prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — Sedanvill jag tacka för svaret när det gäller behandlingen av de ideellaorganisafionerna i nästa års budget. Det var dock förenat med ganska mycket"om", nämligen "om" det visar sig uppstå negafiva effekter,sade hon. Det var just bakgrunden fill min fråga: Hur dokumenterar man dessauppstådda effekter innan reformen ens har trätt i kraft? Det vore intressantatt få reda på det. Där fick jag inget svar. Slutligennär det gäller sparavdraget har jag inte fått svar på deii framställda frågan.Fru läste upp, precis som jag gjorde, vad som står i betänkandet,nämligen att det går att åstadkomma ett sparavdrag genom att ha mindre beloppinsatta på olika institutioner. Får jag för tydUghetens skull upprepa den frågasom jag tycker är intressant: Är detta den metod som ni rekommenderar förföräldrar till småbarn och andra småsparare att utnyttja för att erhålla ettsparavdrag? Om svaret är ja, vari ligger rationaliteten i denna metod? 1989/90:140 13 juni1990 56 HUGOHEGELAND (m) replik: Jag beklagar att tal inte är lika vackert som hennesklänning är vacker. Därför tvingas jag till en kort replik. Vitar inte ifrån någon och försämrar inte någons ekonomiska situation. påstod att vi tar 40 miljarder från vissa grupper. Men vi sänkerskatten för alla. Vi är konsekvent mot försämringar för pensionärer. 7 protokoll 1989/90:140-142 1989/90:140 13 juni1990 Vi som har sä mångapensionärer i värt parti, skulle vi vara sä dumma att vi skulle hota derasvälfärd när vi tvärtom vill garantera den? Man hotar inte välfärden även om manhar en underbalanserad budget. Det kan väl dotter tala om förAnita vid tillfälle. Det är kollektivt sparande som vi motsätteross. I sä fall skulle ni ha hotat välfärden i alla de år som socialdemokratinsedan 1932 har haft en underbalanserad budget. Det har aldrig varit tal om det. Detär sättet att omfördela förmögenheten från enskiU till kollektivt sparande somvi är mycket energiskt mot. Om nu nämnda skatteomläggning är så väldigt bra somni framställer den, måste ni väl själva egentligen tro på att den har s.k.dynamiska effekter, dvs. mycket positiva på folks vilja att arbeta, ta riskeroch starta nya företag och stanna inom landet. Anf.57 () replik: Jag fick några svar av . Jag förstår att många knorradenär det gäller bilförmånerna. Jag är säker på att många fler kommer att klagaoch anklaga sina politiker för dåliga beslut när de begriper att det här varett beslut som faktiskt kommer att innebära att vi får mera avgasutsläpp änvad vi hade behövt få, vilket är dåligt för miljön. Folk har ögonen öppna försådana saker Vi skall faktiskt också hjälpa till att påminna folk om det. Jagfick däremot inget svar på frågan hur två olika grupper - deltidsarbetandekvinnor som tjänar och personer som tjänar mer än . -skulle tjäna på socialdemokraternas och folkparfiets förslag jämfört medmiljöpartiets förslag. Det vore spännande om hade tid att svarapå det. Likaså fick jag inget svar på varför vi inte kan behålla kvittningsrättenpå låg nivå, som innebär att när man startar eget företag, ett kooperativtföretag eller deltidsjordbruk får man kvitta förlusten i början - det kan varafråga om mycket - mot en del av sina arbetsinkomster. Slutligenglädjer jag mig åt att vi kanske inte skall behöva riskera att arbeta övertiden annan gång på grund av en onödig regeringskris. Med de dagliga kontakter somAnita har med verkstadsgolven kan hon i fortsättningen i god tidhålla och sina regeringskolleger underrättade om vart vindarnablåser. Det blir väldigt bra för alla parter. Anf.58 () repUk: Först till : Är inte intresserat av att haen förenklad deklaration? Ert förslag leder alltså tiU en skatteskärpning med600 kr - det är en del av de 2 miljarder jag talar om. Inte nog med det, nivill inte gå med på en skattereduktion för fackföreningsavgifter osv. Jagtycker fakfiskt att det vikfigaste med schablonavdraget är att vi kan förenkladeklarationen. Man kan frigöra människor på skatteförvaltningarna