prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — Utrikesminister i när han kom hem från sitt i besök i de baltiska staternahösten 1989 all dör Den uppfatlningeri delas av måriga . Vi harsett hur sälslammarria har reducerats från hundratusentals djur till någratusen Fisket tynar, och de fiskar som fångats har många skador Pågrund av utsläpp från industrier runt innehåller många fiskar högahaller av PCB och kvicksilver Detta förhållande föranleder svenska myndigheteratt gå ut med koslrekommendationer Förravecka behandlades här i kammaren ett betänkande om sjöfart. Då var frågan omoljelrarisporterna aktuell. de gröna föreslog be-gränsnirigar istorlekeri för oljetransporterande fartyg, att oljetransportfartygen avsäkerhetsskäl skulle ha dubbla bottnar och dubbla sidor och att svavelhalten idrivmedelsoljor för fartyg skulle begränsas till de halter som till-låts för landfordon. prekära läge och de risker som oljetransporter medför ville interiksdagen på någon punkt slälla sig bakom de grönas förslag. Detär beklämmande att miljöintressena ännu bara tar sig uttryck i ord och inte ifaktisk handling. debatterar vi oljeutvinningen i . Regeringen har tillåtitprospektering av olja trots all deo vet all eri framlida oljeulvinning kanskada ännu mer än . Det borde stå klart för alla att prospekteringföljs av utvinning när man har funnit utvinningsbara mängder Det går ipraktiken inte alt säga riej lill en utvinning. Det vore att lura de företagsom har lagt ner stora belopp på prospekteringen. Utskottetavstyrker miljöpartiels krav på ell för prospektering och utvinning av olja.Det enda parti som har ställl sig bakom kraven är vpk. Det hedrar partiet.Utskottet avstyrker med motiveringen att det förutsätter att regeringen vid sinlillslåndsprövning beaktar den allvarliga föroreningssiluationen i Östersjönoch detta innanhavs speciella känslighet för utsläpp saml att säkerhetskravenutformas i enlighet härmed. Viser att utskottet är medvetet om skadade tillstånd och attoljeutvinningen kräver säkerhetsåtgärder Krav på säkerhet förhindrade inte densvåra olyckan i , Tjernobyl och den allvarliga incidenten i sommareri 1987. Anledningen lill alt del är så är att allasäkerhetssystem är offer för mänskliga felbehandlingar. Det går inte atl sägaalt inte kommer att drabbas av allvarliga oljeutsläpp i samband medoljeulvinning. Vi kan i stället säga med säkerhet att del kommer alt bli så. Detbetyder att majoritet i praktiken struntar i framlid. Densnöda vinningen är betydligt viktigare än elt långsiktigt ekologisktansvarsfullt tänkande och handlande. låter med berått mod Östersjöndö. Den slutsatsen kan vi dra av detta belänkande, av vad som föreslås där ochav det beslut som föreslår Pä detta sätt slårmajoritetens miljöoinlresse klart i blixtbelysning. nu i tvåbeslut inom atl regering och riksdag inte bryr sig om . Manprisger den åt miljöförstörelse och berövar oss och kommande generationer ellfint hav med ell rikt och varierat fiske. Dessa båda betänkanden är typiska exempel på atl del ifestligare sammanhang och inför val går att lala vackert om miljön och dessbetydelse och atl det fordras stora insatser för atl komma lill rätta med den förstörelsesom vi har ställt lill med. Men när del kommer till de praktiska handlingarna,dä är det stopp. Släpp in stora oljebålar med bristande säkerhet i Östersjönoch tillåt prospektering och utvinning av olja där! Del är en skam för både ochregeringen atl det är på del här viset. Handlingssättet innebär all alll flerkommer att förlora förtroendet för politiker Vi kommer dock inte atl läla oss bli nedslagna av detbedrövliga miljöspelet här i . Vi kommer på allt sätt atl se till allmedborgarna får vela vilka det är som med glädje medverkar lill all förstöraoch skila ner bara därför att det är så lönsamt jusl . Med dellavill jag yrka bifall lill reservationerna 1 och 2. Vissa anslag m.m. inom utrikesdepartementels verksamhetsområde Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 22 § Vissa anslag m.m. inom område Föredrogs utrikesutskottets betänkande1989/90;UU14 Vissa anslag m.m. inom utrikesdepartementels område 1989/90:100 delvis). 