prot · GD09117 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag hoppas att denna konflikt skall kunnalösas upp på det sätt som statsrådet här säger, då det rör sig om vuxnaoch mogna människor kan man inte komma ifrån det faktum attkonflikten har kommit lill stånd på grund av det mycket njugga bistånd som ges.Det är slor skillnad mellan att ge av de kommunala kostnaderna, som Norrköpingger, och att ge , som ger i är något av ell medelvärde. Jag hoppas atl fallet i inte skall upprepas,men del är uppenbart alt kommunen där inte har levt upp till de ambitioner somregering och riksdag har givit uttryck för så sent som . I övrigt hoppas jag alt statsbidraget skall få en vettigutformning, kanske som vi moderater har föreslagit - jag ser ingen annan utväg- dvs. att del elevbaseras och att rättvisa på det sättet kan uppnås mellanfristående skolor och vanliga grundskolor och gymnasier Jag skall bara göra eri erikel kommentartill del som sade sist. Alla slatsbidragsystem som konstrueras iskolväsendet kommer alltid alt vara elevbaserade. Däri skiljer vi oss inte iuppfallning. Ni har uppfattningen all statsbidraget skall utgå som en elevpengoch att eleven med hjälp av den skall söka sig ut på en marknad och köpa sigden utbildning som han eller hon tycker år bäst. Däri ligger den ideologiskaoch sakliga skillnaden. Alla statsbidragssystem är i övrigt baserade påelevantal - del är självklart. 158 (): Det är helt uppenbart all vi moderater alltidhar satt valfriheten i främsta rummet, och vi kommer naturligtvis altfortsätta atl göra detta. Vi ser ingen annan möjlighel än atl elever ochföräldrar skall kunna bestämma barnens skolgång, just i enlighet med den styr-och anslagsproposition som behandlade för inte så länge sedan. Därtogs också intentionerna fram, dvs. största möjliga valfrihet för elever ochföräldrar att kunna välja skola. Sedan är det bara fråga om hur mycket vi anservara möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1989/90:555 om de landstingsdrivna folkhögskolornas existens har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder för att ett skattestopp för landstingen inte skallkomma att påverka de landstingsdrivna folkhögskolornas existens. Inledningsvis kan jag konstalera atl jag delar den synBertil Måbrink ger uttryck för - såväl när det gäller vikten av attkorttidsutbildade får reella 5 Riksdagetis proiokoU 1989/90:117 Prot.1989/90:117 möjligheter att komplettera eventuella brister i sinutbildning som att folk- högskolan kan spela en viktig rolli detta avseende. Folkhögskolornas framtida verksamhet utreds för närvarandeav folkhög- Svar pa frågor skolekommittén, som skall haslutfört sitt arbete . Det finns 128 folkhögskolor i Sverige.Knappt elt femtiotal av dem har landsting som huvudman. Av de fem folkhögskolorsom finns i har fyra som huvudman. Jag anser inteall staten skall vidta några speciella ålgärder om elt landsting av ekonomiskaeller av andra skål finner anledning alt lägga ned en folkhögskola. 160 (vpk); Jag tackar för svaret. Den socialdemokratiska landstingsgruppen i ,som har majoritet i , har beslutat atl föreslå en nedläggning avGävle folkhögskola . Del skäl för denna nedläggningsom har redo-visals offentligt - det är möjligt att del finns något arinatskäl, som jag inte känner till - är att måste spara 200 miljonerGenom atl lägga ner sparar man 3,8 miljoner och jag är överens om folkhögskolornasbelydelse, och del är bra. Han säger alt staten inte skall vidta någraspeciella ålgärder om ett landsting vill lägga ner en folkhögskola avekonomiska skäl. Det låter sig sägas, men ett faktum är all kommunsektornmellan har fått 35 miljarder mindre på grund av att statenhar skurit ner statsbidrag och vidtagit andra åtgärder. Dessutom tänkerregeringen nu föreslå all kommunalt skatlestopp, och det förbättrar intesituationen för landstingen och kommunerna. Del socialdemokratiska landstingsrådet säger då all manvidtar en åtgärd där den märks minst. Det är mycket cyniskt. Del är möjligt märks minsl, men den slår naturligtvis mycket hårt mol jusl de kategorierav människor främst vuxna, som fortfarande har brister i sin utbildning. Noghar staten ett ansvar också på del ekonomiska området. AnL 161 Statsrådet ; beskrev det kommunala eländetunder . Jag hade tillsammans med någrakamrater ansvaret i en starkt industripräglad kommun och kan konstatera kommunala ekonomiska utvecklingen var