådeför att möta internationaliseringen och för att stärka den inhemska tillväxten. Att riskkapitalbolagen bidrar med ägarkapital medför ocksåatt kreditvärdigheten hos dessa företag förbättras, vilket underlättarlångivning på den ordinarie kreditmarknaden. På det sättet får vi en utväxlingpå pengarna, vilket förbättrar företagens totala finansiering. Utvecklingsfonderna förfogar över totalt 2,8miljarder kronor Vi kommer - om ger sitt godkännande till regeringensförslag - att senare inleda förhandlingar med landstingen ochutvecklingsfonderna i syfte att få fonderna att placera 600 milj.kr, av sittkapital i de nya riskkapitalbolagen. Småföretagsfonden skall tillföras på femår ur AP-fonds-systemet, och detta kapital skall satsas i de nyariskkapitalbolagen.