130INGER (); I utrikesutskottels betänkande UU14 behandlasbl.a. representation i utlandet. Utskottet konstaterar att den myckel snabbademokratiseringsprocessen under del senasle ärel i Central- och Östeuropaställer den svenska utrikespolitiken inför nya utmaningar och möjligheter ochalt lilvecklandel av förbindelser med länder som demokratiseraskommer all slälla större krav på utrikesförvaltningens resurser. Händelseutvecklingen i - Litauenssjälvsländighetsförklaring och den oroande händelseutvecklingen därefter samtde fortsatta demokratiska självständighetsslrävandena i och -tycker vi moderater ytterligare understryker behovet och värdet av en svenskofficiell närvaro i de baltiska huvudstäderna. Del är därför glädjande att det svenska avdelningskontoreti har öppnats. De svenska strävandena bör nu inriktas på atl stärka densvenska närvaron i och samt att upprätta en svensk representationäven i . För att detta skall bli möjligt föreslår vi att anslagettill utrikesförvaltningen räknas upp med 3 milj. kr. 8 protokoU 1989/90:101 Vissa anslag m.m. inom verksamhetsområde sändningar på estniska ochlettiska har ytterligare bidragit till alt stärka de svenska förbindelsernamed dessa länder, och det är positivt att utskottet tillstyrker medel för attkunna permanenta dessa sändningar Men vi beklagar att utskottet inte villtillstyrka önskan om medel för att införa sändningar även pålitauiska. Detta beslut innebär alt särbehandlar elt baltiskt land ochpå detta sätt bryter mot balternas egna strävanden efter en baltisksamhörighet. Även om kontakter med avhistoriska skäl inte är så omfattande som med och Lettlarid, är detviktigt att vi utvecklar våra förbindelser med alla de tre baltiskaländerna. Vi föreslår därför atl anslaget till Radiosprogramverksamheter för utlaridet räknas upp med 1 milj. kr för alt göra delmöjligt all införa sändningar även på litauiska. Att människor på olika sätt engagerar sig förfredsarbetet är positivt och angeläget, men del är enligt vår meriirig tveksamtatt geriom särskilt slöd ge vissa orgariisationer särskilda resurser för atldriva opinionsbildning i dessa frågor Vi anser all det är viktigt att del svenska föreningslivetinte blir beroende av riktade bidrag från staten. Skall det civila samhälletvärnas, måste vi också slå vakt om elt fritt och oberoende föreningsliv. Därförbör den styrning som ligger i att staten utpekar verksamhetsinriktningar förideella föreningar avskaffas. Viföreslår därför atl anslaget under F3 reduceras med 10 milj. kr Vi kan inte heller ställa oss bakom utskottets uttalandeatt anslaget skall gradvis uppräknas tills det motsvarar 1 %o avförsvarsanslaget. Atl höjningen av ett anslag automatiskt knyts till höjningenav ett annat är främmande för svenska budgetprinciper, och vi anser dennakoppling helt omotiverad. Inte heller ställer vi oss bakom utskottets uttalande, atten statligt finansierad kunskapsbank skall byggas upp med uppgift att samlapraktiska erfarenheter av den övergång från militär till civil produktion somgjorts på olika håll i världen. Vi anser atl det i första hand är företagen själva ochindustrins branschorganisationer som bör göra de utredningar som ärnödvändiga. Med detta, herr lalman, yrkar jag bifall lill de moderatareservationerna 1, 4, 5 och 9 samt i övrigt bifall till hemställan i utskottetsbetänkande. 