synnerligen god.Det som hände då, inte bara i den kommun där jag arbetade, utan kanske framförallt i ett sådant län som , var två saker. Vi fick nedarbetslösheten. Del minskade trycket oerhört myckel på den kommunala ekonomin. Vi pressadetillbaka inflationen. Även del gjorde att den kommunala ekonomin blomstrade ochfungerade väl. , som beskrevs av , varfaktiskt en pe riod som för mänga kommuner, inte minsl de som var industridominerade, innebar en väsentlig förbättring. Det har jag haft egen erfarenhet av . Vi fick byta bortsocialbidragen på grund av arbetslöshet mot ell säll atlgöra offensiva insatser, bygga ul barnomsorg och vård. Såsåg verklig- Prot,1989/90:117 heten ul, och del är så den skall beskrivas. Del häraktuella beslutet skall fatta. harkompelens all självt bedöma var man skall lägga sina pengar Staten ger P I 8 ett bidraglill driften av folkhögskoleverksamhel. Del skall vara så tilltaget alt enhuvudman, om denne lycker all del är angelägel, kan bedriva sin verksamhet i juslden formen. Men del är inte staten som skall besluta hur huvudmannen skallgöra, utan del är huvudmannens beslut. Här är del som äger beslutetoch som får ta det. All annan ordning skulle naturligtvis vara mycket underlig,t.ex. om vi från statens sida, när en huvudman drar sig ur en folkhögskola,gick ut och sade alt vi förbjuder er att göra detta och tycker all ni skallriva upp ert beslul. Beslutet får diskuteras i och i . Därfår också ansvaret utkrävas, om det nu finns ett ansvar alt utkräva, utifrånden lyp av beskrivning som har gett. AnL 162 (vpk): Så kan man ju uttrycka det, som GöranPerssori gör Först drar mari uudan ett anlal tiotal miljarder från kommuner ochlandsting, vilket naturligtvis tvingar in dem i en situation därkonsekvenserna bl.a. blir de ålgärder man länker vidla i . De siffror som jag använde, , är tagna urlångtidsutredningen. Svenska kommunförbudet och haruppskattat atl de ålgärder som har vidtagits av staten under åren 1980-1988innebär atl kommunsektorns inkomster netto blir i runt tal 35 miljarderkronor lägre. Del är och som har kommitfram lill della. Del har naturligtvis drabbat även läns laridstirig.Faktum är att staleus åtgärder har skapat den här prekära situaliorien förlandstinget. Någonting måste göras från statens sida. Lägel är helt oacceptabelt.Nu föreslår man dessutom ell skatlestopp, vilket inte förbättrar situationenför vare sig eller kommunerna. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1989/90:578 om industrinsreturpappers-försörjning AnL 163 Industriminister ; har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder mol all del inte finns avsättning för insamlatrelurpapper i kommunerna. anför atl detta kan medföra minskadeambitioner att återvinna returpapper utredde frågan om massa- ochpappersbru kens försörjning med relurpapper varnade för atl det kan uppstå brist på inhemskt returpapper Min uppfattning är att ulbygg- nadsplanerna i de pappersbruk som använder returpapper kan medföra en större efterfrågan än vad industriverket förutsåg i sin utredning. Använd riirigeri har ännu inte hunnit öka i takt med den ökade insamlingen, varför 67 Prot.1989/90:117 överskon av returpapper i vissa fall har uppstått. högre i än ivissa andra länder. Del kan ha gell en ökad returpappersimport, som bidragitlill ett överskott av svenskt returpapper var paJragor j förutsätter att de berördaparterna kan lösa tillfälliga balansproblem Jag följer noga utvecklingen på området men avser förnärvarande inte atl vidla några särskilda åtgärder. AnL 164 (): Jag tackar industriministern för svaret.Skälen till min fråga är de signaler som man får frän kommunerna och somman har fåll . Även har gett ullryck för sammaoro i ett brev till industridepartementet under slut av 1989. Vi ser en anhopning av returpapper i kommunerna av, somjag ser del, två skäl. Del ena år atl vi har dyrare relurpapper i vårt land ochalt importen ökar. Det andra skälet är de krav som vi har ställt på SJ atlbedriva sin verksamhet på förelagsekonomiska grunder Del har lett till atl SJhar höjt sina priser med . Det betyder en minskadintäkt på /ton för exempelvis Norrelur för att bli av med sitt papper.Delta har i sin lur lett lill atl Norretur i mitt län har meddelat kommunernaatl av kommunernas insamlade papper kan tas emot. Man kan befara atl ambitionen sänks i kommunerna. Det ärmånga kommuner som betalar i och för sig symboliska summor