prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Under lid har vi varit mer eller mindre avslängdafrån del gamla traditionella kontaktnätet österut och söderut. Östersjönoch våra grannar blir åter våra grannar och möjliga samarbetsparlners. Mot bakgrund av atl detta betyder så mycket just förSverige är det litet trist att uppleva alt officiella hållning lilldenna utveckling har varit ganska passiv, nästan litet räddhågad och litetnjugg. Man skulle ha vänlat sig ett mera offensivt engagemang från svensk sidaför den frigörelseprocess som vi upplever i . var ganska sentatt officiellt välkomna frigörelseprocessen, men ganska snabb att komma medvarningar av olika slag under del gångna året. Vår hållning till den kris somjust nu pågår i är ett exempel på detta. Det är naturligtvis klart atl vi från svensk sida inte kanerkänna som en självständig stat sä länge som problemet just är attLitauen inte har fått sin självständighet. Det vore alt förfalska verkligheten.Så länge vi nu inte kan göra det - vilkel ocksä underströk -borde vi ändå på elt mycket tydligare sätt kunna ge vårt stöd tillfrigörelseprocessen i . Vi borde kunna visa alt vi i varje fallerkänner de åtgärder som litauerna har vidtagit på vägen mot självständighet,alt vi erkänner litauernas rätt lill självständighet, liksom de övriga baltiskafolkens. Vi borde resa kravet mot Sovjetledningen att inte med våld ellerpåtryckningar försöka tvinga kvar eller andra republiker i unionen. MenSverige var länge myckel lågmält och har fortfarande en förhållandevis lågprofil i den här frågan. Det är egentligen inte motiverat. Det finns alltsåanledning för den svenska utri-kesledningen att ge ett mycket klarare stöd tillfrigörelseprocessen i och att framför allt naturligtvis avstå frånuttalanden som kan uppfattas som ett godkännande av Sovjelledningenssätt att hantera frågan. Sådana uttalanden har dess värre tidigare förekommit. Även ekonomiskt kan man säga att det svenska stödet tillfrigörelseprocessen är ganska halvhjärtat. Den miljard som del talas så mycketom, som är det svenska biståndet lill , är egentligen inte någonsärskilt imponerande siffra. Det handlar med andra ord om drygt 300 miljonerom året, vilkel är ungefär detsamma som vi ger till ett av vårahuvudmottagarländer av u-landsbistånd, exempelvis eller . Mennär det gäller östbiståndel är det ett dussin länder som skall dela på vårtbistånd. Inom den ramen blir det inte speciellt kraftfulla insatser frånSveriges sida. Vi i reste krav på ett meromfattande svenskt östbistånd. Då var det framför allt som var aktuellt,eftersom det var del land som hade kommit längst i frigörelseprocessen. Viväckte här i kammaren en motion, som fick väckas på grund av inträffadhändelse, där vi krävde I miljard enbart till Polen.Tyvärr avslogs detta av majoritet. har vi föreslagit alt vi bör salsa ungefär 1 miljard omåret för bistånd till östländerna och decentraleuropeiska länderna: de förutvarande kommunistslalerna. Det bör skedels i form av direkt stöd, dels i form av förmånliga lån. Vi har föreslagitatt man skulle upprätta ett särskilt kreditinstitut som skulle kunna ta upp lånpå den svenska marknaden och sedan låna ut pengar på mjuka villkor med långaamorteringstider, med låga, subventionerade räntor och även med möjligheteratt göra avbetalningar i lokal valuta, så länge de berörda länderna inte Det är den nivå som vi anser vara nödvändig om del svenskaöstbiståndel verkligen skall kunna få belydelse och en konkretge-nomslagskrafl. Vi har ell betydande egenintresse av all göra kraftfullainsatser i de ösl-och centraleuropeiska länderna. Vi har av säkerhetspolitiskaskäl ell starkt intresse av atl stödja demokratiseringsprocessen i vårtgrannskap. Ett demokratiskt är också ett säkerhetspolitiskt stabiltEuropa, ett fredligt . Det är viktigiför oss alt gynna den utvecklingen.Det har också omvittnats alt vi kanske gör de bäslamiljöinvesteringarna med hänsyn till vår egen miljö i våra grannländer runtÖstersjön. Till detta kommer naturligtvis de siarka