prot · GD0939 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta hängersamman med att sparandet har anknutits till uppbördssystemet för inkomstskattoch att ett erlagt sparbelopp i praktiken inte kan särskiljas frånsamtidigt erlagd skatt. Till skillnad års sparande gäller för 1990att sparbelopp skall betalas löpande som av den preliminära skatten för attförst i samband med taxeringen 1991 bestämmas definitivt utifrån den slutligaskatten. Ett otillräckligt sparande måste därför kompletteras medfyllnadsinbetalningar eller kvarstående betalningar . Bestämmelsenom att ett erlagt sparbelopp kan tas i anspråk för betalning av skatt bliraktuell att tillämpa när preliminär skatt och preliminärt sparbelopp erlagtsmed för låga belopp. Bestämmelsen förhindrar då att ett visst belopp anses somsparande och sedermera blir föremål för återbetalning, om den enskildesamtidigt inte fullt ut har betalat sin inkomstskatt . 1normalfallet får bestämmelsen inte någon egentlig verkan, eftersom -t.ex. fören löntagare - kvarstående skatt och sparbelopp betalas genom att arbetsgivarengör avdrag med motsvarande belopp på lönen under januarimars 1992. Men omkvarstående belopp inte betalas kan sparbeloppet i sista 1989/90:39 5december 1989 hand bli föremål förindrivning på samma sätt som gäller i fråga om andra krav på betalning. Enligtmin mening är det naturligt med de nu nämnda konsekvenserna av att sparandet ärkopplat till uppbördssystemet för skatt. Jag är inte beredd att föreslå någonändring i det här avseendet. BENGTHARDING (): Jag får tackaså mycket för detta faktaspäckade svar Bakgrundenär att majoritet, bestående av socialdemokrater och centerpartister,som bekant har beslutat att svenska folket skall drabbas av s.k. tillfälligtsparande. I lagen används just detta begrepp, trots att det är synnerligenvilseledande. Det borde i stället kallas vid sitt rätta namn: en nybeskattningsform. Staten kan nämligen med lätthet konfiskera sparbeloppet mittframför näsan på alla tvångssparare. Inuläget är den brutala sanningen följande. Det personliga sparandet skapasgenom månadsvisa avdrag. Vid den slutliga skatteavräkningen inträffar den storaöverraskningen. Om den inbetalda preliminärskatten inte räcker till för dentotala slutliga skatten, blir konsekvensen för det första att statenautomatiskt tillgriper den enskilde medborgarens sparbelopp för att täcka sinskattefordran. För det andra har staten rätt att skicka kronofogden på den enskildemedborgaren för tvångsindrivning av det sparbelopp som staten hartillgripit. Dettalåter möjligen otroligt, men det är rena rama sanningen - det har ocksåbekräftats. Sanningen var väl dold, i varje fall officiellt, för folket. Ensådan här ordning har av vissa kallats för konfiskation i smyg, och frågan ärom inte detta strider mot grundlagen, även om det kallas för tillfälligtsparande. Finansministernhar här svarat och givit ett klart besked att han inte bara är nöjd med dennaordning utan t.o.m. tycker att det är en naturlig ordning. Jag menar däremotatt tvångssparandet är en onaturlig hybrid. År tvångssparandet skatt ellersparande? Om det inte är skatt, varför skall det då följa skattereglerna? Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1989/90:272 om skatterefc-piens följder för den kommunala ekonomin i har frågat mig om jag är beredd att vidtaåtgärder som kompenserar så att den s.k. skattereformen inte får denegativa effekter kommunens ekonomer kommit fram till. Deuppgifter åberopar är felaktiga. Skattereformen innebär tvärtomatt landets kommuner får minskade utgifter och större inkomster Visserligenkommer de att träffas av ökade utgifter i begränsad omfattning till följd avförändrade indirekta skatter , men fro.m. är avsikten attkommunerna skall få avdragsrätt för ingående mervärdeskatt. Det minskar kommunernasutgifter väsentligt. Reformen får därmed positiva - inte negativa - effekterpå kommunernas ekonomi 1991. Förslagetom ändrad inkomstbeskattning kommer inte att påverka kommunernas ekonomiförrän fro.m. Kommunernas skatteinkomster kommer då att öka mycketväsentligt. Hurstort utfallet blir kan inte bedömas förrän förslag till beskattning avpensionärerna har utarbetats. De samlade effekterna av skattereformen förkommunerna går därför inte att beräkna ännu - i synnerhet inte för enskildakommuner överläggningar som har ägt rum mellan regeringen och oppositionen harfastslagits att kommunsektorn varken skall vinna eller förlora på reformen.Min avsikt är att senare återkomma med förslag om särskilda åtgärder i syfteatt uppnå ett balanserat utfall i förhållandet mellan staten och kommunerna.