prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen har ju i debatten om vapenexporten inte precisvisat någon större öppenhet. uttalande om en offentligtvättning av vapenbyken ler sig ganska märkligt när vi har sett hurregeringen i olika sammanhang har agerat. var jag i och lyssnade påslutpläderingen i Boforsmålel, försvarsadvokat antydde då alldel inte var långt ifrån all man var tvungen all lägga ned målet eftersomåklagaren inte kunde genomföra sina förundersökningar på ett sådant sätt all dekunde leda fram till ett åtal. Till slut, efter många svårigheter, fick man ladel av papperna på . Man måste säga atl del är ett märkligt agerande fränutrikesministern all själv sitta och ljuvhälla på papperna om han utgår ifrånall vi skall ha en ordentlig genomgång av vapenexporten. Men vi hoppas, som sagt, all kommande uttalandeom större öppenhet också kommer alt sälla sina spår i regeringens handlande,och därför nöjer jag mig med detta för dagen. Prot,1989/90:27 STUREERICSON (s); Låt mig först säga till atljag håller med henne vad gäller resonemanget om öppenhet. Vi har pä denna punktgått mycket långt. Jag tror inte all något land som exporterar krigsmateriel äröppnare än . Den debatt vi har haft har ju också letttill atl det som man förut försökte hålla hemligt numera kan debatteras öppetoch fritt. Låt mig konstatera atl ulrikesulskollels belänkande om krigsmaterielexportenger uttryck för en myckel bred enighet här i i dessa frågor. Det ärbara de två minsta partierna, kommunisterna och , som har en annanuppfattning. Deras argument mot krigsmaterielexporten bygger på atl de har andraåsikter än majoriteten i fråga om säkerhetspolitiken. Det är ju enbart säkerhetspolitiska skäl som ligger bakomdet faktum all vi har en krigsmaterielinduslri här i landet. Del är bra för ettneutralt land all kunna tillverka sina egna vapen. av försvarelsmateriel tillverkas inom landet. För all denna del av vår industri skall kunnavara konkurrenskraftig måste den få mäta sina krafter pä de internationellamarknaderna och vara i kontakt med andra företag inom sin bransch, ären stor neltoimporlör av vapenteknologi, vilket är den andra sidan avexport-problematiken. Del ärviktigt att slå fast del som egentligen är självklart, nämligen alt vi har enviss vapenexport enbart av säkerhetspolitiska skäl och inte för all göraekonomiska vinster eller för all hälla sysselsätlningsnivån uppe. har krigsmaterielexportennormalt uppgått till av den totala exporten, I statistiken för 1988kan man notera att denna export nu uppgår till av den totala exporten.Förklaringen är alt stora kanonleveranser till omfattar närmarehälften av krigsmaterielexporten . är dessa leveranser snartslutförda Och kommer denna export atl återgå till mera normala nivåer. Svensk krigsmaterielinduslri är sannerligen inte någonexpansiv bransch, , vårt största förelag på området, har under fjolåretoch under innevarande år minskat antalet anställda i med 1400personer. Även andra svenska förelag som tillverkar krigsmateriel har storaproblem med lönsamheten och minskar nu antalet anställda. Det antal länder som säljer vapen till har inteheller ökat . Snarare säljer vi nu till färre länder än tidigare.Den svenska krigsmaterielexporten har en ganska fast och stabil kundkrets. Utskollel hänvisar i svaren på flera av motionsyrkandenatill all frågan om krigsmaterielexporten nu utreds av en parlamentariskkommitté. Denna tillsattes och blir färdig mot slutet av dettaår. Denna utrednings belänkande kommer atl sändas ul på en mycket omfattanderemiss, så del kommer all finnas rikliga tillfällen atl ytterligare debatteradessa frågor . Slutligen vill jag nämna något om vad som sägs omIndonesien i slutet av utskottets betänkande. För all inte något missförståndskall uppstå bör det självklara konstaleras, nämligen att samma bestämmelser ochregler gäller för eventuell export till som för export till andraländer. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanpä samtliga punkter. INGELAMÅRTENSSON (fp): anförande gjorde mig litetkonfunderad. Jag vet inte om han tycker atl den statistik som vi har är bra,med den offentliga redovisning som sker . Jag uppfattar ändå alt utskottethar uttalat sig för atl man skall ha en mer öppen statistik i framtidaredogörelser, så att vi kan förvänta oss en förändring på den punkten. Sedan fick jag intrycket alt tyckte attSverige har den mest öppna redovisningen av de vapenproducerande länderna. Dåkan jag upplysa om all i har man en öppnare redovisning än vad vi har här.Så det vore väl skäl all titta på hur de här frågorna behandlas i denamerikanska kongressen. Som jag sade tidigare, tänker jag inte gå in på de olikaaspekterna, eftersom jag förväntar mig atl vi framöver kommer all få ett meradigert underlag för en diskussion om vapenexporten. Men jag måste ändå reagerapå sätt att beskriva vart vapnen tar vägen. Faktum är ju allSverige exporterar alltmer vapen till tredje världen, och det kan väl ändå intevara en bra utveckling. Jag var på ett seminarium med för ett parveckor sedan, och där logs just frågan upp om del olyckliga i alt så mångaländer i tredje värl- denanvänder så stora resurser till vapenanskaffning, och man ville attVärldsbanken skulle sälta press på dem. Men banken gav då en känga till Sverigeoch framhöll alt man borde i bilaterala avtal se till att de vapenproducerandeländerna inte säljer vapen i den utsträckning som de gör till länder itredje världen. Där tycker jag alt borde tänka om. (vpk); Att redovisningen t.o.m. är så öppen altsaker som borde vara sekretessbelagda diskuteras , förstår jag atl StureEricson inte är nöjd med, men jag håller med dem som säger alt öppenheten i dehär frågorna skall vara så stor som möjligt. Jag vill bara påpeka att det faktum alt vi har denöppenhet vi har beror väldigt myckel på en aktiv opinion, bl.a.kanaliserad via fredsrörelsen, som har satt tummen i ögat på allt delhemlighetsmakeri som regeringen företar sig i de här affärerna. Det behövstydligen, för de egna ambitionerna vad gäller öppenheten är inte särskiltimponerande. Sedan säger att del är de två minstapartierna i som kräver stopp för svensk vapenexport. Det antar jagalt han säger för alt försöka marginalisera det berättigade kravet på ettsådant stopp. Men de två minsta partierna, vpk och , är på ingetsätt ensamma. Vi är språkrör för en stor och bred opinion, dessutom en stor ochbred opinion inom socialdemokratin som tyvärr inte kan använda sitt eget parti,åtminstone inte i den här församlingen, för all driva kravet på stopp försvensk vapenexport. Om man tittar på vad som sägs vid era kongresser, StureEricson, ser man atl det finns en stor opinion för det kravet, inte minst inomungdomsförbundet, kvinnoförbundet och . Det finns ocksåinom andra politiska partier starka opinioner mot den svenska vapenexporten mensom inte tillåts alt göra sig hörda i de här diskussionerna. Jag tror atl StureEricson också är medveten om del. Så till , som i alla diskussioner får varaförklaringen till den ökande svenska vapenexporten. säger attsnart är Indienordern slut, och då skall exporten minska och återgå till delnormala. Jag är inte ett dugg övertygad om det, eftersom så sentsom sade att fortfarande skulle vara ett bra land altexportera vapen till. Vad jag förstår, har inte tänkt sig rusta ner. Därpågår en miliiarise-ring, och jag antar atl det är regeringens uppfattning allSverige skall bidra till den militariseringen också i fortsättningen. minskar sin produktion och minskar antalet anställda,och andra vapenproducenter i gör det också. Ja, av en självklarnödvändighet. Del är en internationellt hård marknad. Konkurrensen är hård, ochman kan inte förvänta sig ökade beställningar från det svenska försvaret i alloändlighet, för vi tänker inte gå med på atl del svenska försvaret sväller ien säkerhetspolitisk situation som den nuvarande. Jag vill gärna påpeka del,eftersom säger att grunden för vår vapenexport är densäkerhetspolitiska bedömningen. Då vill jag fråga ; Hur ser delsäkerhetspolitiska scenario ul här i