tillviktigare uppgifter än att sitta med en mängd vanliga löntagares deklarationer.Jag tycker faktiskt att det borde ligga i intresse. Jagvet, , att ni har många pensionärer i moderata samlingspartiet.Också vi har en del pensionärer som sympatiserar med oss. Jag sade inte att niskulle ta 40 miljarder från pensionärerna. Jag sade att ni skulle försämra vårbudget med 40 miljarder Det kommer att drabba pen- Jag vet att satt med när pensionärsorganisationernavar med på en utfrågning. De bägge företrädarna sade entydigt: Vi ställer ossbakom reformen. Men sen var det detta lilla "men". Det är vad jagsaknar hos oppositionspartierna i det här fallet. Ni vill vara med om sådantsom är populärt, men så fort det handlar om ett impopulärt förslag har ni inteork att stå emot särintressen och intresseorganisationer. Det är därför bra,herr talman, att vi har en bred majoritet bakom detta förslaget. Sedan kan man inte säga, , annat än att:"Surt, sade räven om rönnbären". Det har sagts mycket tidigare idebatten här om vad uträttade i regeringsställning när detgäller skattesänkningar och skattetryck. Det kan man beteckna med en enda stornolla. Det finns en skatt som jag kommer ihåg. införde den s.k.charterskatten. Tredje vice talmannen anmälde attRolf Kenneryd anhållit att fill protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. AnL 59 (): När de olika skatteutredningarna presenterade sina förslag till ett nytt skattesystem i vårt landsatte många människor - och det är naturligtvis inte underligt - frågeteckenför många saker i de olika förslagen. Man undrade hur förslagen skuUe komma attse ut när de väl presenterades och vilka effekterna skulle bli. Många tycktesig säkert ha anpassat sin privatekonomi efter det gamla systemet. En del kundegöra avdrag för sina räntor på lån för det egna huset, för bilen, för båtenosv. Andra hade kanske fördelaktiga traktamenten. Många tyckte att det nyaverkade vara så främmande och osäkert, ja, kanske t.o.m. äventyrligt. Det varnaturligt och berättigat - jag skulle vilja säga att det också var sunt - attundra: Hur drabbar det här mig? Trots det var nog de flesta innerst inne eniga om en sak:Det var någonfing som var fel när det gällde det gamla systemet. Människor hadeju märkt att det lönade sig dåligt att göra en extraarbetsinsats - t.ex. att jobba på övertid, att starta eget eller att utbildasig. Inflationen, prisstegringarna, åt ofta upp erhållenlönehöjning, och ofta mer därtill. Men samfidigt gynnade skattesystemetuppenbarligen de skattebetalare som hade möjlighet att utnyttja systemet medalla irrgångar för skatteplanering och även för skattefiffel.Inkomster av kapital gynnades jämfört med inkomster av arbete. Skatteplaneringlönade sig bättre än produktiva insatser Naturaförmåner var förmånligare änkontant-inkomster osv. Samma typ av inkomster beskattades sannerligen inte pålikartat sätt. Klyftorna i samhället blev allt större. Den som hade råd kundegöra stora avdrag och fick således ofta låg skatt. Allt detta har säkert bidragit till att såvälmedvetenheten om behovet av en skattereform som allmänhetens intresse förreformen allteftersom har blivit allt större. Människor ville helt enkelt vetamera. Man ställde frågor och kom även med egna förslag. Givetvis har dettavarit bra för hela processen - en process som egentligen pågick hela senastevintern. Jag villpåstå att förståelsen för reformen med fiden har blivit alltmer på- Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Reformerad inkomst- och företagsbeskattning taglig.Det har blivit allt fler människor som säger: Sjabbla nu inte bort detta, utanse till att reformen genomförs! För oss i skatteutskottet kom kulmen i och med denoffentliga hearing som pågick i och som behandlade dessa frågor. Ettmycket stort antal organisationer var företrädda där Praktiskt taget alla samhällsområdenoch intressen var representerade. För oss som lyssnade på hearingen och för alla som harläst protokollet från utfrågningen måste en sak stå