131HÅKAN (); Jag skall inte alls bli mångordig. Jag skallbara kort la upp två frågor Den ena frågan är finansieringen av del svenskaöstbiståndet. beklagar i likhet med en del andra partier atlregeringen med moderat stöd lägger detta bistånd inom enprocenlsramen. Vi harinte någon reservation här, utan vår lösning till finansiering av det nyaöstbiståndet innebär, vilket framgår av vårt särskilda yttrande, atl pengarnaskall placeras under en annan huvudtitel än den som diskuteras i deltabelänkande. Jag ville bara nämna del som ett påpekande. Den andrafråga som jag vill säga några ord om gäller en motion om forsk- ning och information ommilitära omställningsfrågor som har behandlats i utskottet. Detta är en frågasom har en viss förhistoria, och det har gjorts utfästelser om att del skall ställasmedel till förfogande för denna verksamhet, som redan finns på plats i mycketbegränsad skala. Behovet av resurser är mycket påtagligt och väsentligt störreän de medel som utskottets majoritet nu säger , förhoppningsvis,skall ställas till förfogande. Jagvill därför, i likhet med vad som skedde när frågan var uppe medanledning av en motion, yrka bifall till den reservation som bl.a. folkpartietsledamöter har avgivit. AnL132 (): Stoppa de faltiga ländernas bistånd till de rika länderna! Så lyder ettupprop frän Kyrkornas U-forum. Genom den stora skuldbördan, som prackats påu-länderna riär världens banker hade för mycket oljepengar alt placera på70-talet, är nu nettokapitalflödet från i-länderna till negativt,som ulrikesulskoltet uttrycker sig i sitt just justerade betänkande ombiståndet. U-ländernasutveckling går baklänges. Miljontals människor har inte mat för dagen, inte taköver huvudet och inga försörjningsmöjligheter Flyktingströmmen ökar De rikaländerna måste räkna med allt fler ekonomiska flyktingar Det är obegripligtatt den rika världen inte förstår sitt eget bästa och kraftfullt satsar påbistånd till . Efteratt länge ha varit ett föregångsland på biståndsområdet börjar nusacka efler Del är illavarslande alt regeringen vill använda en del avbiståndspengarna för atl stödja . kan inte gå med pådetta. Biståndspengarna skall hell reserveras för . Istället föreslår atl en ny anslagspost skapas i UD:s budget, A10, under tredje huvudtiteln. I vår partimolion U518föreslår vi att 450 milj. kr avsätts för nästa budgetår lill slöd genom BITS,och lill en särskild kredilfond för . Icenlermotionerna U536, U208 och U210 anges också angelägna användningsområdenför pengarna, t.ex. lanlbruksutbildning i , pilotanläggningar förluftrening i de baltiska republikerna, samverkansprojekt med rörandepedagogisk forskning och ökade resurser lill Världsnaturfon-den förreningsprojektet för floden . Dennya öppenheten har gjort klarl för världen alt miljön och ekonomin i Östeuropabefinner sig i en svår kris. Produktionsapparaten är nedsliten, och männniskorvill lära sig marknadssekonomi. Kataslrofrapporter kommer om lufl som inte gåratl andas, förgiftat dricksvatten, kemiska öknar, den uttorkade och förgiftadeAralsjön, och radioaktivt belagda områden av storlek där människornavädjar om hjälp. Cenlerparliethar genom många personliga kontakter fått kunskap om vilka insatser vi kundebidra med. Intresset i vårt land att hjälpa våra grannländer är stort. Vårainsatser kan också långsiktigt ses som investeringar i stora framtida marknader.Det är alltså fråga om framtidsinvesteringar, och pengar lill detta måslesjälvfallet tas från annat håll än från . Jag yrkarbifall lill reservation nr 2. Utrikesutskottetsbelänkande nr 14 behandlar också stödet till forskriing 1989/90:101 5 april1990 Vissaanslag m.m. inom verksamhetsområde Vissa anslag m.m. inom verksamhetsområde inom UD;sansvarsområde. Som här antydde förhistorien till bad UD förnågra år sedan freds- och konfliktforskningsinstitutionen vid Uppsalauniversitet atl förbereda en kunskapsbank, där man skulle samla internationellaerfarenheter från omställning av vapenproduktion lill civil produktion. Ingetenskilt förelag kan självfallet åtaga sig alt samla ihop en sådan erfarenhet,som var inne på. Det måsle ske systematiskt, och enuniversitetsinstitution måsle vara den lämpliga organisationen alt utföra detarbetet. har bl.a. genom tidigt väckt dessatankar i FN och i en ulredning som vilar i regeringskansliet.Inga Thorsson deltog för övrigt för i en konferens i Centralamerikamed beslutsfattare som visade ell stort intresse för omställningen från en rustningsekonomitill en fredsekonomi. Del som sker i världen är oerhört glädjande. äskade medel