prot · GD09129 · 1989-12-31 00:00:00 — Skattereformeninnebär en breddning av momsen som kommer att gälla för samtliga typer avpersontransporter. Då moms på personbefordran diskuteras tycker jag att det ärviktigt att se frågan i ett större perspektiv. Breddningen av momsen är ju endel av skattereformen, som via sänkta inkomstskatter även kommer att leda fillatt hushållens disponibla inkomst ökar. Låtmig avslutningsvis bara nämna den utredning om det framtida transportstödetsom pågår och som skall vara klar . Utredningen skallpröva möjligheterna till en överföring av administrationen av Goflandsstödenfill den regionala nivån. 1989/90:129 28 maj1990. 9 (): Tack för svaret. Detskulle vara en överdrift att påstå att svaret innehåller ett besked på minfråga om begreppet tillfredsställande trafikförsörjning eller ens en ansatstill att försöka definiera begreppet. Jag måste säga att jag är grymt besvikenom svaret dessutom skulle vara någon form av redovisning av hur regeringen serpå trafikföringen till landets största ö. Om detta torftiga svar är betecknandeför regeringens syn på Gotlandstrafiken, inser jag att det är en omöjlig pedagogisk uppgiftatt förklara de mycket rimliga behov som resenärer till och från har. Detfinns ett antal fastlänningär söm efter en längre eller kortare bosätt-ningsfidpå ön har sagt att man måste ha varit bosatt på ön för att rätt kunna förståvad det betyder att inte kunna sätta sig i bilen och köra över länsgränsen.Man är hänvisad till en färjetrafik där godstrafiken bestämmer avgångs-ochankomsttider och där trafikföringen sker under lågsäsong.Man måste bestämma många månader i förväg om man skall ha bilen med sig - ivarje fall . Jagvill påstå att sedan det skedde ett byte av rederi har enbetydande försämring av färjetrafiken blivit resultatet - främst genom minskattonnage. under Gotlandsbolagets tid fanns det tre passagerarfärjorplus en för ändamålet specialbyggd färja för farligt gods. I ett samtal jaghade med representanter för inför rederibytet beklagade man däratt det nya rederiet inte hade slagit vakt om och behållit denna färja. Den varnämligen det bästa som hade hänt svensk sjöfart , enligtsjöfartsverkets utsago då. Situationenär mycket otillfredsställande då det endast går farligt gods på engång . Det har lett fill att när gjorde enkontroll, hittade man bekämpningsmedel tillsammans med livsmedel - etttransportsätt som är förbjudet. En företrädare för ett av fraktföretagen har ien intervju i medgivit att det förekommer överträdelser, eftersomdet går turer för farligt gods för sällan. Detkan aldrig vara en acceptabel lösning på att hyra inbåtar - som denna sommar . Det är kostsamt för den entreprenör somimåste vänta på ett batteri och måste låta sin grävmaskin stå stillaunder fiden. Så har det nu varit Problemet måste få engodtagbar lösning. Tillförsämringen hör också att hitfills har endast två färjor varit i trafik. Dentidigare kapaciteten med tre färjor klarade trafiktoppar, sommarsäsong,varvsöversyn och trafikföring på fyra hamnar på fastlandet. I och med attendast två hamnar nu trafikeras har tillgängligheten minskat. Det är till stortförfång för utvecklingen av turismen såväl på som på och iVästerviksområdet. Denna försämrade kapacitet har föranlett att vi gotländskariksdagsledamöter, och jag, såväl som länsstyrelse ochvägverket inom , , och kommuner, påolika sätt har agerat för att få regeringen, och transportrådet attförstå vad kömmunikafionerna betyder för en region som . Vi har därvidkrävt en tredje färja. Isvaret berättar statsrådet att transportrådet och rederiet håller på attslutförhandla om att köpa in en ytterligare färja - en nygammal sådan. Jag kanupplysa om att köpet är slutfört och klart. Vi börjar bli vanavid nygamla färjor Först var det Graip, en lastfärja som byggdes om fillOskarshamnstrafiken. finns Nord Gotlandia som gått mellanEngland och med fotbollssupporters. Rederiet gjorde det fatala och förGotland förödande misstaget att sätta in färjan i trafik innan den