prot · GD0966 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:66 1 §Meddelande om uppskjutet besök av talman AnL 1 TALMANNEN: Jag får medddela att på grund av sjukdomvarit tvungen att uppskjuta sitt besök i som skulle ha ägt rum den14-16 februari. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3§ Svar på fråga 1989/90:414 om majoritetsval Per har frågat mig om jag avser att lainitiativ till att införa majoritetsval i . Frågan föranleds av vad jaganförde i den allmänpolitiska debatten . Jag har ingen annan uppfattning i frågan om valsystemet än den jag gav uttryck för i den allmänpolitiska debatten. Jag är anhängareav det valsystem som vi nu har och som grundar sig på en överenskommelsemellan partierna under arbetet med författningsreformen. Och jag upprepar bör tänka sig myckel noga för innan man med hjälp av ett nytt valsystemtvingar fram förändringar i partistrukturer Vad jag sade här i kammaren var atl om viinte klarar att i besvärliga tider åstadkomma det samarbete mellan partierna idenna riksdag som del proportionella valsystemet förutsätter, då kommer kravetpä majoritetsval att väckas igen. Inte för att. som Per antyder i sinfråga, inskränka demokratin, utan för att undvika en parlamentariskhandlingsförlamning som i sin förlängning - och det visar den politiskahistorien många exempel på - kan komma att hota hela det demokratiskastyrelseskicket. AnL 3 PER (): Jag lackar för svaret. Jag är tacksam för attstatsministern är anhängare av det valsystem som vi har och alt han inte pånågot sätt vill inskränka demokratin. 1 protokoll 1989/90:66 1 finns det människor som jämförsocialdemokratin med de sönderfallande kommunistpartierna i , inteminst på grund av regeringens förslag om strejkförbud. Vi i haren mycket mer nyanserad bild. Visserligen ser vi ibland ell belongansikle, mendet tror jag alt också många socialdemokrater gör, vilket även har uttalatsoffentligt. Men vi ser också ett mjukare och grönare folkrörelseansikte, ochdel skulle vi gärna vilja locka fram mer av. Därför har vi medverkat till dendemokratiska plikt, som betonade vikten av, som innebär alt riksdag rnåste i besvärliga tider se till att försöka sköta sin uppgiftoch inte genast kasta sig in i ett nyval, om del går all på saklig grund att fåtill stånd uppgörelser i parlamentet. Regeringen har ju erkänt att slrejkförbudet var enfelbedömning. Jag ställer mig ändå litet frågande inför att isvaret i viss mån förefaller alt ha frågan om majoritetsval i bakfickan. Jagvill därför fråga; Är del inte bättre atl man ger upp sådana tankar och inlederell förtroendefullt samarbete med freds- och miljörörelsen? Då slipper manfundera över majoritetsval och liknande utflykter i det som är mindredemokratiskt. AnL 4 Statsminister : Eftersom Per var mycketnyanserad, vill jag medverka till denna nyansering genom att lill kammarensprotokoll anteckna följande. I sin fråga säger att majoritetsval är djuptodemokratiskt. Det är en beskrivning som jag inte kan ställa mig bakom. Delskulle innebära att länder som , , , ochFrankrike är djupt odemokratiska, och det är naturligtvis inte en korrektbeskrivning. Dessa länder är demokratiska, men man har ett valsystem där manmycket starkt har prioriterat att regeringsmakten måste fungera och att denmåste vara handlingskraftig. Därför har man sett till alt utslagen blir väldigtkraftiga. Om man skall gå över från ett proportionellt valsystemlill ett syslem med majoritetsval, medför detta ett ingrepp i partistrukturensom inger en viss olust. Jag har varnat för tendenser i tiden lill atl man meddetta valsystem inte känner ansvar för att göra de kompromisser som ärnödvändiga. Därför måste alla parter anstränga sig att förslå varandra ochförsöka finna förslag som gagnar landet och medborgarna, och inte finna enminsta gemensam nämnare som gör alt det blir urvattnade förslag. Om man lyckasi denna sin föresals, blir det inte aktuellt med någon diskussion ommajoritetsval i . AnL 5 PER (); Det som statsministern nu säger här innebären utveckling