Även effekterna av förändrade indirekta skatter kommer då att beaktas. 1989/90:39 5december 1989 STENANDERSSON i (m): Jag tackar såmycket för svaret. 1988höjde socialdemokraterna i kommunalskatten med har detcirkulerat uppgifter i pressen om att malmöborna, när skattereformen slårfullt ut, kommer att gå back med 280 milj. kr - det motsvarar exakt ihöjd skatt. Nusäger statsrådet att de uppgifter jag har lämnat i min fråga är felaktiga.Okej! Jag skall inte diskutera den biten med statsrådet, men jag har inte självfabricerat dessa uppgifter, utan de har framtagits av kommuns ekonomeroch är alltså godkända av kommunledningen i . Jaghoppas för Malmös bästa att statsrådet har rätt när han säger att siffrornainte stämmer och att kommun inte kommer att gå back, utan att det istället blir ett plus. Jag kommer att ta med detta svar till och visa detför kommuns ekonomer Det finns kanske skäl att komma tillbaka igen ijanuari. Överläggningen varhärmed avslutad. 11 § Svar på fråga1989/90:274 om 1990 års fastighetstaxering har frågat mig om vilka motiven är att låta en"inbyggd diskmaskin" höja taxeringsvärdet på en fastighet med . Enfastighets taxeringsvärde bestäms bl. a. med hänsyn till fastighetens standard.Denna fastställs på grundval av husets byggnadsmaterial och utrustning. 1förarbetena till nuvarande lagsfiftning uttalade jag att det inte finns någotannat värderingstekniskt förfarande när det gäller att bedöma standarden änatt med hjälp av svar på en frågelista indikera standarden. Jag nämnde även attdet bör ankomma på att tillsammans med värderingsexpertisgöra den närmare utformningen av frågelistan. Jag angav vidare vissa riktlinjerför detta arbete, bl. a. att endast sådana omständigheter borde beaktas som ärrelevanta och som har en entydig värdeinverkan. delade min uppfattningi dessa frågor Enligt vad jag inhämtat har med biträdeav värderingsexpertis utformat den nu aktuella frågelistan. Uppenbarligen harman ansett att en inbyggd diskmaskin är en bra indikation på att hela köket haren modern och relativt hög utrustningsstandard. Alternativet borde varit att ideklarationen kräva svar på en lång rad frågor om enskilda detaljer i köket.Den deklarant som anser att diskmaskinen är en dålig indikator på köketsstandard har ju möjlighet att ange detta. Jag får tacka finansministern för svaret. Det kan tyckas som en bagatell, åtminstone för vissa, somfår mycket höga taxeringsvärden, men jag upplever ändå att de skattebetalaresom deklarerar sina fastigheter inte uppfattar frågorna somsärskilt relevanta. Jag var taxeringsordförande vid förrafastighetstaxeringen. Då ställdes frågor på ett sådant sätt att många dessutomsvarade fel och fick felaktiga värden. Den här gången är många av de frågornainte med. För varje gång ändrar man frågesammansättningen. Man kan undra;Ändras grunderna för bedömningen av fastigheternas marknadsvärde ungefär varttionde år eller varje gång vi har fastighetstaxering? Det kan upplevas på detviset. Som exempel kan vi ta en diskmaskin. Den ger tre poäng.Det finns även andra uppgifter som ger tre poäng, eller 30 000-40 000 i höjtvärde, t. ex. spishäll och inbyggd ugn. Men detta kan man åstadkomma även i etträtt gammalmodigt kök, om man har småbarn och vill göra på det sättet. Finnsdet frys i köket får man pluspoäng, men ställer man ner den i källaren blir detinga poäng. För många är det egentligen bättre att den finns nere i