varrengjord och iordningställd. Jag skall här läsa upp några rubriker som ståttätt läsa i olika tidningar denna vinter och vår I déii 30 aprilstod det: Färjan iiigen åker frivilligt med. Påskhelgenkaotisk på färjorna. Sveket mot Gotlandstrafiken. . Försenat och trångt medGoflandsfärja. Vill Gotlandslinjen bli avmed passagerartrafik? . Resenärer i protestaktion. Både staten och önförlorar på nuvarande, trafik. En vidrig resa med den nygamla färjan. Dettaär bara några exempel. ' Låt inte rederiet upprepadetta misstag när den tredje färjan tas i trafik. Jagmenar att det har funnits en beredvillighet att förstå att det tar tid att fånygamla fartyg och besättningar att fungera: Men resenärernas tålamod har engräns. I insändarspalterna i Gotlandstidningarna, för al! del också ifastlandspressen, redovisas den ena upplevelsen bedrövligare än deri andra.Detta har förmodligen vållat som etableringsort och semesterort skadorsom kan vara mycket svåra att reparera. Vembär då ansvaret för detta? Jo, dét gör transportrådet och i föriäng- ningen regeringen. Jag menar dessutonii att alla ledamöter i transportrådets styrelse har étt speciellt ansvar för det som skett, nämligen att man har övér- låfit fill generaldirektören att slutiförhandla om vilket bolag som skall sköta Gotlandstrafiken. Det är enligt min mening att undandra sig ett ansvar man påtagit sig. Jagskulle vilja fråga statsrådet hur han känner inför sitt delansvar i regeringenför Gotlandstrafiken'och vilka signaler som lämnats till den utredare som seröver transportstödet. Vilka egna erfarenheter har av att resamed denna färjelinje? Anf.10 (): Trafik går i allmänhet mellan två punkter företräder iförsta hand Gotlandsintressenterna. Jag vill tala för fastlandet och för Öland- men också för , eftersom tyvärr inte har någon riksdagsmandärifrån utan jag fungerar som ett slags ställföreträdare. Trafikenpå den södra linjen, dvs. , ökar - särskilt godstrafiken. Besked omen extra godsfärja kom vi hade den ordinarie riksdagsdebatten ömGotlandstrafiken . Var det en slump att någradagar före denna debatt kom med beskedet att en tredje personfärja varinplanerad? Som sade är enligt uppgifter ett köp redangenomfört av en färja som går i . Dåborde väl vi som bl.a. genom att väcka mofioner arbetar för en säkrare ochhögre färjekapacitet med hjälp av en tredje färja vara nöjda? Nej, det är ivarje fall inte jag som representant för län. Inte ett ord sägs iplanerna för den tredje färjan om att den skulle kunna sättas in på den angelägnarutten I stället nämns , med alla defarhågor detta väcker om enerida framfida bashamn. Det stora upptagningsområdeti norra , , norra , 1989/90:129 28 maj1990 , skallsåledes fortfarande bli utan sin närmaste,väg fill . Turismen i norraKalmar län blir också fortfarande utan den stimulans som Gotlandstrafiken undersommarmånaderna utgör IGotlands kommuns rapport "Tredje färja i Gotlandstrafiken"skulle en trafikering med ett genorhsnitt av 300 passagerare per tur ge ettmindre underskott - det medger jag. Detta underskott kan emellertid reducerasgenom olika åtgärder För passagerarna skulle en tredje färja innebäramöjlighet till en egen sittplats i stället för att som - enligt de rapportersom också här har redovisat - ligga eller sitta på golvet i enmurrig, inrökt färja. En tredje färja skulle också innebära en kortare restidoch i de flesta fall kortare körsträckor på land, vilket från miljösynpunkt ärvälkommet. Ingentinghar heller nämnts från rederiet om Ölandstrafiken. Här är det dock staten -dvs. regeringen och transportrådet - som borde gå i spetsen och släppakoncessionen fri. Voredet inte dags att förbereda redan nu och efterhöra om det finnsprivata intressenter? har denna debatt förts och framåtmars när allting ändå har varit . Underveckoslutet har det - som de flesta säkert hört och sett i massmedia - sketten historisk järnvägshändelse i . På flera linjer inom länstrafiken iSmåland och har privata BK-tåg börjat trafikera tidigareSJ-Iinjer En fortsatt utveckling