prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Slutligen vill jag fråga; Varför tar socialdemokrater ochvpk inte slällning i denna fråga? Man drar bara slutsatsen atl regeringen hargjort eu viss bedömning. Men man har inte någonting mer all säga. Vad är delför granskning? 98 (): Jag blir litet förvånad över att BirgitFriggebo tar i så väldigt i den här frågan. Vi skall ju göra granskningen medutgångspunkt i om regeringen har följt bestämmelserna på delta område, och jagvill påstå att utskottet verkligen har gjort en ordentlig utredning av dehandlingar som finns i ärendet. Efler aft ha gått igenom del materialet kommervi då fram till att regeringen har bedömt två sökande och i sin sammanvägningav de sökan- Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning 7 protokoll 1989/90:123 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Handläggningen av vissa förvaltningsärenden denakommit fram till alt deras kvalifikationer kau betraktas som likvärdiga eller idet närmaste likvärdiga. I så fall finns del utrymme, eller ell intervall, somBirgit kallar det. för att jämställdheisaspekten skall kunna fällaavgörandet till förmån för den kvinnliga sökanden. Det är det vi har kommitfram till. Vi har inte gått in och gjort några egna bedömningar av de sökandeskvalifikationer, och det kau inte heller vara konstitutionsulskotlets uppgift. AnL 99 (); Nej, det är det självfallel infe - och detfinns inte någon i denna kammare som anser det. Vad vi har tittat på är vad desakkunniga har sagl, vad ijänsteförslagsnämnden har sagt och vad rektorsämbetethar sagl, dvs. de människor som skall göra denna bedömning. De kommer fram viss bedömning, även när de tar in jämslälldhelsaspekten. Regeringen gör euannan bedömning, ulan atl kuuna visa på sakligheten i denna. Tvärtom säger manall della är elt hell unikt ärende, all det inte finns något annal liknande. frågar varför jag tar i så väldigt. Ja, jagtar alltid i när jag börjar märka alt del finns någonting som är litet sjuktoch man inte riktigt kan förklara varför beslut har fattats, varför det harblivit pä detta sätt. Då blir jag litet upprörd och tar i. Jag lycker alt detär viktigt. Del är verkligen utskottets uppgift att ta tag i just sådanafrågor. Regeringen står här mot en enig ijänsleförslagsnämnd,sakkunniga, rektorsämbete m.fl., och del finns risk för att systemet urartar iframliden om delta upprepas. Den fråga man då måsle slälla är omsocialdemokraterna i utbildningsutskottet skall föreslå atl del görsförändringar i systemet för lillsättriing av professorer i delta larid,eftersom det uppenbarligen inte spelar någon roll vad dessa instilutiouersäger, som kostar en massa pengar och som ödar massor av tid på alll della arbele.Varför lar inte socialdemokrater och vpk ställning i handläggningen av dennafråga? Vi har icke några synpunkter på kandidaternaskvalifikationer ulan på att handläggningen avviker så kraftigt fråu praxis.Varför tar ni inte ståndpunkt? Kammaren övergick till att debattera avsnittetHandläggningen av vissa förvaltningsärenden. AnL 100HANS NYHAGE (m): 1979 köpte fastigheten i för och rustade därefter upp gården för ca500000 kr utöver eget arbete. På grund av försämrad lönsamhet i mjölkproduktionen, sominte heller kunde bära de ytterligare investeringar som var nödvändiga, ansågsig föranlåten att sälja egendomen. Köpekontrakt upprättades medförvalluingsakliebolagel Diplo till en köpeskilling om . plus enlivränta, vilket sammantaget betingade Delta innebar att köpeskillingenklart understeg del pris som Lorenius själv hade salsal på egendomen. Förvärvslillslåndelskulle enligt gällande regler avgöras av regeringen ef- leryttrande av såväl lantbruksnämnden som lanlbruksslyrelsen. Lantbruksnämndenavstyrkte bifall till ansökningen med hänvisning till atl Diplos fastighet ochförvärvsegendomen var för sig var utvecklingsbara förelag. Lantbruksstyrelsen åter underkände denna bedömning medhänvisning till alt Forsnäs gärd från