prot · GD0984 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:84 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Ny ersättarordning för riksdagsledamöter Upplästes och lades tillhandlingarna följande från valprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av ny ersättarordning förriksdagsledamöter Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit protokoll över beslut orn ny ersättarordning för rikdagsledarnöler förArbetarepartiet-Socialdemokraterna i läns riksdagsvalkrels jämtebevis för de utsedda, nämligen , , , , , , och , (alla s). har denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit atl de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm 2§ Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade atlansökan om ledighet på grund av enskilda angelägenheter inkommit från GöstaBohman (m) för tiden den 19 mars-den 19 april. Kammaren biföll denna framställning. vice talmannen anmälde atlMikael () skulle tjänstgöra sorn ersättare för . Prot.1989/90:84 4 § Svar på frågorna 1989/90:443 och 447 om privata initiativför bevakning av Sveriges kuster Svari}åfrågor , pörsvarsminister : har,med hänvisning till en artikel i sorn behandlar startandet avstiftelsen , frågat mig om detta är en bra utveckling ellerom jag tänker vidta några åtgärder för alt förhindra alt den svenska marinen pådetta sätt kompletteras med privata initiativ. har frågat mig om regeringen anser att detär lämpligt alt den svenska försvaras rned hjälp av privatägdakusljakter. Eftersom frågorna har samma bakgrund besvarar jag bådafrågorna . Stiftelsen som har bildals i Göteborghar sorn ett av målen för sin verksamhet att "stärka försvaret avVästkusten bl.a. genom samverkan rned militära och andra myndigheter".Stiftelsen avser också atl anskaffa ett fartyg lill hemvärnoch sjövärnskårens ungdoms- och vuxenutbildning. Stiftelsen har inga planer päeller någon avsikt alt ersätta något militärt förband. Det iir givelvis inte liirnpligt att organisationerutanför försvarsmakten utför uppgifter som åligger denna. Försvarsmakten harde befogenheter som behövs för ingripanden rnot främmande verksamhet riktad motSverige. Den svenska marinen kommer inte att kompletteras med något privatinitiativ. Orn marinen behöver förstärkning för försvaret av kommerdel att ske på del sätt som är normalt. Ett eventuellt dellagande av Göteborgsmarina hernviirn i övervakningen av regleras i de instruktioner sorngäller för hemvärnet. Regeringen avser inte att vidta några särskilda åtgärdermed anledning av frågorna. 2 (vpk): Jag ber att fåtacka försvarsministern för svaret. Upprinnelsen till min fråga är ett upprop som en privatstiftelse, som mycket riktigt heter försvar, har publicerat iGöteborgstidningarna. En av männen bakom denna privata stiftelse är sjökaptenoch chef för ett marint hemvärn. Detta västsvenska hemvärn bildades , efler det all denryska ubåten hade strandat på . Ett liknande initiativ logs av en direktörfrån mörkaste inland. Slutredovisningen av den insamlingen visade alldet blev vad rnan kan kalla en lolalflopp. En från försvarets synpunkt mer lyckosam privat manöverstod ju för i och med det omtalade bondetågets kampanj1914. Denna fick lill resultat att pansarkryssaren överlämnades tillstatsmakterna. I det fallet var det fråga om elt privat initiativ med syfteatt förstärka den offentliga sektorn. Del nu aktuella initiativet - såsom det har beskrivitshittills - liknar, 2 , inte alls bondetåget ochSven Hedins kampanj. Carlssonbeskriver del är del alltså fråga om ett privat initiativ rned syfte alt samlain pengar från bl. a. förelagen och sedan överlämna dessa till hemvärnet,vilket räknar till försvaret. Talet om atl man inom stiftelsenskulle iiga en kustjakt som skulle användas är tydligen inte alls sant. Stiftelsen , som skall köpa denaktuella bålen, säger att västkuslförsvarel är så dåligt att sådana härinitiativ är nödvändiga alt la lill för alt kunna genomföra bl. a. ubåtsjakterJag vill då fråga: Instämmer i stiftelsens