humanitäraskälen, att hjälpa lill att möta konsekvenserna av den miljömisär som vi ser imånga av våra grannländer, en misär som är ett resultat av ett mångårigtsystematiskt försummande av miljö- och säkerhetsinlressen. Katastrofen iTjernobyl är kanske det mest dramatiska exemplet på vad en total ekologiskhänsynslöshet i den industriella uppbyggnaden kan leda till. De insatser sombehövs för atl möta konsekvenserna av den katastrofen är naturligtvis nästanoändliga. Det är viktigt atl lämnar ett bidrag där Vi har konkret föreslagit alt man skall försöka få lillstånd en europeisk miljöfond för atl de europeiska länderna, alla efter sinförmåga, skall kunna bidra till de insatser som krävs för att få ett urmiljösynpunkt renare . De insatserna skall kunna göras i de länder där debäst behövs. Konkret har vi också föreslagit all vi skall gå in aktivtoch stödja Wisla-projeklet, som också nämnde och som kanske ärdet längst komna projekt som finns atl tillgå i . Vi vet också altWisla är en av största föroreningskällor. Vi har också intresse av alt stimulera den ekonomiskaulvecklingen i våra grannländer i öster och söder Återigen har visolidaritetsskäl, humanitära skäl, för att medverka till drägliga livsvillkor,men skälen är också att det här är fråga om framtida samarbetsparlners som kanfå slor belydelse för vår egen utveckling. De förmånliga lån som vi harföreslagit kan vara ett sätt att stimulera den ekonomiska ulvecklingen iÖsleuropa och även del ekonomiska samarbetet mellan företag i och ivåra grannländer i öst och söder Vi kan således i mycket hög grad betrakta deinsatser som vi gör på det här området som investeringar för framliden, ocksåför framlid. Vi bör aktivt försöka medverka till alt underlälla för deöst- och centraleuropeiska länderna all komma med i den europeiskasamarbelsprocess som håller på atl utvecklas med utgångspunkt i EG och EFTA.En del föreställer sig atl EG skulle kunna utvecklas lill en slagsalleuropeisk ekonomisk samarbetsorganisation. Det är naturligtvis möjligt, meninte så förfäriigl sannolikt. prioriterar man i EG alldelesuppenbart en fördjupning av samarbetet i riktning mot en ekonomisk ochpolitisk union snarare än en geografisk utvidgning. Man kan naturligtvis också se framför sig en situation därdet europeiska ekonomiska samarbetet byggs upp av ett nätverk av bilateralaavtal mellan EG och olika europeiska länder, med EG som ett slags spindel inätet. Jag tror inte alt det är någon särskilt önskvärd framtid, eftersom detskulle ge EG en mycket dominerande roll i utveckling. Samarbete med , Central-och Ösleuropa 8 proiokoU 1989/90:113 Samarbete med , Central-och väl deEES-avtal som skall förhandlas fram mellan EG- och EFTA-staterna bli en ramför ett vidare alleuropeiskl samarbete. Jag skulle gärna se en ulveckling därEES. och , som kanske kommer att få något institutionaliseratforum , utgjorde basen för en verklig alleuropeisk gemenskap. Föross i är det ganska självklart att del är denna alleuropeiska gemenskapsom måste vara målet för Europapolitik. som vi strävar efler en alleuropeisk gemenskapfinns det skäl atl - inom ramen för denna - stärka samarbetet i , allutvidga det nordiska samarbetet lill ett nordeuropeiskt samarbete, som dåskulle omfatta de nordiska länderna, de baltiska staterna. , i synnerhetde norra delarna. , kanske också och Leningradområdet.Detta skulle kunna bli en ganska nyttig motvikt mot en alltför stark koncentrationlill centrala , en bas för ett intensifierat ekonomiskt, kulturelltoch socialt samarbete i och runt . Det är ulan tvivel så alt händelseutvecklingen i Ösleuropaöppnar många nya spännande framtidsperspektiv, inte minst för . Men omde framtidsperspektiven verkligen skall bli vad vi hoppas på, måste haen aktiv Östeuropapolilik, en aktiv Europapolitik. Tyvärr kan man, som jag inledningsvissade. knappast påstå att vi har fått det . Det betänkande som vi nu behandlarär bara elt lilel steg i den riktningen, ett alltför litet steg enligt våruppfattning. Vi skulle vilja ha till stånd mer kraftfulla insatser, ochdet har vi också givit uttryck för i reservationer till betänkandet. Jag villavslutningsvis, herr talman, yrka bifall till de reservationer som slårbakom och i övrigt till utskottets hemställan i betänkandet. 