ekonomisk synpunkt inte kunde förvärvasav enskild brukare utan tillgång till betydligt större kapital än som kan varanormalt för en familjejordbrukare. Däremot avstyrkte styrelsen ansökningen medhänvisning till priskontrollbestämmelsen enligt 4 8 första stycket ijordförvärvslagen. Lantbruksstyrelsen ansåg alt gårdens värde kunde beräknastill 3,7 milj. kr och lanlbruksslyrelsen kom således lillhelt motsatta slutsatser beträffande båda de kriterier som kunde ligga tillgrund för bedömningen, vilkel är anmärkningsvärt nog. Innan regeringenavgjorde ärendet anmälde Diplo alt köpeskillingen sänkts till 3,7 milj. kr,dvs. det värde som lantbruksstyrelsen angivit. I sitt beslut anförde den dåvarande borgerliga regeringen,att köpeskillingen inte endast obetydligt översteg egendomens värde med hänsyntill dess avkastning och övriga omständigheter Av bl.a. det skälet avslog regeringeni ansökningen om förvärvstillslånd. Regeringens bedömning beträffande köpeskillingen leddetill atl Lorenius kreditgivare ansåg sig tvingade att säga upp de lån för vilkafastigheten utgjorde säkerhet. Detta i sin lur tvingade Lorenius all säljafastigheten lill ett pris om 3,3 milj. kr, dvs. avsevärt mycket lägre än deutidigare avtalade köpeskillingen. Han hade således otvetydigt åsamkats enmyckel slor förlust. All ansett sig vara felaktigt behandladgenom regeringsbeslutet är en självklarhet. Trots upprepade försök alt fåeu rättelse till stånd har delta tidigare inte kunnat förverkligas. har emellertid konslifufiorisutskotfef grariskalregeringsbeslutet av när del gäller tillämpningen avpriskontrollbestämmelsen mot bakgrund av vissa uttalanden i förarbetena tillbestämmelsen. I dessa berördes frågau om de negativa effekterna avpriskontrollregeln för fastighetsägare och kreditgivare. Lagrådet, som hadelagförslaget på remiss, konstaterade i sitt utlåtande, alt ett införande avpriskontrollregeln i vissa övergångsfall skulle kunna få myckel negativaeffekter för markägaren. krävde enligt lagrådet en övergångsbestämmelsemed innebörden, atl ell pris som inte översteg inköpspriset skulle godtagas vidförsäljning. Av rent laglekniska skäl föreslog lagrådet inte någon sådanbestämmelse men förutsatte atl de intressen som det var fråga om kunde tillgodosesgenom en undantagsregel i lagförslaget. Regeringen instämde i lagrådels uttalanden, och ej hellerriksdagen hade några invändningar häremot. Tveklöst innebär detta att lagrådetsuttalande skulle ligga lill grund för tillämpningen av priskontrollregeln i demed uttalandel åsyftade övergångsfallen. Loreniusärendel är ett typexempel påett sådant övergångsfall. Ett enhälligt konstilutionsutskott fastslår också dettagenom all konstatera, alt fallet Lorenius väl överensstämmer med deuövergångsproblematik som berörs i lagrådels uttalande. Trots atl såväl dendåvarande regeringen Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Handläggningen av vissa förvaltningsärenden Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Handläggningen av vissa förvaltningsärenden somriksdagen således instämde i della uttalande, finns det ingenting i vare sigregeringsbeslutet eller de handlingar vilka hör till beslutet som tyder på attnågra överväganden med anledning av uttalandel gjordes när regeringentillämpade priskontrollregeln. Och just deuria tillämpning ledde ofrånkomligenlill att orsakades skada. Det är utomordentligt värdefullt ochglädjande att konstitulionsutskotlel enhälligt står bakom belänkandet i dennafråga. Rimligen måste ett riksdagsbeslut i enlighet härmed leda till all eurättelse kommer till stånd och atf således får ersättning för denskada han åsamkades genom handläggningen av ärendet i samband medregeringsbeslutet . AnL 101 (); Jag hoppas och tror också att vårtställningslagande beträffande Loreniusärendel kan komma alt ha betydelse förLorenius . Däremot tror jag inte att det är särskilt klokt atl vipekar ul hur detta kan ske och var del kan ske. har anmält ell ärende