som motiverar att har ettmilitärt försvar, en vapenindu- ochen därmed sammanhängande vapenexport av den milda grad som vi har ? Jag vill påstå alt den internationella utveckling som vinu åser med stor glädje innebär all frågan om all försvara neutraliteten medmilitära medel börjar förlora i aktualitet. Den råa militära maklpoliliken iEuropa har faktiskt spelat ul sin roll. Det kalla krigels lid är förbi, ochdel vore märkligt om det skulle få effekter i varje annat land utom i ,1 så fall tycker jag all skygglapparna, som regeringen bär, har vuxit tillstora stenblock som vi på alla sätt måste flytta på. All vapenindustrin inte är glad ål den här utvecklingen,del förstår jag. Men del kan inte vara dess intressen vi skall företräda, ochSture säger också alt så är det inte. Del är inte vapenindustrin ochinte heller regionalpolitiken som skall styra, ulan det är säkerhetspolitiken.Låt då säkerhetspolitiken styra, skulle jag vilja säga. säger alt vi har en vapenexportenbart av säkerhetspolitiska skäl. Jag måste säga alt jag tycker atl det ärganska fantastiskt med tanke på del som vi ser runt omkring oss och som GudrunSchyman sä livfullt har beskrivit alt jag inte behöver upprepa del. Del som ärbra sagt behöver inte sägas . Det är klart att skall ha egna vapen, säger vi imiljöpartiet. Behövs del ett försvar, skall värt land också producera egna vapen.Däremot är det väldigt svårt all förslå att för den skull måsteexportera vapen i sådana mängder, säger all måste ha enkonkurrenskraftig vapenindustri och atl den behöver mäta sin förmåga. Påvilket sätt mäter man sin förmåga när man handlar med vapen? Del skulle varaintressant all vela, . Är det antalet nedskjutna människor ellerbombade hus , eller vad är del för förmåga man måste bevisa? Varje vapen är ju en bedrövelse i och för sig, så jag tyckerinte atl det behövs någon speciell måttstock. Men visar här enutomordentligt cynisk inställning som faktiskt är genomgående i hela densvenska vapenhandelspolitiken. Del gäller alt prångla ut så mycket vapen sommöjligt. Del är inte alls sant all man exporterar vapen av någotannat skäl än för alt tjäna pengar. Vad jag vet har de svenskavapenlillverkarna också utvecklat vapen enbart för export. Nog vill man tjänapengar på exporten, och det gör man nu rned besked. Annars skulle naturligtvisinte och de andra vapenlillverkarna ägna sig åt all bl,a, levererahaubiisar för miljarder. Del är klart atl del finns myckel starka ekonomiskaintressen i den här hanteringen. Jag är inte heller övertygad om all närIndienordern slulleve-rals man inte kommer alt försöka fortsätta all utvecklaaffärerna i , Har man byggt upp en potential på indusirisidan, är manutomordentligt ovillig alt släppa den ifrån sig. Kan man vapen, är delsjälvklart all man vill fortsätta atl tillverka och sälja sådana. Vi vill vidhålla från sida all även om manhär betraktar oss som en minoritet så finns del, precis som , en fanlas- lisk massamänniskor som slår bakom kraven på en helt annan vapenexportpolitik och enhelt annan säkerhetspolitik. Jag tycker att det är viktigt att lyssna på och sepå vad som händer i vår omvärld. Del är nämligen ytterligare ett skäl för ossatt vara utomordentligt restriktiva i vår vapenförsäljning, till dess att vikan sluta ined att över huvud taget handla med vapen. Bifall till reservation1! STUREERICSON (s): Jag tror faktiskt inte. ,all är något föredöme för , Del är sant atl vissa affärer redovisasganska öppet via kongressen, men det är också sant alt handlar med vapen påden internationella marknaden ulan all kongressen får vara ined. enbart på orderav presidenten t.ex. Framför allt vet vi all en förfärande mängd vapen är iomlopp som amerikanarna lämnat efter sig på olika ställen utan att kongressenhar fåll vara med och bestämma och ulan alt någon offentlig redovisning hargjorts. Tittar man på hur olika länder redovisar sin vapenexport -utredningen har försökt göra del - år del svårt alt hitta något land som har enbredare redovisning än . skriver ulrikesulskotlel