källaren. Människor uppfattar alltså mångagånger att detta egentligen inte är riktigt relevant för marknadsvärdet. Harjag vatten indraget ger det tre poäng. Jag måste säga att det naturligtvispåverkar marknadsvärdet i oerhört hög grad. Men det ger lika många poäng som endiskmaskin. kan man fråga sig om det inte är för få kvinnor med ochutformar de här blanketterna, eller om det är för få sådana människor som möterdenne skattebetalare i vardagen som är med och utformar blanketten. År detdärför vi får denna diskrepans? ställer ibland frågor som jaginte kan svara på. Jag vet inte hur könsfrekvensen har varit bland devärderingsexperter som har utformat denna frågelista. Jag har själv fyllt i en sådan där blankett för min villa.Som enskild skattebetalare ställer man sig naturligtvis frågor . Jaghar förståelse både för deklaranterna, som undrar varför just enviss pryl skall ge poäng, och för dem som utformat blanketten. Kritiken förragången var ju att vi skulle fylla i svar på en oändlig rad detaljfrågor. Istället försökte man nu förenkla. Samtidigtanges det mycket tydligt att om man anser att blanketten, när man har fyllt iden, ger en dålig bild av fastighetens värde, har man alla möjligheter attpåpeka det. Antag att har ett kök som bara innehåller inbyggddiskmaskin, inte ens en spis. Det är klart att människor inser att de börpåpeka detta. Detta är ett ytteriigt ofullständigt kök, där man lagar maten påett primuskök. Detta för att ta ett extremt exempel. Vidutformningen av blanketten har man, tycker jag, försökt ge de standarddetaljerman frågar efter så pass god relevans som möjligt. Jag är alltså inte ens somenskild deklarant så missbelåten med blanketten som möjligen är. 1989/90:39 5december 1989 GÖRELTHURDIN (c); Först vill jag säga att det snarare är fler frågor den här gången ändet var vid den förra fastighetstaxeringen. Fler av de frågor som ingår nupoängbedömdes kanske inte då. De återkommer i en senare frågeställning. Iblandgäller frågorna något som har hänt efter 1965, ibland efter 1975, 1980 eller1985. Det finns många värdevarianter som skattebetalarna naturligtvis undraröver hur de har kommit till. Jag tror faktiskt att det är för få människor utepå de lokala skattemyndigheterna, sådana som arbetar konkret i den näraverkligheten, som får vara med vid utformningen av blanketter Det är för mångasom sitter i departement eller i det här fallet på , och somkanske inte riktigt har fångat upp signalerna från dem som arbetar medfastighetstaxeringarna ute på lokala skattemyndigheter Det är det jag vill lyftafram. Överläggningen varhärmed avslutad. 12 § Svar på fråga1989/90:275 om rennäringens beskattning har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtagit elleravser att vidta för att en reformering av rennäringens beskattning skall kunnagenomföras som en reformerad företagsbeskattning. Beredningsarbetetmed den genomgripande förändringen av företagsbeskattningen pågår inomfinansdepartementet. Jag är därför inte beredd att nu kommentera fråganytterligare. MARTINOLSSON (c): Jag ber att få tacka finansministern för det synnerligen korta svaretpå min fråga. Det är enligt min mening väsentligt att det i samband medreformeringen av grunderna för företagsbeskattningen även genomförserforderliga reformer av skattereglerna för näringar som har alldeles speciellaförhållanden. De skall inte ses som särintressen, utan förhållandena börbeaktas. En sådan näring är just rennäringen. Imitt arbete inom samerättsutredningen har jag kommit i kontakt med en del avproblemen. Jag har tagit upp frågan tidigare, både i motioner och i en frågatill finansministern, för att visa behovet av en reformerad beskattning avrennäringen, en beskattning som anpassas till denna närings mycket speciellaförhållanden och förutsättningar Utan att hinna räkna upp de många speciellaförutsättningarna kan jag säga att klimatet är omöjligt att förutse, ochrennäringen är helt beroende av klimatet. Frågor som jag har stött på iutredningen är att många framhåller