prot · GD0954 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:54 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2§ Svar på fråga 1989/90:310 om en svensk protest motvisst ingripande av den amerikanska marinen mot har frågat mig om jag avserframföra någon officiell protest mot vad hon betecknar som det uppenbaraövervåld som den amerikanska marinen använt sig av i samband med att ettGreenpeace-fartyg rammats utanför . fick från denamerikanska ambassaden uppgifter om att svenskregistrerade Greenpeacefartyg isamband med amerikanska örlogsövningar framförts påett sätt som äventyrade säkerheten till sjöss. Man ville mot den bakgrunden fåSverige att förhindra nya liknande incidenter med svenska fartyg inblandade.Dessutom lämnades information om att en ny övning skulle hållas den 4 decemberutanför . underrättade utrikesdepartementetGreenpeace i om innehållet i den amerikanska informationen. Samtidigtlämnades uppmaningen att svenskflaggade Greenpeacefartyg skulle iaktta deregler som gäller sjöfarten på det fria havet i syfte att undvika incidenteroch olyckor till sjöss. Bakgrunden till denna uppmaning är helt enkelt attSverige, liksom andra sjöfartsnationer, enligt gällande konventioner ochinternationell praxis har ett särskilt ansvar för fartyg under egen flagg. När det gäller den internationella sjötrafiken har ettstort antal stater, däribland både och , anslutit sig till de s.k.internationella sjövägsreglerna, en . (IMO betyderInternational , på svenska; ). Enligt dessa regler har besättningen på svenska såvälsom utländska fartyg 1 protokoll 1989/90:54 Prot.1989/90:54 skyldighet att bl.a. genom gottsjömansskap undvika incidenter och olyckor 23 januari1990 till sjöss. I [ Jag vill här tillägga attutrikesdepartementet även fick varp jr gr kännedom om att nya amerikanskaörlogsövningar skulle hållas inom något Motbakgrund av dessa uppgifter informerade departementet på nytt om dennya övningen, varvid samma uppmaning som tidigare lämnades om skyldigheten attiaktta de internationella sjövägsreglerna. meddelade vi också denamerikanska ambassaden vår bestämda uppfattning att även amerikanska fartyg harskyldighet att iaktta de internationella sjövägsreglerna. Av deninformation som inkommit till UD beträffande händelserna den 4 december1989 framgår att det itiie var ett svenskflaggat fartyg utan det iNederländerna registrerade fartyget som kom till skada.Flaggstaten har bett de båda inblandade parterna om enredogörelse för händelseförloppet. En del material har kommit in. Avsikten äratt vederbörande nederländska fackmyndigheter skall yttra sig över materialet. Först därefter kommer man på nederländsk sida att taställning i frågan, som alltså är under utredning. Enligt min mening är denna fråga en nederländskangelägenhet. Jag ser därför ingen anledning att framföra någon protest frånsvensk sida - i synnerhet som saken ännu inte är helt utredd. 2 (vpk): Jag ber att få tacka så mycket för svaret. Jag kan förståslutsatsen att det inte finns någon anledning för att framföranågon protest. De saker som har framkommit hade väl varken jag eller utrikesministernnågon klarhet i när detta skedde. Frågan ställdes redan i början av december.En hel del tid har tyvärr förflutit , men då var frågan mycketaktuell. Det finns trots allt all anledning att påminna om attprotesten skedde med anledning av att det pågick test av kärnvapenmissiler iområdet. , som är en fredsorganisation, för en kampanj förkärnvapenfria hav. Det är en inställning som jag vet att utrikesministern ochregeringen delar, även om vi, vilket har visat sig , harmycket olika åsikter om hur protester skall framföras. Jag vill ställa en fråga. Som det mycket riktigt står isvaret är händelsen under utredning. Enligt vad jag har fått reda påhar tydligen den amerikanska marinen inte följt sjövägsreglerna när det gällerväjningsplikt. Hålet uppstod tydligen på babords sida, och då skulle man haväjt. Men detta är ännu inte utrett. Om det hade varit ett svenskt