76BENGT (vpk); I mer än 40 är har del saltdjupa spår i de europeiska folkens villkor Kapprustning, kärnvapenhol. misstrooch politiskt förtryck har tillhört vardagen i stora delar av . Detsenaste årets utveckling är. mot den bakgrunden, i mänga stycken glädjande. De kommandoadministraliva, stalssocialistiska ländernassammanbrott i Öst- och pågår. De socialister som under årens lopphävdat alt frånvaron av fundamentala demokratiska rättigheter i längden inte ärförenlig med byggandet av socialism har blivit mer än sannspådda. Del som nästan under dessa år påmint oss om delandra världskrigets vansinne har varit det tyska folkets delning.Återföreningen av de båda staterna måste ses som ett uttryck för alt del andravärldskrigets sår i äntligen håller på att läkas. Men finnsförslås oron. Kommer det nya starka att tillsammans med ochEngland bygga upp en militärindustriell. kärnvapenrustad stormakt i ? Härhar fredsrörelsen och antikärnvapenrörelsen viktiga bevakningsuppgifler. Vårt lands relationer till Öst- och hargivetvis också präglats av del kalla krigels kapprustning och misstro. Underdessa år har ofantliga resurser som skulle ha kunnat användas för atttillfredsställa många civila mänskliga behov slösats på militära ändamål.Ansvaret för det faller tungt pä de ansvariga i dåtidens . Förhoppningsvis slår vi nu i början av då Europasfolk som jämlikar kan arbela för ett öppet, demokratiskt och pluralistisktEuropa, i vilket vissa östeuropeiska partiers maktmonopol försvinner, olikapolitiska meningsriktningar kan börja brytas mot varandra och olika etniskaoch religiösa grupper kan leva sida vid sida utan att den ena gruppenförtrycker den andra. Del är inte säkert att blir så lätt. När de auktoritära och byråkratiska nomenklaluraregimernai Öst- och äntligen tvingas avgå och organisations- ochåsiktsfriheten ökar dyker de etniska och nationella konflikter som harundertryckts upp. Många kräver med rätta respekt för sin särart och ett ökatsjälvbestämmande. Det ligger också nära till hands alt kräva hämnd för lidriaoförrätter Men sådan hämnd kan också leda till nya tragiska konflikter Nugäller del alt la chansen alt bygga folkförsoningens, avspänningens och nedrustningensEuropa, där militärblocken avvecklas. I detta fredliga öppnasmöjligheter alt la itu med folkförsörjningens problem, miljöproblem ochklassklyftor De framgångsrika, i stort sett fredliga omvälvningarna iÖsteuropa har haft många förspel. har medjämna mellanrum skakals av strejker och uppror Det militära maktövertagandet idecember 1981 blev början till slutel för den gamla regimen. Den s.k. politik för en socialism med mänskligtansikte väckte många förhoppningar i och även i andra länder,förhoppningar som trycktes tillbaka av inmarsch 1968. I Ungernhar demokratiseringsprocessen pågått och har delvis sina rötter i1956 års uppror. I DDR har också förekommit strejker och omfattandeupprorsliknande rörelser Glasnost och perestrojka i har inneburit eltnytt sätt alt se på världen och de politiska motsättningarna. Därmed öppnadesockså snabbi möjligheterna för de folkliga resningarna i de övrigaWarszawa-paklsstaterna. Vi tror del är viktigt all de krafter som står förglasnost och perestrojka i får vår uppmuntran och vårt slöd. Ettsammanbrott för för-nyelsepoliliken i Sovjetunioneri skulle på kort tidallvarligt kurina försämra del internationella politiska klimatet och kastaulvecklingen i decennier bakåt i liden. Bl.a. därför är delviktigt att utveckla kontakten med de parlamentariska organen i Sovjetunionen.Om della råder också slor politisk enighet. Under århundraden har varit elt sammanbiridaridehav för ekonomiskt, socialt, kulturellt och politiskt samarbete men också förutdragna och förnedrande krigshandlingar. Under del har mureumellan öst och väst