prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — säger att det inte går att göra besparingar i d'offentliga utgifterna när marginalskatterna sänks. Jag kan kontramed frågan: När skall besparingar genomföras på enklaste möjliga sätt om maninte kan parera dem med skattesänkningar? Det är väl just när skattensänks som man också kan dra ned på transfereringarna på ett sätt som gör attsamhällsekonomin fungerar bättre. Det gäller att dra ned på transfereringarnapå ett ansvarsfullt sätt så att t.ex. det påverkar korttidsfrånvaron. Det är,såvitt jag förstår, också något som talar om som en nödvändighetför framtiden. tycker att det är bra att bidragsberoendet ökar med 12 miljarderkronor. Han säger att det bara är bra med en ökad rundgång. Det är en storskillnad mellan till skattefinansierade barnbidrag och till övervägandedelen besparingsfinansierade vårdnadsbidrag. Det förslag vi lade fram gemensamten gång i tiden såg faktiskt ut så. tar vidare upp insatser när det gäller skattereformen.Eftersom vi vill sänka skattetrycket som de nödvändigamarginalskattesänkningarna genomförs, har vi ägnat oss åt att sprida informationom vilka positiva effekter ett sänkt skattetryck kan få. Det finns en mängdsaker man kan tänka på i det sammanhanget. I den senaste långtidsutredningen,skriven av tjänstemän, framgår det att lägre skatterkanske väntas medföra ökad effektivitet i ekonomin. Arbetskraftsutbudet kantänkas öka liksom produktiviteten. Man får ännu bättre effekter avmarginalskattesänkningar som förenas med sänkt skattetryck. Handen på hjärtat,, hade det inte varit bättre att sänka skattetrycket? Jag har ytteriigare en fråga till att man tar bort rätten till kvittning av underskott och genom att manhöjer kapitalvinstsskatten på mindre företag som säljs drabbas junyföretagandet. Hade det inte varit bättre att låta bli att höja skatten på detriskvilliga sparandet i ett läge när det redan är högre än omvärldens? Det varbara de två frågor som jag hade att ställa . 23 ()replik: Mycket skall man höra från . Han sade att folkpartiethar en överenskommelse med socialdemokraterna. Då undrar jag: Har ni enöverenskommelse också om hur ni skall göra efter valet ? Mantror inte att det är sant när någon från talar så varmt för bidrag.Ni har ju tidigare haft en slogan om att man skall kunna leva på sin lön. Detmåste också gälla i frågor som rör skattesystemet. Det borde vara besvärandeför folkparfiet att få den frågan. Jag fick egentligen inte heller något svar. riktar ett tack till alla folkparfister som lagt ned arbete på attpåverka skattereformen. Det finns även många centerpartister som har försöktpåverka den. Jag har här i kammaren lyssnat till folkpartister som har velatatt saker och ting borde ändras i den här skattereformen. Men då har statsrådetErik sagt att eftersom det finns en överenskommelse med ,blir det inte någon ändring. De kritiska folkparfisterna har naturligtvis intefått något gehör för sina åsikter, men de kommer kanske att höja sina röster. Desom redan har låg skatt får inte någon hög skattesänkning. Däremot får - ochfick 1990 - dessa en verkligt hög kostnadsökning, oavsett hur storskattesänkningen blir. Jag har talat med bankexperter som har tittat på effekternaför hushållen. De har räknat fram att det går med ett stort minus för oerhörtmånga . Sedan kan ni åberopa era genomsnittligafördelningspolifiska beräkningar så mycket ni vill. Jag återkommer till dettvivelaktiga i att om man står med den ena foten i en hink med kallt vatten ochden andra i en hink med kokhett vatten, mår man genomsnittUgt sett ganska bra. Subventionerdöljer verkligheten och försämrar kanske också rationella val. Bostadsbidraget,t.ex., bidrar ju fill att ännu fler än dras in i ett system med högremarginaleffekter än vad skatteskalan ger Dessa människor får det svårare attklättra. Resultatet för dem blir antingen minus eller lika med noll. Inteens har anledning att ta till så stora ord när det gällerskattereformen. 