kritik mot detnuvarande västkuslförsvarel? Är det ett bra initiativ som den privatastiftelsen har tagit? Vill se mer av denna typ av privatainitiativ med syfte att förslärka del svenska försvaret? AnL 3 (vpk): Jag ber alt få tacka för samma svar som ViolaClaesson lackade för. Jag skall försöka fylla på med frågor. Jag blir inte rikligt klok på om försvarsministern anseratl detta är bra eller dåligt. Det är litet kryptiskt med "å ena sidan ochå andra sidan". Enligt den senaste versionen verkar det sorn om det ärfråga om någon form av sponsringsverksamhet. Del är kanske delta del handlarorn, dvs. alt företagen kan sponsra försvaret, sä att försvaret på så sätt kankomplettera med sådant som det inte kan få via försvarsbudgeten. Det är kanskedet som är tanken. Jag vet inte. Vad jag har undrat över är varför marinens egen ledning såentusiastiskt har motlagit delta initiativ. Denna ledning talar ju i artikeln itidningen mycket entusiastiskt om hur bra detta är, och man beklagar allstatsmakterna satsar så litet på försvar Man säger atl dettavisserligen inte kan ersätta något annat, men atl man ser det som ett bratillskott. Del har också kommit lyckönskningslelegram från högachefer inom marinen, bl. a. , och man säger alt detta känns sornett stort stöd. Jag undrar; År del brukligt atl höga chefer inom försvaretsolika grenar skickar lyckönskningstelegram och är så här entusiastiska överprivata initiativ? Eller är delta elt sätt atl föra försvarsdebatten inomandra fora än de fora där den rätteligen borde föras? Delta skulle jag vilja fåsvar på. Jag skulle också vilja fråga; Vad betyder del attstiftelsen skall få överta detta fartyg till. som chefen för marinen där nerehar sagl, "ett hyfsat pris"? Det är i alla fall skattemedel dethandlar om. Vad är det dä för ett "hyfsat pris" som han kan lova sädär pä ett bräde? Vem hyfsar lill del, och vilken storlek kommer del atl blifråga orn på priset? När det gäller en eventuell anskaffning avett av utrangerat fartyg har stiftelsen hos kustbevakningensregionledning i väst hört sig för om den tidsplan som existerar förutrangeringen av regionens fartyg. Något löfte om att stiftelsen skall få köpaett av dessa fartyg finns inte. Del finns speciella regler för försäljning avdessa fartyg, och de är gemensamma för hela statsförvaltningen. Låt migavsluta med alt säga alt regeringen till har föreslagit Prot.1989/90:84 verksamhet och ekonomiska ramar förförsvaret. Dessa förslag har riksda- gen ställt sig bakom. Jag har därmed besvarat en av . Svar på frågor ,qLa (vpk): Ja, del här svaret kan ju tolkas sorn altförsvaret är fullgott. Men det förekommer en kainpanj, som utgår ifrån allvästkuslförsvarel är alltför dåligt, iiven orn det kanske är litet överdrivetatt jämföra rned den kampanj sorn bedrev på sin lid. och jag är intresserade av att få veta omRoine iir positiv lill delta initiativ. Då kan vi förviinta oss att fåse mer av den här typen av verksamhet, sä all företag sorn får lust och har rådt.ex. kan sponsra inköp av utrangerade kusljakter och liknande. Det är en myckel märklig utveckling, även orn RoineCarlsson inte kallar det för privatisering. Jag vill gärna ha svar på frågan omhur ser pä det här. AnL 6 (vpk); Vi farväl la frågorna och svaren litet pö ornpö. Jag är inte heller riktigt belåten rned det svar jag fick om huruvida dethär är en spons-ringsverksamhet som tilltalar försvarsministerri. I del svar som försvarsministern gav låter del sorn atlden här regionchefen. och chefen för marinen, ,har varit litet väl lösmynta och sliipphänta när det gäller atl utlova sakersom, såvitt jag förslår, inte blir möjliga atl klara. Om det iir på det sättetundrar jag om det är brukligt atl rnan låter chefer inom försvaret uttrycka sigsä här och gå ut och ge löften sorn tydligen inte kan hållas. Overlämiriirmen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1989/90:428 om bistånd till Rumäniensaidssjuka barn har frågat mig om jag är bereddatl inom ramen för disponibla resurser inom