gällandebostadsdepartementet. Jag är inte rikligt säker på om rikligtinsåg vad som skulle komma all uppenbara sig när vi började titta på dettaärende. Vi har kunnat konstalera all och åttamånader har gått innan ell beslul fattades i ell enkelt besvärsärende. Somargument har man från departementets sida bl.a. använt del faktum atf vi harfått en ny plan- och bygglag och att det arbetet samt ärenden enligt den lagenprioriteras framför handläggning av ärenden som lyder under den gamla lagen. Vihar kommit fram lill att det inte kan vara någon acceptabel ordning. Del varlätt att i enighet komma fram lill den slutsatsen i utskottet. Under granskningsärendels gång och grävandet i fakta harytterligare frågor aktualiserats. Ärendebalanseu i har pånågra år nästan fördubblats när del gäller besvärsärenden i plan- ochbyggfrågor. Del har naturligtvis inneburit en generellt ökad väntetid. Hur långvet vi inte. På departementet säger man att del har varit storomsättning på handläggare och att rutinerade tjänstemän har slutat. Del kanfaktiskt hända även den bäste. Vissa sektorer av våra förvaltningar har iblandsvårigheter, exempelvis när det gäller alt konkurrera med löneläget på denprivata marknaden. Men jag undrar om del är del som är den troliga orsaken ibostadsdepartementet. Det är faktiskt en visa på stan hur dåligt departementetsköts. Departementet leds av en minister som har förvandlat departementet tillelt idrollsministerium. Det kanske är bra för idrotten, men definitivt inte förbostadspolitiken. Del är rialurligtvis inte nödvändigt alt kräva särskiltdjup kunskap av den som blir minister pä elt sakområde. Den kunskapen kan manskaffa sig efter hand. Men när det brister i intresse blir det värre. Det vi har tittat på är planenheten och besvärsärenderisom gäller plan-och byggfrågor Men det har försports att det också har varitstora problem på andra enheter Dessa problem fanns som plan- ochbosladsverkel tvingades att flytta lill . Det betyder att det undervissa perio- der harvarit svårt alt över huvud laget få kontakt med någon på hög myndighetsnivå idepartementet eller i bostadsverket. Utskottet har bestämt sig för att granska hurbostadsdepartementet sköts. Det får vi göra i nästa omgång, eftersom vi intehann med del . Jag ser fram emot en sådan granskning med stortintresse. Del vore intressant om de myndighetspersoner och de branschorganisationerav olika slag som har mycket med bostadsdeparlementet all göra ville slälla uppmed den information som de nu under hand mycket frekvent ger oss riksdagsledamöter.Jag tror all detta lilla ärende kan bli en inkörsport lill en granskning av hurkompetent, eller skall man säga inkompetent, departementet sköts. Det bygger påatt det finns människor i förvaltningen och i organisationer som är beredda atlinformera oss när vi kommer så långt. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Handläggningen av vissa förvah-ningsärenden AnL 102HANS LEGHAMMAR (mp): I den grupp av ärenden som igranskningsbelänkandet kallas Handläggning av vissa förvaltningsärenden finnsdet ett ärende som kallas Våtmarkskonventionen och fråga om småbåtshamn ochomläggning av väg i kommun. Frågan är väckt av oss i degröna. Bakgrunden till ärendet kan kort beskrivas som följer har, för all skydda vissa särskildavåtmarksområden, tillträtt en internationell konvention. Enligt artikel 4 idenna konvention skall varje för-dragsslutaude part främja bevararidet avvåtmarker och våtmarksfåglar genom alt tillskapa naturreservat inomvåtmarksområdena, vare sig områdel är uppfört på den föreskrivna listan ellerej. Vålmarksområdet i kommun är dessutom uppfört som nummer ett på denhär listan. För delta område, med ett sådant högt naturvärde ochbevarandevärde, begärdes atl planen skulle förändrasför all en omläggning av en väg och byggandet av en småbåtshamn skulle kunnatillåtas. Småbåtshamnen blev efter diverse turer och överklaganden till slutstoppad av regeringen. Byggandet av vägen är nu så smått