gått över . Självfallet är vi eniga om attÖstersjön skall bli elt fredens hav, över vilket samarbete inom handel,forskning, utbildning, miljö- och energipolitik kan bedrivas. Vi kan konstatera att är ett döendehav. Den myckel svåra miljösituationen i , , Leningradområdet ochDDR påverkar starkt , liksom nalurliglvis utsläppen från ochSverige i och . Det förorenade vattnet från den polskafloden uppskattas svara för en tredjedel av föroreningar Samarbete med Bahikum, Central-, och Samarbete med Baltikinn. Avloppsutsläpp- orenade eller via dåliga reningsverk - från flera länder lämnar ytterligarebidrag lill avlivandet av . Enligt uppskattningar lever omkring tolv miljonermänniskor eller nära en tredjedel av befolkning i sk. ekologiskakataslrofområden. I är cancerfrekvensen högre än delpolska genomsnittet. Spädbarnsdödligheten är fem gånger större än i . Istaden ligger halterna av benzpyren, svavelväte, klor och blymångdubbelt över de polska gränsvärdena. Bara varannan graviditet ger ettfriskt och normalt barn. I Kraköw slår stålverket Nowa Huta för avföroreningarna. Effektiv rökgasrening saknas. 26 av 1 000 nyfödda dör jämförtmed 6 av 1 000 nyfödda i . 1 tidningar och tidskrifter och på olika miljökonferenserflödar informationen om den katastrofala situationen. Uppräkningarna kan blimyckel långa. Försöken lill samarbete om miljö har egentligenpågått ganska länge men först de senasle åren fått fart. 1 en särskildredogörelse för samarbete med Ösleuropa som UD sammanställt framgårstödets omfattning och inriktning. Den miljard lill Ösleuropa som föreslås ibudgetpropositionen är utspridd . För vidkommande blir del100 milj. kr. under kommande budgetår Svenska ambassaden uppger att 7 000-8 000reningsverk skulle behöva byggas för att rena floden . Bara dessa uppgiftervisar på det enorma behovet och anger atl de anslagna medlen är heltotillräckliga. Det är ju inte enbart av generositet som vårt land gör dessasatsningar. Det handlar i hög grad också om vår närmiljö. Vi vill för vår del dela upp samarbetet mellan ochSverige i dels satsningar på kort sikl, vartill vi föreslår 300 milj. kr förkommande budgetår, dels ell långsiktigt strukturellt stöd på 500 milj. kr.,avsedda atl användas bl.a. för sk. skuldbylen. De kortsiktiga medlen skulle dåkunna användas till ulveckling av miljövänortssamarbeie, slöd tillmiljöorganisationer i , slöd till Svensk-polska miljöföreningensverksamhet i , slöd lill samarbete mellan och pähälsoområdel och stöd lill Wislapro-jeklels utformning samt visstlivsmedelsbistånd. För miljösatsningar i har vi föreslagit 200 milj.kr Eflersom vi ansett atl dessa anslag inte skall ha karaktären avutvecklingsbistånd avsett för har vi vid behandlingen av UD;s budgeti betänkandet UU14 yrkat på alt medlen lill skulle få ett särskiltanslag. Vi vidhöll denna inslällning i en reservation lill betänkandet UU15,som vi behandlade. Vad gäller inriktningen av östbiståndel som behandlas ibelänkandet UU16 anser vi oss i huvudsak ha fått våra synpunkter tillgodosedda.Eftersom vi i motionstexten argumenterat för s.k. skuldbylen över del svenskpolskasamarbetet men inte haft någon egen hemställan yrkar vi också bifall tillreservation 4 i belänkande UU16. Likaså kan vi biträda reservation 3 i sammabetänkande angående s.k. mjuka krediter. Av någon anledning har vårainstämmanden i det särskilda yttrandet 1 angående Wislaprojeklet och yttrandet3 om balternas möjligheter alt följa arbete inte kommit med iprotokollet. Jag vill därför nu instämma i dessa yttranden av . När det gällerargumenteringen för en europeisk miljöfond har vi i princip inget emotdetta, men vi har som jag nämnt anvisat en annan användning av pengarna. Viavstår från att la slällning till huruvida vi skall ha en fond ellerinte. vilket behandlas i moment 18. I övrigt vill jag yrka bifall till ulskotletssamtliga förslag. Den förnyade och förstärkta Östeuropapolitiken måste blielt led i en ny säkerhetspolitik. När blocktänkandet tonas ner och fleravikliga sleg mot nedrustning tas måste