vårt bistånd avsätta medel förinköp av smärtstillande medel atl sändas lill aidssjuka barn i . Den svåra aidssiluationen i , som bl.a. drabbatsmå barn, har först blivit känd utanför landets gränser. De rumänskahälsovårdsmyndigheterna söker i samarbete med internationellaorganisationer som . FN;s barnfond och Röda korsetkartlägga behoven och sälla i gång olika insatser. Det handlar om åtgärderalltifrån all utbilda sjukvårdspersonal och alt bygga upp ett säkert svstem förblodförsörjning till alt vidta ålgiirder för att lindra plågorna för de barnsorn redan insjuknat i aids. En mängd insatser har redan gjorts av dessaorganisationer, sorn alla får betydande reguljära bidrag frän . Åven svenska enskilda organisationer har i sinahjälpinsatser inkluderat läkemedel, en del av dem inom ramen för de 20 milj.kr. anslogför någon tid sedan för akuta insatser i . har således Prot. redandeltagit i finansiering av insatser som syftar lill atl lindra de aidssjuka '~_ [ [ Jagkommer också fortsättningsvis att hälla nära kontakt med de organisa- I J b tioner somredan är verksamma i för atl bistå inom hälsosektorn, och då inteminst vad gäller de aidssjuka barnen. 8 (); Jag lackar statsrådet för svaret. Det är på det hela tagelmycket positivt och glädjande all , liksom andra länder och olika organisationer,gör berömvärda insatser är min fråga litet mer speciell. Den ställdes rnedanledning av en artikel i . Ärbiståndsministern beredd - så löd frågan - alt skyndsamt vidta åtgärder, såatt disponibla resurser av vårt utlandsbistånd används för inköp avsmärtstillande medel atl sändas till aidssjuka dödsdömda barn pä sjukhus iRumänien? 1 del svar sorn statsrådet gav sägs all såledesredan har deltagit i finansieringen av insatser, som syftar lill alt lindra deaidssjuka barnens plågor Det är ju inte niigot direkt svar på min fråga, ochdet säger inte heller varför man inte kan gå in i en konkret hjälpsitualionockså. Del är givelvis mycket bra atl vi även är med och finansierar med hjälpav bidrag. fanns det en myckel talande artikel iGöteborgs-Posten, skriven av tidningens utsända . Därkan man läsa all det finns inte mindre än 13 800 barn i åldern på de 65barnhusen i . Av de barn som tillhör riskgrupperna har enligt vicehälsovårdsminis-lern 14 00(1 HlV-testats. Men del finns 29 000undernärda barn och över 200 000 handikappade barn, så här finns det utrymmeför betydande insatser från olika länder och inte minst från . En allvarlig sak som också tas upp i artikeln är att dehjälpsändningar som kommit till sjukhuset, från bl.a. , ännu ligger kvaroch fyller flera rum i en byggnad på sjukhusområdet. Denna uppgift har lämnatsav läkaren på sjukhuset i . Vårdpersonalen frågar otåligt närsändningarna skall distribueras och tar svaret av ekonomidirektören att deförst måsle sorleras och listas. Känner statsrådet lill att distributionen ärsä ofullkomlig? Statens roll i alla katastrofsituationer ärhuvudsakligen att finansiera de insatser sorn de organisationer som redan finns pä plats eller som har kontakter på plats kan genomföra. Vi har i en mängd hjälp organisationer som har god erfarenhet. I har Röda korset genom varit med i det mest akuta skedet. Se nare har del varit Erikshjälpen och Hoppets stjärna. Del finns flera organi sationer som är intresserade, så vi väntar ytterligare propåer från organisa tioner om bidrag, och jag är beredd att bistå dem med ytterligare bidrag. Men det iir inte staten som genomför biståndsinsatserna, utan där litar vi på de enskilda organisationerna, och detta bl.a. av del skäl som log upp, att man måste följa upp insatserna på ort och ställe för alt hjälp sändningarna inte skall bli liggande. Det utmärkande för en katastrofsituation är ju justoordning, och del kan lätt bli så att betydande bislåndsmedel finns där ulanatl komma till användning. AnL 10 (): Jag lackar statsrådet för dessa kompletterandeupplysningar. Det är mycket glädjande, och vi hoppas verkligen att statsrådetkommer all kunna realisera dessa löften. Överläggningen var härmed avslutad. På förslag av andre vice talmannenbeslöt kammaren atl ajournera förhandlingarna till medanledning av att vice ordföranden i ANC skulle hålla ettanförande i andrakammarsalen. 