prot · GD09105 · 1989-12-31 00:00:00 — Även detta strider motöverenskommelseri med , och regeririgen har faktiskt redan upphävtprisstoppet. Jag utgår från att i stället yrkar bifall till denborgerliga reservationen. Om riksdagsdebatterna skall vara något annat än rena formalia måstedet som alla ändå vet återspeglas i debatten. Om kommerkompletteringspropositionen med delvis nya riktlinjer Dessa ansluter i högregrad till vissa av reservationer till detta betänkande än tillmajoritetstexterna. Det är därför av större intresse än vanligt att redovisainnehållet i folkpartireservationerna. Denekonomiska politik vi i vill föra har sex huvudinslag. På någrapunkter kommer dessa nu att genomföras. På alltför många andra områden hållersocialdemokraterna fast vid förlegade principer Folkpartietspolitik utgår från det välkända faktum att svensk ekonomi har storastrukturella problem. Dessa har inte kunnat lösas . De har tvärtom blivit värre, framför allt efter valrörelsen1988. Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. Tillatt börja med krävs det att tillväxten ökar. har produktivitetsökningenvarit usel, mindre än futtiga Detta kan jämföras med det somallmänt kallas för det dåliga - då ökade produktiviteten med ca 2,Enligt min mening är den viktigaste orsaken till denna dåligautveckling att skattesystemet och de ständiga skattehöjningarna har gjortstörre och större aktiv skada . Därförär också den viktigaste motåtgärden den skattereform som ligger påriksdagens bord. Den innebär som alla vet en stor framgång för principer somfolkpartiet länge har arbetat för - att det skall löna sig att arbeta, attspara, att utbilda sig och att ta risker i företagande. Det är av enorm betydelse att skattereformen ligger fast. Den svajadeen aning före påsk, något som avspeglas i dagens betänkande därsocialdemokraterna - som också noterade - ingenstans talar om"fullföljande av skattereformen", utan om "en skattereform"i obestämd form. Det talas inte om "det andra steget" utan om "ettandra steg". Så illa blev det nu inte, och det skall vi vara mycket gladaför. Det kominer även att vara, om han tänker efter. Sex av sjuinkomsttagare kommer att slippa statsskatt , och alla fårminst hälften kvar Jag vill passa på att ge en eloge till de socialdemokrater,däribland , som trots tydligen omfattande intern kritik harförstått skattereformens stora positiva ekonomiska betydelse och hållit fastvid dess principer. Sverigekommer att få ett skattesystem som fungerar som ett smörjmedel i ekonomin,i stället för den bromskloss mot vettiga ekonomiska beslut som vi harhaft. Många av dagens snedvridningar i ekonomin, som innebär att vi anyändervåra resurser på ett ineffektivt sätt, kommer att försvinna. Detta är en annantyp av dynamiska effekter än det som kallas för ökat arbetskraftsutbud. Dennaeffekt är litet svårare att precisera i siffror, men med stor säkerhet kommerdetta att ha ännu större betydelse för den framtida ökningen av välfärden iSverige. Ettav krispaketets viktigaste inslag är att skattereformen ligger fast. För oss ifolkpartiet var detta så viktigt att vi t.o.m. kunde acceptera en tillfälligmomshöjning, om än under viss vånda. Jag skall återkomma till detta och till LarsTobissons fråga. Detandra huvudinslaget i ekonomiska politik är att begränsa denexploderande utgiftsökningen inom socialförsäkringssystemen. Detta innebär attden s.k. arbetslinjen bör ges större utrymme på bekostnad av den s.k.kontantlinjen. Detär naturligtvis helt barockt att man under vissa omständigheter kan få merbetalt i sjukpenning än man skulle fått om man varit på jobbet. Även det fusksom enligt många utsagor förekommer inom sjukförsäkringen måste bort. Enligtmin mening måste vi nu börja fundera allvarligt både på karensdagar och påersättningsnivån inom sjukförsäkringen. Dekonkreta förslag som beskrivs i partimotioner och reservationerhandlar om sjukförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen.I fråga