prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Mendet finns också anledning att i detta sammanhang betona angelägenheten av attdenna forskning kan medverka till att underlätta den förestående omläggningenav jordbrukspolitiken. Inte minst bör naturvårdsfrågorna uppmärksammas.Forskningen bör också i detta sammanhang understödja och utveckla alternativaodlingsformer Därfill bör forskningsresurser anvisas för utveckling av nyaidéer när det gäller omläggningen av det svenska jordbruket. Jag är för egendel övertygad om att de forskningsansvariga inom utskottets verksamhetsområdeär beredda att tillsammans med näringen avdela erforderliga resurser för dettaändamål. Utskottet har i allt väsentligt ställt sig bakom proposifionensförslag. Jag anser det därför inte erforderligt att i detalj kommentera betänkandet.Det skall endast konstateras att utskottet gör ett fillkännagivande medanledning av propositionen. Utskottet uttalar sig nämligen för att ettforskningscentrum med egna resurser för rennäringen bör inrättas på någotlängre sikt. Utskottet är i övrigt på denna punkt till freds med att får iuppdrag att samordna forskning och utveckling på området. Jagskall också kommentera några av de avgivna reservationerna. Några av dessa rörspeciella intressen, som reservafionerna 6, 9,10, 26, 27 och 28, och kräveringen kommenter från min sida. I några reservafioner, . 3 och 4, föreslåsatt ytterligare medel anvisas för i reservationerna angivna ändamål. Som jag redan har sagtinnebär forskningspropositionen i sig en mycket 1989/90:136 8 juni1990 6Riksdagens protokoll 1989/90:136 1989/90:136 8 juni1990 kraftig ökning av samhälletsinsatser för forskningen. Redan detta är ett gott skäl för att avböjareservanternas förslag. DärtiU kommer principiella skäl för att reservationernainte bör bifallas. Det är enligt min mening inte rimligt att så snart behovetav en särskild forsknings- eller utbildningsinsats uppstår möta detta genom enspecialanvisning av mindre anslagssummor /89 hade en budget på 1 290milj.kr. Det måste antas att det inom en så betydande budgetram finnsmöjligheter att fillgodose sådana särskilda insatser som anges i reservationerna,utan att särskilda medel skall anvisas för ändamålet. Lantbruksuniversitetettorde med hänsyn fill sin budgetkonstruktion ha särskilt goda möjligheter fillden formen av omprioriteringar Därigenom får man också fram den bästaprövningen av var de tillgängliga medlen skall sättas in. Ytterligaretvå reservationer kan det finnas särskild anledning att kommentera. Ireservation 5 tar de moderata representanterna i utskottet upp frågor som berörSLUs organisation. I reservationen konstateras att liksom andra länderbehöver en fri forskning. Man säger i reservationen att den skall utgå från detvetenskapliga behovet, styras av inomvetenskapliga kriterier och präglas avmångfald och kvalitet. Detär en bra beskrivning av forskningens villkor i , och reservanternaanför inga bevis för att det skulle förhålla sig på något annat sätt. I sammareservation talas det vidare om att den polifiska styrningen av forskningenmåste reduceras till ett minimum. Jagvill gå ett stycke längre än reservanterna. Jag menar att poUtiskstyrning av forskningen inte alls skall förekomma och inte heller gör det. Jagtror inte att någon forskare påstår att så sker En helt annan fråga gäller omsamhället i anslutning till sina insatser vill prioritera vissa forskningsområden.Jag tycker att det är självklart att samhället skall kunna säga att man villsatsa mer på miljöforskning, alternativa odlingsmetoder eller HIV-forskningt.ex. Det har ingenfing med forskningens frihet att göra: Dessutom betonas iforskningspropositionen särskilt vikten av att det satsas på grundforskning,som det föreslås att skall få samma organisation som övrigaforskningsråd. I detta läge kan jag inte se annat än att reservationen är onödig,slår in redan öppna dörrar och därför bör avslås. Tillsist ett par ord om reservafion nr 30, som handlar om stöd till