7 § Återupptagna förhandlingar Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 8 § Svar på fråga 1989/90:452 om märkning av kosmetiskapreparat, som testats på djur AnL 11 Statsrådet ; har frågat mig när reglerkommer om att kosmetiska och hygieniska preparat skall märkas med uppgift omhuruvida de testats på djur utreder på regeringensuppdrag hur ett sådant syslem som efterfrågar kan utformas samthur det förhåller sig lill handelspolitiska förpliktelser. Enligt vad jag har inhämtat kommer verket att redovisasitt uppdrag lill regeringen . Frågan är alltså inteslutbehandlad. 12 (): Jag ber att få lacka statsrådet fördet positiva svaret på min fråga. Del är viktigt atl vi på olika sätt arbetarför att begränsa och efter hand helt få slut på de plågsamma djurförsöken. Sombekant sker t.ex. mycket plågsamma hud- och ögonirritalionstester på djur vidtestning av kosmetiska och hygieniska preparat. Får människor ökad kännedom om att de preparat som deämnar köpa lillkornrnit sorn resultat av mycket plågsamma djurförsök, tordemånga undvika all efterfråga den typen av preparat. Därigenom skullealternativa testmetoder gynnas och djurförsöken minska. Diirför motionerade jag första gången om att detskall anges på kosmetiska och hygieniska preparat orn de har djurtestats. År1985 uttalade sig för en sådan lösning. I samband med behandlingen avdjurskyddslagen gjorde ett nytt tillkännagivande orndetta. fick jag svaret av statsrådet atl konsumentverketskulle ges i uppdrag att utreda frågan. 1 somras meddelades frånkonsumentverket atl det skulle införas varningstext på kosmetika, men det sadesingenting om djurtestuppgifter. När jag började undersöka vad som skett med dettaärende fann jag något mycket anmärkningsvärt. I regeringens redogörelse förriksdagens skrivelser hösten 1988-strax efter del att svaret hadelämnats-angavs nämligen atl detta ärende var slutbehandlat. Så var dess bättreinte fallet. Jag är glad över att statsrådet nu kan utlovaatt skall redovisa sitt uppdrag i vår Jag hoppas attstatsrådet är pådrivande för att nå en positiv lösning soin alla djurvännerväntar på. Vidare hoppas jag att varken svensk eller internationell byråkratiskall hindra detta och atl statsrådet skall bidra till atl övriga länder följervårt exempel. Det är bra atl vi skall fä ett förslag frånkonsumentverket . Enligt vad jag förstår arbetar man efterriktlinjerna att man i första hand söker få fram ett frivilligt systern och ellsystern som inte försvårar vår handel. Jag tycker också att det är positivt att se att mananvänder som en konkurrensfördel eller argument atl man inte har djurlestadepreparat. Jag tror att del främst är ungdomar som driver denna fråga. Del skallvi självfallet vara positiva lill, och vi skall också se till att vi driverdenna fråga framåt. AnL 14 (); Jag tackar statsrådet för denna kommentar somjag ser som positiv. Jag hoppas alt det inte skall stanna vid enbart ettfrivilligt system med märkning utan att vi skall kunna få fram elt obligatoriumsamt atl internationella förpliktelser inte skall vara ett hinder för oss. Somjag sade i mitt tidigare inlägg hoppas jag alt inte byråkratin, vare sig iSverige eller i utlandet, skall vara ett hinder för oss utan alt vi skallkunna arbeta för en ur djurskyddssynpunkt så bra lösning sorn möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1989/90:450 om den maringeologiskakarteringsverksamheten har frågat mig om jag är beredd all se tillatt iTiedel blir tillgängliga för drift av geologiska undersökningsnyinköpta undersökningsfartyg Riksdagenställde sig bakom den av regeringen redovisade planen fören snabbare maringeologisk kartering av vår konlinentalsockel. För atl kunnagenomföra planen krävdes bl.a. atl geologiska undersökning (SGU) ficktillgång lill ett för verksamheten