fartyg,eller om svenskar hade kommit i kläm och blivit skadade, hade dåutrikesministern ansett det befogat med en protest? Jag menar att mitt påstående om att detta är ett övervåldmot en fredlig demonstration är helt riktigt. Att det sedan inte var frågan om ett svenskflag gat fartyg var tur för utrikesministern, eftersom han på det sättet kunde halka förbi frågan. Det skulle i alla fall vara intressant att få ett svar påfrå- 2 gan. 3Utrikesminister : Prot. Det här är en s.k. hypotetisk fråga, men jagskall ändå för- söka besvara den. Jag vill först beklaga att jag inte har kunnat lämna svaret [ [ tidigare.Det beror på en del åtaganden som jag har fullgjort utomlands. Jag P I 8 har intekunnat svara på frågan . Beträffande sådana här övningar, och det gäller också detester som företogs, gäller att dessa är tillåtna på fritt hav. Det finns intenågon internationell rätt som förbjuder detta. En annan sak är att den svenskaregeringen liksom , antar jag, gärna ser en nedrustning till havs ochatt man i första hand kommer till rätta med de här problemen. Men gäller deninternationella rätt som gällen Kraven är naturligtvis desamma på den amerikanska flottansom på . Jag menar därför att om den utredning som den nederländskastaten företar visar att man på de amerikanska fartygen har brustit när detgäller gott sjömanskap för att undvika incidenter och olyckor av den art sominträffat och att man har brustit i efterlevnaden till dessa sjövägsregler,skall naturligtvis en protest också gälla dessa fartyg. Det är självfallet.Detta är också ett svar på frågan vad regeringen skulle ha gjort om någotdylikt hade inträffat. Vi vet ännu inte om man har brustit i efterlevnaden närdet gäller sjövägsreglerna. 4 (vpk): Det fanns svenskar inblandade i den här aktionen. Medtanke på den förmedlingsverksamhet som UD bedrev av meddelanden från tillGreenpeace, och som uppfattades som ganska provokativt av delar avfredsrörelsen, dvs. att UD i det här fallet gick ;s ärenden och försökteförhindra de aktioner som vi planerade, vore det då inte klädsamt om UD - omdet visar sig att den amerikanska marinen har använt övervåld och brutit motregler - också säger någonting i den här frågan även om fartyget har visat sigvara nederländskt? Man har ju redan varit inblandad på den ena sidan och detkan kanske tolkas som litet konstigt att man inte vill bli inblandad på denandra sidan. skärper argumenteringen ochblir litet osaklig. Regeringen har inte gått ;s ärenden. Vi har gjort vadsom åligger oss enligt den konvention som har undertecknat. Dessabestämmelser gäller, som jag redan sade i svaret, i lika höga grad för deamerikanska fartygen som för de svenskflaggade. har inte någon dispensfrån de sjövägsregler som gäller. Är fartygen svenskflaggade eller bär en flaggsom innebär att de tillhör en nation som har undertecknat konventionen, harGreenpeace att följa samma regler som gäller för andra fartyg. Jag föreslår att vi först avvaktar vad den nederländskautredningen ger vid handen innan vi börjar spekulera i vad vi skulle ha gjortom någonting hade inträffat som vore av den art som utgår frånutan att ha något som helst bevis för det, dvs. vad vi skulle ha gjort om detinte varit utan som hade varit inblandat. Detta är välrimligt? 6GUDRUN (vpk); Jag tycker att det är rimligt. Vi kan välvara överens om att om alla dessa om inträffar, är det väl bra omutrikesdepartementet hör av sig och säger något för att undvika all eventuellspekulation om att man går någon nations ärende i det här fallet. Vi kan välfylla på utrikesministerns om med detta om också. Jag hoppas att jag får ettjakande svar när det gäller detta om. Jag skall gärna avge ett sådant svar. Jag harredan gjort det indirekt, så jag kan också göra det direkt, om att varje misstanke om att vi går någon annan regerings ärende då skallvara som bortflugen och inte heller komma till samma uttryck i fortsättningen.Får jag ett jakande svar på detta så har vi en "deal". 