åt rätt håll, att man inte skall behöva la lill sådana metoder ompartierna i visar sitt ansvar. Vi i är alltid nyanserade med utgångspunktfrån den verklig-hel som råder 1 ett läge där det föreslås majoritetsval ocht.o.m. slrejkför-bud blir vi kanske något mindre nyanserade. I ett läge därförslag om strejk- förbuddras tillbaka och majoritetsval framställs som någonting som andra ärbenägna att ta till blir vi naturligtvis mycket mer nyanserade. Jag vill gärna upprepa min fråga om statsministern ocksåtror att en framtid för den svenska demokratin - och för atl vi skall slippamajoriletsvalsre-sonernang av den här typen - vore ett bättre och djuparesamarbete mellan arbetarrörelsen med dess historiska förgreningar och miljö-och fredsrörelsen. Jag tycker att jag redan har svarat på PerGahrlons fråga. Jag har inget ytterligare atl tillägga. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1989/90:398 om kompensation tillidrotten för kostnader på grund av skattereformen har frågat vad jag kommeratt göra för att kompensera idrotten och andra ideella organisationer för denkostnadshöjning som skatteomläggningen förorsakar dem. Bakgrunden till Brunanders fråga är en enkät gjord avSveriges bland special- ochdistriktsförbund. På anser man att siffrornas exakthetkan ifrågasättas. Det är dock odiskutabelt atl idrotten berörs avskattereformen. 1 sitt remissvar års skatteomläggning har manfrån ställt sig positiv till huvudlinjerna för reformen.Samtidigt har man pekat pä vissa ölägenheter som kan komma att drabba svensktföreningsliv, om gällande regler förändras. Regeringen har lämnat sitt förslag till lagrådet förgranskning. 1 förslaget har idrottens synpunkter till viss del redan beaktats.Det gäller bl.a. riksskat-teverkets rekommendationer om schablonavdrag iinkomstslaget tjänst i samband med idrottslig verksamhet samt beskattning ochuttag av socialavgifter i fråga om tävlingsvinster i samband med idrottsligverksamhet. Regeringen har stor förståelse för de synpunkter somkommit frän idrottsrörelsen och andra folkrörelser I lagrådsremissen sägs: "Enligt min mening bör därför skaltereformenseffekter för folkrörelserna följas upp med särskild uppmärksamhet. Skulle detvid en sådan analys visa sig atl icke avsedda effekter uppkommer är jagsjälvfallet beredd att vidta motverkande åtgärder". AnL 8 (): Jag tackar bosladsministern för svaret. Dennaskatteomläggning som har initierats av socialdemokraterna och fårju den effekten för ideella organisationer, idrotlsorganisationer och andraorganisationer som inte betalar inkomstsskatt att dessa får vara med ochbetala reformen, men de får inte tillbaka någonting. Detta gör att dessaorganisationer Prot.1989/90:66 förlorar stora pengar, och på dethär sättet drabbas idrottsrörelsen väldigt 13februari 1990 hårt. Det rör sig om ideelltarbetande människor som lägger ner hela sin själ [ I i denna verksamhet. harman problem med alt få fram pengar Svarpafrågor _ ,,1 _, . Bosladsministern säger alt även Riksidrottsförbundettycker alt siffrorna är osäkra. Ja, det kanske de är, men del kan lika gärnaröra sig om mer än 500 miljoner som mindre. Jag tycker därför alt det voreviktigt atl här få ett besked från bosladsministern om atl vi på något sättskall kompensera idrottsrörelsen för kostnaderna. Det här är betydligt mer änvad staten totalt ger i stöd till idrottsrörelsen. Som sista punkt i svaret tar bostadsministern upp ettcitat ifrån lagrådsremissen där det sägs atl om något oförutsett inträffar somleder till kostnader, skall man göra något ål det. Atl det på grund av momsenblir dyrare att åka, att köpa en mängd saker, alt äta på restaurang och att bopå hotell - varor och tjänster som idrottsrörelsen utnyttjar myckel - kan intevara oförutsett. Hur har bosladsministern tänk klara detta så atl inte idrottentappar mark? Del rör sig om mycket stora pengar, och del kommer alt fåförödande effekter om ingenting görs. För det första, , utgör detotala statliga medlen som satsas på idrotten nära 800 miljoner Jag nämnerdetta