atl vi bör vara såöppna som möjligt. Del är naturligtvis en anvisning. Kan vi hitta ytterligaremöjligheter all fä ut information till den öppna offentliga debatten så skallvi göra det. Sedan till detta all del har blivit en ökning beträffandeden tredje världen. Ja, det rör sig om den Indienorder som vi har talat om helaliden och som utgör hälften av exporten. Ordern slullevereras och nästaår, och sedan kommer mera normala förhållanden atl inträda. De stora köparnafrån är industriländerna och de nordiska länderna, alltså de neutralaoch en del västländer. gjorde sig härtill språkrör för en bredopinion, efter vad hon sade. Hon pekade på osv. Del är riktigt att det inom dessa förbund finns mångatvivlare i denna fråga. Vi for en livlig debatt i mitt parti. Men delgrundläggande, och del jag pekade på i mitt anförande tidigare, var den myckelbreda uppslutningen bakom den säkerhetspolitik vi för. Ett viktigt inslag idenna säkerhetspolitik är faktiskt all vi kan försörja del svenska försvaret iså hög grad som möjligt med svensktillverkad materiel. Jag tyckte nog all var väl snabb i sinaslutsatser när hon stod här uppe och sade att neutraliteten har spelat ul sinroll. Är del vpk;s uppfattning? Jag vet alt vpk hade problem med neutralitetentidigare, under mera stalinistiska perioder av partiets historia, men jagtrodde faktiskt all vpk nu var på väg in i den breda uppslutningen bakom densvenska säkerhetspolitiken. Del är ju bara att beklaga om så inte är fallet.Nu sitter ni med i försvarskommiltén som bearbetar dessa frågor och kommer medsin första säkerhetspolitiska rapport . Är vpk på väg bort från neutralitetspolitiken och menaratt den har spelat ut sin roll. så står vi inför ett nytt läge. Vilkaslutsatser vi skall dra av de myckel stora och omvälvande föränd- ringar somnu pågår, främst bland partivänner i , får vi väl seså småningom. Lyckligtvis behöver inte denna försvars-kommitté dra sinaslutsatser förrän , och då har kanske bilden klarnat föross. Vad sedan gäller olidigheler om cynism ochannat sådant vill jag säga all vi har börjat vänja oss vid detta ordval frånmiljöpartiets sida. Kvar står all niiljöpartiet uppenbarligen vill ha en annansäkerhetspolitik än den breda majoriteten i denna riksdag vill ha. Som konsekvensvill också föra en politik som vi andra inte uppfattar vara iSveriges intresse. GUDRUNSCHYMAN (vpk); Jag uppfattade det som att alt det var obehagligt alt jag stod här uppe, så jag står gärna där nereom det på något sätt kan förbättra debattklimatet. Jag tror inte på vad som sägs om Indienordern, atl i ochmed atl den slutförs blir del inte någon mer vapenexport. Det blir inte santmed mindre än att vi sätter stopp för hela rasket. Jag har nämligen i entidigare debatt med ulrikeshandelsminislern fåll klart för mig atl Indienfortfarande anses vara ett acceptabelt exportland. Har ulrikesuiskotlet enannan mening tycker jag det vore väldigt bra och myckel klargörande om StureEricson uttalade detta högt och tydligt i denna kammare. Vad gäller den säkerhetspolitiska utvecklingen kan jagförslå atl man i utrikesutskottet är glad över atl man inte just nu har behövtta ställning. Situationen har ändrats så otroligt fort. Del vore svårt att taställning i detta läge. Därför önskar jag alt man hade större öppenhet i dennafråga. Vad gäller vpk;s hållning till säkerhels- och neutralitetspolitikenkan jag försäkra att vi sätter neutralitetspolitiken högt. Menvi anser att den hållning som den har vad gällerneutralitetspolitiken och bl.a, vad gäller vapenexporten strider mot denuttalade neutralitetspolitik som man annars bekänner sig till. Vi menar atldel strider mot vår neutralitet atl exportera vapen till krigförande länder. Vianser att del strider mot vår neutralitet alt exportera vapen till tredjevärldens länder och bidra till en mililariseringsprocess, som visäger atl vi vill ha nedrustning och avspänning på jorden. Utifrån del utrikespolitiska och säkerhetspolitiskaskeendet som alla med stor tillfredsställelse bevittnar menar vi atl