lill ideellaföreningar idrottsföreningar m.m., för atl få in della relurpapper Som jag bedömerdel har man fåll i gång en mycket fin verksamhet. Insamlingen flyter bra. Dettakan faktiskt sällas på spel. Den dagen vi får efterfrågan på relurpapper igenfråri industrin har vi kanske förbrukat och fördärvat det förtroende som vihar byggt upp i och med insamlingen. Min följdfråga till industriministern måste bli; Är manberedd att i induslrideparlementet se över möjligheterna lill ett fraktslöd,med nedtrappning , tills industrin harbetalningsförmåga och kan få verksamheten att gå runt? AnL 165 Industriminister ; Industrins förbrukning av returpapper ökadekraftigt , . Dessutom ökar Hyltebmkförbrukningen av returpapper Den skall upp till nivån /år, där denberäknas vara i slutel av della år Utöver detta skall Braviks bruk undersommaren 1990 besluta om lidningspappersproduklion baserad på returpapper Omden investeringen blir av behövs det 105 000 lon relurpapper Det beiyder atl efterfrågan på returpapper kommer all öka.Jag bedömer alt parlerna tillsammans kommer all lösa den prisfråga somnaturligtvis också leder till att vi kan få konkurrens med imporlen. Det ökadebehovet bedömer jag skall leda till att efterfrågan på del insamlade papperetskall öka. 166 (); Jag kan naturligtvis känna mig delvis tryggför dagen i och 68 med all industriministern är bereddalt följa frågan myckel noga. måste setill alt kommunerna behåller uthålligheten. Vi måste utgå från atl Prot. kommunernai dag inte har några lagringsmöjligheter Relurpapper kan inte lagrasmer än en eller Då är det i stort sett bara all stjälpa del [ [ Jag vet med mig atl många kommuner inte har några andra var p jragor möjligheter än atl låta returpappret gå direkt lill den övriga sophanleringen. Det är inte bra. men jag är nöjd för dagen. Överläuunineen var härmed avslutad. 29 S Svar på fråga 1989/90:584 om det kollektiva ägandet harfrågat mig vilka förslagregeringen överväger för atl öka det kollektiva ägandet och när dessa kanväntas föreläggas . Jag förmodar atl frågan ställs mot bakgrund av att jag ien intervju gjorde vissa uttalanden. Jag talade därom all jaganser atl vi i bör föra en debatt om den ekonomiska demokratin och idet sammanhanget de stora medborgargruppernas delaktighet i kapitalbildningen.Jag anser atl delta är mycket viktiga frågor mol bakgrund av den koncentrationav ägandet i näringslivet som har skelt och som bl.a.ägarulred-ningen har karllagt. Som jag också framhöll i intervjun finns det förnärvarande inte några konkreta förslag, ulan vad som i första hand behövs ären diskussion i dessa frågor. Svaret till blir därför altregeringen inte överväger några konkreta förslag. 168 (); Det hör till atl man säger lack för svaret,men jag tycker att det var ganska torftigt. Bakgrunden till min fråga är mycketriktigt de uttalanden som industriministern har gjort om att del ärvikliga mål för socialdemokratin att skapa ekonomisk demokrati, altdemokratisera förmögenhetsbildningen och liknande. Delta låter med förlov sagtprecis som när var LOs andre ordförande och talade sig varm förlöntagarfonderna. Det som saknades var tydligen konkreta förslag. Jag hyser stor tilltro till regeringens kreativitet när detgäller alt hitta konkreta förslag och praktiska lösningar på mer avkollektiviseringar Även om industriministern nu inte vill säga någonting om LOsulredning om förhandlad överskottsdelning och rätt för första och tredjeAP-fonderna alt köpa aktier, görs det inte heller något avståndstagande, sådessa frågor är tydligen fortfarande aktuella. Jag menar alt det är i grunden fel alt kollektiviseraägandet på della sätt. En marknadsekonomi bygger på privat ägande.Marknadsekonomin kan inte fungera, om den privata äganderätten utsätts förattacker och ständigt naggas i kanten. säger nu i sitt svar atl regeringen förnärvarande inte förbere der några konkreta förslag. Får jag påminna om vad dåvarande slatsminis- 69 Prot.1989/90:117 tern sade i debatten om löntagarfonderna idecember 1983, näm- ligen att detta var steget, intesleg 1. [ ] sade i oktober 1987att "efter 1990 tillförs löntagarfon- var pajragor derna inga nya pengar De ersättsheller inte av något som liknar fonderna eller avandra system av fonder med samma syfte." om hananser all löfte skall gälla eller om han anser atl det AnL 169 Industriminister : Jag har ingen annan uppfattning än den somhar deklarerats