prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Delintressanta med den undersökningen var all man hade en tidigare undersökning,, all jämföra med. Ökningen undertiden var , vilketblev en chock inte minst för politikerna i , som trott alt missbruketminskal i omfattning. Tullens narkotikabeslag har ökat kraftigt under förstakvartalet jämfört med . Beslagen av exempelviskokain och amfetamin har tiodubblats. Tullen beslagtog under årets tre förstamånader kokain och amfetamin. statistik visar enökning även beträffande beslagen av cannabis. Drygt beslagtogs under förstakvartalet , jämfört med . Även polisen gör allt fler beslag av narkotika. Trenderihar varit uppåtgå-eride sedan millen av . beslagtog polisen iStockholm inte mindre än kokain vid ett enda tillfälle. Som det nu ser ut kan vi sannolikt se fram emot en sommarsom kommer alt bli den allra värsta missbrukarsommaren . Åtskilligaungdomar, som då kommer att göra sin narkötikadebul, kommer alt under lång lidframöver få fortsätta att använda narkotika ulan atl samhället har möjlighet Måriga kommer alt gå ned sig så djupt i missbruk och kriminalitet attde aldrig kommer att kunna återanpassas. Allt detta vet vi redau uu. Det är därför hög lid att förklara krig mot narkotikan påalla fronter Narkotikastrafflagen måste ändras så att den kan använas fulltut, alltså även mot missbrukarna. Det är ju de som trots allt är marknadensyttersta förutsättning och i praktiken deu enda oersättliga länken i helakedjan av aktörer inom narkotikahanteringen. Det är de enskilda missbrukarna som geuom sin efterfråganskapar en lönsam narkotikamarknad och därigenom fungerar som motor i hela deninternationella narkotikabrottsligheten. Det enskilda innehavet och missbruketmåste därför slå i centrum för den politik som skall föras på det här området. Den svenska narkotikastrafflagen är tämligenineffektiv som redskap när del gäller att strypa efterfrågan på narkotika ikonsumlionsledel. Enligt den utformning lagens andra paragraf fick vid densenasle lagändringen 1988 kan den som gjort sig skyldig till eget bruk avnarkotika endasl ådömas böter under förutsättning alt brottet är atl anse somringa. När det gäller s.k. innehav och övriga typer av narkotikahanteringingår fängelse i straffskalan. Denna skillnad är olycklig och ger utrymme för enlättsinnig syn på narkotikamissbruket, som allmänhetens tilltro tillsamhällets vilja och förmåga atl komma till rätta med narkotikaproblemetminskar. Man kari ju kriappast begära atl medborgarria skall ha förståelse fören lag som innebär att deu som befattar sig med illegal narkotika bara slårunder fängelsehot fram till den tidpunkt dä narkotikan konsumeras. Om en missbrukare ertappas med exempelvis kokain i fickananses del så pass straffvärt atl han kan dömas till fängelse. Skullemissbrukaren däremot hinna konsumera narkotikan innan han upptäcks kan straffetendast bli böter, trots att det är fråga om samma narkotika, samma person ochsamma eventuella behandlingsbehov och trots alt det är vid själva konsumtionensom narkotikan gör verklig skada. Det är, herr talman, utomordentligt viktigt att vi får enlag som på ett tydligare sätt än markerar samhälletsavståndstagande från varje befattning med illegal narkotika. Fängelse bördärför införas i straffskalan även för eget narkotikabruk. Många människor, isynnerhet ungdomar, kan annars lätt fä en föreställning om atl missbruket inteär särskilt fördärvligt. Om fängelse införs i straffskalan för eget bruk innebärdet också atl regler om kroppsbesiklning blir tillämpliga.Det skulle då bli möjligl alt exempelvis leta efter stickmärken eller taurinprov eller blodprov pä misstänkta missbrukare. Detta skulle i sin tur ge större möjligheter till tidigaingripanden. Ett tidigt ingripande har slor betydelse av två skäl när detgäller narkotikamissbrukare. För det första är möjligheten alt hejda ett påbörjatmissbruk med åtföljande brottslighet störst innan ett drogberoende hunnitutvecklas och ett missbruksbeteende har befästs. För det andra kan narkotikansvidare utbredning begränsas genom tidigt uppdagande och ingripande mot det enskildamissbruket. I de flesta fall sker nämligen spridningen från missbrukaren tillpersoner i dennes bekantskapskrets i början av den s.k. missbrukskarriären. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Fängelse i straffskalan för eget bruk skulle också ha enpreventiv funktion, särskilt bland märiniskor som befinner sig i riskzonen föratl bli narkotikamissbrukare eller som överväger att använda narkotika avokunnighet eller obetänksamhet. Vi skulle vidare få elt effektivt tryck påmissbruksmiljöerna, varigenom vi skulle kunna pressa de vårdbehövande motnödvändig vård, pressa de icke vårdbehövande, dvs. nöjeskuarkarna ochnybörjarna, ut från narkotikamarknaden och avhålla så många som möjligt frånatt över huvud taget börja använda narkotika. Med färigelse i slraffskalari för eget bruk skulledomstolarua dessutom få möjlighel all döma till vård, i första handkonfraktsvård och skyddsfillsyu med föreskrift om beharidlirig. Jag sade inledningsvis att def blivit praxisi att betrakta innehav av tämligen slora mängder riarkolika som ringabrott. Detta får ses som ett resultat av bl.a. den senaste ändringen avnarkotikastrafflagen, då 2 8 utformades så, all eget bruk av narkotika endaslskulle kunna rendera böter om brottet är att anse som ringa. Den nya lagen gaven felaktig signal om samhällets syo på riarkotikaproblemel och medförde attgräriseri för vad som skall bedömas som ririga narkotikabrott började förskjutasuppåt lill alll större mängder Enligt moderaia samlingspartiets mening måste utrymmet föratt bedöma narkotikabrott som ringa begränsas krafiigt. Det beiyder attavsevärt fler brott än bör anses vara av riormalgraden. Därmedskulle aridra påföljder äri böter komma i fråga. Äveri anhållande ochhäktriirig skulle kunna aktualiseras betydligt oftare. En förändring i detta avseende kan uppnås om andraparagrafen ändras sä, att den på ett klarare sätt anger atl endast den som haftbefattning med mycket smä mängder narkotika kan dömas för ringa brott. Det är emellertid inte lämpligt atl i själva lagtextenange några mängder Däremot vore det fulll möjligt atl skriva att endast innehavav en "obetydlig mängd" narkotika skall anses som ringa brott. Innebörden av lagrummet kan sedan närmare förklaras i des.k. motiven, exempelvis på så sätt att det klargörs atf med obetydlig mängdnarkotika skall avses en så liten mängd att den normalt inte kan delas uppytterligare före konsumtion. 1 praktiken skulle alltså endast innehavet av denminsta tänkbara mängd som en missbrukare bär på sig eller på annat sätt har befattningmed kunna rubriceras som ringa brott. Under rubriceringen ringa narkotikabrottbör alltså bara få rymmas befallning med en enda s.k. dos. Större mängder skulle falla under normalformen avnarkotikabrott med strängare påföljder och bälire möjligheter tillstraffprocessuella ingripari-den. Det förhållandet att kriget mot narkotikan ifortsättningen måste föras även mot missbrukarna, innebär inte att jakten pålangare och andra narko-tikaprofilörer får minska. Tvärtom är det väsentligtatt de föreslagna skärpningarna mot missbrukarna kombineras med höjningar avstraffen för de grövre narkotikabrotten. Detta skulle sätta press även på de stora brottslingarnaoch understryka allvaret i samhällets strävanden atl komma till rätta mednarkotikaproblemet. Straffhöjningarna skulle också ge en entydig signal om attdef nu är definitivtslut på den släpphänthel som präglat narkotikapolitiken . Fängelsestraffkommiltén, som avgavbetänkandet Påföljd för brott (SOU 1986:14), ifrågasatte om intenarkolikabrotlen borde överföras till . Enligt kommittén höruarkotikabroften närmasl hemma i avsnitt Brott mot allmänheten.Kommittén ansåg att "det rör sig om hantering och spridande av farligadroger, varigenom befolkningen