anpassat undersökningsfartyg. Efter förslagi budgetproposition anvisade .30 milj. kr föranskaffning av ett nytt undersökningsfartyg. Det nya fartyget skulleprojekteras, och en beställning skulle läggas ut pä lämpligt varv. Enligt delunderlag som låg lill grund för beslut om nämnda anslag beräknadesleveransen av ett nytt fartyg kunna ske under /91. Den snabbarekarleringen skulle därför kunna starta i och med fältarbetssäsong,dvs. I samband med all SGU planerade för envarvsbeställning av ett nytt fartyg framkom det att det fanns elt mycketändamålsenligt och prisvärt begagnat fartyg till salu. SGU köpte hösten 1989detta fartyg, , för drygt 10 milj. kr. Fartyget byggs nu omoch anpassas för den utökade karleringen. Enligt den investeringsplan som SGUhar redovi-satlill regeringen kommer /90- 1991/92 ca20 milj. kr atl användas för förvärv och ombyggnad av fartyget och ca 10 milj.kr. atl användas för anskaffning av den utrustning som behövs ombord päfartyget. De medel som anslagit, dvs. 30 milj. kr, kommer således attbehövas för inköp, ombyggnad och utrustning av fartyget. Enligt SGU:s plankommer fartyget atl vara färdigutrustat under /92. Jag kan mot denna bakgrund konstatera atl SGU:smaringeologiska kartering kommer alt befinna sig i elt uppbyggnadsskede underde närmaste åren. Regeringen har därför budgetproposition inteföreslagit några medel för utökad karlering under /91. I dettotala anslaget till SGU ingår dock drygt 3 milj. kr som drifismedel förmaringeologisk kartering motsvarande dagens karleringstakl. Det börföljaktligen finnas förutsättningar för SGU all bedriva karlering med det nyafartyget under nästa budgetår Fartyget skall därför inte behöva ligga vid kaj. Det av regeringen till SGU föreslagna anslaget /91 uppgår till totalt ca 99 milj. kr Till verkets förfogandestår sålunda betydande resurser Om SGU vill utöka den karleringen isnabbare takt än vad som tidigare redovisats för , bör detta kunna skegenom att verket gör omfördelningar Enligt regeringens planer kommer frågan om denmaringeologiska karleringens fortsatta utbyggnad att tas upp till prövning ibudgetarbetet års budgetproposition. 16 (): Jag tackar industriministern för svaret. Jag måste tyvärrsäga atl jag är förvånad över svarels innehåll, men framför allt över dennafrågas handläggning. Jag hade egentligen inte alls tänkt mig alt jag skullebehöva ställa den här frågan, eftersom jag tycker all saken är sä självklar Bakgrunden är precis som har sagt, ettriksdagsbeslut om en snabbare maringeologisk kartering. För alt få till stånden snabbare kartläggning av den svenska kontinentalsockeln har man anslagit 30milj. kr lill ett nytt undersökningsfartyg ål SGU. Tanken var alt fartygetskulle byggas under innevarande år, men tack vare en liten portion lur och portion handlingskrafthar SGU kunnat köpa in ett ändamålsenligt undersökningfar-lyg, som redan nu ärfärdigt alt ge sig ut för karteringsverksamhet. Genom atl SGU korn över ett begagnat fartyg, som anpassatsoch utrustats lill en kostnad av ca 21 milj. kr.,har nästan 9 milj. kr.sparats åt staten. Dessutom kan det nya karleringsfarlyget las i bruk redan isommar Alla borde vara glada och nöjda, men tyvärr har inga drifismedelanslagils. Utan pengar till driften kommer fartyget enligt SGU all ligga vidkaj under sin första karteringssäsong. I stället för den snabbare karleringstakl som riksdagenhar bestämt blir del i så fall ingen kartering alls. Den situationen ärorimlig. Undersökningsfartyget ligger i Värtahamnenoch är klart för sitt ändamål. Anser industriministern del vara klok politikatl låta ett färdigt karteringsfartyg ligga vid kaj, av den anledningen attanskaffandet av fartyget skelt fortare och mer förmånligt än beräknat? AnL 17 Industriminister : Regeringen har budgetpropositionberäknat medel för maringeologisk kartering och fördel nyaundersökningsfartygets kapitalkostnader, vilka uppgår lill 4,5 milj. kr.Regeringens förslag till anslag gör del möjligt för SGU att bedriva karteringmed det