också frågan om kärnvapnens eliminerandefrån resas. Miljösamarbetet mellan länder stärkerockså vår framtidstro och säkerhet. är ett naturligt område för handel ochekonomiskt utbyte. Likartad kultur, likartade förutsållningar när det gällerklimat och naturresurser sätter också sin prägel på teknik och varuproduktion.Dessutom erbjuder givelvis . , och Finska vikenutmärkta farleder för energisnåla och miljömässigt acceptabla fartygslransporter Tyvärr har jag intrycket atl svenska förelag släpar efternär det gäller del regionala ekonomiska utbytet med . De sloramultinationella företagen tar nog för sig och vissa småföretag gör ocksåansträngningar, men som helhet borde ett handelsutbyte baserat på ömsesidigrespekt kunna bli mer omfattande. Det säger jag också mot bakgrund averfarenheterna från norra delen av . Jag har för övrigt i en motion, sombehandlas i trafikutskottet, yrkat på utbyggnad av kommunikationerna mellannorra delen av . Del är möjligt atlfixeringen vid utgör ett hinder för atl få lill stånd en utvecklingav handeln med östländerna. När det socialistiska misslyckandet i förvärrasberor det i många fall på att länderna är hårt skuldsatta. De är därför svaga isina förhandlingar med de starka kapitalinlressen som ställer villkor försin medverkan. Myckel snabbt kan därför deras nyvunna nationellasjälvständighet urholkas och de kan tvingas till utförsäljning av nationellatillgångar och tvingas släppa målsättningar att bygga in social rättvisa i demarknadsekonomier de vill bygga upp. I dessa länder kominer del atl behöva byggas upp siarkafackliga organisationer och andra genuint folkliga demokratiska rörelser,vilka kan la kampen för social rättvisa och hänsyn till miljön när detransnationella kapilalintressena tar kommandot och på sitt säll tränger på.Jag förutsätter att när nu regeringen deltar i förberedelserna för deneuropeiska återuppbyggnads-och () kommer målsättningenatt vara att denna bank inte skall ställa villkor som kränker dedemokratiserade öst- och centraleuropeiska staternas möjligheter alt självabestämma över sin framlid och utveckling. Jag vill slutligen, herr talman, än en gång yrka bifalllill reservationerna 3 och 4. Samarbete med , Central-och Anf.11HÅKAN () replik: Jag måste säga atf jag uppskattar mycket avBengt engagerade kritik mot de eländiga förhållandena i dessa f.d.kommunistiska länder Jag tycker ändå att det är nödvändigt att i denna debatlställa elt par Samarbete med , Central-och frågor Vadberor allt detta elände på? Kan det ha någonting atl göra med den ideologi somde personer och partier som styrt dessa länder har åberopat under alla dessaår? Bengl bör ju veta att del är dålig marxism altskylla politiska förhållanden och misslyckanden på personer missväxt ochsådana saker som är de Iraditioriella. det möjligeri vara så att del härfinns ett samband med kommunismen som ideologi? sade att man hade försökt bygga socialism,men inte insett att del behövdes demokrati. Själva kvintessensen i socialismenär ju just atl kapitalismens anarki, som del brukar heta, skulle ersättas avproduktion i planmässiga former Därefter skulle man centralisera makten till dehögsta statsorganen. Kan planekonomi finnas utan maktkoncentration, ? AnL 78 (vpk) replik; Självfallel är det så att problemen beror påen felaktig ideologi. Det trodde jag framgick av det anförande jag höll.Vi har ju i åtminstone fört samma debatl med samma partier och fått taemot samma kritik. Hur har då denna ideologi trots allt kunnat få fotfästeoch utvecklas? Del måste naturligtvis bero på den abnorma situation som uppstodefter andra världskrigels slut och den misstro och skräck som detta krig fördemed sig. Ansvaret för den utvecklingen åvilar naturligtvis de ledare vilkafanns i , och då nalurliglvis främst Slalin, men jag anser ocksåatt en del av ansvaret åvilar . 