INSTRA.Utskottets majoritet har avvisat förslag om ett dylikt stöd. Innan så har sketthar utskottet ingående diskuterat frågan och låtit företrädare för införutskottet redovisa skälen fill att stöd skulle lämnas. Utskottets majoritethar emellertid funnit att utöver den verksamhet som bedrivs på miljöområdet,inom forskarsamhället och inom befintliga insfitutioner, vilken kraftigtprioriteras i forskningspropositionen, finns det icke anledningatt stödja inrättandet av den föreslagna stiftelsen. Utskottetsmajoritet har ej heller kunnat finna att kompetensen meUan den föreslagnastiftelsen och det nyinrättade miljöinstitutet har klarlagts på etttillfredsställande sätt. Dethar i talarstolen sagts att det kan finnas behov avalternativa miljöforskningsinstitut och att de säkert kan ha något nyttigt attbidra med. Vi har inte någon erinran mot den uppfattningen. Men det är litetkonstigt om samhället först skall inrätta ett miljöforskningsinstitut och sedan kraftigt stödjainrättandet av ett institut bredvid detta. Om det anses fördelaktigt att få ettinstitut vid sidan av det av staten inrättade miljöforskningsinstitutet är detfritt fram att starta det. Det kan inte vara rimligt att det skall ske medsamhällets stöd och medverkan. Vi har ingen negafiv inställning till INSTRA.Men vi har en negativ inställning till att institutet skall inrättas medstatliga pengar Vi anser inte att kompetensfrågorna mellan har redovisats eller lösts på ett tillfredsställande sätt. Med det jag har sagt ber jag att få yrka bifall till hemställan ijordbruksutskottets betänkande nr 17 och avslag på samtliga till betänkandetfogade reservationer 1989/90:136 8 juni1990 Välkomsthälsningtill gästande litauisk delegation Vår riksdag gästas av endelegafion från det litauiska parlamentet. Jag hälsar delegationen frånLitauen hjärtligt välkommen till och till . AnL 69 (): Som sade, sluter vi upp kring den här propositionen omforskning, men vi tycker att den i vissa väsentliga avseenden är ganskaotillräcklig. Det är därför som vi har reserverat oss på en del punkter ochsom vi har motionerat. Man kan kanske inte säga att vi är så förfärligt överensnär det i det betänkande som vi nu behandlar finns 30 reservationer som tar uppganska så väsentliga frågor. sade att det är sex områden som har prioriterats. Av dessa områdenutgör bioteknik ett område. Men det har inte återspeglats i de förslag somfinns. Mot den bakgrunden har vi från lagt fram förslag. Dessaförslag är inte desamma som behandlades i det betänkande som jordbruksutskottetavgav . Då rörde det sig om de principiella frågornakring bioteknikens funkfion.och de regler som borde finnas. Här tar vi uppsynpunkter med utgångspunkt i forskningen och lägger fram förslag om vad somborde göras på det området. Viföreslår ett program för biotekniksforskning och att det skall avsättas medelför att bedriva studier och forskning när det gäller etiksidan. Vi bör ha enforskning som rör genom bioteknik förändrade växters påverkan på miljön. Det ärvad vi vill få fill stånd. Jagmåste be att tala om varför man inte från majoritetens sidaville diskutera detta. Det är nästan på gränsen till nonchalant att inte göradet. Denna fråga är så viktig att den borde ha penetrerats ganska djupt. Detär mycket pengar som anslås, men det är till stor del fråga om omplaceringarav pengar Ute på universiteten upplever man inte alltid detta som att man harfått så förfärligt mycket att röra sig med. Jag kan bara ta upp ett exempel. Detfinns en ganska unik verksamhet i som bedrivs i regi av ochGöteborgs universitet. Där har man en styrelse som hanterar miljöforskningenför att man inte skall arbeta dubbelt. får ta av de pengar somfinns, vilket kan innebära en viss osäkerhet för hur det 1989/90:136 skall gå i fortsättningen. Det är angeläget att man kan fortsätta att följa upp detta arbete. Det är mot den bakgrunden som vi anseratt man i en del av- seendenhar varit för snål, och därför har vi lagt fram andra förslag. Det voreintressant att höra kommentar