8 (vpk); Jag kan avge ett jakande svar i vad gäller den härsakfrågan. Det finns dock en mängd andra frågon där jag anser attutrikesministern går helt andra ärenden än dem jag skulle vilja. Det får vidock återkomma till i en annan debatt. När det gäller denna fråga tycker jagatt vi antar en "deal". Jag begärde inget annat än att rätta sig efter sakskäl. Då har vi en "deal'. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1989/90:325 om åtgärder för att hjälpa iFrankrike häktad svensk medborgare har frågat mig om jag ärberedd att göra ett uttalande i positiv riktning för advokat som, sägs det i frågan, greps av fransk polis . Ifrågan sägs vidare, att Yildirim har uppehållstillstånd i och att handärför bör ha skydd av svensk diplomatis tjänster på samma sätt som en svenskmedborgare. Det är korrekt att Husseijin Yildirim har permanentupphållstillstånd i . Han har dessutom flyktingstatus och inneharsvenskt resedokument. En flykting som är bosatt i är i princip likställdmed en svensk medborgare vad gäller möjligheterna att erhålla konsulärtbistånd från svensk utlandsmyndighet. För att i det aktuella fallet biståYildirim var det dock en förutsättning att ambassaden i hade fått reda påatt han berövats friheten. Ambassaden fick dock ingen underrättelse om detta. Yildirimsläpptes från häktet. 11 (); Jag får tacka för svaret. Även när det gällerden frågan har det gått ett tag sedan den ställdes, och en viss aktualitet hargått förlorad. Det har varit juluppehåll, och då har vi ju inga frågestunder Jag skickade ett telegram till inrikesministern ochfrågade om det här ärendet, och har också fått svar på det. Det stämmer attYildirim var tillfångatagen och att han nu är frigiven. Jag menar att även omhan har blivit frigiven har svenska staten tillfälle att opponera sig motsådana här övergrepp, eftersom en person med svenskt upphållstillstånd varinblandad. Det kan annars vara svårt i vissa andra situationen 200 tungt beväpnade poliser gick in i ett kooperativ somCEDRI har ansvar fön 1 kooperativet finns endast fredliga operatörer och mångabarn. Det blev stora tidningsrubriken efter kom små notiser om att detvar ett misstag. Man sökte Gassemlores mördare, och man trodde att man skulleflnna honom där. Det var förevändningen för att gå in. Man tog fyra personer. Jag hade velat att efteråt skulle ha uttalat någotoch fördömt sättet att arbeta. Det finns inget skäl att ta till storsläggan pådet viset om man nu har misstankar, utan det går att göra med mycket mindremedel. Varför gjorde man inte något, när man nu hade chansen att opponera sig? Vi hade inte chans att opponera oss, eftersomvi inte visste något. För att man i efterhand skall kunna ha någon uppfattningom detta, måste man ha begrepp om styrkan i de misstankar som hystes motYildirim. Det vet jag uppriktigt sagt inte särskilt mycket om. Den franskepolisen ansåg att det fanns så starka skäl att misstänka honom att den ingrep.Det är omöjligt att i efterhand på basis av något som man vet så litet omprotestera mot en främmande stats agerande. 13 (): Man har i efterhand sagt att man bara villeha honom som vittne. Man påstod aldrig efteråt att han var misstänkt. Dåbehöver man inte ta till sådan kraft. 25 schweiziska parlamentariker från alla partier skrevomedelbart en protestlista emot det här förfarandet. Kooperativen har hittillsaldrig varit utsatta för något liknande. Dessutom blir människor som bor runtomkring misstänksamma mot kooperativet, även om de får höra att det inte var någonting.När 200 tungt beväpnade poliser går in någonstans, reagerar människor ju såatt de tänker att här är det ändå något, även om det hela rent juridiskt harblivit friat från misstankar Det är omöjligt att agera på grundval av hurmänniskor, allmänheten, reagerar på att någon har blivit misstänkt och sedanfrikänd. Det går inte. Jag ser ingen möjlighet att göra något från svensk sida,och ingen anledning Prot.1989/90:54 Anf. 15 (); 23 januari1990 Herr talman! Jag anser att manskulle ha gjort ett uttalande. \ även