till kunskapsbanken förinnevarande budgetår, men någol sådanl anslag fanns inte med ibudgetpropositionen. Efter motioner från flera partier beslöt hösten1989 att ge regeringen till känna alt denna fråga skulle prioriteras inästkommande års budgetarbete. Men varken i budgetpropositionen eller iforskningspropositionen finns äskandet med. Utrikesdeparlemenlel hållerprojektet levande på sparlåga genom att ta av sina utredningsresurser. Vi har svårt att förslå varför regeringen inte efterkommerriksdagens tydliga begäran. Tillräckliga resurser måste ställas tillförfogande för atl kunskapsbanken snabbt skall kunna utvecklas som planerat.Centern har motionerat i frågan i samband med denforskningspoliliska propositionen. Vidare har internationella fredsforskningsinstitut,, behov av ylleriigare medel. har elt grundmurat gott rykte ivärlden som den förnämsta kunskapskällan när det gäller världensrustningssituaiion. Del är väsentligt all institutet får de resurser som krävsför atl kompensera bl.a. höjda hyreskostnader Jag yrkar bifall lill reservationerna 10 och 11. AnL 133BENGT (vpk); Del har under de senastemånaderna sagts från kammarens talarstol att vi lever i en föränderlig värld.På den internationella arenari lycks mari vara överens om alt del kalla krigethar avslutats. Del som i många stycken var ett resultat av andravärldskriget och det kalla krigels atmosfär söker sig nya vägar Pluralism,oganisationsfri-het, demokratiska fri- och rättigheter erövras av folkligarörelser, och de tidigare s.k. slatsbärande partiernas ledare ställs tillsvars på elt sätt som många inte trott var möjligt. växer den globala ojämlikheten. Falliga blirfattigare och rika blir rikare. Fatliga länder blir alltmer skuldsatta. Degränsöverskridande miljöhoten framstår som gigantiska problem. Ökenutbredning,växthuseffekt, ozonlagrels uttunning, försurning och risk för haverier ikärnkraftverk är fenomen som vart för sig räcker för atl väcka ångest. Kanskeär det jusl kärnvapenkapplöpningens vansinne som efter många års kamp, iriteminsl från fredsrörelsens sida,bringat även de mest hårdhudade miliiärislerna lill insikt om behovet avnedrustning och icke-våldslösningar på politiska problem. En förnyelse av detsäkerhetspolitiska länkandel är nödvändig. Internationaliseringenav ekonomin, EFTA-EG-processen och de ökande kraven och förväntriingarna påFörenta natiorierna leder också lill krav på intensifiering av utrikespolitiskverksamhet. Alltdetta reser givelvis krav på utrikesförvaltningen, samlidigl som denna utsättsför samma besparingskrav som andra statliga förvaltningar. Jag håller helt medutskottet om att de indragningar som görs inom utrikesförvaltningen måstevägas mot överordnade nationella intressen. Detbehövs nya typer av tjäristemän som företräder på t.ex. miljöområdet.Det är troligt att den ökande iriterriationaliseringen på många områden och deväxande problemen kommer alt kräva ökad svensk närvaro på olika häll i världen. Viskulle för vår del gärna ha sett en förstärkt representation i och enförstärkning av konsulatet i , men vi har godtagit de arrangemang somför närvarande gjorts. Vihar särskilt velat markera att biståndet till Öst- och inte skalltas från biståndsmedel och inte urgröpa enprocentsmålet. Vi vill för övrigt iår höja u-landsbiståridet lill . Vikänner därför sympati för förslag att införa ett nytt anslag, kallat A10. Vi har till delta anslag också föreslagit 1 miljard, varav huvudpartenskulle gå lill och ha en kraftig inriktning mol miljöproblemen där Vi harföreslagit en uppdelnirig av anslaget i insatser på kort sikt med 300 milj. kr.och insatser på lång sikt med 500 milj. kr. Vi har i vår motion specificerathur de pengarna skulle kunna användas på en rad områden. Med detta vill jagyrka bifall lill reservation nr 3. Fredsrörelsenhar haft stor belydelse för det interriationella avspännings-ochnedruslningsarbetel, och detta arbete är ingalunda avslutat. Förnyelse avkärnvapen liksom väpnade konflikter pågår på olika håll runt om i världen. Detär rimligt all anslaget under till Information, studier och forskning omfreds- och nedrustnirigssträvarideri får en uppräkning med 10 milj. kr till 36milj. kr, som vi har föreslagit. Jag yrkar bifall till reservation 6. Defundameritala förändringarna i världspolitiken ger också ett kraftigt ökatbehov av forskning på rustningskontrollområdel. Inga bärande argument haranser jag, framförts för att inte skulle få de pengar man begärt, alltsåtotalt . Jag yrkar bifall lill reservation 12. 