fill detta. AnL 70 (): Utskottet sluter upp bakom de allmänna principerna i förslagen, sadeHans Gustafsson. Det är riktigt. Men finns det - som också LennartBrunander sade - skillnader i synsätt. Jag skall inte uppehålla mig så mycketvid att kommentera INSTRA. Där har vi olika uppfattningar. Hans Gustafssonsäger att det finns ett institut med statlig koppling, men institutet fårarbeta fritt. Det är bra att det finns ett sådant insfitut och det ärtillräckligt. Viövriga tror mer på mångfald där många aktörer kan vara verksamma och tillföramiljösektorn nyttigheter Där finns det en skillnad i synsätt. Vi har inteuppnått någon majoritet utan vi har fått reservera oss. Men vi står föruppfattningen att det är bra med mångfald. Jagvill ta upp en principiell fråga när det gäller den här debatten. De förslagsom föreligger på miljöområdet är väldigt utsläpps- ochmiljöavgiftsrela-terade, och det har vi ingenting att erinra emot. ärman tyst när det gäller den naturvårdsbiologiska forskningen, skyddet av arteretc, inte minst utskottet är tyst. hade inte många yrkanden i sinkommittémotion, men vi ville ta upp denna typ av forskning. Jag konstateraratt utskottet utan bedömningar och kommentarer direkt har avvisat våraförslag. Dåvill jag fråga : Är det så att regeringen och utskottsmajoriteteninte är intresserade av den här typen av forskning, den naturvårdsbiologiska?Är inte det en viktig del av forskningen att den biologiska mångfalden bevarasför framtiden? Eftersom det inte står något i betänkandet, skulle jag viljahöra något om synpunkter när det gäller det här området. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar AnL71 (): Jag konstaterar att i sitt anförande var beredd att gålängre än vad vi moderater har gjort i vår reservation när det gäller SLUspolitiska styrning. Det var kanske synd att vi inte gick längre, för då hadeHans Gustafsson kanske röstat för reservationen, om vi nu hade begärt voteringom den, vilket vi inte kommer att göra. Vivill att SLU skall få större självständighet och större möjligheter att styrasin verksamhet än vad man har haft. Vi anser att dessa möjligheter nuär för begränsade. Jagvill också påpeka att efter den utfrågning som utskottet hade med INSTRA,ansåg vi att det var värt att satsa på INSTRA. Vi behöver en friståendeorganisation som samlar in de erfarenheter som finns runtom i världen. INSTRAblir då snarare ett komplement än en konkurrent. beredda att anslå pengartill en grundplåt för att verksamheten skulle Prot. 1989/90:136 komma i gång. Vi menar också - vilket står i reservationen - attnäringslivet och företagen skall satsa och senare finansiera verksamheten inomINSTRA. 72 HANS (): Till vill jag säga att jag hade inte röstat förreservationen, så från den synpunkten finns det inte någon anledning att yrkabifall till den. Jag vänder mig emot att reservationen är uppbyggd på detsättet att den utgår ifrån att det förekommer en poUtisk styrning, och dåkräver man att den politiska styrningen skall bli mindre. Det finns ingenpolitisk styrning av forskningen, och det skall inte heller finnas någon. Dettaframgår tydligt av propositionen. På den punkten tror jag inte att JensEriksson och jag har skilda uppfattningar. Detär en annan fråga om man vill prioritera särskilda forskningsområden. Det skeroch jag anser att det skall ske också i fortsättningen. LarsErnestam tyckte att utskottet inte tillräckligt hade uppmärksammat motionen ominsatser på det naturvårdsbiologiska området. Jag vet inte om det bara är jagsom ska svara för det, eftersom hela utskottet - med undantag av de tvåfolkpartisterna - har kommit till samma slutsats i utskottsbetänkandet,nämligen att denna motion inte borde bifallas. Det förhåller sig inte så somLars försöker framställa det - det är möjligt att jag missuppfattadeLars och i så fall ber jag om ursäkt - att det inte förekommer någonnaturvårdsbiologisk forskning . Det förekommer ju en omfattande forskningpå detta område. Det är naturligtvis ingenting som hindrar