andra som tycken Det skulle hagjorts ett uttalande om varför man tog P ' ° till mera våld än nöden kravenDessutom påstod man ju i efterhand att han Då fanns det ännu mindre skäl att göra på det viset. Man kan ha sökt efter andra som var misstänkta och sägaatt det var tre kurden Den iranska säkerhetspolisen är faktiskt mycketmisstänkt för mordet på Gassemlore och de övriga kurderna. Det finns därföringet skäl att ens söka efter kurden Jag tycker att man skulle ha gjort ett uttalande frånsvensk sida och sagt att vi tycker att det är ett mycket grovt sätt att gå tillväga på när man söker efter vittnen eller misstänkta brottslingan Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1989/90:330 om värnpliktiga estländare har i en fråga till migefterlyst regeringens reaktion på uppgifterna om ökat våld mot estniskavärnpliktiga inom den sovjetiska krigsmakten. Det finns flera uppgifter som tyder på att mobbning ochpennalism ökat inom den sovjetiska krigsmakten under det senaste året.Officiella sovjetiska medier har ägnat ökat utrymme åt dessa problem. Även fallmed dödlig utgång har rapporterats. Enligt vissa uppgifter verkar pennalismen ha fått en någotförändrad karaktär; från att tidigare huvudsakligen ha utövats av överordnadegentemot underlydande noteras nu också allt flera fall av pennalism mellanlikställda värnpliktiga av olika nationalitet. Främst tycks värnpliktiga frånde baltiska republikerna, och drabbas av pennalism ochmobbning, i all synnerhet när de tjänstgör utanför den egna republiken. Från den sovjetiska krigsmaktens sida har manuppmärksammat problemet med ökad pennalism. Försvarsledningen verkar varaangelägen att komma till rätta med dessa övergrepp. Kritiska synpunkter påbristande ordning inom krigsmakten har också framförts av SovjetunionensHögsta . I den sovjetiska krigsmakten sänds, på samma sätt som imånga andra länder, de värnpliktiga oftast till utbildning och tjänstgöringlångt från hemorten. Mot bakgrund av bl.a. den tilltagande pennalismen har detdärför i rests allt starkare krav på attvärnpliktstjänstgöringen i största möjliga utsträckning skall fullgöras i denegna republiken, eller åtminstone inom det baltiska militärområdet. Dessa kravhar dock avvisats av de centrala sovjetiska försvarsmyndigheterna,bl.a. med hänvisning till att de värnpliktiga inte är jämnt fördelade överunionens territorium. tar också upp organisationen"". Denna organisation skall, enligt vad vi inhämtat, ocksåförespråka upprättandet av en "egen" estnisk gränsvakt ochpolisstyrka. Enligt uppgift skall organisationen hittillsha registrerat ca 1 000 värnpliktsvägrare, varav hälften har vägrat inställasig till grundutbildning och den andra hälften "återsänt" sinkrigsplace-ringsorder efter avslutad grundutbildning. Liknande organisationerhar för övrigt också bildats i och . Till bilden hör också attfrågan om värnplikt inom den egna republiken, liksom även möjligheten tillvapenfri tjänst, även diskuterats i Högsta i de tre baltiskarepublikerna. I ljuset av att MR-läget generellt sett förbättrats iSovjetunionen är det tragiskt och allvarligt att etnisktbetingade övergrepp och pennalism verkar få en ökad omfattning inom densovjetiska krigsmakten. Man måste kunna hoppas på att de sovjetiskamyndigheterna med kraft försöker stävja denna negativa utveckling, som barakan leda till ökade motsättningar mellan olika folkgrupper och ytterligareinflammera situationen. 