för all den korrekta uppgiften skall finnas i protokoll,eftersom säger atl stödet iir betydligt mindre än den kostnadsom idrottsrörelsen tror att den kommer att ådra sig genom skattereformen. För det andra vill jag säga att det citat jag anförde urlagrådsremissen inte handlar om oförutsedda händelser. Det handlar om altskaltereformens effekter på folkrörelserna skall följas upp med särskilduppmärksamhet. Skulle det vid en sådan analys visa sig att det uppstår ickeavsedda effekter, skall rnan vidta motverkande åtgärder Det är precis vad somstår i remissen. Det är naturligtvis det svar som är möjligt all ge i dag.Varken eller jag vet ännu vilka effekterna kan komma attbli. Det är angeläget att man tar reda på detta. Det är precis det som avsesmed skrivningen i lagrådsremissen. Vi återkommer med enproposition i skattefrågan. Det här var således lagrådsrernissen. AnL 10 (): Det är naturligtvis riktigt att man inte kanveta exakt vad sorn kommer att ske och hur stora kostnaderna blir' Men man vetväl ändå så mycket, bosladsministern, att detta kommer alt medföra betydandekostnader för idrottsrörelsen, liksom för alla andra ideella organisationer? 1 lagrådsremissen talas orn icke avsedda effekter Jagtycker att det är en litet konstig skrivning. Man måste vara medveten om atl detta medför ökade kostnader Innan man lägger fram ell sådant förslag borde man därför ut röna på vilket sätt man kan kompensera en grupp som man inte vill skall drabbas. Jag hoppas verkligen att regeringen inte vill att idrottrörelsen skall drabbas på delta sätt. 4 500 milj. kr - det ligger i allafall i den storleksordningen - är en bety- dandesumma för idrottsrörelsen, som har ont om pengar. Man Prot.1989/90:66 kämpar med näbbar och klor för att få ekonomin alt gå ihop. Detborde bo- stadsministern, som själv är verksam i sådanverksamhet, veta. Jag kommer inte längre i diskussionen medLennart Brunander än att hänvisa till den skrivning som görs ilagrådsrernissen, där regeringen förklarar att man skall följa upp detta ochatt om effekter som man inte räknat med uppkommer skall man vidta motverkandeåtgärder Del är väsentligt alt understryka att regeringen således inte harlämnat folkrörelserna åt deras öde. Vi kommer att noga följa utvecklingen. Idrottsrörelsen påverkas naturligtvis av alla förändringarnär det gäller indirekta skatter Vi har emellertid redan moms på en lång radtjänster i det svenska samhället. När den infördes eller höjdes - under denborgliga perioden höjdes momsen vid skilda tillfällen - vet jag inte vilkasärskilda åtgärder man vidtog. Del är således viktigt och angeläget atl understryka allvi talar om en stor skaltereform. I den mån idrottsrörelsen och andrafolkrörelser drabbas skall vi titta på del. 12 (); I detta fall blir det en väsentlig skillnad iförhållande till andra förändringar av momsen eller andra skaller. Man genomfören sänkning av inkomstskatten så att människor skall få mer pengar att rörasig med. Sedan tar man tillbaka en del genom att höja momsen.Idrottsföreningarna och andra föreningar har däremot ingen möjlighet atl fånågon lättnad i sin ekonomi genom minskningen av inkomstskatten. Därför blirdelta så fel och slår så hårt mot dem. Det borde stå ganska klart alt man redan i ingångsskedetborde ha haft något förslag som ger idrottsrörelsen en möjlighet. Vi har t.ex.talat om möjligheten att ge idrottsrörelsen del av de statliga spelen. Det ärett sätt att förbättra idrottsrörelsens ekonomiska situation, som borde kunnaaktualiseras i detta sammanhang. Jag är tacksam om regeringen ändå har ögonenöppna. Jag hoppas alt detta meningsutbyte ändå skall resultera i att regeringeninte släpper frågan. Vi har, som jag nu för tredje gången villunderstryka, redan gett uttryck för detta i lagrådsremissen. Får jag sedan bara säga lill i det härsammanhanget att när del gäller de tankegångar som man från tid lill annanredovisar om atl idrottsrörelsen skall få del av de statliga spelen, i dettafall av Tipstjänsts verksamhet, är det naturligtvis