1989/90:101 5 april1990 Vissaanslag m.m. inom verksamhetsområde Anf, 134 MARIANNESAMUELSSON (mp): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationer Miljösituationeni världen är mycket bekymmersam. Jag länker på att ökenutbredningen ökar,på havsdöden, inte minsl i vatten och på miljöflyktingar överallt ivärlden snart, Åven om vi , framför allt , harhört mycket om vår svenska kris, är det ell faktum atl vårt land trots allttillhör de rikaste i världen. Vår konsumtion är enorm jämförl med de faltigas. Del är därför mycketbeklämmande all regeringen i sin miljöhjälp till våra 9 protokoll 1989/90:101 Vissa anslag m.m. inom verksamhetsområde närmastegrannar och i slor utsträckning också till oss själva tar pengarna från deallra fattigaste. de gröna kan inte acceptera alt bistånds-medelanvänds till öslhjälpen, inte därför att man där inte behöver hjälpen utandärför att vi tycker att vi i ett rikt land som har råd att avsätta merän . Vi har ju länge kämpat för atl komma upp till denna nivå när del gällerhjälpen till de allra fattigaste. Atl nu göra avkall på den målsättningen ochsäga att de pengarna skall räcka till fler tycker vi är omoraliskt. Vi har dockföreslagit alt pengarna läggs i en annan "pott", som inte tas upp idet belänkande vi nu behandlar Därför har vi nu inte reservation i det härärendet utan bara ett särskilt yttrande. Nedrustning och säkerhet är viktiga frågor Vi tycker atldel hade varit rimligt alt åtminstone 1 %c av försvarsbudgeten hade gått tillinformation om freds- och nedrustningssträvanden. Vapenbyken sade vår utrikesminister atl han skulle behövatvätta länge . Jag undrar just om man skall hänga den på tork och ta fram densedan igen, som man gör när man tvättar vanliga kläder Vi tycker att det hade varit rimligt atl göra en ordentligutvärdering av vilka effekter vapenaffären har fått för fred och nedrustning.Vi fick dock inte utskollet med oss på detta. Likväl är det oerhört viktigt. Om vi vill leva i en värld med fred, får vi satsa pånedrustning. Vi får satsa på information, och vi bör minska väldigt kraftigt påanslagen till JAS och andra uppruslningsprojekt. De baltiska staterna behöver vårt stöd. Vi tycker alt densvenska regeringen här är ganska flat. Vi har därför bestämt oss för attstödja den moderata reservationen om sverisk representation i . Det ären markering av alt vi faktiskt ställer upp för våra grannländer i derasfrihetssträvanden, ett stöd som de behöver . AnL 135BERNDT (): I det här betänkandet behandlas någramotioner som jag har väckt, och jag vill kommentera dem något, särskilt i tvåfall. Jag börjar med den motion som handlar om stödet till . Den har avstyrkts, kan jag väl säga, utan kommentarer Jag lycker atl del är alldeles utmärkt att regeringensatsar , i del här fallet , till ett Ösleuropastöd.Men del som vi moliooä-rer vänder oss mot är att man tar den största delen avdessa pengar ur u-landsbislåndel. Vi kan ha viss förståelse för att det akuta läget ärsådant atl man trots allt får acceplera del vad beträffar de 300 miljonernaunder det första /91. Men vi menar alt därefter finns detfaktiskt tid att fundera på andra lösningar, dvs. nästa budgetår,lösningar som inte belastar biståndet. Orsaken till atl vi tycker så är att om man tar pengarfrån biståndet, kan man inte komma ifrån att det minskar i lika storutsträckning för andra länder som vi anser behöver det mer - jag skulle kunnasäga, för att spetsa till del litet, de fattigaste läuderna. Vi menar all knappast kan definieras