klar: En ovedersägliggemensam nämnare i fråga om kommentarerna från prakfiskt taget samtliga deltagarevar att man ställde sig bakom reformen som ansågs innebära en bättre ekonomiskutveckling för värt land och en rättvisare fördelning av den gemensamma kakan.Kort sagt: Denna reform framstod som angelägen. Självfallet framfördes det från olika håll såvälsynpunkter som kritik beträffande de delfrågor som resp. organisafion ansågvar felakfiga eller frågor där man hade egna förslag. Förvisso hade det varithögst onaturligt om så inte hade varit fallet. Men det helt dominerandeintrycket var ändå att reformen var välkommen, att den alltså bordegenomföras. LOs representant sade vid utfrågningen: Då insåg vi attdet inte skulle bli någon skattereform om varje grupp ställer sina specifikakrav. Hearingen var en enda stor bekräftelse på attskatteförslaget så att säga låg rätt. Jag måste erkänna att det kändes bra attvara folkpartist. Det kändes gott att veta att vi i aktivt hademedverkat till reformens tillkomst. Övriga politiska partier i harvalt att ställa sig utanför och är i sina partimotioner mycketnoga - så när som på datum och årtal - med att tala om att det är just de somhar banat väg för denna reform. Men när det kommer tiU kritan har dessa partiervarken ork eller kraft att ta det politiska ansvaret för ett genomförande av enskatteomläggning och en skattesänkning i den omfattning som folkparfiet ochsocialdemokraterna nu gör Den som läser de båda betänkandena från skatteutskottetsom är aktuella slås av två saker när det gäller de parfier som är iopposifion mot reformen: dels är antalet reservationer mycket stort - det rörsig om 237 reservationer-, dels är det ett fåtal reservationer som olikapartier, t.ex. och , har gemensamt. Vanligtvis har varjeparti ensamt framställt reservationer, och oftast tar de kritiska synpunkternaså att säga ut varandra. Bara detta tyder, som sagt, på att skattereformenligger rätt. Men någon säger kanske: Det är ju finansieringen som manmotsätter sig, inte så mycket skatteskalan och allt annat som är bra ochpositivt. Problemet är bara att samstämmigheten, om man studerar de olikapartiernas finansieringsförslag, sanneriigen inte blir ett dugg bättre -snarare tvärtom! Jag skall gärna erkänna att det inte har varit alltför lättatt förklara just de mindre trevliga delarna i reformen, som ju också måstefinnas med om vi skall kunna finansiera de offentliga, gemensamma, utgifter somriksdagen på ett demokratiskt sätt har beslutat om. Det kan gällamomsbreddningen, bostadsbeskattningen, bilkostnadsavdrag och mycket annat somhar varit jobbigt. Men vi ifolkparfiet tvekade aldrig inför den här bördan. För oss var det ensjälvklarhet att skattereformen behövdes - det är för övrigt ett gammaltfolkpartikrav att en skattereform skall genomföras. Men den måste ocksåfinansieras på ett ansvarsfullt sätt. Det kan vara lätt att säga att reformen mer eller mindreskall finansieras genom besparingar, indragningar från kommuner och landstingosv. Vi i menar att det framöver finns viktiga uppgifternär det gäller att utveckla marknadsekonomin, främja mänskligt skapande och initiativtagandeoch att slå vakt om den generella välfärdspolitiken. Men samfidigt måste viöka valfriheten, t.ex. inom den sociala tjänstesektorn. Det handlar alltså omatt skapa betydligt större rättvisa beträffande det glömda . Allt dettavill vi utveckla i diskussionen om hur vi på bästa sätt kan ge människornastörre valuta för skattepengarna. Detta reformarbete vill vi inte riskera genom en orättvisoch dålig finansiering av skattereformen. Reformen i sig kommer att stimuleraden ekonomiska tillväxten. Därigenom skapas större möjligheter att förbättralivsvillkoren för just handikappade, gamla och långtidssjuka samt i mångaandra avseenden. Allteftersom skatteintäkterna ökar skall det totalaskattetrycket sänkas, utöver vad som sker . Då haråtminstone vi i tänkt oss en sänkning av momsen. Det aktuella betänkandet innehåller ju delar av steg 2 idenna