1989/90:140 13juni 1990 24 ()replik: upplyste om målsättning, ekonomiskeffektivitet och gynnande av industrin. Det ges inte särskilt mycket hopp förmänniskor och miljö i framtida . Miljöfrågornaär ju allvarliga. är kanske en miljon arter utdöda, kanske ännu intemänniskan - det tar . Kanske det bara bUr industrierna kvar.Klimatet kan vara oåterkalleligt försämrat. Sådan kan effekten bli, om vifortsätter i samma hjulspår med den ekonomiska effektiviteten och gynnandet avindustrin, som talade sig så varm för. Jagvill bara påpeka några felaktigheter i framställning. Detextra avdraget för icke yrkesmässig verksamhet blir inte så förfärligt dyrbart.Det är klart att avdraget kostar en del. Vi räknar med mindre än 1 miljard ien budget som är 6 miljarder bättre balanserad än den som ochsocialdemokraterna har tagit fram. Mycket av den här verksamheten bedrivssvart. Därför är det inte någon dyrbar reform. Enannan sak som också har missuppfattats är våra avdragsregler för ränteutgifter.Våra regler är faktiskt tuffare än era, utom just i fråga om boende. Närdet gäller boendet bUr det nämligen stora problem om man gör snabba ändringarFolk har, speciellt i storstäder och i relativt populära områden, tagit på sigmycket stora skulder för sitt boende. Där måste man - åtminstone för dennärmaste tiden - ha betydligt mildare regler. Annars är våra avdragsregler rentav tuffare än era, så vi vill inte bli beskyllda för motsatsen. Anf.25 () replik: Jag får tacka för ett bitvis spirituellt anförande,även om jag inte delar hans värderingar. sade att det inte är någon större skillnad mellan barnbidrag ochvårdnadsbidrag. Min högst personliga kommentar till detta är att KjellJohansson där har en poäng, även om inte våra resp. partier delar denuppfattningen. Detta sagt mera en . Vidaresade att de övriga partierna hade gjort mediokra insatser Dehade inte diskuterat samhällsekonomi. I mitt huvudanförande försökte jag atttill hålla mig till samhällsekonomin, så i det fallet känner jag migoskyldig - i varje fall . talade om vänsterparfiet och småföretagarna. Han sade att vår omsorgom småföretagarna bara är verbal. 1 reservation nr 101 har vi tagit upp att demindre företagen har problem och att vi vill att det skall råda likställighet.Kjell vet att det är de större börsnoterade bolagen som gynnas idagens skattesystem. Min uppfattning är att SURV-en gynnar de stora koncernernaoch missgynnar ej börsnoterade familjeföretag. Det är bl.a. därför som vi haryrkat avslag på förslaget om skatteutjämningsreserven. Jag tycker därför attKjell är något hård i sin kritik. Vi har i detta betänkande yttratoss och tagit upp att vi vill gå vidare på detta medsärskild redovisningsmetod för egenföretagäre. Jaghåller med i det han sade om handelsbolag som skattesubjekt.Där är vi överens. Däremotär jag helt oense med när det gäller nuvärdesavskrivning ochperiodiseringsfonderna. Där har vi klara indikationer från riksskatteverket.Man säger mycket tydligt i sitt remissyttrande att detta skulle ge oerhördaskattetekniska problem och möjligheter till skatteundandragande. Det är intepå det viset som småföretagen behöver gynnas. sade att vi i fortfarande vill ha världens högstamarginalskatt. Det är inget uttalat krav från vår sida att den måste varavärldens högsta, men vi har krav på marginalskatt. Vi tycker attdet hade varit rimUgt att man från regeringens sida hade accepterat detta. Dethade anslutit sig till Wigforss gamla linje som talade om. Men detville man inte. Läggmärke till att vi har haft världens högsta marginalskatt, harvi haft världens högsta arbetsutbud, frånsett . Jag tror attdetta med marginaleffekterna har överdrivits högst väsentligt när det gällerföljderna för samhällsekonomin. Marginalskatterna i har mycket längevarit världens högsta, men vår industriella kapacitet är enastående, liksomvår levnadsstandard. Det är mycket märkligt att vi kunnat uppnå detta underdessa mycket omöjliga förhållanden. Enligt aerodynamikenslagar kan inte humlan flyga, men det gör den i