nya undersökningsfartyget. Del förhållandet atl regeringen inteberäknar några medel för ökade driftskostnader för /91 innebärinte att den av godkända planen för en snabbare maringeologiskkarlering försenas. SGU kan inom ramen för sitt anslag göra omprioriteringarsom medför all man kan använda del här fartyget för denna verksamhet. Någonförsening av den plan som har antagit är del inte fråga om. 18 (); Lät mig läsa högt ur ett brev som har avsänts av SGU lilldepartementet. Det heter där; "Orn medel inte anvisas till den ökademaringeologiska verksamheten i enlighet med SGU;s framställningar" - dvs.till driftsmedlen - "innebär det all den maringeologiska fältverksamhelenläggs ned under fältarbetssäsong-erna 1990 och 1991 samt atl denmaringeologiska verksamheten går in i budgetåren 1990/91 resp. 1991/92 med ettackumulerat negativt saldo av ca 520 kkr respektive 1.335 kkr motsvarande dekostnader som del nya fartyget för med sig oavsett fältarbete genomförs ellerinte." Del är nämligen så alt del nya karleringsfarlyget harmycket dyrare driftskostnader. Det krävs alltså en utökning av driftsmedlenför all det över huvud taget skall kunna åka ut på havel. Kommer industriministern all ta någon kontakt med SGU föralt se till att driften kan säkras ? Jag anser alt SGU har möjligheter att göra de omprioriteringarsom är nödvändiga för atl fullfölja den plan som har antagit. Jaganser inte atl del finns grund för påslåendet att plan inte skallkunna genomföras. r protokoll 1989/90:84 Prot,1989/90:84 AnL 20 (); 13 mars1990 Herr talman! Orn industriministernanser all del inom ramen för SGU;s normala anslag finns drifismedellill detta fartyg, måste dessa anslag ha tagits var pajiagoi jm j jjvgrkanl. och del kan intevara en god ekonomisk politik. alt detförefaller sorn orn del har gått prestige i denna fråga. Man har frånregeringens sida anpassat sig till den verklighet som uppkom i och med att manköpte ett begagnat fartyg och kunde spara 9 milj. kr. I det avseendet har mananpassat sig lill verkligheten och alltså tillgodoräknat sig 9 milj. kr.,Däremot har rnan inte anpassat sig lill den nya verkligheten vad gäller denökade kostnaden för alt driva båten. Anserindustriministern atl del eniga riksdagsbeslutet om en snabbare maringeologiskkarlering, sorn nu enligt vad man kan se blir fördröjd, kan negli- Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1989/90:412 om preliminärskattetabellerna och det tillfälligasparandet, m.m. AnL 21 Finansminister : har frågat rnig om jag ärberedd att vidta åtgärder sä all den enskilde medborgaren erhåller korrektinformation om vad som är skatt och vad som är tillfälligt sparande. Bakgrundenär att det tillfälliga sparandet inte redovisas separat ipreliminärskattetabellerna . Det tillfälliga sparandet är lill skillnad från1989 års sparande knutet lill den slutliga skatten. Del belopp som skallsparas kan därför inte fastställas definitivt förrän den slutliga skatten ärkänd. Sparbelopp som betalas löpande är alltså preliminära. I preliminärskatlelabellerna har av flera skälsparbeloppen bakals in i den preliminära skatten. Detta anges tydligt påtabellernas första sida. Där anges också hur den skatlskyldige själv kan räknafram del preliminära sparbelop-pel. I tabellerna markeras också var gränsen gårmellan sådana preliminär-skatlebelopp som omfattar och sådana som inte omfattarett sparbelopp med hänsyn till att mindre inkomster är undantagna frånsparandet. Det slutliga utfiillel kommer att framgå av nästaårs slulskattese-del, och för den sorn då deklarerar förenklat också avtaxeringsmeddelandel. Dessutom räknar jag med all kommer altlämna tydlig in-formaiton om sparandel när del är dags att deklarera nästa år.så alt den enskilde då lätt kan räkna fram det slutliga sparbeloppet. Jag anser att de regler sorn gäller för information ärgodtagbara. Jag kommer inte alt ta initiativ till några ytterligare åtgärder AnL 22 (); Jag tackar finansministern för vänlighetenall komma hit och svara på min fråga.