utsätts för fara till liv och hälsa". Enligt moderat mening har den jämförelse somfängelsestraffkommittén gör mellan narkotikabroll och allmänfarliga brott godaskäl för sig. Straffen för narkotikabrott bör därför jämställas med straffenför de allmänfarliga brotten. Deu grova formen av brottet spridande av gift eller smittai 13 kap. 7 8 har såsom straff fängelse i lägst fyra och högst tioår eller livstid. Det finns då skäl alt höja såväl minimi- som maximistraffetför grovt narkotikabrott från fängelse i lägst tvä år och högst fillfängelse i lägst och högst eller livslid. I konsekvens härmed bör även slraffmaximum förmellangraden av narkotikabroll höjas från fängelse lill fängelse isex år Vid en intemalionell jämförelse har eu relativtlåg slraffskala för grovt narkotikabrott och utgör därigenom en mer attraktivmarknad för in-ternationellt verksamma narkotikahanterare än många andra länderDet är således nödvändigt alt anpassa vår lagstiftning så att den minst kommeri paritet med vad som gäller i andra länder pä det här områdel. Med strängarestraffsatser för narkotikabrott kommer det atl bli allmänt känt all del är riskfylltatl befatta sig med narkotika i vårt land. En höjning motsvarande den som vi moderater föreslårbeträffande grovt narkotikabrott bör ske för brottet grov varusmuggling avnarkotika i varusmugglingslagen. En viss typ av narkolikasmuggling har ökat i omfattningunder separe år Del har blivit allt vanligare alt insmuggling till skergenom alt kurirer sväljer narkotikan eller stoppar in den i kroppens håligheler När det gäller t.ex. heroinsmuggling är det ofta ungaafrikaner som mot liten ersätlning utför smugglingsuppdraget genom att sväljarelativt stora mängder heroin i form av små kulor Men det har också skett enökning av anlalel missbrukare som själva reser från till inköpsslälleni utlandet och smugglar med sig narkotika vid återresan. I många fall sker insmugglingen via öslländerna, eftersomflygbolagen i öst håller låga priser i förhållande till de västligaflygbpjageri. På så sätt kau smugglarna riedbringa sina kostnader för självaresan och anvärida en större del av pengarna till atf köpa narkotika för Iritesällan kommer ma.n via eller till Ariarida, ellerHelsingfors, Trots att metoden atl smuggla narkotika genom att sväljaeller stoppa in den i kroppens håligheler får anses vara tämligen avancerad stannarpåföljden för dem som avslöjas ofta vid böter Detta är otillfredsställande. Smugglingen förorsakar slora problem i tullensnarkotikabekämpande verksamhet, eftersom den är svår atl upptäcka. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning ochpersonalkrävande all ulföra övervakning av personer som misstänks för dylikabrott. Straffvärdet för den här typen av smuggling bör därföromgående skrivas upp, vilket kräver en ändring av varusmugglingslagen. Genomatt straffet blir mer kännbart bör det i större utsträckning än för närvarandeavhålla personer från att ge sig in på sådan smugglingsverksamhet. Del saknas enligt moderat mening skäl alt avvakta detställningstagaride som utredningen för översyn av varusmugglingslagen kan kommafram till. Ett lagsförslag av det innehåll som jag nu beskrivit bör därförutarbetas av regeringen och läggas på bord. Mot bakgrund av vad jag här anfört yrkar jagbifall till samtliga reservationer i det belänkande vi nu behandlar I övrigtvill jag säga all vi moderater ställer oss bakom regeringens proposition1989/90:82, som innefattar förslag om vissa lagändringar för atl underlättadel inlernationella samarbetet mot brottsligheten. AnL 123LARS (); Det betänkande som vi nu behandlar är på vårtibland märkliga riksdagsspråk rubricerat "Beslag och kvarstad iinternalionella förhållanden, m.m.". På vanlig svenska rör det sig omkampen mol narkotika, eller kriget mot narkotika, som det heter i JerryMartingers ordval. "Beslag och kvarstad i internationellaförhållanden" gäller kampen på det iriternationella planet,"m,m." rör