det som ett problem att det finns för mångarenar Från samiskt håll säger man, att med de skatteregler vi har underlättasminsann inte förutsättningarna för att begränsa renantalet. Likaså anser manatt skattesystemet motverkar möjligheterna att klara generationsskiften. Svaret som jag har fått av finansministern sägeringenting, eftersom finansministern inte är beredd att kommentera frågan. Minfråga var om regeringen har vidtagit eller avser att vidta några åtgärder föratt reformera rennäringens beskattning. Jag vill hänvisa till attskatteutskottet i anledning av vår mofion skriver att frågan om rennäringensbeskattning har uppmärksammats i . Det skrev man redanvåren 1988. Jag vill då fråga; Pågår det ett arbete för att tillgodoserennäringens speciella intressen i fråga om beskattningen, så att de förslagsom behövs kan framläggas för att kunna gälla från den 1januari 1991? upprepar nu exakt den fråga somjag sade att jag inte kan kommentera. Jag vill ordagrant läsa upp vadskatteutskottet skrev i betänkande 4 : "Som framgått vidutskottets behandling av dessa frågor" -alltså rennäringens beskattning -"har skattefrågorna inom rennäringen också uppmärksammats ifinansdepartementet." Jag vet att utskottet tidigare även har hänvisat till denutredning som har arbetat med företagsbeskattningen. Den har inte försökt attlösa dessa frågor, utan vi får lita på att försöker göradet. Det var för att få klarhet i detta som jag ställde frågan. Det var ävendärför jag ställde en följdfråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1989/90:293 om 1990 års fasfighetstaxering har frågat mig om regeringen ärberedd att lägga fram förslag som innebär att energibesparande åtgärder ismåhus inte skall leda till höjd bostadsbeskattning. års taxering av småhus har en översyn avvärderingsreglerna gjorts, bl.a. avseende standarden. 1 den proposition somlades fram vidhölls principen att standarden även i fortsättningenskall bestämmas med hänsyn till småhusets byggnadsmaterial och utrustning.Emellerfid ansågs det nödvändigt att omarbeta den s.k. frågelistan ur bl.a.förenklings- synpunkt.Det överlämnades till att närmare utforma frågelistantillsammans med värderingsexpertis. Jag gjorde i sammanhanget vissa uttalandenom de riktlinjer som borde följas. Bl.a. förklarade jag mig dela deutgångspunkter som den parlamentariska kommitté som utrett frågan funnitlämpliga för att bestämma standarden. Detta gällde bl.a. uppdelningen av frågornaavseende standarden på fem huvudområden, varav energihushållning utgjorde ettområde. Vidare betonade jag betydelsen av att endast sådana omständigheter somär relevanta och som har en entydig värdeinverkan borde beaktas vidstandardbedömningen. fann att det inte rådde några motsättningarrörande den grundläggande målsättningen att förenkla och förbättra frågelistan,de riktlinjer som drogs upp i propositionen eller de detaljer som har sambandmed denna fråga. Taxeringsvärdena sätts med utgångspunkt i marknadsvärdet.Vid utformningen av frågelistan gäller det att hitta de faktorer elleregenskaper som på ett entydigt sätt påverkar småhusens marknadsvärde. Frågornahuruvida tilläggsisolering och fönster med isolerglas föreligger är exempel påsådana egenskaper Uppgiften är således enbart att konstatera fakfiska förhållanden.Energipolitiska överväganden får göras i andra sammanhang. KarinStarrins fråga föranleder mig inte att vidta någon vidare åtgärd. Jag vill tacka finansministern för svaret. Jagkunde mycket väl föreställa mig att jag på min fråga skulle få ett svar där manbetonar att man utgår från standarden på villorna och att man vill åsätta demett marknadsvärde, nedsatt till . har naturligtvis tilluppgift att följa dessa normer Men det är inte riktigt detta som jag har frågatom, som finansministern mycket väl vet. Vi har ju bestämt oss för en ny inriktning avenergipohtiken i vårt land, och vad jag frågar mig är när vi skall börja styraefter denna nya kurs. Varför tar inte regeringen i detta läge chansen attsammanväga