denmilitära rollen och de militära maktmedlen i säkerhetspolitiken nu har spelatut sin roll. Vi kommer senare atl få lyssna på utrikesministernsrapporter från sin resa i . Jag hoppas atl han kan instämma i detfaktumet atl del kalla krigels tid är förbi. Det innebär också atl väpnadneutrahtel är ett begrepp som får en annan innebörd . Delmåste vi vara uppmärksamma på. Vi måste inse att vi inte kan ha enrustningsindustri i detta land som för dyra pengar skall försörja ett svensktmilitärt försvar som har spelat ut sin roll. Det är en insikt som jag faktiskt tycker att ettutrikesutskott, som sysslar med dessa frågor, borde kunna ta till sig i densituation som vi har . Vpk harframlagt förslag om ett stopp för svensk vapenexport. enavvecklingsplan för den exporlintensiva vapenindustrin för alt tillförsäkra demänniskor som arbetar i denna industri fortsatt trygghet. Vi vill all denkompetensen används och att vi får en omställning till civil produktion som kanmöta de faktiska behov som vi slår inför. Jag tycker alt del vore en åtgärdsom den socialdemokratiska regeringen, som ändå vill verka för de arbetandesintressen, borde ta till sig och verka för på ett aktivt sätt. Jag vet inte varför det finns en sådan oerhörd blockeringi den här frågan. Utan att vara alltför konspiratorisk vill jag tro atl det haratt göra med den starka alliansen mellan regering och vapenindustri. Vi harsett den i alla de affärer som håller på att delvis rullas upp. Den är såstark all jag tror all industrins intressen i detta fall styr desäkerhetspolitiska intressena. Jag beklagar del djupt, vi gör det frän vpk. Jagtycker del finns all anledning för fler partier all beklaga del. Vi skall inte ha en vapenindustri av regionalpolitiskaeller sysselsättnings-politiska skäl, utan av säkerhetspolitiska skäl. Jag frågade ; Hur ser del säkerhetspolitiskascenario ul som motiverar vår krigsindustri och våra militära rustningar i denutsträckning som vi har ? Jag fick inget svar på del, men detta är endebatt som återkommer, så jag hoppas på fler klargöranden. På förslag av andre vice talmannenbeslöt kammaren atl avbryta ärendebehandlingen och ajourneraförhandlingarna till , då dagens informalionsslund skulle börja. 11 § Återupptagna förhandlingar Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice tal mannen. 12§ Information från regeringen om besöket i Jag vill här inför avge enredogörelse för min resa till . Jag besökte där itur och ordning , , och . Vid sidan av överläggningarmed min sovjetiske kollega om olika internationella frågor var syftet med minresa all skaffa mig en bättre uppfattning om vad skulle kunna göra förall bidra till den fortsalla omdaningsprocessen i och dä särskilti de baltiska republikerna. I hade jag längre samtal med utrikesministerSjevardnadze och ministerrådsordförande och deras medarbetare. ITallinn, och hade jag samtal med regeringarna och träffadeföreträdare för kom- 3 protokoll 1989/90:27 munistpartiernaoch i och representanter för folkfronterna. Kort före min resahade jag i Slockholm haft samtal ined företrädare för den estniska folkfronten. I de baltiska huvudstäderna kretsade samtalen kring tvåfrågor. Den ena var hur skulle kunna bidra till de tre republikernasekonomiska, sociala och kulturella utveckling. Den andra var republikernasförhållande till den sovjetiska centralmakten. Del framgick helt klart atldetfinns olika uppfattningar både mellan de lokala regeringarna ochfolkfronterna, men också inom folkfronterna, om hur långtsjälvständighetskraven skall drivas. Gemensamt för alla är dock kravet på ökadekonomisk självständighet. Som bekant antog Högsta i ettrambeslut om ekonomisk självständighet för de baltiska republikerna. Detbeslutet skall nu omsättas i praktisk politik. De baltiska republikerna måstenu bygga upp sina ekonomier. Det kräver aktiva insatser från unionen och, inteminst, stöd från länder som , Del var ett budskap jag log till mig för svensk del, ochsom jag också utvecklade vid mina samtal med den sovjetiska regeringen