på gång, efler det allhögsta domstolen sagt att det ej finns skäl för prövningstillstånd, när sakägarnaöverklagat ända dit. I svarspromemoria på vår KU-anmälananger man atl frågan om intrång i det i konventionen avsedda våtmarksområdetborde ha uppmärksammals under planärendenas behandling. Därför uttalar nu ettenigt utskott atl en grundläggande princip är alt regering och andra myndigheterskall känna lill förekomsten av och innehållet i de regler de har alt tillämpa. Här har alltså ett uppenbart fel begåtts ihandläggningen av ärendet. Den intressanta följdfrågan blir; Hur hade ärendethandlagts om regeringen hade skött det som man skulle? Hade byggandet av väg100, som den kallas, gått alt stoppa på grund av att den placerats i ettskyddat våtmarksområde? Frågorna blir dess värre obesvarade. Men det skall bliintressant att följa hur regering och myndigheter i fortsättningen kommer atthantera olika konventioner Vi kanske får en skärpning. Dess värre är intedenna konvention den enda som del finns iveksamheier kring. Prot.1989/90:123 . Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Handläggningen av vissa förvah-ningsärenden 103ROSA-LILL WÅHLSTEDT (s): Som framgått av debatten uuder de tidigareavsnitten är konstilutiorisutskoltet i slora stycken överens och enigt isina slällningstaganden. Det gäller i synnerhet det avsnitt som jusl nudebatteras, nämligen Handläggning av vissa förvaltningsärenden. Avsnittet larsom sagt var upp tre frågor, som föregående debattörer har belyst. Hans Nyhage har ingående redovisat bakgrund och utskottetsställningslagande i del s.k. Loreniusfallel. berörde ocksåärendet i sitt anförande under inledningsavsriiltet. För min del kan jag därförbara instämma i det som både Hans Nyhage och har anfört. Det ärmycket tillfredsställande atl utskottet i den här frågan var helt enigt. Handläggnirigstider m.m. i var denfråga som tog upp i sitt anförande. Även här kan jag bara sägaatt del är tillfredsställande alt utskottet är enigt i sill ställningslagande.Vi är alltså helt eniga om alt del inte är acceptabelt att en enskild får och efter elt överklagande innan ett beslut fattas. Vi ärockså hell överens om alt de motiveringar som man från departementets sidaanger som orsak till den långa handläggningstiden inte kan ursäktadepartementet. Vi är också eniga om atl den slora ökningen av balansen när detgäller inte avgjorda förvallningsärenderi kari innebära och förmodligen kommeratt innebära att utskottet får återkomma till de här frågorna. Jag vill också lill säga all jag tyckeratl vi skall ägna oss ät alt redovisa och debattera del ställningstagandeoch den granskning som vi har genomfört och inte föregå och draslutsatser innan en granskning i ett kommande skede har slutförts. Det finnsalltså inte några som helst underlag för att dra de slutsatser som BirgitFriggebo har redovisat. Vi är ju annars väldigt ofta intresserade av att hatillgång lill underlag så att vi kan göra seriösa bedömningar När del gäller del tredje ärendet och densista frågan under del här avsnittet om bl.a. våtmarkskonvenlionen, som ju HansLeghammar tog upp i sin anförande, vill jag säga alt jag återigen kankonstatera atl utskottet stär helt enigt i sin kritik. Den kritiken frånutskottets sida slår ju fast atl en grundläggande princip är att regeringen ochmyndigheterna skall känna till förekomsten av och innehållet i de regler som dehar atl tillämpa. Del gäller även konvenlioner och andra internalionella åtaganden.Låt mig dessutom konstalera att i sin egen promemoriaockså anser all man borde ha uppmärksammat konventionen när planärendet behandlades. vill jag till Hans Leghammar säga attkonstitutiorisutskoltefs uppgift är all granska handläggningen urkonstitutionell synpunkl. Det är just vad utskottet har gjort, och man stårenig i siu kritik. AnL 104BIRGIT (); Jag begär irite att skallirislämma i milt anförande. Jag tycker inte heller atl jag har dragit särskiltmånga slutsatser Men jag har