om sjukförsäkringen har vi föreslagit införande av en arbetsgivarperiodpå med full kompensation för företag, kommuner och landsting.Inom arbetsskadeförsäkringen förespråkar vi en avsamordning av sjukförsäkringen och förändringar i praxis i övrigt. Inomarbetslöshetsförsäkringen har vi föreslagit en ökning av den avgift som deförsäkrade själva betalar Alla dessa förslag innebär reduceringar av statensutgifter - det kallas oftast för besparingar - och ändringar i det som påekonomspråk kallas incitamentstrukturen, men som på vanlig svenska innebär attde har positiva effekter på människors beteenden. Dessabesparingsförslag återfinns delvis i det nya krispaketet. Detta är i självaverket ett mycket viktigt trendbrott. blir det konkretabeslut av många års socialdemokratiskt prat. Besparingsbeloppeii kommer attväxa över tiden. Inteminst viktigt är det att effekterna kommer att bli att många människor räddasfrån förtidspensionering och i stället ges en chans till ett nytt och för dembättre lämpat jobb. Dettredje inslaget i politik handlar om att dämpa pris- ochkostnadsutvecklingen. Det viktigaste man då kan göra är att föra en stramfinanspolitik, och detta framför allt genom besparingar i de offentliga utgifterna.Skattehöjningar är skadliga och bör därför inte tillgripas. Jag upprepar medglädje detta påstående. har redan frågat varför vi då är med påatt höja momsen, särskilt som vi sade nej till en momshöjning. Denenkla sanningen är att det då handlade enbart om en skattehöjning, i självaverket om flera skattehöjningar. Effekten av de då föreliggande förslagen hadeblivit en betydande höjning av skattetrycket. Till detta sade vi i folkpartietnej, eftersom vi anser att det är nödvändigt att sänka skattetrycket. Dentillfälliga momshöjningen kan också accepteras, inte främst avkonjunkturpolitiska skäl, utan för att man bör uudvika att irihemsk efterfråganexpanderar när den utländska viker Detta skulle förvärra de strukturellaobalanserna i den svenska ekonomin. Idet nu aktuella krispaketet handlar det om en skattehöjning- den tillfälligamomshöjningen ~ och många skattesänkningar - de sänkta arbetsgivaravgifterna.Momshöjningen är tillfällig och de sänkta arbetsgivaravgifterna är permanenta.Poängen är dessutom att sänkningen av arbetsgivaravgifterna är betydligtstörre än höjningen av momsen. Sammantaget blir det alltså en sänkning avskattekvoten. För att göra det hela ännu litet tydligare handlar det om ensänkning av arbetsgivaravgifterna med , och en höjning av momsen . Om man räknar i kronor är sänkningen , kanske någotmer, och höjnirigen ca . Fem minus sexton är lika med minuselva, dvs. skatterna sjunker med som en följd av dettakrispaket. Skattekvoten sjunker med som en följdav denna paketuppgörelse. Sedan sjunker skattekvoten ytterligare 1992 när dentillfälliga momseri faller bort. Utgiftskvoten, dvs. utgifterna som andel avbruttonationalprodukten, sjunker ännu mer, och ger det utrymme för flerskattesänkningar, vilket jag tycker är bra, för det kommer att behövas. Utgiftsbesparingarnaär vid det här laget välkända. Den utbyggda föräldraförsäkringen skjuts påframtiden - både steg 2 och steg 3 får vänta. Minskade statsbidrag till arbetslöshetskassorna är enbesparing, liksom längre samordning mellan sjuk- och Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. arbetsskadeförsäkringen.En mindre del av barnbidragsökningen senareläggs till 1992. Idetta sammanhang vill jag, fru talman, gärna säga något om vårdnadsbidraget.För oss i är kravet på vårdnadsbidrag ett mycket viktigt krav. Detökar rättvisan och valfriheten inom barnomsorgspolitiken. Självklart kommer viatt fortsätta att driva detta krav. Men vi kan inte lova när det karigenomföras. Finns det inte pengar till socialdemokraternas föräldraförsäkring,så firins det inte heller pengar till vårt vårdnadsbidrag. Detta sade jag redani den särkilda ekonomiska debatten - långt innan krispaket ochannat var aktuellt - och det