alla Anf.26 () replik: Jag vill inte vara ofin, men jag undrar var egentligenstår med fötterna. Hon verkar stå med bägge fötterna i den varma hinken. Visstmåste man kunna leva på sin lön, men för att kunna göra det måste man ju hanågon lön. Hur skall hjälpa barnfamiljer, låginkomsttagare medmånga barn, om man inte gör något åt detta? Hur skall man egentligen sänkaskatten för dem? Pensionärerna som knappt betalar någon skatt, studerande ochalla de grupper som vi i går fattade beslut om speciella insatser för, hurhjälper man dem? Det är litet besvärligt med , eftersom hon talarpå ett sådant sätt att jag inte riktigt hänger med. Enhög kostnadsnivå nämndes. Vi kan kasta siffror förbi varandra här hur länge somhelst. Det är meningslöst. Det har vi ju hållit på med under de kvällar som jagtalat om när vi har gått igenom och penetrerat detta för olika grupper ocharbetat med det. Det är detta det har handlat om . Låtmig även säga några ord till . säger att man har fåttbesked om samhälle och miljö. I föreslog vi för 20-25år sedan miljöavgifter. Då var inte ens påtänkt. Vi har drivit denfrågan , men handlar det om konkreta åtgärder, t.ex. att få uppsolfångare på taken. Det blir inte en enda solfångare på taket om man enligtera anvisningar sitter hemma och sjunger Det krävs en effektiv produkfion i densvenska industrin för att man skall klara den gigantiska uppgift som detta läggerpå oss. LarsBäckström säger att man har reserverat sig. Det undrar jag om ni har gjort. Detfinns inte många reservationer som rör småföretagarfrågor från vpk. Däremot harni inte tryckt på rätt knapp en enda gång. Ni har tryckt på den knapp som harbetytt avslag på alla rättvisekrav som rör svenska småföretagare. Det har nigjort år , långt före tid här i . Detskulle vara skönt om det blev en ändring på detta i fortsättningen. Det tackarvi alldeles speciellt för. AnL27 BO () replik: Efter att under läng fid ha angripit oss moderater, ställt frågor ochhaft synpunkter väljer nu att inte svara på de frågor som jaghar ställt till honom. På ett sätt kan jag väl kanske förstå honom. Jagvill kommentera ett av påståenden. Han sade något till GörelThurdin om att om man knappt betalar någon skatt så måste man höja bidragen,annars klarar man sig inte med skatteomläggningen. Precis så är det. Har mansmå inkomster får man små marginalskattesänkningar Eftersom momsen ochbostadsskatterna höjs får man så dålig effekt att bidragen måste höjas. Skalljag berätta en sak, ? Låt bU att höja bostadsskatterna, låt bliatt höja momsen så klarar låginkomsttagarna sig och vi behöver inte ökabidragsberoendet. Det är ett ganska bra tips. Detskulle ha medfört att man kunde låta bli att ha det oförändrade skattetrycketsom utgångspunkt. Man skulle kunna sänka skattetrycket. 1989/90:140 13juni 1990 - handenpå hjärtat, det här är jobbigt för - om det inte hade varit bättreatt sänka skattetrycket än att på detta sätt t.o.m. bidra till ett höjtskattetryck. tyckte vidare att jag och mitt parti hade varit ute för mycket ochrackat ned på skatteomläggningen och desinformerat. Jag antar att han bl.a.menade att vi har sagt att sparandet påverkas negativt. Det kan väl vara en saksom vi har påpekat. För att göra honom litet gladare kan jag säga att vi inteär ensamma om den kritiken. skriver följande om effekten avpensionsskatten och bostadsskattehöjningar: Detfinansiella bruttosparandet påverkas negativt genom att avkastningen på i dagobeskattat sparande, t.ex allemanssparande och pensionssparande, försämras.Skattereformen torde slutligen innebära att hushållens reala sparande minskar,och kostnaderna för innehav av fritidshus och egna hem ökar Långfidsutredningensäger vidare att skattereformen därmed bör resultera i lägrenettoinvesteringar i egna hem och frifidshus, dvs. ett mindre bostadssparande.Pensionsskatten ger mindre pensionssparande, och bostadsskattehöjningar germindre bostadssparande. Det här är en negativ effekt för samhällsekonomin. Hademan sänkt skattetrycket hade man också