kampen på den nationella nivån. Inte mycket kan vara angelägnare än att bekämpanarkotikamissbruket, som - det vågar jag påslå - är ett av världens störstasociala problem och även ett av världens största kriminalproblem genom denkorruption och geuom de brott av olika slag som det leder till. För att komma åt narkotikamissbruket och narkotikahandelnkrävs insatser både internationellt och nationellt, och det är om sådanainsatser som del här betänkandet handlar. Regeringen har föreslagit en deländringar i svensk lagstiftning för att vi skall kunna vara med i detinternationella samarbetet mot narkotika, där många länder gör kraftfullasatsningar Men del finns också, herr talman, länder som tyvärr inte visar någotstörre intresse för att bekämpa handeln med droger Det är tragiskt att det ärsä. En del av dem är rent av ekonomiskt beroende av en sådan handel. Mot de föreslagna lagändringarna har varken vifolkpartister eller vi i utskollet över huvud laget något att invända, utan vitillstyrker regeringens förslag. Däremot har vi i vid dettabetänkande fogat en reservation, vilken avser den nationella kampen motnarkotikan. Del gäller en känd ståndpunkt här i kammaren,nämligen krav på fängelse i straffskalan för eget bruk av narkotika åven vidringa narkotikabrott. beslöt 1988 att kriminalisera all olovligbefallning med och allt olovligt bruk av narkotika, men iriskränkriirigen avpåföljden "för eget bruk" till bara böter medför att bevismedel somblod- och urinprov eller husrannsakan inte får användas i polisensförundersökning. Utan fängelse i straffskalan för eget bruk av narkotika blevlagändringen , då konsumtionen av narkotika kriminaliserades, imyckel ett slag i luften, vilket vi redari i samband därmed hade befarat.Varför, , skall polisen inte hasamma möjligheter att utreda olovligt bruk av narkotika som trafiknykterhetsbrottgenom an utnynja kroppsvätskeprov? Jag yrkar bifall till reservation nr 1 vid delta betänkande. 124 (); Jag kan instämma i mycket av det som bådeJerry och har anfört, och jag skall därför falla mig korli detta äreride. Narkotikan är en farsot i vårt samhälle, och deu måstebekämpas på alla områden. Den är också orsak till en betydande del avbrottsligheten i vårt land och i vår omvärld. Missbruket finns utbrett i allaåldersgrupper men del kanske främst drabbar de yngre grupperna. När en ung människa börjar knarka, börjar kroppen altbrytas ner Han föriorar i förmåga att t.ex. tillgodogöra sig undervisning, blirokoncentrerad, föriorar kamrater, blir likgiltig för det mesta, begårkriminella handlingar och kommer in i en ond cirkel, som det är svårt an brytasig ur När en yngling har blivit narkotikamissbrukare, kan mau säga an haninte bara har skolkat från skolan och från andra uppgifter utan han skolkarfrån själva livet. Han stannar av i utvecklingen, klarar inte av t.ex.undervisningen eller sitt arbete. Han dekar ner sig mer och mer Det finns mångasådana exempel atl visa på. När man har sett vilket elände narkotikan kan ställa tillmed, så kan man bara dra den slutsatsen alt samhället måste reagera mycket hårtpå all befattning med narkotika. Därför är del viktigt att klart deklarera altmissbruk av riarkolika aldrig kari accepteras. Det är väseritligl an samhälletentydigt och kategoriskt lar avstånd från alll narkotikamissbruk. Det får interåda någon som helst tvekan härom. Del har tyvärr tidigare funnits tendenser lill glidningari den offentliga attityden till narkotikan när det gällt eget bruk. Det hargivits åtalseftergift vid smärre innehav osv. Jag vill dock såga, att man glädjande nog från samhälletssida intagit en mer restriktiv hållning mol knarket. Men deträcker inte, utan det måste till en ytteriigare skärpning. Bristen på personal inom polisen har gjort all nödvändigaresurser ej har kunnat sältas in i kampen mot narkotika. Samma förhållande hargällt för tullen. Narkotikaflödet måste stoppas dels vid gränserna, dels isamband med