mycket stora och för svensk ekonomi och enskilda människors ekonomi såutomordentligt vikfiga reform. Huvudlinjerna är väl kända vid det här laget. Sex av sju inkomsttagare kommer i princip att bara betalakommunala skatter. Det betyder att nästan alla får behålla 700 kr.av varje nyintjänad tusenlapp. Övriga får behålla hälften. Genom det särskildagrundavdragets utformning får alla i inkomstskiktet . Skatteskalan blir inflationsskyddad och dessutomindexjusterad med ytteriigare Barnbidrag, bostadsbidrag ochbostadsfillägg höjs. Ett stort steg tas i riktning mot en reformeradföretagsbeskattning. Detta kommer att leda till ökad produktivitet, till attnyinvesteringar och kreativitet sfimuleras och till att inflationsnivån kanhållas på en låg nivå. Till betänkandet finns faktiskt också ettantal reservationer från sida - vi är inte överens om allt. Iprincip handlar reservationerna om områden som inte ingår i skatteuppgörelsen,och det är områden som vi givetvis hoppas skall få en gynnsam lösning, kanskeredan i höst. Vi anser att skatteredukfionen för fackföreningsavgifter iprincip är felaktig och bör avskaffas. återkommer med ett gammalt krav om avdragsrättför gåvor till allmännyttiga ändamål, förslagsvis till biståndsorganisationereller trossamfund. Vi anseratt socialavgifterna i "andel-i-vinst-systemet" bör slopas. Grundbeloppet för förmögenhetsskatten bör enligtfolkpartiet höjas och skatten vara proportionell, förslagsvis . Begränsningsreglerna borde självfallet sänkas fill enrimlig nivå på . Här begär vi ett fillkännagivande till regeringen. Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90:140 13 juni1990 Ettannat känt folkpartikrav är att sambeskattningen av förmögenhet bör slopas. Påövriga områden råder ju individuell beskattning. Företagsskattekommitténinsåg det tokiga i att ha kvar förmögenhetsskatt på arbetande kapital. Detförsvårar inte minst generationsskiften och bör omgående avskaffas. Detskattefria beloppet för gåvor på . har för länge sedan överlevtsig självt och bör höjas till Frånfolkpartiet har vi också förslag om att grundavdraget vid arvsbeskattningenbör höjas och att en inflationsskyddad skatteskala på maximalt börinföras. Jagvill också nämna vår reservation om de s.k. arbetsrättsliga skadestånden, somenligt mening bör betraktas som en driftskostnad och således varaavdragsgilla. Tillslut vill jag också i en reservation föreslå att skogsvårdsavgiften sänks från0,8 tiU 0,. Medtanke på nya arbetsformer nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservafion 93, där jag också kommer att begära votering. Jag villgärna göra en allmän reflexion. Omdetta betänkande hade handlat om en specifik fråga, t.ex. på företagsbeskattningensområde - om fåmansbolag, , storleken på inkuransav-draget eller andra saker- är jag ganska övertygad om att vi från också haft synpunkter ochkritik och kanske t.o.m. avgivit samma reservationer som t.ex. moderaterna.Men är det faktiskt inte det som det gäller, utan det gäller en stor,omfattande skattereform, som måste ses som ett stort paket, där helheten måsteta över. Sänktaskatter skall betalas med bl.a. en breddad skattebas, som innebär att frågoroch kritik som var för sig kan vara berättigade ändå måste vägas in i detstörre sammanhanget. Då blir effekten den att inte allt kan tillgodoses. Detgoda i reformen väger trots allt över. Om något sedan blir helt fel eller fåroönskade konsekvenser kommer ju utvärderingen att visa det, och då är vi heltöverens om att detta skall tas fram fill ny prövning och belysning. Detta sägervi i betänkandet, och vi menar vad vi säger. Numåste skutan sättas i sjön. Det är också precis rätt tid att göra det. Det ärsynd att inte , och andra vill vara med vid sjösättningen,men det skall ju alltid finnas åskådare också. Tillslut, herr talman, vill jag ge och och andra också, om detkan hjälpa, ett litet råd. Viriksdagsledamöter får en planeringskalender att ha i fickan ellerväskan. På vissa uppslag i denna kalender kan man läsa små