prot · GD0929 · 1989-12-31 00:00:00 — Men jag skall faktiskt läsa upp litet statistikfrån stalls- Under1988 lagfördes totalt 162 849 personer för brott i . Av dessa var 24 729personer utiändska medborgare. Andelen utlänningar utgjorde alltså . Av delagförda utländska medborgarna var 16 984 kyrkobokförda i . När detgäller statistiken för enskilda brott är det mest iögonfallande att avalla män som lagfördes för våldtäkter var utiändska medborgare, ochdet gäller såväl kyrkobokförda som icke kyrkobokförda män i landet. Av dem somlagfördes för rån, snatteri och varusmugglingsbrotl var 21, 25 resp. 45 %utlänningar. Detta är alltså dystra siffror, som jag inle anser att vi skallöverdriva men inte heller blunda för. Och det är inte heller någon i dennaförsamling som gör del. Vi skall alltså inte överdriva men inte heller förringaproblemen; det gagnar vi nämligen ingen med, allra minst invandrarna själva. Ommänniskor ute i vårt land uppfattar och regeringen som flata kommer detatt bli en ytterligare grogrund för den flyktingfientiighet och begynnanderasism som man tyvärr noterar alltmer . Delhar talats om vissa saker som bör göras. Och jag delar naturligtvis heltuppfattningen all del är otroligt viktigt att flyktingar snabbt kommer ut iarbetslivet och atl de integreras i det svenska samhället. Men i detta sammanhangspelar också familjepohtiken en mycket viktig roll. Jag tror att det för dessafamiljer är mycket viktigt att de har möjlighet att välja mellan atl självavårda och fostra sina barn och atl la del av samhällets barnomsorg. De skallalltså inle känna sig pressade ål något håll. Denna fråga ligger på en annanministers bord, men min förhoppning är alt socialdemokraterna skall tänka omnär det gäller barnomsorgen och mer understödja just invandrarfamiljernasvilja alt själva vårda och fostra sina barn, så atl de känner atl della arbeteär viktigt och att de är uppskattade i den rollen. Jagskulle vilja fråga invandrarministern om hon är beredd atl lala med l.ex.utbildningsministern, om det nu är han som har ansvar för denna fråga, om i den allrnänna samhällskunskap som bibringas invandrarna när de kommerlill också allvarligt tar upp vårt demokralibegrepp och de krav somställs när det gäller att leva i rättstrygghet. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga (vpk); Del är alldelessant atl det finns viss risk att en sådan här debatt kan bli vulgär och kan komma fram lill slutsatser som är negativa. Men vi är ju alla överensom atl försöka hjälpa lill i denna fråga. Ellvulgärinlägg gjordes från denna talarstol för sedan då del sades alt enav orsakerna lill den ökande brottsligheten bland invandrarna är den allmännaflatheten i , och det sades att denna utnyttjas av redan kriminelltbelastade personer som kommer till , eftersom de här i har ettparadis där de kan utveckla sin brottsliga verksamhet. Indirekt innebär deltapåslående att en del av de människor som kommer till redan ärkriminellt belastade. Det riktas alltså misstänksamhet mot invandrare ochflyktingar som sådana. Det sades också alt en del av denna brottslighet inle berorpå sociala faktorer eller andra bakomliggande faktorer utan på att dessapersoner redan är brottsligt belastade. Och allt detta beror på atf vi iSverige är flata. Sådana synpunkter kan mannaturligtvis diskutera, men jag delar inle Svar på interpellationer och fråga Jag upplever sådana inlägg som en del av den vulgärpropaganda ochdet vulgära synsätt som präglar denna debatt. Men, invandrarministern, vi kan åtminstone vara överens omen sak, nämligen all invandrare är socialt, ekonomiskt, utbildningsmässigt ochbo-sladsmässigt segregerade . De utgör det lägsta skiktet i densamhälleliga trappan. Varje åtgärd som ökar invandrarnas sociala rörlighet ären åtgärd som påverkar invandrarnas benägenhet till kriminalitet. Med tankehärpå har vi från vpk:s sida krävt en rad åtgärder. Vi har krävt bättresvenskundervisning. Riksrevisionsverkel har ju riktal förödande kritik mot debrister som finns