somutvecklingsländer De uppfyller inte fattigdomskriteriet. hög i relation lill deverkliga . Läskunnigheten är hög och barnadödligheten låg, allljämförl med . Mankan säga atl är inga , och därför bör andra lösningar sökas.Vi är medvetna om alt det är lätt sagt och svårare gjort. Därför har vi ocksåmarkerat atl vi som motionärer är beredda lill återhållsamhet på andra anslag.Personligeri skulle jag kuuna tänka mig diskutera försvarsanslaget men ocksåandra anslag, för att offra - om jag uttrycker mig så -något på en angelägensatsning för folken öster och söder om som har det svårt. Vissapartier och även personer inom de olika partierna diskuterar att man borde ökabiståndet . Jag menar alt del säkert är välmotiverat, meri jag tyckeratt i dagens läge skall vi inte göra det, utan nu skall vi slå vakt omeuprocerilsmålet. Låt oss i slället salsa de resurser som vi kan skapa därutöverpä . Ibetänkandet har den här motionen egenlligen inte fått någon behandling och ingakommentarer utan bara ett rakt avslagsyrkande. Det är litet konstigt. Mantalar om ett biståndsbetänkande, där motionen enligt min menirig bättre hörhemma, för den gäller faktiskt om vi skall använda biständspengar eller inte.Det kommer också ett annat betänkande sedan som tar upp Östeuropastödet. Detär beklagligt att motionen egentligen inte har fåll några kommentarer avutskottet. Imotionen las också upp ett förslag att inrätta en särskild stödform för Östeuropasom bygger på atl inte bara staten skulle tillskjuta medel utan att svenskafolket skulle få chansen att lämna bidrag. Jag tror för min del att det finnsstort intresse hos svenska folket för detta, och jag tror att del blir mycketstörre om arbetet organiseras. Vad staten kan göra är naturligtvis all initieraen diskussion med folkrörelserna, som kanske kunde gå samman om en särskildstödform för . Den kan sedan kompletteras med enskilda initiativ. ömdet nu är så att motioneri inte har blivit behandlad, får jag väl överväga,trots att det formellt inte är möjligt, atl gå upp i debatten när kammarenskall la slällning till de andra betänkanderia. Jag får se hur jag gör i detfallet. Denandra motionen, U312, handlar om anslag till information om fred ochnedrustning. Där har vi yrkat på 1 %o av försvarskostnaderna till fredsarbetet,och det är ju ett folkrörelsekrav. Vi motionerade om det föregående år, ochutskottet gjorde då ett tillkännagivaride som vi naturligtvis är mycketlacksamma för Vi kan koristalera att del blir en ökning med 1 milj. kr ijämförelse med föregående budgetår, men faktum är att andelen minskar riågot,från 0,75%o lill 0,73. Vihävdar i årets motion att regeringens förslag inte överenstämmer med utskottelstillkärinagivaride. Utskottet bekräftar föregående års uttalande i betänkaridetmeri säger att uppräkningen i budgetpropositionen är ett sleg iriktning mot målet 1 %c. Det stämmer faktiskt inte. Det är inte ett steg iriktning mot målet 1 %c för det är ju en minskriirig från 0,75 till 0,73. Talarman om promille och riktning, måste man nog trots allt hålla sig tillpromillelalen. Jag lycker atl det ärlitet märkligt att det finansiella utrymmet är så svårt 1989/90:101 5 april1990 Vissaanslag m.m. inom tiirikesdeparte-mentets verksamhetsområde 1989/90:101 5 april1990 Vissaanslag m.m. inom verksamhetsområde att del inte medger attlägga ytterligare några miljoner på det här anslaget, så att det kunnat klättraen bit över 0,8 %o, för att , som vi har sagt i motionen, nå \%o.Vi kan ju jämföra med försvarsanslaget, som ökar med 2,2 miljarder Idet här fallet tycker jag att det är svårt att ge majoriteten stöd för skrivningarna.När menar egentligen utskottet att målet skall nås? Jag tycker att det är enangelägen uppgift att tillse alt folkrörelserna ges goda möjligheter att deltai freds- och nedruslningsarbetel. Jagnoterar med glädje utskottels skrivning när det gäller projektbidraget, som dåinnefattar miljöfrågor, står det särskilt påpekat, och det är positivt. Sedanhar jag vi motioner som jag bara kort vill nämna om.