att man satsar ännumer - det kan disktuteras och det finns alltid utrymme för den typen avdiskussioner. Isamma reservation tar man upp frågan om beaktande av bullerproblemen, vilketockså tog upp. Bullerproblemen har varit föremål för forskningoch diskussioner om åtgärder för lagstiftning . Men detbetyder inte att vi har löst bullerproblemen. Det finns mycket kvar att göra pådet området. LennartBrunander sade att forskningspropositionen är bra, men att den är intetillräcklig. Den dag tycker att något förslag som framläggsär tillräckligt blir jag oroad. Jag har inte haft anledning att utgå ifrån attLennart Brunander skulle vara nöjd på den här punkten. Det finns allamöjligheter att på varje punkt gå ett stycke längre, vilket också utnyttjats. LennartBrunander tog särskilt upp frågan om biotekniken och varför inte utskottet hartillstyrkt förslagen om utökad forskarutbildning. Man vill ju vara något så närhederlig i sin beskrivning, och då förhåller det sig så att utskottet nyligenhar behandlat ett stort antal motioner och förslag på det .biotekniska området.Det är få ärenden som utskottet har lagt ned en sådan omsorg på. Utskottet harhaft en särskilt anordnad utfrågning med berörda forskare. Vi har försökt tareda på allt som går att ta reda på. Vi har fört en ingående diskussion ochkommit överens om att det är ett svårhanterligt material, men vi har inte haftsärskilt avvikande meningar när det gäller att ta hänsyn både till bioteknikensmöjligheter och till bioteknikens risker Det 1989/90:136 8 juni1990 kan inte vara rimligt attnu, efter det att denna fråga varit föremål för sådan ingåendebehandling och för diskussion i kammaren där alla de aspekter som LennartBrunander har nämnt här har beaktats, på nytt ge sig in i den frågan. Vi fårtids nog fillfälle att återkomma fill den. Jag förmodar att den tillhör deeviga frågorna som aldrig kommer att kunna diskuteras till slut. 73 (): säger att frågan om bioteknik har vi lagt ned oerhörtmycket arbete på i utskottet, vi var eniga, vi har lärt oss väldigt mycket ochfrågan kommer säkert tillbaka. Ja, det är helt säkert att den gör det. Den ärdessutom ganska ny. Vi lärde oss en hel del. Jag hade hoppats att man även frånmajoritetens sida, från socialdemokraterna, skulle ha lyssnat på de människorsom kom och talade för oss och berättade om de bekymmer som finns och att manskulle ha varit beredd att ta upp en diskussion i forskningssammanhang. Jagdelar inte uppfattning när han säger att alla de frågor somvi tar upp var diskuterade och beaktade i det betänkande som lades fram. De varinte diskuterade, eftersom vi inte hade lagt fram de förslagen då. De vardefinitivt inte beaktade, eftersom vi i det sammanhanget hade en hel delavvikande meningar jämfört med dem som socialdemokraterna då redovisade ochmajoriteten hade. Vi vill nämligen ha ett regelverk för detta, så att vi vetvar vi hamnar Men det är inte detta som vi diskuterar . Nudiskuterar vi satsning på forskningen - satsning på att veta mera om det som HansGustafsson sade att vi vet för litet om. Jag tycker att det är ledsamt att niinte har tagit upp det. Det är inte ledsamt att ni inte vill bifalla våraförslag, men däremot att ni över huvud taget inte ville ta upp en diskussionom värdet av de förslag som vi har lagt fram. Vi kan naturligtvis ha olikameningar om det här, men då måste vi diskutera dem. Att så inte skedde tyckerjag var fel och synd. Detkrävs satsningar på forskning när det gäller bioteknik, och det krävs också attvi får till stånd riskvärdering av de projekt som skall genomföras. Det krävsäven att vi får en forskning som mera inriktas mot att studera effekterna avden nya tekniken. Vi har tagit upp sådana förslag i detta sammanhang. Det vardem vi ville diskutera och som vi också ville ha igenom: Jagvet inte varför det har blivit så här Har inte socialdemokraterna någrasynpunkter på detta? Vågar socialdemokraterna inte ha några synpunkter, ellertycker ni att det är bra som det är? Jag tycker att alla dessa fall är Utetbekymmersamma. Närdet gäller diskussionen om INSTRA tycker jag faktiskt att samhället måste kunnahjälpa till och skapa flera olika organ som sysslar med forskning för att pådet sättet få en möjlighet att kunna gå fram på flera vägar. I alla möjligaandra sammanhang talar man från regeringens sida nu om att man skall hakonkurrens, att konkurrens är nyttigt och bra och stimulerar till framsteg. Detmåste vara så även på forskningens område. Vi kan därför inte nöja oss med attsäga att vi nu har ett organ, att det är bra och att vi inte behöver flera. 