när det gäller svenskundervisningen. Vi har krävtspeciella åtgärdsprogram för invandrarungdomar, bättre yrkesutbildning och stödtill invandrarorgänisationernas kulturella verksamhel. Inle minst har vi krävten lag där diskrirhineringsombudsmannen skall kunna beivra diskrimineringen påarbetsmarknaden. Allt detta är konkreta förslag som skulle hjälpa lill all ökainvandrarnas sociala rörlighet i samhället. Regeringen har inle gjorl någontingutan underlåtit atl la egna initiativ som skulle kunna avhjälpa situationen.Om vi menar allvar med talet om det samband som finns mellan invandrarnassociala situation och brottslighet och vill göra någonting ål del, då är detdags för invandrarministern alt komma med någonting konkret! Om vi inte erkände att del behövs särskildainsatser för att vi skall kunna leva upp till de invandrarpolitiska målen,nämligen all vi skall eftersträva en politik som gör det möjligt förinvandrarna atl leva sida vid sida med oss svenskar med samma rätt till arbete,bostad, social trygghet, osv., skulle vi kanske inle heller ha en speciellinvandrarminister i regeringen. Del är väl elt uttryck för att vi faktiskt inseri det här landet att det behövs speciella åtgärder för atl invandrarna skall fåchanser och möjligheter. Sedan kan vi diskutera olika åtgärder och var dessaåtgärder skall sällas in. räknade upp en del åtgärder som vpkhar krävt. Myckel av del ligger just nu för bearbetning på mitt bord inomdepartementet och kommer till behandling i . När det gäller svenska för invandrare har regeringen tagitinitiativ till en utvärdering. Vi har tre utvärderingar som vi måste draslutsatser av, vilket vi försöker göra i samband med atl vi över huvud lagetser över del statliga stödet till kommunernas flyktingmottagning. Jag talade omalt invandrarungdomarnas situation skall belysas särskilt i den statligaungdomsulred-ningen. Vi skall i vår komma lill med en proposition iopinionsfrågor, där vi kommer atl ta upp även de frågor som kommissionen molfrämlingsfientlighet och rasism berört. Det gäller rasistiska organisationermen framför allt diskriminering på arbetsmarknaden. Jag tycker atl det är viktigt atl komma ihåg atl även omvi behöver särskilda insatser för invandrare - vi har ju en särskild ministersom har det ansvaret - är många av de problem som vi diskuterar avallmänpolitisk karaktär. Del visar inle minst det kom in på,exempelvis familjepolitiken. Del är nästan en alldeles för stor frestelse altinte ge sig in i en debatt med om familjepoliliken, omkriminalvården och över huvud laget derättsvårdande insatserna. Men jag har valt atl inle göra det, eftersom dettainte ligger inom mitt ansvarsområde. Jaghar litet svårt all förslå vad menar när hon säger att vi visarallmän flathet inför dessa frågor. Jag tycker inle att vi gör det. Ett bratecken på alt vi inte gör det är all del ämne som larupp i sin interpellation har varit sä intensivt debatterat under senare tid.Det är väl knappast tecken pä flathet. Fårjag bara säga en liten sak som kan vara värl all påpeka i detta sammanhang,nämligen all vi ofta lalar om invandrare när vi läser statistik som rörutländska medborgare. Det finns anledning att varna för all vi blandar ihopdessa saker både när del gäller brottsstatistik och när del gäller t.ex. arbetslöshet.Det kan alltså vara så alt svenska medborgare, som så all säga skulle ha bättrestatistik i olika avseenden, också kan vara invandrare. Statistiken kan av denanledningen bli missvisande om man inte har sådana saker klart för sig när mandiskuterar statistik. Man måste alltså studera hur den är uppbyggd. Fårjag till slut kommentera fråga om hur vi undervisar, som honsade, i flyktingförläggningarna. Det är kanske mera fråga om information lillde flyktingar som kommer hit om vad som gäller i del svenska samhället -skrivna och oskrivna lagar, samlevnadsregler som ofta är oskrivna lagar. Så görvi, men det är möjligt atl vi inte är så framgångsrika som vi borde vara.