sluppit den effekten. Visst hade det varit bättre att sänka skattetrycket från dessrekordhöga nivå, eller hur? Anf.28 () replik: Det var bra att höra att föreslog miljöavgifter för 20 årsedan. Det hade varit ännu bättre om vi hade fått höra att det hade hjälpt, mendet har det ju inte gjort. Vad som har skett under de som har gått sedanfolkpartiet började tala om det här är att vi har fått en sämre och sämremiljö. Därför har det uppstått en grön rörelse som verkligen revolterar motdetta. Det är därför som de gröna sitter här och försöker föreslåandra metoder än dem som ni har talat om. Frågangäller - jag hoppas att jag skall få tillfälle att förklara detså att ni förstår - att konsumtionsmönster o.d. måste ändras. Det hjälperkanske inte längre att effektivisera industrin för att rädda miljön. Det kanskeär helt andra ändringar som behövs. Närdet gäller sjungandet, är det också en fråga om valfrihet. Om tycker om att sjunga utan i stället vill spela schack eller något annat,står det honom helt fritt. Anf.29 GÖRELTHURDIN (c)replik: Jag vill bara fråga om det var för att hjälpa familjermed många barn som ni inte ställde upp på flerbarnstillägget. Det har varit endebatt om sådant här tidigare. Fråganom matmomsen är ganska intressant. Om matmomsen i stället skulle ersättas medett bidrag skulle det tydligen få större fördelningspolitisk effekt. Denslutsatsen kan man dra här. En familj med små inkomster måste ändå se till attden får mat. Matkostnaderna blir betydligt större i förhållande till lönen fören familj med låga inkomster än för en familj med höga inkomster. Det försökteman påpeka t.ex. i när vi var ute på vår skatteresa. Man ruskade på huvudet närKjell ställde frågan om matmomsen. De flesta har sänktmatmomsen. EG vill ha samma system som vi har, nämligen två momssatser- enlägre för nödvändig konsumtion och en högre för övrig konsumtion. Utredningenom matmoms visade på goda fördelningspolitiska resultat. Professor , som har varit motståndare, har vänt på klacken och tyckeratt frågan om en sänkt matmoms är mycket viktig. Det börjar kanske fler ochfler förstå. Ni kanske har desinformerat om denna matmoms så att folk inte harförstått hur bra den har varit. När jag går ut i samhället och talar medföräldrar och pensionärer så tycker alla att man skall sänka matmomsen. Folkpartietsäger att vi bör ha moms, men vi bör sänka. Ni säger att man skall höjakapitalbeskattningen, men att det är viktigt att sänka den. Man bör sänkaskattetrycket, men man skall höja det . försöker slå rekord iliberal kluvenhet. 1989/90:140 13 juni1990 AnL 30 ()replik: säger att vi trycker på fel knapp. Såvitt jag förstårså kommer att trycka på fel knapp när det gäller vpk:sreservation om att lindra beskattningen för småföretagarna jämfört med de storaföretagarna. Vi är väl då två som trycker fel, och som måste kunna enas. Detkräver både av , som representant för , och av mig,som representant för , mer konstruktiva insatser i utskottet. Detser vi tydligen fram emot båda två. Jagvill också passa på att ge en eloge för att han påpekade attfolkpartiet minsann förde ut sitt alternativ i valrörelsen. Det gjorde ni, ochvi vet ju hur det gick då. Det var säkert ett smärtsamt valnederlag. Men niförde ut frågan och det har ni all heder av. Det var bara synd att vi inte fickpröva också den här uppgörelsen i samband med ett val. Det beklagar jag. Jagtror att ni i hade varit beredda till det. Det är kanske andrakrafter som inte vill det. Det får stå för dem. nämnde frågan om marginalskatterna och arbetskraftsutbudet. Där står det att det finns en tendens att hushållmed relativt hög inkomststandard har ökat sin arbetstid mer än hushåll medrelativt sett lägre inkomststandard. Där ser man! De som tjänar mest ökar sittarbetskraftsutbud mest säger långtidsutredningen.Människornas sinnen, , är sannerligen outgrundliga. De stämmeribland inte ens med den nyliberala handboken. Det blir problem medteoribildningen när människor inte vill följa den. Jagvill