skattelagstiftningen och energipolitiken? Vi har under den gångnahösten hört många vackra ord om att dessa frågor verkligen hör ihop och om attskattelagstiftningen skall vara ett styrmedel. Varför är inte finansministernberedd att använda detta styrmedel? Föreningen en rapport. Därframhålls att det nu är stille-stånd på energiområdet och attenergianvändningen i bostäderna inte minskar utan ökar Är inte det härallvarliga signaler för finansministern? Är inte finansministern beredd attvidta åtgärder som verkligen ger villaägare stimulans att bidra tillenergisparandet, som ju är ett samhällsintresse? Jag vill verkligen frågafinansministern om finansministern menar allvar med att överväganden får ske iannat sammanhang. Jag vet inte var har vistatsunder . Vi har lagt grunden för en mycket väsentligförändring av hela energibeskattningen i , vilket kommer att ge enmycket stark stimulans till sparande av energi. Det märkliga är bara attcenterpartiet nu hukar sigförtvivlat, i rädsla för att någon villaägare inte skall gilla de åtgärder somriksdagen avser att besluta om. Jag håller med om att det är genom att göra det ekonomisktlönsamt för villaägarna att isolera sina hus, att spara energi och inte slösamed den som vi kan nå resultat, men fastighetstaxeringen kan inte gärnaanvändas för det ändamålet. Den har enbart till syfte att fastställafastigheternas marknadsvärden, och det är klart att en fastighet som har braisolering och som har treglasfönster är mera värd än en fastighet som är gistenoch som höststormarna blåser rakt igenom. Det begriper också har vi en energibeskattning, och den använder vi mer än något annatland för att styra energiförbrukningen och få folk att spara energi. Jag finneralltså dessa frågor synneriigen litet påkallade i rådande läge. KARINSTARRIN (c): Jag har fått rapporter från deintresseföreningar som bevakar villaägarnas intressen. De har gjortuträkningar på olika sätt och vill inte alls hävda att marknadsvärdet helt äravhängigt av lägre driftskostnader Det är faktiskt andra faktorer som i dettaläge styr marknadsvärdet. Men jag är helt på det klara med, finansministern,att fastighetstaxeringen i sig skall fastställa ett värde på fastigheten. Jag vill dock fråga finansministern om regeringen som ettnästa steg genom en hopkoppling av skattelagstiftningen medfastighetstaxeringen vill styra över mot en utveckling som leder till lägreenergiförbrukning i villorna. På det sättet ger man villaägarna signaler om attde, om de vidtar vissa åtgärder, också får en belöning för detta. Det är ettsådant besked som vi saknar i finansministerns svar. Det kommer att få fortsätta attsakna. Jag anser att det är en dålig signal att skicka till villaägarna att dedärför att deras fastigheter är mycket värda skall få lägre skatt än andra somi övrigt har liknande ekonomiska förutsättningar Jag tycker att bra mycket större intresse för villaägarnas ekonomiska förhållanden änför energisparande. Nej, jag är övertygad om att villaägarna inteväntar sig någon klapp på axeln vare sig av energiministern eller avfinansministern. Men villaägarna bör i detta läge få känna att man frånregeringens sida är tacksam för att det vidtas åtgärder för att få nedenergiförbrukningen. Jag vill med bestämdhet hävda att man inte åstadkommer detgenom att strikt följa de bestämmelser och förklaringar som gäller förfastighetsdeklarationen. Jag vill inte alls hävda att ett högre värde på enfastighet bör föranleda några särskilda förmåner Vad jag är ute efter är att vitillsammans skall styra in mot en inriktning som leder till att alla skallförstå att det också i fortsättningen är mycket angeläget att spara energi ivårt land. Jag kan inte finna att vi har enenergipolitik med denna inriktning. Där har finansministern fel. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:39 5december 1989 14 § Svar på fråga1989/90:282 om verksamheten vid Teatercentrum har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser attvidta för att verksamheten vid Teatercentrum skall kunna fortsätta. Stödettill centrumbildningar på bl.a. teaterns område är i statsbudgeten upptagetunder en gemensam anslagspost, som fördelas av . De enskildacentrumbildningarnas förhållanden är således inte föremål för vare sigriksdagens eller regeringens prövning. Enligtvad jag har inhämtat har för innevarande budgetår tilldelatTeatercentrum ett verksamhetsbidrag på Närdet gäller statens bidrag till centrumbildningarna för nästa budgetåråterkommer regeringen med förslag i budgetpropositionen. JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp); Först vill jag tacka för ett trevligt tal påKonserthuset. Det var en stor kulturhändelse när det första bandet av den nyanationalencyklopedin överlämnades. Såöver till Teatercentrum, som är en organisation som bildades och som ärriksorganisation för de fria teatergrupperna. Den har verksamtbidragit till att de fria grupperna har kunnat samarbeta och framför allt få enmarknad på daghem, i skolor, på fritidsgårdar och i teaterföreningar. Det ärTeatercentrum som sammanställer och skickar ut den årliga katalogen tillomkring 6 000 arrangörer för de fria grupperna. Lägetför Teatercentrum just nu är att man har ett ackumulerat underskott på omkring300 En av medarbetarna - de är inte mer än tre - är uppsagd till den 1januari. Den huvudansvariga är uppsagd till . Det verkar som omverksamheten då helt skulle komma att upphöra. Det tycker jag skulle vara djupttragiskt, särskilt som det är som man arbetar med att sälja nästasäsongs teaterproduktioner Manskulle alltså egentligen behöva ett tilläggsanslag för innevarande budgetårför att komma över den akuta krisen. Min fråga till kulturministern är, om detär tänkbart att antingen direkt från regeringen eller genom getilläggsanslag som gör det möjligt för Teatercentrum att behålla sina medarbetaretill dess att ett nytt budgetår börjar. Låt mig först tacka för hans vänlighet apropåNationalencyklopedin. Vi gläds båda över tillkomsten av dess första band. Såtill Teatercentrum, som är en av centrumbildningarna. Centrumbildningarna medTeatercentrum träffade mig Jag redovi- 1989/90:39 sade då att kuhurrådet inom ramen för sina dispositionsmedel naturligtvis under ett löpande budgetår kan ta ställning också tillextraanslag. Vid det I I tillfället påpekade jag emellertid att jag gärnaskulle se att centrumbildning- P J " arna själva gjorde en genomgång av sin verksamhet utöver den översynsom kunde varaberedd att göra av centrumbildningarnas verksamhet. Underlagetför den framställning som kom var mycket kortfattat. Där stod följande: Vikräver att regering och riksdag tar sitt ansvar att fullfölja 1974 årskulturprogram genom en uppskrivning av de statliga bidragen till centrumbildningarnasom motsvarar verksamheternas redovisade behov. Jag föreslog då att man i egenregi skulle göra en sådan genomgång med hjälp av ett mindre bidrag från ,som skulle svara mot lönekostnader och lönebikostnader för den förTeatercentrum huvudansvariga under två eller Efter betänketidavböjde man från Teatercentrums sida att utnyttja det erbjudandet ochförutsatte att man för att kunna göra en sådan översyn skulle ha det begärdatilläggsanslaget. Jag tyckte att det var rimligt att man utnyttjade den angivnaperioden för att göra en sådan genomgång och beklagar att man inte villebegagna sig av den möjligheten. JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp): Det varvärdefullt att få höra detta. Nufinns det fortfarande tid fram till . Låt mig uttala förhoppningenatt och med gemensamma ansträngningarskall kunna finna en lösning som gör att Teatercentrum ändå kan fortsätta sinverksamhet fram till . Jag hoppas självfallet att Teatercentrum skall finna möjlighet attfortsätta sin verksamhet. Överläggningenvar härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1989/90:292 om professuren i socialmedicin vid Göteborgsuniversitet har frågat socialministern om han är beredd attmedverka till att professuren i socialmedicin försvinner i . Frågan har överlämnatstill mig.