Åtminstone i de flyktingförläggningar som jag har haft tillfälle alt besöka -och det är ganska många vid det här laget - har man ofta tagit upp frågan. Desom arbetar själva i förläggningarna understryker hur vikligl det är alt manklarar av denna information som ett första steg i integreringen i det svenskasamhället. Många tycker t.o.m. all man skulle börja på flygplanet hit för atlhinna klara uppgiften. Speciellt om vi nu får ned väntetiderna iflyktingförläggningarna är det viktigt all vi gör bra informationssatsningar idessa frågor. Det är bra för invandrarna själva när de hamnar ulei del svenska samhället alt de slipper onödiga krockar i det avseendet. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Ett par klargöranden. Jag sade all om det uppfattas som att riksdag ochregering handlar med vad man kallar allmän flathet, då är det ett observandum.Det kan vara just sådana saker som verkligen ligger till grund förflyktingfientiighet. När del gäller statistiken sade jag alt det gällde bådekyrkobokförda och sådana som för övrigi vistas i landet. Jagvet inte om menar all jag för en vulgärdebatt, men dettaär verkligen inte min mening. Jag tycker att det är viktigt atl vi påpekarrealiteterna. Om sedan sanningen och de allmänna förhållandena är vulgära, mådel i så fall vara hänl. Tyvärr är del så att många av dem som kommer hit redanär kriminellt belastade. Del vet vi ju. All de ändå kommer hit beror bl.a. påbristande kontroll vid gränsen. Många som har ett mycket brokigt förflutetslipper in. Det är ingenting all hymla om. Men vad gäller dokumenllöshet ochkontrollen vid gränsen skall vi ha en helt annan debatl, så jag skall inlenärmare gå in på det . 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer Och fråga Visstär del så att myckel av invandrar- och flyktingpolitiken rör rent allmänpolitiskafrågor. Därför blir del gärna så atl man kommer in på diverse områden som inleligger inom invandrarminislerns domän, del är jag medveten om. Mensedan vill jag faktiskt också gärna säga atl regeringen har kommit med en rad positiva förslag - den elogen kan jag kosta på migatt ge regeringen. Det är således väldigl viktigt all vi alla nu ställer uppoch ser till att det händer saker, så att vi får den positiva utveckling somvi alla är så angelägna om. Jagtolkar invandrarministern på det sättet atl del kommer atl bli ökadeinformationsinsatser. Jag hoppas alt denna upplysning då också kommer altomfatta en ökad information om vårt samhälles lagar och om de krav som medrätta kan ställas på medborgarna och på alla andra som vistas i vårt land. (vpk); Hur stort antaletutländska medborgare med kriminellt belastad bakgrund är kan jag inte uttalamig om. Jag har ingen statistik i det avseendet. verkar dockha sådan statistik. Del skulle vara värdefullt att få ta del av den. Detfinns en annan sak som jag tycker att vi bör diskutera vad gäller frågansallmängiltighet, och det är den allmänpolitiska bakgrunden till ökadkriminalitet kring invandrarungdomar - ell fenomen som berör också svenskar.Del är viktigt att information ges. Men del är också viktigt att vi talar omför dessa ungdomar all del finns normer och moraliska värderingar, atl detfinns allmänt accepterade sanningar som man måste rätta sig efter i vårt landvid sidan av lagstiftningen. Del budskap som dessa ungdomar får när del gällerden samhälleliga norm.givningen får de inte bara genom information frånstaten, invandrarministeriel eller politikerna utan också genom den allmännasamhälleliga utvecklingen. Idelta avseende undrar jag; Vad för slags normer kan invandrarungdomar lära sigt.ex. av alt kapitalstarka personer samlas till stora konferenser - med myckethöga inträdesavgifter - vägledda av sakkunnig expertis för atl fördjupa sig ikonsten att skatteplanera, dvs. i konsten all sno ål sig pengar från denoffentliga sektorn? är dessa människor vägledda av en expertis som självhar varit med om all utarbeta kommande skalteförslag. Vadför slags normer kan invandrarungdomar skaffa sig när det gäller det nödvändigai