väckte ingen uppmärksamhet då, sannolikt därföratt det är så självklart. Om pengarna inte finns för det ena förslaget, såfiriris de inte heller för det andra. Denfulla kompensationen för arbetsgivarperioden är ett betydelsefullt trendbrott idenna krisuppgörelse. Den höga kostnadsnivån inom näringslivet är ett av deriktigt stora problemen, och det är oerhört viktigt att politiska beslut iriteytterligare försämrar kostnadsläget. Inte heller är detta något som bara gläderarbetsgivarna, vilket har påståtts . Det är hushållen som är vinnarna,eftersom färre blir arbetslösa och prishöjningarna blir lägre. Företagen har juinga hemliga kassor att ösa ur, utan de skulle annars ha varit tvungna attforsla de ökade kostnaderna vidare på konsumenterna genom höjda priser ochminskad sysselsättning. Detta slipper vi . Föratt ytterligare dämpa företagens kostnadsnivå anser vi i att dentillfälliga arbetsmiljöavgiften bör avskaffas . Folkpartietförespråkar dessutom att undersöker möjligheten att knyta kronan tillEMS, det europeiska monetära systemet. Det skulle markera att vi fäster stortavseende vid inflationsbekämpningen och valutakurs-normen och skulle därför bliett stöd för anti-inflationspolitik. Detfjärde inslaget i politik, fru talman, gäller den offentHgasektorn. Förnyelsen av den offenUiga sektorn har i sanriingens namn skett isnigelfart. envisas socialdemokraterna med att slå vakt om deoffentliga monopolen. Vi i vill bryta dessa monopol och införakonkurrens och valfrihet. Detär en gåta att socialdemokraterna vägrar att förstå att konkurrens är ett sättatt öka effektiviteten i den skattefinansierade sektorn. Det handlar inte omatt överge deri solidariska finansieringen, utan om att tillåta produktion avde viktiga sociala tjänsterna i många olika former Allt måste inte varakommunal egenregi. Åven enskilda alternativ måste uppmuntras. Då får vikonsumenter möjlighet att välja och genom valet påverka utformningen avtjänsterna. Det är just vad som avses med effektivitet. Då kommer ocksåresurserna att utnyttjas bäst, och medborgarna får valuta för skattepengarna. Jagvill fråga och : Varför är det bara de rika - desom har råd att betala dubbelt, både via skatten och privat - som skall fåvälja sjukvård, skola eller barnomsorg? Någraförändringar vill vi i göra genast i fördelningspolitiskt syfte. Dehandlar om det glömda . Sanningen är att socialdemokrater och andra -hur de än talar om fördelhingspohtik - när det kommer till kritantrycker på nej-knappen när det gäller pengar till eget rum inom långvården, för attkorta sjukvårdsköer, för högre vårdbidrag för familjer med barn med handikappeller för handikappanpassning av kollektivtrafiken. Socialdemokraternahar i sina kommentarer i betänkandet om budgetförslag"glömt" att över huvud taget kommentera dessa förslag. Det är typiskt- det glömda skall tydligen glömmas bort och gömmas undan. Det kommerinte att lyckas. Vad är det för fel, , med eget rum inomlångvården, kortare sjukvårdsköer och bättre stöd till barn med handikapp? Detfemte inslaget rör sparandet. Alla är överens om att hushållssparandet är förlågt i . Skattereformen kommer att göra att det lönar sig bättre attspara och sämre att låna. Något av detta märks . Folkpartietanser av ideologiska skäl att det är viktigt att det enskilda sparandet ökar,inte den offentliga sektorns sparande. Därför har vi lagt fram en hel radförslag, som också beskrivs i reservation till dagens betänkande. Däremotsäger vi nej till det konstiga tvångssparandet, som bör avvecklas. Slutligenhar också energipolitik och EG-politik stor betydelse för näringslivetsutvecklingskraft i . Genom en förtida kärnkraftsaweckling förstör manmycket av en annars god ekonomisk politik. Vad vi har bevittnat är det slutiiga sönderfallet av dentredje vägens politik. Av denna s.k. politik återstår nu ingenting. Den har isjälva verket åstadkommit ganska litet, framför allt när man betänker de mycketgynnsamma yttre omständigheterna . Internationellhögkonjunktur har rått under hela den socialdemokratiska regeringstiden.Trotsdetta befinner sig nu i ett läge med praktiskt taget noll i ekonomisktillväxt, rekordstort underskott i utlandsbetalnirigarna, rekordhög inflationoch annalkande kris inom exportindustrin. Socialdemokratisk politik har spelatut sin roll. Nukrävs ett mödosamt arbete för att vrida utvecklingen rätt. Det första steget idetta långsiktiga arbete är det nu aktuella krispaketet. Det har fått ett gynnsammtmottagande på det som kallas för marknaden. Räntehöjningen kom av sig, ochräntan föll faktiskt något. Men det är inte tillräckligt. Det är bara ettförsta steg, som måste följas av många fler Grunden för ett sådant fortsattlångsiktigt arbete ligger i reservationer till dagens betänkande. Jagvill avslutningsvis fråga om han förstår skillnaden mellan vad somär nödvändigt och vad som är tillräckligt. Krispaketet är nödvändigt, men detär inte tillräckligt. Jag yrkarbifall till folkpartiefs reservationer 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. Idetta ariförande instämde , , , , , , , , , , , , ,, , och (alla fp). 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. AnL 3 ()replik: Här behöver det tydligen visas yttre tecken på sammanhållning. AnneWibble svarade på min fråga med att säga att momshöjningen uppvägs av så mångaandra och större skattesänkningar Nej, , det rör sig om uteblivnaskattehöjningar. Med uteblivna skattehöjningar sänker man inte skattetrycket. Påsamma sätt sade man att man skulle sänka skattetrycket Såblev det inte. EnHgt finansplanen steg skattetrycket från till 57,3 %.Sedan dess har det tillkommit åtskilliga skattehöjningar som inträffat i år,bl.a. Så detta är inte slutet. AnneWibble hade tydligen fått tjuvtitta i kompletteringspropositionen som en del avregeringens underlag. Kan vi inte få veta vad det står där om skattetrycket iår, det som skulle sjunka i förhållande till föregående år? Folkpartietvill bara backa på. Här skall vi fatta beslut om dryckes-ochtobaksskatterna. I det avseendet vill höja mer än vad regeringerioch äveri vi moderater vill. Jagär övertygad om att om socialdemokraterna får hållas och om folkpartiethjälper till, blir resultatet beträffande skattetrycket detsamma . Jagkan således inte förstå - får nog göra ett nytt försök - hur mankan sänka skattetrycket genom att höja momsen. Vadär det som präglar denna kluvenhet - gärna skattesänkning, men inte nu och istället höjs skatterna? Denna linje har gått i genom hela politiken undersenare år. AnneWibble talade om krokig väg, och det skulle vara betecknande för regeringen.Jag tycker att argumentet beträffande t.ex. vårdnadsbidraget verkligen varerikrokigt så att säga. Jag skall återkomma till det. Låtmig bara återge vad Berigt sade i denria kammare för några månadersedan. Han yttrade: En stramare finanspolitik måste i ett läge med det högaskattetryck vi har i innebära lägre utgifter Detta föreslår interegeringen. kom tillbaka till regeringens förslag från våren1989. Han frågade varför vi var så kritiska mot den momshöjning som regeringendå föreslog. Och är det som talar: Jo, därför att vi intetror att det är med skattehöjningar som man löser problemen i . Gårman tillbaka till den debatt som vi hade här i kammaren sedanangående just förslaget om en höjning av momsen kan man konstatera att BengtWesterberg sade ungefär följande: Regeringen har sagt attskattehöjningar inte bör användas i åtstramande syfte. Detta tycks man riu haglömt. Argumentationen bygger enbart på att den höjda momsen skall dämpaefterfrågan. Man har glömt att hushållen med dagens skattetryck reagerar genomatt minska sitt sparande. - Och vidare: Därtill kommer att momshöjningen ledertill en omedelbar höjning av prisnivån, vilket i sig skaparkompensationsmekanismer och förväntningar om fortsatta prisökningar Talaom krokig väg från förra momsdebatten och fram till ! 