17 (); Jag vill tacka utrikesministern för svaret. Det är tillfredsställande att regeringen delar den oro somhar uttalats med anledning av baltiska värnpliktigas situation i sovjetiskaarméförläggningar. Sedan jag ställde min fråga till utrikesministern har detockså kommit uppgifter om förhållandena i . Lettiska centralrådet hardokumenterat flera fall där inkallade har avlidit under mycket oklaraförhållanden. De samlade rapporterna från tyder på att inkallade esterletter och litauer straffas i Sovjetarmén med anledning av denfrigörelseprocess som pågår i . Inkallade har i brev eller efter flyktvittnat om mobbning och misshandel med t.ex. påkar, järnskodda bälten och hetastrykjärn. Jag vill påpeka att det viktigt är att vifrån svensk sida visar vårt ogillande när det gäller brott mot de mänskligarättigheterna. Det rör sig här om unga pojkar som har inkallats till densovjetiska armén. De baltiska länderna är våra grannländer Vi får aldrigglömma de människor som bor där och vad de kan drabbas av. Jag utgår ifrån attutrikesministern och regeringen tar chansen att framföra vår ståndpunkt medanledning av vad som har inträffat. Ja, det är en självklar uppgift för enregering som hävdar de mänskliga rättigheterna. Jag tror att redan den härdebatten får en god effekt. Dessutom tror jag att de sovjetiska myndigheterna- jag tänker då på Sovjetledningen - är helt på det klara med att man måsteförsöka att komma till rätta med problemen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1989/90:374 om friheten för de politiskapartierna i inlämnades följande fråga av afUgglas (m); 1989/90:374 till utrikesministern om friheten för depolitiska partierna i ; Prot.1989/90:54 Utrikesminister harbesökt och gjort en del ut- talanden i samband med detta. Svar pä frågor Vilka besked fick utrikesministern av den rumänska regeringen vadgäller depolitiska partiernas möjlighet att fritt få arbeta och vara med att utarbetanytt valsystem, få tillgång till press, radio och TV, få möjlighet att ta emotstöd till teknisk utrustning etc? har med anledning avmitt besök i ställt en fråga rörande de politiska partiernasmöjligheter att fritt få arbeta, delta i utarbetandet av nytt valsystem osv. I förde jag samtal med företrädare för både denrumänska regeringen och ett flertal av de politiska partier som håller påatt framträda. Läget i är som bekant fortfarande oklart ochinstabilt. Landet befinner sig i ett mycket besvärligt försörjningsläge.Befolkningens behov och förväntningar är stora. Det finns en utbredd otålighet,liksom en stark önskan om snabba förändringar En lång rad viktiga men samtidigtsvåra frågor måste lösas. En sådan är hur fria val skall organiseras och när deskall genomföras. Av mina samtal med premiärminister och utrikesministerCelac fick jag det bestämda intrycket att Nationella räddningsfronten har föravsikt att leda fram till fria val i samarbete med de olika politiskapartierna. Enligt premiärministern skall ett förslag till vallag snart läggasfram för allmän debatt. När detta skett blir det lättare att närmare bedömaRäddningsfrontens intentioner Från några av de politiska partierna fick jag höra att deinte var nöjda med sina möjligheter att få utrymme i media, att få disponeraegna lokaler osv. Det är svårt att under ett kort besök bilda sig en klaruppfattning om hur berättigade dessa klagomål är Det är givetvis oroande att dealls förekommer Samtliga partier som jag mötte var mycket angelägna att fåkontakt med broderpartier i . Inget framkom under mitt besök somtyder på att det skulle finnas några begränsningar i samarbetet med utländskapartier Det är bara det folkliga upproret motCeausescu-regimen inleddes och diktatorn störtades. Det är svårt att på så korttid som förflutit undanröja alla hinder som tidigare funnits motoliktänkande. Den repressiva apparaten påverkade ju varje enskild människasliv, och misstron är djupt rotad. Mitt intryck från besöket i är dock att det finnsen vilja från ledningens sida att leda landet mot demokrati. måste vihålla i minnet att denna utveckling äger rum under svåra förhållanden, därvissa mycket grundläggande behov ännu inte tillfredsställs. Det finns emellertid oroliga röster om . Redandetta ger skäl att noga följa utvecklingen i landet. Det är en angelägenuppgift både för regeringen och för övriga riksdagspartier att på allt sättstödja den demokratiska processen i . 