att ta elt ansvar gentemot det gemensamma, om varje bank med självaktning harrådgivningsbyråer för att undervisa människor i konsten att sno åt sig såmyckel pengar som möjligt från den offentliga sektorn? Vadför slags normer kan dessa ungdomar lära sig av den allmänna bilden i samhälletmed dess individualism? Det handlar alltså om att sko sig på bekostnad av denoffentliga sektorn. Det har ju blivit en norm som upphöjts till att vara ellmoralbegrepp. Konsten atl sko sig har således utvecklats till en hel vetenskap.Expertis utvecklas kring dessa saker. Man siktar in sig på högavlönade. Vimåste beakta sådana här saker när vi diskuterar normgiv-ningen i fråga om de ungdomarsom begår brott. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar påinterpellation 1989/90:37 om flyktingpolitiken har frågat vad jag tänker göra för all Sverigeockså i framliden skall skaffa sig möjligheler atl ha en självständig, generösoch human flyktingpolitik. AlexanderChrisopoulos fråga är ställd utifrån antagandet att en ny och restriktivflyktingpolitik håller på alt la form inom EG och att kommer attvillkorslöst tvingas anpassa sig till denna. Detta är en tämligen vittspridd uppfattning, men del gör den i mina ögon inte mer sann. Låtmig inledningsvis konstalera alt del är min och regeringens ambition att ocksåfortsättningsvis föra en generös och solidarisk flyktingpolitik. Precis som skall den politiken också kunna vara självständig - för att användaAlexander Chrisopoulos egna ord. Men inget land kan föra en flyktingpolitiksom är helt oberoende av vad andra länder gör. Det faktum att en lång radländer är sammanlänkade genom sitt tillträde lill Gené-vekonvention ärdel tydligaste beviset på detta. Vill vi påverka den globala flyktingpolitiskautvecklingen kan vi alltså inte ställa oss vid sidan av den och vara såsjälvständiga all vi blir isolerade. Jagvill också understryka atl det inte finns någol klart förslag lillflykting-eller asylpolitik inom EG. De försök som har gjorts i denriktningen har inte varit framgångsrika. Det är, enligt min bedömning, knappasttroligt att någon färdig och harmoniserad asyl- och flyktingpolitik inom EGskulle finnas . Utifrån del perspektivet håller talet om atthela nu är i full färd med att slänga sina gränser på att bli någol aven myt. Förden händelse det skulle finnas risker med en enhetligare asylpolitik är detdesto viktigare atl vi från svensk sida är med och påverkar denna utveckling.Därför har vi också i de pågående samtalen mellan EG och EFTA markerat ettstarkt intresse för att på ett eller annat sätt medverka i EG:s pågåendearbete på delta fält. Förnärvarande förs samtal mellan EG och EFTA bl,a, om frågan om personersrörlighet inom ufifrån principen om likabehandling av medborgare iEG och EFTA, EFTA-länderna har där framhållit atl en överenskommelse om frirörlighet inom del s,k, EES-området också bör innehålla lättnader beträffandegränskontroll och gränsformalileter. Ettavskaffande av den inre gränskontrollen mellan kommer självfalletall ha konsekvenser för och i övrigi. Därför diskuteras sedanlång lid tillbaka inom och inom ramen för det nordiskasamarbetet hur man skall kunna bevara den betydelsefulla nordiska passfrihetenoch hur denna skall kunna göras förenlig med medlemskap i , I dellaarbete diskuteras också de flyklingpolitiska aspekterna på EG-samarbetel ochvilka konsekvenser som olika tänkbara utvecklingsalternativ kan få för Sverigeoch . Våradiskussioner - såväl nationellt som i samarbetet med övriga och medandra europeiska länder - sker utifrån målsättningen om en fortsatt solidariskoch generös flyktingpolitik. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk); Visserligen när det gäller begreppet human och generös flyktingpolitik finnas myckelskilda värderingar av vad detta begrepp egentligen innebär Men faktum är alt deeuropeiska länderna inom EG:s ram håller på all slänga sina gränser genom enyttre mur som syftar till atl uteslänga flyktingar. Dessa skall över huvudtagel inle kunna komma lill . Del finns klara belägg för all man arbetarpå en harmoniserad och gemensam flyktingpolitik. Bl.a. görs en gemensamkartläggning och registrering av alla flyktingar. Det innebär också all denflykting som ansöker om politisk asyl i ett land i inte skall kunna sökaasyl någon annanstans ifall del blir avslag. Del betyder alltså enrestriktivare hållning - något som bl.a. förklarar varför flyktingarna nu islörre utsträckning än tidigare söker sig till . Menfrågan gäller inte det, utan frågan gäller om vi som politiker på lång sikt kangöra någonting för att den humana och generösa flyktingpolitik som delvis förshär i skall kunna bibehållas. Vad är det som säger att inte riskenfinns att vi kommer atl vara tvungna all överge denna politik? Detär just så som invandrarministern säger, nämhgen att ett land inte kan föra enflyktingpolitik som är helt oberoende av sin omgivning. Alla som är insatta iden flyktingpolitiska problemaliken vet alt oavsett om harmoniseras medEG eller inle och oavsett om slår utanför EG eller inte kommer EG:srestriktiva flyktingpohtik alt påverka också oss. Vi kan inle som enskilt landla emot de flyktingströmmar som utestängs från EG, utan vi kommer atl varatvungna all föra en restriktivare politik. Det har redan börjat. Trotsdel som invandrarministern säger, pläderar nu hennes egen stalssek-retare BoGöransson i en artikel i för en annorlunda och restriktivareflyktingpolitik. Han menar bl.a. att 6§ i utlänningslagen i princip skallavskaffas, atl del skall göras en strikt bedömning av politiska flyktingar,alt det därutöver skall finnas en kvot för dem som har humanitära skäl och enkvot för dem som har flyktingliknande skäl, Alla dessa grupper berörs i 6§,Dessutom föreslås en rad andra åtgärder. Regeringen håller alltså nu på med altöka reslriktivitelen i flyktingpolitiken, om man skall tro på statssekreterareBo Göransson - han är ju invandrarminislerns närmaste man. Frågansom ställs är: Vad kan vi göra från sida för att bibehålla vårsjälvständighet, dvs, rätlen all utveckla och förverkliga en flyktingpolitiksom utgår från våra egna värderingar, resurser och möjligheler, om vi inleskall tvingas anpassa oss till en restriktivare praxis i ? Delenda som jag kan se är möjligt på lång sikt är initiativ på statsminister-nivåpå den europeiska arenan och inom FN:s ram som kan påverka de övrigaeuropeiska länderna alt inta en humanare och generösare hållning gentemot flyktingströmmarna.Det är alltså initiativ på allra högsta nivå på den europeiska arenan som kantvinga fram en generösare flyklingpraxis. Det är den enda möjligheten för ossalt bibehålla vår självständighet i vad gäller utformningen av den svenska flyktingpohliken.Varje uteblivet initiativ på del området framtvingar indirekt en restriktivareflyktingpolitik. Jag vill gärna atlinvandrarministern talar om de här frågorna. GULLANLINDBLAD (m): Det är bra alt invandrarministern här harklargjort vad EG-samarbetet innebär och inte innebär för vår flyktingpolitik.Det råder mycken mytbildning i frågan, och det är värdefullt atl vi diskuterarden lugnt och sansal. Jag mötte litet av denna mytbildning i ell särskiltsammanhang, nämligen när jag satt som ordförande för ett seminarium anordnat avSveriges socialförbund - som ju är en mycket kvalificerad församling. Jagmöttes av påståendet från en socialchef atl vi från sida i fortsättningeninte kommer att kunna ha en generös och solidarisk flyktingpolitik om det blirett ökat EG-samarbeie. Lyckligtvis fanns också socialförsäkringsutskotlelskanslichef där, så vi kunde tala om vad som står i den svenskautlänningslagen, som ju är del som gäller i delta sammanhang. EG anger ell golv i vad gäller politiken på olikasamhällsområden, och därutöver kan naturligtvis varje land självt sälta uppsitt tak. Vi kan ändå inte isolera oss från omvärlden, som en öde ö här uppe iNorden som är redo all la emot all världens flyktingar. Del klarar vi inte -det finns 15 miljoner flyktingar, kanske ännu fler, över hela världen i dag.Därför är ett internationellt samarbete naturligtvis av allra största vikt.