74 (): Det är bara som är intresserat av dessa frågor kringnaturvårdsbiologisk forskning, forskning kring arternas bibehållande och sådanafrågor, säger , och därför borde jag ha vänt mig även till deövriga partierna i debatten. Detyrkande som vi har består faktiskt av två delar. Det gäller ett penninganslagmed en förstärkning av budgeten på 5 miljoner. Det kan jag förstå att inte allakan ställa upp på. Men bakom yrkandet låg ett principiellt resonemang omforskningens inriktning. Närvi har en omfattande beskrivning av miljöforskningen, skall vi då helt ochhållet utelämna den del som gäller den naturvårdsbiologiska forskningen? Ärdet inte så att ett betänkande och en proposition haltar om man inte också harmed bevarandefrågorna i sammanhanget? Jag kritiserade utskottsmajoriteten,därför att man över huvud taget inte ville bedöma de principiella frågornakring den naturvårdsbiologiska forskningens roll, frågan om arters bevarandeetc. Det tycker jag var beklagligt. Jag ville ta upp detta i debatten, eftersomutskottet inte har behandlat frågan och eftersom jag tycker att jag inte harfått något klarläggande svar från på den punkten. 1989/90:136 8 juni1990 75 HANS (): När det gäller det sista som tog upp är det inte så attdet inte sker någon naturbiologisk forskning. Man behöver bara gå tillmoderaternas reservation för att konstatera detta. Det står i er egen reservationatt ni vill att man skall prioritera denna forskning högre. Det är väl ettuttryck för att forskning faktiskt pågår. Man kan naturligtvis alltid diskuteravad som skall prioriteras högre eller inte.. Det är en diskussion som det ärnästan omöjligt att föra, eftersom det alltid finns någon som tycker att manskall gå ett stycke fill. Om det sedan gäller bullerfrågor eller artbevarandetrör det sig inte om någon sorts tomt rum, utan det pågår mycket omfattandeforskning. LennartBrunander tog upp INSTRA. Jag har ingenting emot mångfalden. Satsa gärna påmångfald! Det finns dock inte bara ett miljöinsfitut som är inrättat av statenoch sedan finns det inget mer. Hela den här typen av forskning, både nationelltoch internationellt, sker i betydande omfattning vid alla våra universitet ochhögskolor, och till den har avdelats betydande resurser. Det sker sådanforskning i många andra sammanhang på institutioner o.d. Om man därutöver villha ytterligare ett insfitut, så gärna för mig. De som vill ha ett sådantinstitut får väl se till att finansiera det. LennartBrunander återkommer fiU frågan om biotekniken. Det finns inget nytt i ermotion som är avlämnad som inte fanns med i diskussionen eller i form avförslag redan när vi behandlade biotekniken. Vi gick igenom fråganutomordentligt noggrant och tog ställning först efter verkligt genomgripandeoch genomtänkta överväganden. Om det är något område som det forskas på ,, så är det biotekniken och gentekniken. Mängder avforskningsinsatser sker just på det området, därför att det är ett intressantområde, både vad gäller möjligheterna att utnyttja det ur bl. a. medicinsksynpunkt och de risker som kan vara förenade med detta. 