ställa en mycket konkret fråga som gäller kapitalbeskattningen. Ni vill hanominellt kapitalbeskattning, och ni vill gynna sparandet. Ni har antagitden teoretiskt intressanta förutsättningen att inflationen kommer att bli ifortsättningen. Den har dock varit , så jag tror nog attden kommer att bli . Vad händer då med sparandet, och vad tänkerKjell göra åt den frågan? AnL31 () replik: En förutsättning för att jag skulle hinna besvara den frågan samt allade andra som ställts är att herr talmannen beviljar mig tio minuters 1989/90:140 13 juni1990 repliktid, men jag antaratt jag inte får det. Jag får väl i stället försöka klara av att besvara såmånga frågor som jag hinner. GörelThurdin säger att har hittat en professor som har ändratuppfattning och tycker att matmoms är bra. Till vill jag säga:Var rädd om honom, så att han inte ändrar ståndpunkt igen! Låtmig återgå till en viktig fråga. sade att vi inte hade velat tareson när det gäller behandlingen av skatteförslaget. Problemet är inte det,utan att vi inte har vetat vem vi skulle lyssna på. Skulle vi ha lyssnat påmoderaterna som ville ha sänkta marginalskatter? Eller skulle vi lyssna på detnya gröna regeringsunderlaget med c, v och mp? Med i spetsen vill denkombinationen höja marginalskatterna i förhållande till skattereformensförslag. Skullevi ha lyssnat till som vill ha punktskatter på energi, eller skulle vilyssna på som vill ha moms på energi, men egentligen inte vill hamoms på energi eftersom de inte vet när de vill ha det? Detär sannerligen inte lätt, . Inte ens om jag skulle lyssna bara påGörel Thurdin, skulle detta vara så alldeles enkelt. Skall jag lyssna på GörelThurdin när hon säger att det innebär social nedrustning att ta bort ett bidrageller ett avdrag? Det var nämligen vad sade här i talarstolen fören liten stund sedan. Eller skall jag lyssna på när hon säger atten ökning av bidragen blir rena rundgången? Det skulle vara intressant att fåsvar på dessa frågor. Attlyssna till har över huvud taget inte varit möjligt. Därför har vi,herr talman, tagit denna sak i egna händer Med de krafter som jag har ganskagod tillgång på i vårt parti har vi arbetat konstruktivt för att ge Sverigeett nytt skattesystem. Detta är vi, som jag sade inledningsvis, ganska stoltaöver Det tänker vi inte be om ursäkt för. kommer - allt talar för det - att besluta om engenomgripande skattereform. Det är en unik reform - på flera sätt. Denär unik i ett internationellt perspektiv genom sin omfattning och genom denkonsekvens som präglar dess faktiska utformning. Visst har många länder hunnitföre med sina skattereformer. Och visst har vi till en del inspirerats avdessa utländska skattereformer Men när vi kom i gång, då gick detdesto fortare. Och det blev en skattereform som i sin totala omfattning -eller av BNP - sannolikt överträffar allade skattereformer som har genomförts i vår omvärld. Resultatet av denna reformblir ett skattesystem som kännetecknas av större konsekvens och likformighet änskattesystem i kanske något annat land. Skattereformenär unik också i ett inhemskt, historiskt perspektiv. Beteckningen"århundradets skattereform" saknar inte berättigande. Vi har nämligeninte i modern tid, kanske inte någonsin förr, stått inför en lika radikal ochomvälvande förändring av vårt skattesystem som . Även om vi utsträcker perspektivettill att omfatta andra politikområden, så vågar jag påstå att det finns fåmotsvarigheter till denna strukturreform på skatteområdet. Detfinns de som hävdar att det har gått för fort och att vissa frågor inte harblivit tillräckligt ingående belysta. Visst har det gått fort. Och visst är detriktigt att stora och viktiga delar av skattepolitiken - t. ex. bostadsbeskattningen, energibeskattningen och aktiebeskattningen - som normalt skulle ha blivitföremål för egna, mångåriga utredningar och ingående överväganden nu har fåttnöja sig med att vara delområden i den stora skattereformen. Det kan inteuteslutas att en och annan detalj i reformen ännu inte har