försäljningen. Framför allt måste försäljningen av narkotika pågaiulangnings-nivå slöras. Geuom att försvåra och störa för försäljarnabegränsar man ju handeln. Därför är det viktigt att del finns tillräckligapolisresurser tillgängliga för narkotikabekämpningeri; För atl klart markera att samhället inte tolererar någonsom helst befattning med narkotika krävs straffskärpningar. Bl.a. anser vireservanter från , och att konsumtion av eu vissmängd narkotika inte skall ha ett lägre straffvärde än innehav av samma mängd.Vi anser alt straffskalan för eget bruk av narkotika bör vara densamma som förinnehav, där det ingår fängelse. På så sätt blir det möjligt, somtidigare har sagts, att kunna tillgripa t.ex. kroppsbesiktning vilket kan varanödvändigt i vissa fall för att bl.a. säkra bevis. Det kan också bli möjligtalt döma Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning till vård, kauske främstkonlraklsvård eller skyddstillsyn med föreskrift om behandling. Jag yrkardärför bifall till reservation 1. Gränsenför vad som räknas som ringa narkotikabrolt har förskjutits uppåt.Toleransnivån har höjts. Vi reservanter auser att denna högre toleransnivå ejär acceptabel. Det måste finnas en enhetlig bedömning inom landet för vad sombetraktas som ringa brott. Därför bör regeringen återkomma med förslag somöverensstämmer med förslaget i reservation 2, vilken jag yrkar bifall till. Jagkänner sympati för reservationerna 3 och 4. För grova narkotikabrott måste detutdömas stränga straff. Man måste också ha en sträng syn på smuggling av svaldnarkotika. Eftersomdet i pågår en översyn av straffskalorna ibrottsbalken och i annari lagstiflriirig, avvaktar vi i cerilerri vad dennaöversyn kan komma fram till. Jag vill dock redan nu deklarera alt det behövs enstraffskärpning, I övrigt tillstyrker vi regeringens förslag i dettabetänkande. AnL 125 (); Narkotikaproblemet är ett myckel allvarligt samhällsproblem; därområder inga delade meriingar mellan och mig. Det krävs atfsamhället och vi politiker diskuterar åtgärder mot narkotikaproblemet på ettansvarsfullt sätt. Jag tycker atl i sittinled-riingsariföraride inte har diskuterat problemet på det ansvarsfulla sättsom man kan fordra. Detstår fullständigt klart, att samhället tar avstånd frånanvändning av narkotika. Samhället accepterar inte bruk av narkotika. Det äroansvarigt atl påstå att lagstiftningen inte innebär ett sådant avståndstagande.Den innebär ett besläml avståndstagande. Del slår också fullständigt klart allsamhällets åtgärder i övrigt innebär ett avståndstagande mol varje form avnarkotikamissbruk, Delär betecknande atl tror all de problem som vi slår inför kan lösasgenom hårdare straffrättsliga sanktioner mot missbrukarna. Del ä_r ocksåbetecknande att inte ser några andra möjligheter, via socialaåtgärder, socialvårdslagstiftning och liknaride. Sådaria är kanske mer ägnadeatl förbättra situationen än rent straffrättsliga ingripanden. Tilldessa kommentarer tjll inledningsanförande vill jag gärna läggaföljande. Så här sade : Tusentals ungdomar har avljdit utan allsamhället haft möjlighet atl ingripa i lid. Detta uttalande fällde han efleralt ha hävdat att påföljden fängelse bör finnas med i straffskalan vid egetbruk av narkotika. Jag vill fråga om står för påståeridel, alttill följd av att fängelse inte finns med i straffskalan för eget bruk avnarkotika har tusentals itpgdomar i landet avlidit Det finnsskäl atf efterlysa ett svar på den frågan. Del betänkande från justiliteulskotfef som kammaren nu behandlar rörställningslagande till en proposition om beslag och kvarstad i internationellaförhållanden. 0el föreligger också ett antal motioner om skärpning avnarkotikastrafflagstiftningen. 