redovisat uppfattningar som jag har hört, intebara frän en och två och tre personer utan från många, om hurbostadsdepartementet sköts. Vad jag gjorde var egenlligen alt redovisa motivenför den fortsatta gransk- Jag hadeförhoppningen att folk skulle våga säga mer öppet det som de vågar säga ienrum. Jag lycker atl delta allmänt är ett problem. När vi har koutakterframför alll med tjänstemän fråu olika myndigheler som kommer till ossriksdagsledamöter och beskriver felaktigheter och missförhållanden, önskar manalt de skulle gå ut med della mer aktivt för att motivera förändringar Detvågar de ofta inte eftersom de är rädda för siua chefer, de är rädda för afteventuellt förlora karriären och likuande. Jag tycker att det är ett stortproblem atl det finns en rädsla för en större öppenhet i vårt samhälle. Jaghar ännu inte dragit några alldeles bestämda och definitiva slutsatser, och jagbegär framför allt inte atl eventuellt skall ställa sigbakom dem. Men jag har en förhoppning om atl den granskning som vi skall göranästa år blir så fyllig som möjligl, så atl vi då kan la ställuiug till deeventuella missförhållanden som finns enligt de utsagor som människor kommermed, bl.a. till mig. Anf.105 (); Jag skall fatta mig korl. Om nu rädslan är så stor som , tycker jag att del bör vara en garant att har väcktfrågan om ytterligarégranskning. Därefter får vi återkomma och dra deslutsatser som då blir nödvändiga. Kammaren övergick fill atl debattera avsnittetBeredningen av vissa EG-frågor. 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning AnL 106 (vpk); Vi har inte någon reservation. Del har inte något parti under det häravsnittet. Jag vill bara la tillfället i akt atl tala om att jag i och för siginstämmer i det särskilda yttrande som har skrivit om att manskulle ha föredragit ett skarpare ultryekssäll i utskottets gemensamma yttrandei de här frågorna. Men vi har gjort den bedömningen, som jag antar atl en delandra också har gjort, atl del i det här fallet har varit viktigare att ha ettenigt utskott, som ändå uttrycker så pass myckel som man gör i de här frågorna. Kritikernaav det hemlighetsmakeri som omger hela EG-integratiousarbe-tet får ju rätt påmånga punkter. Del gäller t.ex. offentliggörandet av handlingar som borde haoffentiiggjorls. Utskollet är med på atl del borde ha gjorts. Det handlar omuppteckningar från sammanträden som pågår, där man anser att det åtminstoneborde finnas deltagarlistor och protokoll. Det handlar om iriformatiorien iEFTA-delegationen. Detriktas ju en ganska massiv kritik mol alt det brister i informafionen, att manhar svårt atl få upplysningar och alt man har svårt aff få fram papper Deftaförsvårar naturligtvis integralionsarbetet, men det försvårar också en öppenoch offentlig debatt om de här frågorna. Framför alll vi som är kritiska harju uppenbara svårigheter alt fä fram material. Därför är det av väldigt stortvärde, tycker jag, att ett enigt utskott har framfört denna kritik. Anledningenhärtill är naturiigtvis våra slora förhoppnirigar om atl detta Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Beredningen av vissa EG-frågor skall fåen genomslagskrafl för regeringens fortsatta handläggning av integralionsarbetet. har ju beredvilligheten och den uttaladeambitionen att fortlöpande hålla alla informerade och att ge tillgång tillallt relevant material i stor utsträckning lyst med sin frånvaro. Förhoppningenär nu att det eniga utskoltsbeläukandel ändå skall vara en vägvisare förregeringen i del fortsatta arbetet. Det borde, även om del inte är en direktprickning, ändå medverka till att vi får en större öppenhet och eu störremöjlighet till offentlig debatt i dessa frågor. Det är alltså min förhoppningatt det här yttrandet kommer att medverka till deri processeri. AnL 107 PER (); Konstitutionsufskottet har genomfört enmyckel grundlig granskning av arbele för EG-anpassning pågrundval av granskningsanmälan. Därvid har det framkommit faktasom visar atl vår