fråga om samma form avpengar. Del är pengar som annars går in i statskassan, som man skall geidrotten. Jag tycker att idrottsrörelsen är en så pass viktigfolkrörelse alt det är i denna kammare sorn man skall diskutera stödet tillidrotten. Idrotten skall sorn folkrörelse inte vara beroende av svenska folketsvilja att tippa och be- Prot.1989/90:66 driva andra former av spel, utanden skall ha sina anslag genom i demokra- tiskordning fattade beslut i rikdagen. Svar på frågor AnL 14 (); Jag är tacksam för att bostadsministerLönnqvist tycker att idrotten är så viktig alt man måste fatta beslut iriksdagen. Det har jag inget emot. I så fall borde rnan dock göra det och läggafram förslag sä att idrottsrörelsen kan klara sin ekonomiska situation. Jagtycker inte att bostadsministerns resonemang riktigt går ihop med detskatteförslag som har lagts fram. Jag tycker att skrivningen i lagrådsremissen är mycketvag. Man talar om något som man egentligen redan borde veta och som man ocksåborde ha ett recept för hur man skall åtgärda. Idrottsrörelsen är verkligeninte betjänt av atl bli behandlad på det här sättet. Det är väsentligt om vikan fä ett besked från bostadsministern om all det här kommer att åtgärdas säatt idrottsföreningarna ute i landet kan andas ut. Jag hänvisar till lagrådsremissens text, ochjag vill bara understryka att får möjlighet attdiskutera denna fråga när den kommer till . Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1989/90:415 om effekterna avskatteomläggningen för de ideella organisationerna har frågat om jag är bereddatt tillsätta en utredning om de ideella föreningarnas totala skatte- och avgiftssituationoch om jag är beredd att vidta åtgärder som motverkar effekterna föridrottsrö-r"elsen av skatteomläggningen. Vid behandlingen av vissa lotterifrågor i inovember 1989 uttalade alt del med hänsyn till vikten av att idrottenäven i fortsättningen har en självständig ställning i förhållande tillsamhället måste ankomma på idrottsrörelsen att väcka frågan hos regeringen omen sådan utredning. Vid behandlingen av förslaget om en utredning vidriksidrottsmölel i , avslogs med bred majoritetförslaget om en parlamentarisk utredning. Frågan har inteaktualiserats av Riksidrotls-förbundel. Beträffande andra delen av fråga vill jaghänvisa lill mitt svar till framgår däravhar regeringen stor förståelse för de synpunkter som kommit frånidrottsrörelsen och andra folkrörelser rörande nästa års föreslagnaskatteomläggning. I lagrådsremissen sägs: "Enligtmin mening bör därför skallereformens effekter för folkrörelserna följas uppmed särskild uppmärksamhet. Skulle det vid en sådan analys visa sig atl ickeavsedda effekter uppkommer är jag självfallet beredd att vidta motverkandeåtgärder." AnL 17 (); Av statsrådets svar får man, med all respekt,intrycket att han inte vill ta itu med, eller all han tar lätt på. denallvarliga situation som alla ideella föreningar, inte minstidrottsföreningarna, befinner sig i. Det tycker jag är förvånande, eftersomstatsrådets förankring i idrottsrörelsen är väl känd. När statsrådet nu försöker förringa effekten avskatteomläggningen genom att hänvisa till en lagrådsremiss verkar det som omdet kanske inte har nått fram till honom att de storakostnadsökningar som han debatterade med kommer attske. Apropå vad detta betyder för idrottsföreningarna och andra föreningar kanjag säga att om man skulle kompensera de stora skatteökningarna, motsvarar deten ökning av LOK-stödel med sex gånger jämfört med det belopp som gällde för1989. Inom föreningslivet och inom idrotten är man verkligenoroad över ut vecklingen. Jagskall be alt få citera ur det senaste numret av idrottsrörelsens egen tidning. Svensk idrott, där chefredaktören har skri vit följande; "- applåderna har definitivt tystat. idrottsrörelsenårligen kan komma atl förlora upp till en halv miljard på skatteomläggningen.Svindlande belopp. Det betyder alt landets 20000 redan hårt pressadeidrottsföreningar bara förlorar i genomsnitt 25 000 kronorvar.