i denna riktning är att vänta. Inom flyget förberedsomfattande avregleringar och större konkurrens. Ävenom jag vet att kommunikationsministern har bråttom vill jag ändå ställa tvåfrågor Närkan vi vänta en kombination av statsstödd koncessionstrafik och ökad konkurrensinom Gotlandstrafiken, vilket förekommer inom andra trafikslag? Kommunikationsministernsade också i sitt svar att en utredning arbetar med att få över Gotlandsstödetpå en regional nivå. Kommer också län att få vara med och få ettinflytande där? Jag vill svarapå den sista frågan först så att jag inte glömmer det. Den utredning som pågårom transportstöden arbetar i mycket nära kontakt med länen. Jag är hehövertygad om att utredningsmannen kommer att samarbeta också med län närdet gäller denna fråga. Om så inte har skett, skall jag personligen framföradetta önskemål till honom efter denna diskussion. Gotlandstrafikenshistoria är lång och deltagande debattörer är väl bekanta med frågan. Därförär det kanske onödigt att rekapitulera Gotlands-trafikens historia. GunhildBolander frågade efter en definition av begreppet "tillfredsställandetrafikförsörjning". Hon hade frågat om huruvida jag var beredd attmedverka till att.öka kapaciteten för att tillgodose detta behov. Jag har dåkortfattat - jag medger att svaret är kortfattat, men i sak är det ju ett svarpå frågan- redovisat att det här har skett en ökning av kapaciteten när det gällergodstrafiken, och det är väl bra. Jag hoppas att det ändå upplevs som en framgång att man har sattin för att avlasta godstransporterna och framför allt för att klaradet farliga godset. Närdet gäller den tredje färjan har dét vidtagits åtgärder, och åtgärder planerasför att möta det ökade transportbehov som finns beträffande . Jag ärmedveten om att har alldeles speciella förhållanden som är svåra attjämföra med andra läns förhålländen. I en heltäckande defi-nifion på vad"fillfredsställande trafikförsörjning" innebär för varje del avlandet kommer det naturligtvis att ingå något av en subjekfiv bedömning. Menambitionen är att möta de ökade transportbehoven med ökade insatser, och det ärprecis vad som sker Riksdagenhar vid olika tillfällen uttalat att ett stadigt stöd påen nivå omkring 40milj. kr är lämpligt. Det är klart att om man satte in mera stöd, skulle manytterligare kunna öka kapacitet och komfort. Detvår ju mot bakgrund av de snabbt stigande kostnaderna som riksdag och regeringvidtog åtgärder i mitten av 80-ta/et. Under t.ex. budgeterades ettstatsbidrag till Gotlandsbolaget på drygt 40 miljoner, men utfallet blevomkring 71 miljoner Det var för att komma fill rätta med denna utveckling somriksdagen gjorde dessa uttalanden. Vidare syftade den upphandling som skeddefill att försöka få till stånd.en konkurrens, inte på skattebetalarnasbekostnad, utan man eftersträvade en konkurrens vid själva upphandlingen avtrafiken. Det är vad som ligger bakom de anbudsförfaranden som då skedde ochsom för övrigt nu granskas av revisorer Jaghar noga följt pressdebatten under vårvintern, där det har framförts kritik motden nya färjan . Själv har jag inte några erfarenheter av denbåten, men jag har inhämtat att man nu vidtar åtgärder för att förbättraservicen och komforten genom att öka antalet sittplatser och vilsto-lar,montera personbilsramper och åtgärda dörrarna på fordonsdäck osv. Jag hoppasverkligen att detta arbete skall leda till ett önskat resultat. Det ärnaturligtvis viktigt att man möter trafikanternas behov i olika hänseenden. GunhildBolander avslutade sitt anförande med att fråga hur jag upplever mitt delansvarDet är den politiska uppgiften att bära ansvar för verksamheter, och detansvaret får vi i regering och riksdag gemensamt ta. Minaegna erfarenheter efterfrågades också. Jag kan då berätta att jag uppfylldemitt löfte , då vi hade en debatt. reste jag medbåde Graip och . Det var mitt , och vid dessa tillfällenfungerade det hela alldeles utmärkt. Det finns kanske andra tillfällen då detfungerat sämre. Men jag har försökt att på det sättet inhämta egen informafion. IngridHasselström Nyvall frågade om den fria konkurrensen och koncessionen. Det ärsvårt att bedöma om ett frisläppande skulle kunna leda fill ett bättreresultat. Det är fråga om vem som skall ta de ekonomiska konsekvenserna omutvecklingen blir ogynnsam. Det är ett problem som vi brottas med också när viutreder flygtrafikens avreglering. 