fått sinslutgiltiga, fulländade utformning. Ändåhävdar jag med stor bestämdhet att det var ett riktigt tillvägagångssätt, jadet enda möjliga, att ta allt på en gång och att göra det snabbt. Ett meratraditionellt förfarande hade tagit orimligt , och det hade inte varitmöjligt att åstadkomma ett så enhetligt och konsistent skattesystem som blirfallet. Ja, risken hade i själva verket varit stor att hela reformarbetet hadekört fast i ett moras av protesterande särintressen. Dethar i skattedebatten talats en hel del om risken för att de s. k. särintressenabreder ut sig. Och vi har sett många exempel på detta; först en allmänbekännelse till värdet av den föreslagna skattereformen och vikten av att hållafast vid de grundläggande principerna, därefter preciserade krav på att dessaprinciper skall frångås på något visst område, närmare bestämt på det områdesom ifrågavarande intresseorganisation ser som sin uppgift att gynna. Meddetta vill jag inte ifrågasätta den helt legitima och nödvändiga bevakning avden egna medlemsgruppens intressen som olika organisationer ägnar sig åt.Särintresset däremot utmärks, som jag ser det, av önskemål om avsteg från denneutrala och likformiga beskattning som ju är något av en grundbult iskattereformen. Särintresset kännetecknas av en vilja att bevara eller införaett skatteprivilegium. Dethar varit nödvändigt att stå pall vid anstormningen från särintressena. Den enaveckan har massmedierna varit fyllda av snyftreportage om utblottadepensionssparare som skulle berövas av sina mödosamthopsparade pengar. skulle stora delar av landets befolkningdrivas från gård och grund. Den tredje veckan skulle 1800-talets nödåråterkomma, därför att folk inte skulle ha råd att äta osubventionerad mat.Transportväsendet skulle avstanna, krogarna ödeläggas, idrottsverksamhetenupphöra, glesbygden utarmas och storstäderna förslummas. Ochvårt svar har varit och är: i sänkt inkomstskatt kan intefå så förödande verkningar. Ingen människa är bara pensionssparare eller baraätare av subventionerad lunchmat. Ingen människa är bara villaägare, barahyresgäst eller bara bostadsrättsinnehavare. Ingen människa är bara löntagare,pensionär eller företagare. Ja, tro mig eller ej, det är t.o.m. så att ingen människaär bara svamp-, bär- eller kottplockare. Vi är alla så många olika saker på engång. Därförkan vi lugnt och sanningsenligt konstatera: Visst finns det sådant som blirdyrare genom reformen. Visst är det så att tidigare skattefria förmåner ifortsättningen kommer att beskattas. Vi skall alla vara med och betalareformen. Men när reformens effekter skall bedömas, vare sig det gäller för denenskilda personen, för någon viss grupp av människor eller för hela befolkningen,är det helheten vi skall se till. Då är det summan av alla hundra- 1989/90:140 13 juni1990 tals delar, stora och små,med både plus- och minustecken, som skall lyftas fram och bedömas. Skattereformenkommer att på mångahanda sätt påverka både enskilda individer och landetsekonomi i stort. Vilka dessa effekter blir - på inkomst-och förmögenhetsfördelningen,när det gäller arbetsutbud, sparande, ekonomisk tillväxt, regionalpolitik,osv. - har analyserats och diskuterats ingående. Men det har gällt bedömningarsom har kunnat göras i förväg, med alla de begränsningar som det innebär Nunär reformen träder i kraft är det angeläget att vi från första stundnoga följer vilka de fakfiska effekterna blir. Detta väldiga samhällsekonomiskaexperiment, som skattereformen i en positiv mening utgör, erbjuder i självaverket något av en guldgruva för forskare och utredare. Regeringenhar mot denna bakgrund gett en grupp på sex personer, med generaldirektören iriksskatteverket som ordförande, i uppdrag att följa ochrapportera om skattereformens effekter. Detta bör ske med hjälp av den forskningoch statistik som tas fram av , ochstatistiska centralbyrån men också med hjälp av andra forskare ochinstitutioner Rapporter bör lämnas löpande. En slutrapport bör redovisas i maj1995.