1 propositionen föreslås bl.a. atl möjlighetenatl besluta om beslag på begäran av främmande stal skall utvid- gas.Dessutom föreslås nya bestämmelser om kvarstad vid förverkande. Förslaget, omdet genomförs, ökar möjligheterna lill internationellt broltsbekämpandesamarbete, vilket är mycket angeläget för atl komma åt den grovanarkotikabrottsligheten. Del är ingel nationellt fenomen utan eft internationelltsom kräver nära samarbete mellan polis och tull i olika länder Utskottettillstyrker enhälligt propositionens förslag. I utskottsbelänkandet behandlas också ett antal motionermed yrkanden om skärpningar i narkotikalagstiftuingen. I den delen har fyrareservationer avgivits, och jag skall kortfattat kommentera dem. I reservation 1 - en till sill innehåll välkändreservation - krävs alt fängelse skall införas i straffskalan vid eget bruk avnarkotika. Liknande krav på lagändringar har helt riyligen avslagits avkammaren efter behandling av justiiieutskottets betänkande 16. Motiveringen äri dag densamma som när vi behandlade det ärendet. De straffrättsliga reglernafår inte ha en sådan utformning att de enskildas eller myndigheternasvårdansträugningar motarbetas. En kriminalisering av eget bruk av narkotika fårinte vara av det slaget att i princip all narkotikavård från samhället skallske med tvång. Det är anledningen lill alt utskottsmajorileten inteförespråkar införande av fängelse i straffskalan vid eget bruk av narkotika. Jag skall inte ytterligare diskutera den här frågan,eftersom deu har diskuterats i kammaren. Den har också varit uppe tilldebatl här vid åtskilliga tillfällen efler det altlagstiftningen trätt i kraft. Jag vill än en gång understryka betydelsen av att del inteblir en lagstiftning som innebär att i princip all vård skall kunna ske medtvång. Framför allt med tanke på HIV-siluationen vore del utomordentligtolyckligt. I reservation 2, som handlar om gränsdragningen mellauringa narkotikabrott och normalgraden av narkotikabrolt, krävs en kraftigbegränsning av möjlighelerna alt döma för ringa narkotikabrolt. Reservanternavänder sig särskilt mot den praxis som utvecklats på sina håll för bedömning avbrottsrubricering beroende på den mängd narkotika som innehas. Jag yrkaravslag på den reservationen men vill hänvisa till vad utskottet anför på s. 6och till HDs gjorda uttalande beträffande överlåtelse av små mängdernarkotika. Enligt HD är det en arigelägen uppgift för rättsväsendet attmotverka den s.k. gatulangningen. Även om gärningen bedöms som ringa, säger ,skall i sådana fall dömas lill fängelse. Det visar att det även inom ramen förnuvarande lagstiflnirig finns möjlighet att skärpa praxis i fråga om de åtgärdersom vidtas mot gatulangningen. Utskottet understryker också behovet av en enhetligtillämpning i landet. betonar man vikten av ett frigörande från ettstrikt mängdlänkande vid rubricering av påföljdsbestämningen i narkotikamål. I reservation 3 från krävs en höjning avstraffmaximum för grovt narkotikabrott. Åven på den reservationen yrkar jagavslag. Det gör jag med hänvisning till alt frågan om straffskalprna för bådeden här lagstiftningen och annan strafflagstiftning är föremål för övervägandeni med utgångspunkt i fängelstraffkommilténs förslag. Jagyrkar också avslag på reservation 4. Jag delar oro förkokainmissbrukel och riskerna för en kraftig ökning av både tillgången på ochmissbruket av kokain. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 9 protokoll 1989/90:123 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Ulvecklingenkräver vaksamhet och skärpta åtgärder Del krävs också en större satsning påinformation och förebyggande åtgärder Vidare krävs ökade insatser frän tull ochpolis uär det gäller atl offensivt bekämpa både den grovanarkotikabrottsligheten och den brottslighet som är förenad med gatulangriing.Del krävs inlernaliouella insatser, vilkel den här propositionen är eltuttryck för Framför allt krävs del insatser för atl tillgodose del vårdbehovsom missbrukarna har På det området är det kanske på sin plats att efterlysaett ökat intresse från . Jag ber än en gång att få yrka bifall tillulskoltels hemställan och avslag på samtliga reservationer. 126 () replik;