långvariga kritik mol regeringen när det gällerhemlighetsmakeri faktiskt inte är gripen ur luften, vilket en del här och varhar för sig. Förhållanden som inte har varit allmänt kända, knappast ens kändahos samtliga riksdagsledamöter, redovisas. Dessutom görs av utskottet i flerafall påpekanden, eller framförs förslag, som del knappast är långsökt atltolka som kritik mot rådande ordning. För det första har man beträffande rådet för Europafrågorkonstaterat atl inga som helst protokoll eller anteckningar görs. Det stridervisserligen inte mol formella krav, men med hänsyn till rådels betydelsefullaställning finner utskottet att del är önskvärt att del ålminstone dokumenterasnär rådet sammanträtt och vilka personer som deltagit i sammanträdel. Del ärju faktiskt irite för mycket begärt. När det gäller offentlighetsprincipen har utskottetsgranskning uppdagat ett uppeubart fel i hanteringen. Det gällde elt fall därjag själv var inblandad och inte fick ul ett papper som jag borde ha fått ut,något som jag inte fick klarl för mig förrän utskottskansliel hade gjortgranskningen. Bl.a. mol den bakgrunden finner utskottet det motiverat atluuderstryka vikten av att alla berörda handläggare har god kännedom om gällanderegler Bara atl man skall behöva göra en sådan anmärkning är ju en poäng!Utskottet understryker också alt ingen tvekan får råda om atl "ambitionenär att ge varje framslällan om utbekommande av handlirigar eri skyndsam ochkorrekt behandling". Sådant skriver inte konslitutionsutskollet utanskäl. Utskottet har också gjort en genomgripande granskning avdiarieförings-principerna vid som i sanning är ensnårskog. Då har mari kommit på atf avskaffaridet av handelsdepartementetautomatiskt ledde till att en helt ny grupp av ärenden, bl.a. en del relevantaEG-ärenden, kom att omfattas av sekretess, rent ryggmärgsmässigl alltså. Utskottet har uppdagat att det moderna ochdatoriserade UD-diariel mycket väl skulle möjliggöra atl ett stort antal nyasökbegrepp infördes. Mol den bakgrunden säger utskollet att det finnsanledning för regeringen "att överväga om inte ytterligare grupper avärenden borde föras till huvuddiariets öppna del", vilket ju är ett såttför utskottet att tala om atl man anar att mer hålls under sekretess än somegentligen är nödvändigt. När del slutligen gäller EFTA-delegationens tillgång tillallt relevant material konstaterar utskottet atf partierna kan fästa olikaavseenden vid olika aspekter av EG-anpassningen och därför ha olika uppfattningom vad som är relevant material. Det är också en anmärkning som inte är gripenur luften utan har sin bakgrund i diskussioner inom EFTA-delegationen. Vi skulle naturligtvis frän miljöpartiels sida på mångapunkler ha föredragit ell skarpare ultryekssäll, men vi har funnit att deanmärkningar som görs ändå är så pass klara och tydliga att vi har nöjt oss medett särskilt yttrande. Del gör atl den kritik som finns här och de anmärkningarsom finns här har ett enhälligt konstilulionsulskolt bakom sig. Då kan man fråga sig varför del kräver inlägg ikammardeballen. Jo, för del första kräver def inlägg för atl ytterligareunderstryka att det faktiskt är på det här sättet, atl det finns påpekanden ochkritiska anmärkningar i elt enhälligt KU-betänkande motEG-anpassuingspolilikens geuomföraride i UDH. För det aridra har det härit eri del sedan betänkandetjusterades. lades det fram ett hemligstämplat 17-sidigt pappermed rubriken , som EFTA-delegationensmedlemmar fick ta del av. hade jag en frågedebalt med i kammaren och bad om besked om när denna PM skulle offentliggöras. Delkom inget besked, men innebörden var uppenbarligen atl papperet skulle hållasbakom EFTA-delegationens lyckta dörrar 1 del lägel beslöt jag att på 35 rader av euhalvsidesarlikel i referera några av promemorians huvudpunkter.Uppmärksamheten blev som bekant inte helt obetydlig. Den störstasocialdemokratiska morgoutid-riirigeri. Arbetet, kommeriterade: "Varförhemligstämplas della dokumeul?