Även jag skulle sätta värde på att få höra vad invandrarministern har att sägajust om eventuella initiativ därvidlag. Frågan är hur långl vi själva klarar all sträcka oss i vårgenerositet. Jag vill fråga om inle han är orolig föratt vi inte klarar vår flyktingmoitagning . Vi gör det uppenbarligen inte,när det sitter 6 000 människor som redan har uppehållstillstånd påflyktingförläggningarna och del är ca 28 000 inalles som måste komma ut ikommunerna. Även om vi placerade ut alla just nu och satte stopp för mottagandetskulle del ta elt par år innan alla var placerade. Del ger oss alla ordentligatankeställare. Vi får nog också börja fundera över våra egna problem här hemma. Del är myckel bra all man nu ämnar la del av de olikafrivilligorganisalio-nernas samlade kunskap och resurser. Jag läser iDagensNyheter atl i Röda korset och iRädda barnen lalar ganska öppet och säger all "flyktingfrågan kräver eninternationell lösning, måste ta initiativ lill en diskussion om bådeflyktingbegrepp och solidarisk fördelning mellan de rika länderna. kaninle i del långa loppet upprätthålla en generös flyktingpolitik om vi blirensamma om del." Del är skäl alt vi funderar även i de banorna och intebara visar på en rad hinder som föreligger för vårt handlande vid ell fortsaltoch ökat EG-samarbete. Svar på interpellationer och fråga MARIALEISSNER (fp): Del är elt faktum alt länder i storthar ell sämre skyddsnät för flyktingar än vad har. Del är också ellfaktum alt del pågår en uppbyggnad av ett slags "Fortress Europé" somsyftar till att skydda de europeiska länderna i slörre utsträckning mol bl.a.flyktingar. Det är lättförståeligt all del pågår elt arbete för all försökasamordna flyktingpolitiken, Svar på interpellationer och fråga då delnaturligtvis är en av förutsättningarna för alt EG skall kunna haen gemensam yttre gräns. Det är dessutom ett faktum atl delta arbete måstecentreras kring den minsta gemensamma nämnaren. Del är nämligen myckel svårtatt länka sig att man i ett gemensamt arbete inom EG skulle kunna förmå ettland eller flera länder all justera sin humanitet uppåt till högre nivåer. Detpågående arbetet medför alltså atl restriktionerna kommer all öka i . I arbetet i de olika grupper inom EG som diskuterar dessaproblem har man elt slags filosofi om "bunta ihop och slå ihjäl". Manbuntar alltså ihop invandrare, flyktingar, terrorister, knarksmugglare ochutiänningar i allmänhet och behandlar dem därmed som ett slags internationelltavskum som man inte vill skall kunna komma in i länderna. Det är ett arbete föralt bättre kunna kontrollera gränserna. är naturligtvis en utomordentligt obehaglighantering av flyktingpolitiken. Jag anser inte att flyktingpolitiken hör hemmai delta arbete, men tyvärr har majoriteten av länderna i EG en annanuppfattning. Del förs en debatt om och Sverigesframtida flyktingpolitik, även av svenskar, som vid UNHCR iGeneve och statssekreterare , som har fört liknande resonemang i tidningenhell . De drag som skymtar i denna framtida flyktingpolitik, för såvälSverige som , är att å ena sidan göra flyklingdefinitionen snävare, åandra sidan att möjligtvis öka kvoten av de flyktingar man tar in från UNHCRoch atl även öppna möjligheler för invandrare all komma in somarbetskraftsinvandrare. Naturligtvis måste man vidta olika åtgärder för att snävtbegränsa det antal personer som i framliden skall betraktas som flyktingar. Detförekommer diskussioner om att slopa reglerna om humanitära skäl eller att påandra sätt minska den grupp som anses ha skäl nog att stanna. Jag villdärför fråga invandrarministern: det aktuellt med en omläggning av denkaraktären i ? Pågår det ett arbete i departementet på att göra grundernaför asyl-och uppehållsfillstånd snävare för spontant asylsökande? Då talar jagom de paragrafer som gäller såväl flyktingliknande skäl som humanitära skäl ochäven de som gäller dem som flyr undan krig.