4 () replik: Först skall jaggöra besviken. Jag vet inte vad det står ikompletteringspropositionen om skattetrycket. Det får han fråga . Fårjag sedan läsa ur ett blad. Aktuell statistik, som utges av NäringslivetsEkonomifakta. Det rör sig sannolikt inte om någonting som är välkänt, eftersomdet hela går ut på att betydelsen av skattehöjningar skulle minska. Det ståratt läsa följande beträffande 1991. Enligt finansplanen, dvs. förekrisuppgörelsen, var skattetrycket 55,. Utgiftskvoten anges till 59,8%.Vidare står det beträffande 1991 under rubriken "Efter överenskommelsenmellan regeringen och " att skattetrycketuppgår till , dvs. en sänkning Utgiftskvoten angestill 58,4, vilket innebär en sänkning Denbistra sanningen, , är den att skattekvoten kommer att sjunkahögst avsevärt. Detta sker på ganska länge i Sverigesekonomisk-politiska historia och det till följd av den överenskommelse somfolkpartiet har träffat med regeringen. Riktlinjerför den ekonombka politiken och för budgetregleringen m.m. . Anf, 5 LARSTOBISSON (m) replik: Det var inte mycket till bevisföring - något ur ett blad i NäringslivetsEkoriomifakta, en framräkning på det mekaniska sätt som blir följden då maninte har sett alla förslag Hade man t.ex. tagit med folkpartietstankar på att ytterligare höja dryckes- och tobaksskatterna? Nej,det blir precis som inför det här året: Man talar i förväg om en sänkning avskattetrycket, men det kommer ut som en höjnirig - detta i synnerhet som det ären så dålig tillväxt av bruttonationalprodukten. Jagmåste gå tillbaka i tiden litet grand för att belysa inställning.Man talar om att sänka skattetrycket, men man godtar höjningar. Hela tidenopererar man med denna högre nivå som man anser sig inte kunna göra någontingåt. Ihöstas visade vi hur man 1983/84, då skattetrycket var , sade attskatletaket hade nåtts. Det gick inte, menade man, att höja mera. Närskattetrycket hade stigit till , stod det att läsa attfolkpartiets uppfattning var den att skattetrycket inte fick höjas ytterligare.Ett år senare när skattetrycket uppgick till sade man: Skattetrycket kaninte höjas ytteriigare. /88 hade skattetrycket stigt till närmare 56%.Då sade man: Vi avvisar en fortsatt höjning av skattetrycket. I höstasslutligen, då skattetrycket hade stigit till , sade är klart att det vore kul att sänka skatten. Det skulle nog alla önska sig,men det skulle gå ut över exempelvis vården av dementa. Så är det medbeslutsamheten. Åvenbeträffande momshöjningen tillämpas tydligen talesättet: Gärna en sänkning avmomsen, men först en rejäl höjning. Hur skall man annars tolka det senaste somjag kan erbjuda, ur dagens tidning. Vi har bakgrunden att har gåttmed på ett förslag om en höjning av momsen Då sägerBengt : måste sänka momsen. Och i dagens tidning står det:Sveriges moms ligger högt över nästan alla 1989/90:105 19 april1990 Riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. andra europeiska ländersoch måste pressas nedåt. Den höga momsen är vår nästa fiende, en fiende som manskapar"själv. Hur kan det här gå ihop?År inte detta en krokig väg, en kluven politik? 6 () replik: Jag glömde altkommentera vad sade beträffande vårdnadsbidragel, men jag kanupprepa vad jag yttrade i mitt anförande, nämligen att principen omvårdnadsbidrag ligger mycket fast inom . Vi anser att det är enviktig reform för att öka rättvisari, och valfriheten inombarnomsorgspolitiken. Men lika litet som det finns pengar för andra reformerfinns det pengar för den reformen just . Därför måste vi vänta något medreformen. Principen står emellertid fast. Jagnoterade att faktiskt något kom av sig i sin kritik av krisuppgörelsen.Effekten av och socialdemokraternas åsiktspaket blir en sänkningav skattekvoten, och jag noterade alltså att inte förnekadedetta. Sedanhandlar det om det mera långsiktiga skattetrycket. , har vi skrivit ifolkpartiets partimotioner, bör skattekvoten sänkas till ungefär hälften avbruttonationalprodukten. För detta ändamål är det nödvändigt att sänka ganskamånga