12 GUNHILDBOLANDER (c): Jag hoterar att förbättringar är utlovade avrederiet och att man försöker att kommatill rätta med de brister som fanns på den nygamla färjan när den sattes inden . Men detta skulle ha gjorts innan den sattes i trafik. ärdetta historia, och tyvärr har inställningen till Gotlandstrafiken blivitbekymmersam. Detta har satt spår som är svåra att utplåna. Förstärkningenmed det inhyrda tonnaget och även en tredje färja är bra. Det erkänner jaggärna. Det har tagit att komma så här långt. Det är olika faktorer somhar medverkat till att det har blivit så här. Imin önskan om att få en definition på begreppet "tillfredsställande transportförsörjning"inbegriper jag även kostnaderna för trafiken, vilket jag också har tagit upp iinterpellationen. Jaganvänder mig där av de uppgifter som revisorer har tagit fram. Dehar ett särskilt uppdrag att utreda hur rederibytet gick till och om det gickrätt till. I det sammanhanget har man offentliggjort delar av en rapport. anmärker revisorerna på att biljettpriserna har höjts sedanNordström & tog över trafiken. stegkonsumentprisindex med 8,. Jag måste säga att jag har stor respekt förriksdagens revisorer, och jag.litar på att deras uppgifter är korrekta. svar känner jag igen samma sätt att göra jämförelser på somtransportrådets generaldirektör har använt sig av. Faktumkvarstår ändock att kostnaden för att ta sig till eller från i enriktning för en fastlandsfamilj med barn och bil inkl. hytt om man åker påveckoslutet uppgår till Denna initialkostnad för en semesterperiodär för hög. Man kommer till för samma belopp. Detta kommer att gåut.över turistnäringen på . Det finns många som drar sig för attgöra släktbesök på grund av för höga resekostnader. Detkostar minst så mycket att resa till ön som att köra samma sträckapå fastlandet. Jag skulle vilja fråga statsrådet om han tycker att detta är tillfredsställande.Är det rättvist mot en del av landet? Jagskulle också vilja ha statsrådets syn på kostnaderna. Vi vet att färjetrafikenkostar pengar överallt. Fåröfärjan kostar exempelvis budget 10milj.kr Den är dock gratis för dem som åker Är 46 milj.kr itransportstöd i årets budget rätt siffra? Kostar Gotlandstrafiken staten förmycket, och vad jämför man med? utgör statens andel när man köper interregional järnvägstrafik60 % av kostnaderna. Statens andel i Gotlandstrafiken utgör avtotalkostnaden. 13 (): Jag tackar statsrådet för löftet att län skallfå ett inflytande över hur detta stöd skall utformas. När det gäller de.ekonomiska konsekvenserna har gjort en utredning om trafikenVisby-Västervik, som jag tidigare nämnde här Omman släpper Ölandstrafi ken fri, så får det i sig inga ekonomiska konsekvenserför staten. Däremot hävdar rederiet att det kommer att uppstå ett bortfall somdet vill ha ersättning för. En tidigare undersökning - visserligen interiksomfattande, men dock en vederhäftig undersökning- från turistlinjen påKalmar högskola har visat att var spontanresande. Man valde den härlinjen, men,man kanske egentligen inte skulle ha valt en annan linje. Därförbedömer man att den här linjen fill största delen, kanske mer än till , är etttillskott. Bortfallet frän koncessionsrederiet behöver därför inte bli såstort. Detta kan man i så fall undersöka ytterligare. Televerkethar nu jämställt med fastlandet i vad gäller taxorna. Detta hargotlänningarna eftersträvat . Tyvärr är det svårt att göra detsammanär det gäller färjetrafiken. Jag tycker ändå att det vore värdefullt att, somGunhild också framhöll, titta på vad som ytterligare kan göras föratt även kostnadsmässigt underlätta trafiken mellan ön och fastlandet.Konkurrens kan kanske vara ett hjälpmedel. 