--- Idroltssverige vill ha svar När och hur tänker regeringen kompenseraidrotten för effekten av skatteomläggningen ?" Den sistnämnda frågan har idrottsministern alldeles nyssdiskuterat med . Vore det inte lämpligt, idrottsministern, allnu vidta åtgärden att allra först tillsätta denna utredning? Förutsättningarnaför idrotten och föreningslivet har förändrats markant jämfört med dentidpunkt när beslutet fattades i i och med skatteomläggningen.Jag tycker alt idrottsministern skall ta initiativet och tillsätta den härutredningen. För det första vill jag med skärpatillbakavisa påståendet att regeringen skulle ta lätt på folkrörelsernassituation. Vi har på olika sätt kraftigt förbättrat möjligheterna förfolkrörelsernas arbete, och det tänker vi fortsätta med. För det andra vill jag klargöra att omfattningen av denpåverkan som framför allt höjningen av den indirekta skatten på resor kan fåmåste kartläggas, precis som del slår i lagsrådsremissen, innan man tvärsäkertkan uttala sig om effekterna. Det är just det som regeringen ämnar göra, ochdärefter skall den ta ställning till hur man skall kunna vidta motverkandeåtgärder För det tredje vill jag understryka alt denna kammare harsagt all man är intresserad av en utredning på det här området underförutsättning all idrottsrörelsen begär en sådan. Jag var närvarande vidriksidrottsmötet i . Det fanns en mycket kraftig majoritet för inte skulle begära en utredning, utan dessa frågor skulle hanteras påsedvanligt sätt. Prot.1989/90:66 relsen är inte intresserad aven utredning. Del vore då fel av mig atl 13februari 1990 dels gå emot vad har sagtom att tillsätta utredningen, dels gå emot idrottsrörelsens egen uppfattning. ' P 1 i ' För det fjärde kan jag konstateraatt idrottsrörelsens remissvar på skatte- utredningen,och idrottsrörelsens enkät om effekterna av den. presenterades just vidriksidrottsmötet i . Det var inte något som var okänt. Det som varokänt var all regeringen redan i lagrådsremissen tagit till sig en del av desynpunkter som idrottsrörelsen förde fram i sitt remissvar. AnL 19 (): Vidden av de förändringar somskatteomläggningen medför var okända för delegaterna i . har manuppmärksammat vad det här betyder. Man jämför den uppräkning av LOK-stödet meden krona eller två som regeringen nu är beredd att göra med kostnaderna som mannu i stället får på grund av den här omläggningen. Förutsättningarna har radikalt förändrats,idrottsministern. Del finns en utomordentligt god grund för attidrottsministern tar initiativ till en utredning. Del handlar inte bara ompengar till föreningslivet. Man kan la som exempel de nya uppgifter somföreningslivet får när det gäller att redovisa rnorns och skatter i utvidgadmån. Det handlar om alt redovisa arbetsgivaravgifter på redan små inkomsteroch kontrolluppgifter på mindre priser och annat. Delta förändrarföreningslivels situation. Jag tycker inte att idrottsministern stillatigandeskall åse det. Som jag tidigare sade är en del av dessaproblem åtgärdade i lagrådsremissen. Bl.a. gäller detta den sistnämndauppgiften om skyldighet att lämna kontrolluppgifter för mindre priser vididrottstävlingar. Där har alltså en förändring gjorts i förslaget i förhållandetill det som idrottsrörelsen utgick ifrån i sitt remissyttrande. I det här sammanhanget vill jag vidare säga att denutredning som nu tycker atl jag skall tillsätta är precis denutredning som sade nej till. Jag utgår från atlidrottsrörelsen hör av sig om man ändrar sin inslällning, och då är jagnaturligtvis beredd att ompröva min inslällning till utredningen. En annan sak sorn jag vill påpeka är att regeringen ilagrådsremissen säger att vi nu skall följa upp och analysera skattförslagenseffekter för folkrörelserna, och då även för idrotten. Det kommer vi att göra.Resultatet av detta kommer atl ligga till grund för de ställningstaganden somkommer att göras när det gäller att sätta in, som det står i lagrådsremissen,motverkande åtgärder 21 (): Jag tycker inte alt regeringen skall vänta påatt idrottsrörelsen hör av sig. En