skatter Mervärdeskatten tillhör dem som anser bör sänkas iförsta harid. Det som sade på en konferens i går och somrefereras i var inte konstigare än så. Vi har fleragånger tidigare framhållit att mervärdeskatleri tillhör de skatter som måstesänkas när de bättre förutsätlnirigar som skattereformen, , skaparger möjligheter härtill. Peronligen vill jag gärna lägga till att jag tror attäven kapitalbeskattningen kan behöva reduceras för att man skall kunna undvikaatt den totala skattebelastningen på sparandet blir för hög. I första hand kanman sänka förmögenhetsskatter, arvs- och gåvoskatter, transaktionsskatter ochsådant. Här har vi också fört fram konkreta förslag. Jagtror att det är oerhört viktigt - och på den punkten kan jag faktiskt hålla medLars - att sänka det i alltför höga skattetrycket.Enligt min mening har vi lagt en utomordentligt bra grund för detta i och medden skattereform som vi hoppas att fattar beslut om senare i junioch med den början till krispaket som finns i den nu aktuella uppgörelsen. Detkommer att behövas flera ganska besvärliga ekonomisk-politiska åtgärder Jagtror att det kommer att bli ganska knepigt att få fram förslag om deutgiftsbegränsningar som krävs för att man skall kunna gå aktivt till väga medskattesänkningarna. Jagmenar att en av de stora fördelarna i det nu aktuella krispaketet är att detinnehåller betydande besparingar, minskningar i statens utgifter, som lämnarutrymme för en sänkning av skattetrycket ned till i första hand det vi harnämnt, nämligen hälften av bruttonationalprodukten. AriL7 (): "Högre priser kari aldrig leda till lägre priser Högre skatterkan aldrig leda till lägre skatter. Det är inte åtstramning med skattehöjningarsom behövs utan en mer utbudsinriktad politik." Detta sade enligt riksdagsprotokollet ,i riksdagsdebatten , Def var då som centern-ochsocialdemokraterna kom överens om ett åtstramningspaket för svensk ekonomi.Partiledaren spädde senare i debatten på med att helt sonikaslå fast att åtstramningen kommer . Både före och efter detta lillfälle har gjortett stort nummer av att man i valrörelsen pläderade för åtstramning. Våren1989 var det alltså enligt för sent med åtstramning. , våren1990, tycker åter att en åtstramning är nödvändig. kanfolkpartiet medverka till skaltehöjningar, och kan tänka sigatt höja priserna. Detta gör nu när det i samtligakonjunkturprognoser som publiceras sägs att den svenska konjunkturenförsämras. Socialdemokraterna och förefaller dessutomstolta över att de nu räcker svenska folket den bittra kalken, Samma gladahumör visas när löften bryts och skatter höjs som riär löfteri ställs ut ochsänkt skattetryck utlovas, har visserligen försökt förklara dennauppgörelse, men jag tycker ändå att det behövs en ordentlig förklaring. Och detskulle vara intressant att höra utveckla varför det först varnödvändigt med åtstramning, alt det sedan var för sent och att det nu ärnödvändigt. Dessutom kan man fundera över vad som är skälet till att folkpartietnu tillsammans med socialdemokraterna tar initiativ till att höja skatter närfolkpartiet har varit emot det. Den här debatten med anledning avfinansutskottets betänkande skulle vi egentligen ha haft för över en månadsedan. Men på grund av turerna kring regeringskrisen och regeringens senfärdigabeteende i övrigt är riksdagsbehandlingen nu allvarligt försenad. Dennaförsening av budget-behandlingen börjar bli ett återkommande problem undervårsessionerna. Det har sin grund i att finansplanerna under de senaste årenhar blivit allt magrare och att kompletteringspropositionerna har blivit alltfetare. Det har lett till att ulskottsledamöterna får allt på sigatt behandla den ärendemängd som skall pressas igenom i utskotten . Dettycker jag är beklagligt ur demokratisk synpunkt. Turerna i den svenska ekonomiska politiken under detsenaste året söker sin motsvarighet under en och samma riksdagsperiod. Jagskall kortfattat rekapitulera hur vi i ser på detta.