1989/90:129 28maj 1990 Kostnadsjämförelsenmed prisstegringen på färjetrafiken kontra konsumentprisindex kräver enkommentar Priserna på Gotlandstrafiken har ökat, men de ökar inte successivt.Den prisökning som infördes avses stå sig ut. Omman utgår ifrån läget och sedan gör en avstämning i september1989 visar det sig att konsumentprisindex har ökat ,medan Gotlandstaxan har ökat med 12 och järnvägstaxan med 18 enheter 1 oktober1989 skedde en språngvis ökning av taxan på Gotlandstrafiken, men den skallligga still 1990 ut. Gör man en avstämning visar det sig attkonsumentprisindex har ökat , Gotlandstrafiken med 24 och järnvägenmed 29. Prognostiserad konsumentprisindexökning fram blir då23 %, medan Goflandstrafiken fortfarande ligger kvar på . Jag tycker attdet är viktigt att klara ut detta, så att vi inte bollar med så väldigt olikasiffror, och jag. Närdet gäller SJ och köp av trafik så förstår jag inte resonemanget om 60 %.Staten köper viss olönsam trafik av SJ från-regionalpolifiska utgångspunkterRiksdagen har ställt sig bakom att satsa 618 milj.kr totalt sett på den typenav köp. IngridHasselström Nyvall förde ett resonemang om Ölandstrafiken. Beräkningar hardock gett vid handen att en Ölandstrafik skulle dra undan uppskattningsvis 20000 passagerare från Oskarshamnslinjen. Det intäktsbortfallet skulle leda tillbehov av ökat statsbidrag. Man kan således inte säga att det bara är fråga omett bortfall för rederierna, utan det får naturligtvis konsekvenser förstatsbidraget. Denspringande punkten i hela den här diskussionen är väl frågan om hur sto-tstatsbidrag som är beredd att gå in med när det gällerGot-lancstrafiken, liksom när det gäller andra insatser för att upprätthålla enregionalt motiverad trafikförsörjning. Jag räknar med att den pågående utredningen,som skall vara klar , kan hjälpa fill att ge oss ett ytterligareunderlag för att bedöma den typen av frågor och för att använda de insattastöden på effektivaste möjliga sätt. 15 (): Jag känner tilldet sätt att räkna fram dessa siffror som statsrådet här redovisar Jag harvalt att ta de siffror som revisorer har använt sig av. Uppfattningarnafår stå emot varandra här Siffrorna på 20 resp. 60 %är hämtade ur transportrådets egen anslags- 1989/90:129 28 maj1990 Framräknati procent stöder man således Goflandstrafiken med . Jagmenar att det finns ett utrymme att stärka de statliga insatserna förGotlandstrafiken. Enav de största näringarna på är turismen. Ungefär 2 500 årsarbeten fårsin huvudsakliga inkomst från turismen. Av den anledningen har regeringen låtiten särskilt utsedd turistförhandlare presentera ettåtgärdsprogram, som var kostnadsberäknat till 340 miljoner. Förutsättningarnaför att man skall kunna dra nytta av sådana satsningar för att utvecklaturistnäringen på kommer påtagligt att försvåras med ytterligarepålagor i form av exempelvis persontrafikmoms. Det paradoxala kommer då attinträffa att den ena statliga åtgärden slår undan förutsättningarna för denandra, om biljetten fördyras med ytterligare . Överallti kan man annars ta sig fram med alternativa färdmedel, och vägverketsfärjor är som bekant gratis. Inte ens SJs prissättning är längre normgivandeför färjebiljetten. En uppenbar diskriminering av resenärerna till och frånSveriges största ö föreligger , och den riskerar att ytterligareförstärkas om persontrafikmoms införs. Jag vet att turistbranschen bävar föratt detta skall bli verklighet . Isvaret skriver statsrådet: "Då moms på personbefordran diskuteras tyckerjag att det är viktigt att se frågan i ett större perspektiv." Omdet är någon som behöver se frågan i ett större perspektiv, är det fakfisktkommunikafionsministern. Jagskulle vilja föreslå att eller tar kontakt medskatteutskottet inför justeringen av betänkandet, så att skrivningen inteomöjliggör någon form av kompensation, om majoritet beslutar attinföra persontrafikmoms även i fråga om färjetrafiken till och från . Dennahelhetssyn måste avkrävas regeringen gentemot den del av landet som i detförestående riksdagsbeslutet kommer att tas bort från stödområdet. Dennaförändring av jordbrukets villkor är den som betyder mest i hela , ochytterligare skattepålagor motverkar sitt syfte. Den ena handen i regeringenmåste veta vad den andra gör Jagskulle vilja avsluta denna debatt med att överlämna en broschyr frånlänsstyrelsen och på om framtida transportsystem. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt fillytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. Påförslag av talmannen beslöt kammaren att ajournera förhandlingarnafill , då de fill dagens bordläggning aviserade utskottsbetän-kandenaväntades föreligga. 6§ Återupptagna förhandlingar Prot. 28maj 1990 Förhandlingarna återupptogs under ledning av talmannen. Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkanden /90 :KU31 Reformerat presstöd 1989/90 :KU36 Riksdagensarbetsformer 1989/90 :FiU30 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1989/90:FiU39 Riksdagensroll i budgetprocessen Justifieutskottetsbetänkanden /90:JuU31 Summarisk process 1989/90:JuU34 Övervakningskamerorm.m. 1989/90;JuU37 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1989/90:LU34 Ny köplag 1989/90;LU35 Nykonsumentköplag m.m. 1989/90;LU36Konsumentskyddet vid förvärv av småhus m.m. 1989/90:LU37 Skydd förföretagshemligheter 1989/90:SfU24 Förnyadbehandling av föräldraförsäkringen Kulturutskottetsbetänkande /90:KrU29 Arkiv m.m. 1989/90:JoU21 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1989/90:BoU18 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1989/90:BoU20 Ändring inaturresurslagen 1989/90:129 8 §Anmälan om frågor -'-i: Anmäldes att följande-frågor framställts 1989/90:665av () till statsrådet om undervisningen isamhällskunskap och religionskunskap; Enligt en rapport inom ramen för den nationellautvärderingen av skolan framgår att av eleverna i årskurserna 4och 5 inte får någon undervisning i samhällskunskap eller religionskunskap. Vilka åtgärder avser skolministern att vidta föratt alla elever skall få den undervisning som läroplanen föreskriver? 1989/90:666av () till kommunikationsministern om geologiskaundersökningar av området som är aktuellt för en ; Det är viktigt att ställningstagandet beträffandefasta förbindelser över bygger på gedigna kunskaper. Jag har tidigareefterlyst geologiska undersökningar påpekar flera geologer att berggrunden iÖresund är sprickrik och rik på djupa förkastningar. Jag vill mot dennabakgrund fråga kommunikationsministern; Är regeringen beredd att vidta åtgärder, så ättgedigna geologiska undersökningar görs av dét område som är aktuellt för fastaförbindelser mellan och ? 1989/90:667av () till miljöministern om klorblekt massa i papper: Kemikalieinspektionen fick regeringensuppdrag att utreda miljökonsekvenserna av klorblekt massa i papper ochpappersprodukter i . Utredningen utfördes av och , som gjorde en helhetsbedömning av situationen. Rapporten utgör ettvärdefullt underlag för det fortsatta arbetet med. I en riksdagsdebatt sade miljöministernatt rapporten bereds i . Jag vill mot dennabakgrund fråga miljöministern; Avser regeringen att lägga fram något förslag medanledning äv utredningen om klorblekt massa i papper och pappersprodukter? 1989/90:668av () till utrikesministern om besök i ; Under ett Europabesök kommerfredspristagaren också fill . Han har bett att då få träffa utrikesministern, vilket emellertid bemötts med ett nej. 18 Med tanke på att utrikesministern under senare tidtagit emot flera fram- stående personer medlikartad position som vill jag ställa föl- Prot. 1989/90:129 jande fråga: Vilkaskäl har utrikesministern att säga nej fill ett möte med ? 1989/90:669av () till utrikesministern om besök i : Under förra ställde de grönatre frågor om det tibetanska folket. hade eninterpellation till utrikesminister , som jag fick ta emot svaretpå. Där frågade vi, om inte kunde ta emot officiellt. Nukommer till , och alla partier har vädjat tillutrikesdepartementet om att H.H.