iMoskva. Del finns myckel kan göra för allutveckla förbindelserna med de baltiska republikerna och på så sätt stödja demi deras strävanden, till biiinad både för dem och för oss. Jag tänker t,ex. påvad svenska företag kan göra i , på kulturkontakter, där vi redanhunnit ganska långt på kort lid, jag tänker pä turismen och inte minst påmiljösamarbetet. För atl bara ta ett exempel från miljöområdet: Östersjönriskerar all dö. Här krävs snabba, samlade insatser för alt rädda denna vårgemensamma naturresurs. Del finns också inånga hinder för vårt samarbete. Delmåste vi vara medvetna om. Dem måste vi undanröja. Något bättre blir det när SAS nu snart öppnar en direktförbindelse medTallinn och senare också med . Telefonförbindelserna är oacceptabeltdåliga. Byråkratin utgör ett ston hinder för beslutsfattandet. Vid mina samtal i fick jag klartbesked om all den sovjetiska regeringen har ett bestämt intresse av alt Sverigeutvecklar sina förbindelser med de baltiska republikerna på en rad områden;ekonomi, kultur, handel och turism. Även politiska kontakter välkomnas. Jagfick också besked om atl man i inte ser något hinder för atl de baltiskarepublikerna deltar i den konferens om som jag räknar med skallkomma att äga rum . Vägen till samarbete på olika områden mellan ochde baltiska republikerna är alltså öppen. Den må vara knagglig och gropig, menden är öppen. Efter 50 är kan vi nu på nytt börja bygga upp ett förhållandemellan oss som är naturligt grannländer emellan. Det är utomordentligtglädjande och tillfredsställande, I diskuterade jag vidare länge och ingåendeförbindelserna mellan och , I den väldiga omdaningsprocesssom inletts i väcker svenska erfarenheter och svenska lösningarpå olika problem ett myckel stort intresse. Ett fortsatt och utvidgaterfarenhetsutbyte mellan oss och vore nyttigt och bra. Jag ärövertygad om atl vi kanbidra med åtskilliga erfarenheter från uppbyggnaden av vårt svenskavälfärdssamhälle med dess sociala trygghet och fria näringsliv. har - det är min fasta övertygelseefter den här resan - goda möjligheter alt bidra både till den sovjetiskaomdaningsprocessens fortsatta utveckling och till ett förverkligande av debaltiska strävandena efter ökad självständighet. Det är en utomordentligt viktig uppgift för oss. Vi skallnaturligtvis inte överdriva vår betydelse men inte heller underskatta våramöjligheter. All perestrojkan inte stoppas ligger i vårt eget svenskaintresse. Det hgger i intresse. Järnridån har.åtminstone på sina ställen, rent fysiskt klippts av. En demokratisering harinletts i flera östeuropeiska länder. Allt detta hade icke varit möjligt utanperestrojkan. Alt perestrojkan fortsätter ligger i hela världens intresse. Denhar utan tvivel varit av avgörande betydelse för avspänningen mellanstormakterna och för regleringen av flera regionala konflikter. står inför väldiga ekonomiska problem. Detkommer att dröja länge innan befolkningen verkligen kommer alt få njuta demateriella frukterna av de ekonomiska reformerna. råder det stor brist påmal och inånga andra nödvändighetsvaror. Redan den kommande vintern kan bli myckelsvår. Människorna utsätts för stora påfrestningar. Del kan perestrojkansmotståndare utnyttja. Det krävs bevis på att perestrojkan ger påtagligaresultat, De baltiska republikerna, och del tror jag alt jag lyckades övertygasovjetledningen om, har de bästa förutsättningarna för atl åstadkomma detta.Därför är del särskilt viktigt att vi i snabbi kan fatta beslut omkonkreta åtgärder för att bistå de baltiska republikerna i deras utveckling.Regeringen kommer atl lämna förslag om det till - snart hoppas jag. kan genom samarbete med de baltiskarepublikerna och genom erfarenhetsutbyte med sovjetiska instanser bidra tillatl omdaningsprocessen fortsätter På så sätt kan vi gagna de baltiskarepublikerna, som vi känner så varini för. Vi kan gagna ochutvecklingen i och därmed också oss själva. Den svenska samlingsregeringens beslut och 1941 kandiskuteras ur många aspekter. Men besluten är ett historiskt faktum.