utredningen skulle kunna förändra ochförbättra förutsättningarna när det gäller inkomster för föreningslivet somhelhet och för idrottsrörelsen. Utred möjligheten lill utvidgadelotteritillständ, sänkta skaller påbingoinkomsler, slopade reklamskatter och annat. Del finns mycket att göra här,idrottsministern. Jag har respekt för beslut, somvar kopplat till att idrottsrörelsen ville ha en sådan utredning. Jag harrespekt för idrottsrörelsens förmåga atl självständigt ta ställning ochframföra sina krav. har med stor majoritet avvisat tanken påen utredning. begär nu att jag skall gå emot både riksdagenoch idrottsrörelsen och tillsätta utredningen. Det kommer jag inte alt göra. AnL 23 (): beslut var baserat på helt andraförutsättningar, och framför allt på en helt annan skatte- ochavgiftssituation, för svenskt föreningsliv och svenskt idrottsliv än denuvarande. Förutsättningarna har ändrats. AnL 24 Bostadsminisler : Om anser detta förutsätter jag altriksdagen kommer med en ny framställning till regeringen om tillsättande avutredningen. Jag utgår också ifrån att Riksidrottsförbundel, om detdelar uppfattning, i så fall kommer tillbaka. Jag kommer inteatt initiera tillsättandet av en utredning och gå emot de beslut som såvälriksdagen som har fatlat. 25 (): Jag tycker alt delta är bekymmersamt. Jagtanser inte att regeringen skall vänta på en riksdag som dessutom har fulltupp med att diskutera regeringsfrågan. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1989/90:421 om fritidshusområden inärheten av ladugårdar AnL 26 Bostadsminisler ; har frågat jordbruksministern omregeringen anser att del är lämpligt att anlägga frilidshusområden så näraladugårdar alt jordbruksföretagens möjligheter att fortleva och utvecklas helteller delvis förstörs och - om regeringen inte anser detta - vad regeringen avseratt göra för att så inte sker Arbetet inom regeringen är så fördelat att del är jag somskall svara på frågan. Plan- och bygglagens bestämmelser om var ny bebyggelse kanlokaliseras ger ett skydd mot det slags intrång som avser Någrafastställda gränser i meter för hur nära tillkommande bebyggelse kan tillåtasfinns inte. Detta fåravgöras från fall till fall. rekommendation är en av defaktorer som får bilda underlag för denna bedömning. Kommunerna har del huvudsakliga ansvaret för tillämpningenav plan-och bygglagen. Det ankommer således i första hand på dem att beakta attjordbruksdriften inte störs av att ny bebyggelse lokaliseras för nära ladugårdaro.d. Jag utgår ifrån att de tar erforderliga hänsyn i dessa fall. I regeringensbehandling av enskilda ärenden har frågan också förekommit. Så sent som den 23november upphävde regeringen ell byggnadslov för ett fritidshus,eftersom det var avsett att placeras för nära ekonomibyggnaderna på ettjordbruk. AnL 27 (); Delta kan förefalla vara en liten fråga. Men för ettmindre jordbruk, ett familjejordbruk i inland t.ex., kan det varadirekt avgörande inte bara för familjen ulan kanske också för bygden, om manskulle råka ut för alt fritidsbebyggelse kommer för nära. Om människor störs avden lukt som kommer från en ladugård, från gödselstacken osv., kan det faktisktleda lill, och har lett till i vissa fall, atl jordbrukaren får sluta medboskapsskötsel. Underlaget för att överleva på jordbruket försvinner därmed.Man kan som bekant inte klara sig på spannmålsodling i . Det är riktigt som ministern säger alt det inte finns fastställdagränser. Men det finns rekommendationer Rekommendationen var tidigare 200 metersavstånd, men har skärpt rekommendationen Men detta har inte hörsammals något vidare. Man känner inte till detta runt om i landet,och i flera fall har lantbruksnämnderna klart uttalat alt man i alla fall utgårfrån en gräns . Del är en rekommendation, men del fungerar ipraktiken som en gräns när man ute i landet diskuterar denna fråga. Det finnsalltså all anledning för regeringen att markera detta och gå ut med anvisningareller åtminstone information om atl man bör följa 500-melersgränsen i förstahand.