meningar ellersentenser, ofta med mycket klokt innehåll. när vi i skatteutskottetbehandlade skattereformen som intensivast kunde man läsa följande visdomsordpå det veckouppslaget: "Om du inte bestiger berget får du ingen utsiktöver dalen." Enbättre sammanfattning av skattedebatten får man leta efter. Mitt råd är alltså:Läs dessa ord , och var sedan välkomna upp på berget så skall ni fåse hela dalen! Anf, 60 () replik: Jag skulle vilja ställa tre frågor fill med anledning ahans vittnesmål om vad som förekom i utfrågningarna i samband medskatteutskottets behandling. Vadtyckte revisorerna och småföretagarna om förslaget att ta bort det brutnaräkenskapsåret? Vad finns det för starka motiv för att inte tillgodose deönskemål som framfördes om att få behålla det brutna räkenskapsåret? Vadtyckte småföretagarna om möjligheten att bygga upp riskkapital i små företag?Varför skulle man inte kunna tillgodose de önskemålen? Riskkapitalförsörjningenär ju en stor svårighet för småföretagen . Vadtyckte om energibeskattningen? Det är möjligt attden frågan besvaras i samband med debatten om nästa ärende, men jag ställer ialla fall frågan . Tillslut vill jag göra en kommentar om berget och dalen. Jag förstår att LeifOlsson tillsammans med sina kamrater i är glada att de har lärtsocialdemokraterna att man skall klättra och klättra så att man får bättreutsikt över dem som är kvar i dalen. Men frågan är hur det är för dem nere idalen: Tycker de att det är skojigt att socialdemokraterna också klättrar uppoch ser hur det skall bli för dem som är kvar där nere? Jag är inte helt säkerpå att de som vi tidigare talade om, som har kontakt med varjedag på verkstadsgolvet, är så överförtjusta över den här klättringsidén. AnL 61 ROLFKENNERYD (c) repUk: uppehöll sig i allt väsenfligt vid en repris av vad somredan här sagts, och jag finner därför ingen anledning att kommentera hansanförande. Men jag ställde några frågor till som jag inte fick svarpå, och jag vill därför upprepa ett par av dem. HarLeif erfarit något av regeringens uppmärksamhet när det gällerregionala problem, med avseende på permanentboende i attraktiva fritidsområden? InstämmerLeif i att det är högsta rationalitet att skaffa sig ett sparavdraggenom insatser i olika låneinstitut i stället för i ett och samma? Medhänvisning till det råd som gavs beträffande utsikten från berget, konstaterarjag att vi befinner oss på olika berg. Det behöver inte innebäraatt utsikten är sämre från det ena berget än från det andra. Jag instämmerockså i det som sade. Jag tror att det skulle vara välgörandeatt inte bara titta på utsikten utan också göra ett och annat besök i dalen föratt efterhöra hur människor där upplever det hela. Avslutningsvisvill jag citera denna veckas tänkvärda ord i almanackan: "Den störstarättigheten är rättigheten att ha fel." Det kanske också kan vara värt attbeakta i den fortsatta hanteringen. Anf.62 TREDJE VICE TALMANNEN: Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skallfortsätta efter . 1989/90:140 13 juni1990 Reformeradin-, komst- och företagsbeskattning Vidarefår jag meddela att avsikten är att fortsätta denna överläggning utanmiddagspaus. AnL 63 ().repUk: sade att man skall ha rätt att ha fel. Ja, det var justdärför som jag sade att ni är välkomna att vara åskådare vid denna sjösättning.Vi är.i folkparfiet glada att vi är med bland dem som har byggt skutan ochskall föra den i hamn. Detär möjligt att det jag sade var en repris, men jag förbehåller mig rätten atthålla det anförande som jag tycker skall hållas i denna del av skattedebatten. RolfKenneryd talade i sitt inledningsanförande om sparavdragen. För mig som bankmanär det självklart att jag vill att människor skall vara kvar i min egen bank.Jag tror att det som detta handlar om, dvs. att få till stånd en likformig, ennominell och framför allt en lägre beskattning på räntesidan, inte kommer attinnebära att man får . i ränta på varje bank. Jag tror inte attmänniskorna reagerar på det sättet. Vad jag