20MARGARETHA AF (): Jag tackar utrikesministern försvaret. Vi harju i dagens tidningar kunnat läsa att Nationella räddningsfronten tydligenalltmera närmar sig det stadium, då man klarar sig själv. Man blir en politiskkraft och kan vid valen själv framträda som ett politiskt alternativ. Den härutvecklingen gör naturligtvis att själva övergångsfasen blir allt känsligare.Vi kan se ett exempel på detta när det gäller DDR:s utveckling . Iutrikesministerns svar står det att utrikesministern har "det bestämdaintrycket att Nationella räddningsfronten har för avsikt att leda framtill fria val". För de övriga partierna är naturligtvis övergångsprocessenoerhört viktig. Får partierna möjlighet att framträda fritt, får de tillgångtill massmedia och får de vara med att utarbeta den nya vallagen? Egentligenskulle man önska någon form av rundabordsfas också i , så att depolitiska partierna känner en större övertygelse om att det kommer att gåkorrekt till. så att det blir verkligt fria val. Vi som ännu inte har hafttillfälle att vara i har ju i svensk TV kunnat höra en så framståendepersonlighet som säga att hon känner stor oro och undran över vadNationella räddningsfronten verkligen står för Detta betyder naturligtvis attdet är mycket viktigt för att delta i opinionsbildningen och klart gesitt stöd till demokratiseringsprocessen. Jag kan instämma i allt detta. Vi har litetsvårt i detta idylliska land att föreställa oss övergångsstadiet från diktaturtill demokrati, men representanter från alla partier som jag talade med sadeatt de inte kunde se något alternativ till Nationella räddningsfronten. Pånågot sätt måste det ju bildas ett organ som tar ledningen också underövergångsstadiet. Eftersom jag trodde att övergången skulle kunna gynnas ompartierna på något sätt engagerade sig direkt i det organ som har tilluppgift att klara problemen, frågade jag om de inte skulle kunna begära att fågå in som medlemmar. Alla avvisade emellertid den tanken och sade att de inteville detta. De ville inte ta ansvar för ett misslyckande. De ansåg sig hafördelar av att stå utanför. Men det är ändå mitt intryck - och det kan intebli mer än ett intryck - att Nationella räddningsfronten ändå försöker attåstadkomma fria val. Dessa fria val får då ge utrymme för den demokrati som detrumänska folket självt väljer Jag kan i varje fall inte se någon annanmöjlighet. 22 (); Det finns ju en oro bland rumäner i vårt egetland, och jag tror att det finns en strävan att på olika sätt försöka stödjademokratiseringsprocessen i . Oron finns ju, som jag nämnde tidigare,i . Därför skulle jag vilja understryka hur viktigt det är att vi frånsvensk sida -och naturligtvis från regeringens sida - fortsätter att framhållaatt vad vi önskar och vill stödja med hjälpen till är just enfullvärdig demokratisk utveckling. Det är pinsamt det här, men jag måsteinstämma även i allt detta, och jag gör det gärna. I det förslag till ettÖsteuropaprogram - om vi skallkalla det så - som vi snart skall presentera hoppas jag också kunna presenterasådant som just syftar till att underlätta de svenska partiernas insatser föratt stödja den demokratiska utvecklingen, inte bara i utan i helaÖsteuropa. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1989/90:376 om en kunskapsbank för omställningsfrågor vidUppsala universitet inlämnades följande fråga av (vpk): 1989/90:376 till utrikesministern om en kunskapsbank föromställningsfrågor vid ; behandladeutrikesutskottet ett antal motioner som tog upp frågan om inrättandet av enkunskapsbank för omställningsfrågor vid . Utskottet gjorde en positiv bedömning av förslaget ochville att regeringen inför nästa års budget, dvs. årets, skulle prioriterafrågan. Ett enigt utskott gjorde detta tillkännagivande, vilket också riksdagensenare ställde sig bakom. Men i årets budgetförslag finns inte ett ord nämnt omsaken! Inte en krona är avsatt för att effektuera den beställning som riskdagengjorde! Tänker utrikesministern vidtaomedelbara åtgärder så att beslut följs? har frågat mig om regeringenavser vidta omedelbara åtgärder för att i årets budget finansiera inrättandetav en kunskapsbank för omställningsfrågor vid .