1989/90:136 8 juni1990 medverkat fill att det nufillkommer en parlamentarisk beredning som ytterligare skall överväga dessafrågor. Vi får väl se om den beredningen kan finna att det skulle behövasytterligare insatser på forskningssidan. Avslutningsvisvill jag bara säga att efter alla de resonemang som jag har lyssnat på ikammaren - jag tänker inte bara på vad som sagts i denna debatt, utan jaghar även lyssnat på den övriga debatten, framför allt på den del som fallerunder - har jag kunnat notera att frågan om hur viskall hantera forskningen är en fråga om att öka anslagen. Då blirdet precis tvärtom. Lämnar man över för mycket pengar kommer man att få endålig forskning. Det visar sig av de erfarenheter vi gjorde närenergiforskningen stod i sitt flor Det blev ingen bra forskning. Det är depersonella resurserna som är problemet, inte de ekonomiska. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs näringsutskottets betänkande 1989/90:NU40Forskning (prop. 1989/90:90 delvis). Anf.76 (): Jag vill börja detta debattinlägg med att hälsa forskningsministernvälkommen till . Det skall bli spännande att höra vad han kommer attsäga och vad han vill göra. Detta kommer naturligtvis att prägla allas vårainlägg Utet grand. Vi undrar ju vad som kommer att sägas sist, och vi får sparapå krutet till dess att vi har hört forskningsministern tala. Efterdenna långa dag av forskningsinlägg hade jag tänkt försöka ge detta inlägg ensmula principiell framtoning och ta upp litet mindre detaljer Ett avgrunddragen som alla har anslutit sig till i dagens överläggningar är densträvan efter forskningens frihet som är omnämnd i propositionen. Såvitt jagförstår har alla partier markerat sitt stöd för detta. Jagvill inledningsvis av mitt inlägg vända mig direkttill forskningsministern. när vi har fått en fräsch forskningsminister utanhistoriens tyngder på sina axlar, låt oss då verkligen få ett slut påkärntekniklagens 6§, så att denna löjeväckande företeelse i svensk lagstiftningavvecklas och så att vi därefter kan säga att vi står för fri forskning iSverige. Låt mig också såsom en del av inledningen, så att det inte bUrbortglömt, yrka bifall till två reservationer till näringsutskottets betänkandenr 40, nämligen reservation 16 och reservation 35. Reservation 16 avser anslagettill internationaliseringen, och reservation 35 avser energiforskningsnämnden. Somen del av denna redovisning av min mer principiella syn på forskning inomnäringsutskottets beredningsområde skulle jag vilja säga att modera- temas samtidssynföranleder oss att markera tre grunder i synen på forskningen. Detgäller för det första något som är självklart och som omfattas av allamänniskor och invånare på vår jord, i varje fall de människor som bor i deindustrialiserade samhällena, nämligen att ansvaret för och lösningen på miljöproblemenutgör en grundton i all framtidsforskning och särskilt all forskning inom dettekniska området, och det slår igenom inom varje forskningsområde. Vi stödjerdetta, och vi vill se denna utveckUng och gärna skapa en organisation som frånforskningssynpunkt är anpassad för detta. Fördet andra gäller det det internafionella elementet i forskningen. Det äralldeles uppenbart att ju längre vi tränger in i grundforskning och fillämpadforskning, desto större blir problemen, ju dyrare blir lösningarna och destostörre behov har vi av internationell konkurrens forskare emellan och internationelltstöd forskare emellan. Forskningen är i sanning en internafionell företeelsesom vi varmt understöder. Dentredje grundtonen är vår framtidstro. Vi tror på teknikens och forskningensmöjligheter, och vi vänder inte teknik och framtidstro ryggen när vi skall lösavår tids problem. Vi vänder i stället vårt ansikte mot dem och viU ur dessa fåstöd. Miljöproblemen,som ju trots aUt är det grundläggande temat i så gott som all forskning, geross den inställningen till de detaljfrågor som tas upp i näringsutskottetsbetänkande att vi inte behöver en massa krumbukter och populistiska turer föratt markera vårt engagemang för miljöfrågan. Det gäller att organisera forskningeni landet effektivt och samlat. Närman talar om behovet av en särskild organisation för s.k. avfallsforskning,tycker jag att man spårar ur Avfallsforskningen är en del av det centralamiljöansvaret, och det behövs sannerligen ingen särskild organisation för det.