däremot tror är att det inte blirlika lätt att utan vidare flytta kapital inom familjen, för att på så sättundgå beskattning av kapitalinkomster, som jag tycker mig ha märkt ibland kanfinnas. Jagförstod inte riktigt frågan om fastigheterna hemma i , som jag förmodaratt menade. Vi i har sagt att vi viU se om vi kanhitta ett annat sätt att beskatta boendet som sådant än efter taxeringsvärdena.Men så länge vi har kvar taxeringsvärdena som utgångspunkt är det tyvärr intebara skärgårdsområdena, utan även storstadsområdena, som får en hårdarebelastning. Däremot kan man fråga vad han tycker om den effekt påpriser och annat som uppkommer genom den förvärvslag som man på sina håll ilandet, med som tillskyndare, har velat genomföra, inte minst i vissakommuner i mitt hemlän. KristerSkånberg talade om det brutna räkenskapsåret. De företag som har bruteträkenskapsår, och som jag för min del har någon som helst kontakt med, har detjust för att nuvarande skattelagstiftning är sådan att man lägger bokslutsdagenden dagen man har t.ex. ett lager som ger utrymme för lagernedskrivning, vilketgör att man får en bättre beskattning. Lagernedskrivningen försvinner nu ochförvandlas fill en s.k. SURV. Då är det ena av de argumenten borta. Det andraär fakfiskt att vi inte kan rätta skattelagstiftningen efter huruvidarevisionsbyråer och andra har litet att göra. Anf.64 () replik: Jag tycker att det här argumentet för att inte medge bruteträkenskapsår var litet skralt. Varför skulle man inte kunna tillgodose ett önskemålbåde från företagare och från dem som skall granska deras bokföring och hjälpadem med deras deklarationer. Varför skulle man inte kunna hjälpa dem att få enjämnare arbetsbörda? Vad kan förloras om vi går med på detta? Jagvill gärna ansluta mig till frågeställningen om hur det skall bli med framförallt skärgårdsborna och deras taxering och beskattning. förvirrad när att också tycker att detta skall ändras. Jag har egentligenhört alla partier tala om att det som håller på att hända inte alls är bra.Såvitt jag förstår är det vi här i som kan rätta till saker som inteär bra. Då skulle det väl vara lätt att besluta om att tills vidare inte höjaskatten på skärgårdsfastigheter och motsvarande fastigheter, vilkas skatterhotar att öka därför att de har attraktiva lägen. Sådana deklarationer skullesäkert vara mycket glädjande även på detta sena stadium. Det innebär en respittill dess har räknat ut ett sätt att uppfylla alla de löften somalla partier har givit i olika tal inför dem som bor i skärgården, både på öst-och på . 1989/90:140 13 juni1990 65 ROLFKENNERYD (c) replik: Jag vill bara avge en definitionsförklaring när det gäller rättighetenatt ha fel. Jag innefattar i denna rättighet också rätten att göra navigationsfel.Med hänvisning till alla de brasklappar som majoriteten för in i dettabetänkande, tror jag att vi kan förutse att skutan snart på nytt söker sig motland för att få hjälp med navigeringen på de stormiga vatten som blir följdenav att effekterna av reformen blir uppenbara. Anf.66 () replik: När det gäller det brutna räkenskapsåret, som tar upppå nytt, finns det en saklig del till, som jag kanske inte nämnde förra gången.När man har brutet räkenskapsår skall man med anledning avförmögenhetsbeskattningen flytta fram och räkna om förmögenheten tiU den sistadecember, eftersom förmögenhetsbeskattningen baseras på kalenderår, medan detbrutna räkenskapsåret gäller per bokslutsdagen. Det är för många, inte minstför småföretagare, ett litet bekymmer Tyvärr tror jag att många behåller detbrutna räkenskapsåret av slentrian. För många kommer det att få en positiveffekt att gå över tiU kalenderår. Bekymretmed fastighetbeskattningen är just att hitta ett nytt system. Hade vi haft ettnytt bra system tror jag att vi hade fått majoritet i fördet. Manskall ha rättigheten att göra navigafionsfel, säger . Jag är inteså ofta ute på hemma vid . Jag navigerar, och någorlundarätt kommer vi med skutan. Vi vet att denna skuta sätts i sjön .