79 () replik: Det är glädjaride att Bengl säger atlproblemen delvis berodde pä felaktig ideologi. Det är litet mindre glädjandeatt han hävdar atl hans parti, som jag fattade det, skulle ha ägnat sigåt all kritisera del här. Del är ju inte än Solidaritetförbjöds i . Den tidning som är huvudorgan för parti - NyDag - skrev då en ledare, som är något av en klassiker i denna genre, där manslätade över, bortförklarade och ursäktade den här händelsen. Vpk:s gällandepartiprogram är fyllt av hyllningar lill det kommunistiska systemet. Med all respekt för att hela liden kan hakänt obehag i den här frågan måsle jag säga alt man, när man hör hur svenskakommunister vrider sig inför denna problemalik, kommer att tänka på den gamlahistorien om den slora Sovjetencyklopedin, där man skrev omtvångskolleklivise-ringen. I upplagan från tid slår det atl vissamisstag begicks, men rättades till av kamrat . Sedan komChrustjovupplagan, och där hette det atl vissa misstag begicks, av kamratSlalin. Sedan kom Brezjnevupplagan och där står del bara atl vissa misslagbegicks. Del här lycker jag på något sätt illustrerar hur man hela liden sökerefler andra lösningar än dem som är uppenbart korrekta. Det är fråga om denkommunistiska ideologin som sådan som driver fram den här typen av politik ochsystem. AnL 80 (vpk) replik; Jag vill påminna om alt vi haranordnat demonstrationer och antagit uttalanden lill slöd för Solidaritet.Självklart har det också förekommit klagomål över vissa hälsningar och vissatyper av yttranden som har förekommit och som jag lyckeralt vi har anledning alt beklaga. vice talmannen anmälde alt HåkanHolmberg anhållit att lill protokollet få antecknat all han inte ägde rätttill ytterligare replik. Samarbete med , Cenlral-och AnL 81 PER (); Jag kan instämma i del mesta av det HåkanHolmberg säger om den tragedi som kommunismen har tvingat östeuropéerna attuppleva lid. Jusl därför är del ju inte mindre tragiskt,att , när de äntligen håller på att befria sig från detta ok. mångaprofitörer står beredda för all försöka lura in dem i en ny tragedi.Kapitalismens inslitulioner skall man tvinga på dem som om del inte fannsproblem även i de västliga kapitalistiska länderna, som om det inte fannsmiljöförstöring i väst, som om det inte fanns arbetslöshet i väst, som om delinte fanns social misär och som om inte de hemlösa bodde ulanför iWashington i tält som de har gjort av gamla trasor- utanför denna omhuldadekapitalisms ideologiska centrum i världen. Del är klarl att del finns många östeuropéer som ärlockade av glansen från västkapilalismens prylraseri. Del är klart atl detfinns människor som satsar på att bli miljardärer i sloty, rubel eller forint,eller vad del nu kan vara. Det är klart atl det finns profitörer där som här.Del finns klippare och egoister, hänsynslösa klättrare i alla samhällen som larsin chans om man öppnar vägen för dem. Del är klart atl det är på det saltet. Men lyckligtvis är kanske inte alla östeuropéer säförblindade. Vi kunde se i TV i går hur man i demonstrerade för alt fåbehålla litet social trygghet. De sade alt de var oroliga för den arbetslöshetsom man ju har i , vilkel den östtyske personen i programmet såriktigt påpekade. lalar om alt det inte kan vara barapersoners fel. Del måste ju vara systemfel i öst; och han har så rätt så. Detkan inte heller vara en slump alt arbetslösheten i är fyra till femgånger så hög som den är i . Del kan inte vara en slump attarbetslösheten fyrdubblades i efter det att landet hade gått med i EG.Det är del systemet som ni nu skall tvinga på de stackars östeuropéerna - somom de inte hade haft ett bokstavligt helvete redan. De har haft tillräckligtmyckel av den varan. T.o.m. som är professor i öststatskunskaphar talat om atl soppköken nu börjar öppna i . Är det det ni önskar dem,atl de skall ha soppkök? Alt de skall ha arbetslöshet? Är det dettastålbad som de skall gå igenom, pådyvlat dem av förståsigpåare i väst som skallexportera kapitalismens institutioner till dem? Här håller man på atl vända entragedi i en ny - det vore illa om del lyckades. Del belänkande som vi skall diskutera härinnehåller myckel kloka saker, men det väcker för mig två vikliga frågor. Denena är; Hur länge