av först och sedan . Löntagarfonder iden form som har beslutat om är stegel. Del kommer ingenting liknandeefler dem. Men del hindrar inte att vi kan diskutera hur vi skall demokratiseradet svenska samhället i övrigt. Del fanns när också liberalerna var intresserade avdenna debatt. Det var faktiskt som partiledare för somlog initiativ lill den ulredning om lönlagarnas delaktighet ikapitalbildningen som föregick löntagarfondsförslagel lill riksdagen.Folkparliel föreslog också någol senare alt man skulle utökastyrelserépresentationen för de anställda till hälften av styrelsens ledamöteri storföretagcri. Då farins del elt iritresse fråri folkpartiels sida. Dåsåg man ett problem i deri ökande maktkoncentration som ofta sker genomspridning av aktier till många. ser tydligen inget problem här,och då vill man inte heller ha någon debatt om hur dessa problem skallangripas. Det är märkligt alt liberalerna, som tidigare kunde se problem fördemokratin när starka maktkoncentrationer uppslår, inte ser de problemen. 170 (); Det är ganska uppenbart alt påalla sätt lever i del förgångna. Många har uppläckt all planhushållning ochsocialism fungerar myckel dåligt. Detta har visats inte minsl under den senasteulvecklingen i . Människorna vägrar atl acceplera den ofrihet och dendåliga levnadsstandard som della leder till. Om verkligen vore intresserad av alt spridamakt och ägande till vanliga människor, skulle han la fasla på förslag som vifrån har lagt fram om all sälja statliga förelag lill allmänheteri- inte lill andra stora organisationer - och om att stimulera de anställdas deli företagens vinster föreligger ell förslag i rakt motsatt riklnirig,riämligen om att bromsa uppkomsten av andel-i-vinst-syslem geriom atl belägga demmed fulla sociala avgifter. RuneMolins regering lycks inte dela hans önskemål. befinner vi oss i och i eri blaridekonomi, där vi har olikaformer av ägaride. Vi har kollektivt ägande via våra pensioris- syslem.LO-SAF, t.ex. har perisionssyslem där en del av resurserna sätts in iexempelvis ägarkapilal i näringslivet. Att man för in totalför- slalligandei denna debatt visar hur omöjligt det är alt föra en diskussion i dessa frågori . Vad det handlar om är ju hur vi skall skapa ett samhälledär människorna känner att de har ett inflytande över de beslul som har slorbetydelse för dem. De beslul som fattas i näringslivet har slor belydelse, ochdå gäller del alt hitta former som gör att människor känner atl de har endelaktighet i de besluten och också kan påverka dem. Inom ser man här uppenbarligen inte längrenågol problem, ulan man är, som jag upplever del, glad över den utveckling somäger rum. Då får vi försöka diskutera frågorna med andra, som ser mera avproblem i detta än vad gör. AnL 172ANNE (): Det är alldeles riktigt uppfattat attfolkpartiet inte är intresserat av atl diskutera fortsatta kollektiviseringarDäremot är vi mycket intresserade av att diskutera spridning av makt, ansvaroch förmögenheler lill de enskilda anslällda. Del finns, industriministern, allalldeles utmärkt medel för atl åstadkomma delta, men industriministern villinte uppmuntra användningen härav, ulan han vill faktiskt stoppa del. Jaglycker att del strider mol del som han har sagl. Jag måste därför sägaatl jag inte riktigt tror på de önskemål som han gör sig lill talesman för Jag anser mig fortfarande inte ha fått något riktigt svarpå frågan om statsminister löfte om all del inte skall blinågol mera förslag med samma syfte skall gälla eller inte. äruppenbarligen på kollisionskurs med statsministern på denna punkt. AnL 173 Industriminister ; Jag lycker atl alla uppslag lill hur manskall kunna demokratisera den maktkoncentration som vi har i näringslivet ochsom bygger på ell på vissa händer mycket koncentrerat aktieägande är bra. Jagtycker all vi kan föra den debatten, och jag är inte främmande för några somhelst uppslag. Jag kan vidare inte upprepa det svar som jag har gettom löntagarfonderna som steget. Jag har sagt atl de är steget. Om man inteuppfattar del, vill man irite uppfatta det. AriL 174 (); Vad Irigvar sade gick faktisktlängre än till atl löntagarfonderna var stegel. Jag kan upprepa ur det citatsom jag tidigare anförde; "De ersätts heller inte av något som liknarfonderna eller av andra system av fonder med samma syfte." På den punktenupplever jag att industriministerns svar strider mot löfte.Jag beklagar atl så är fallet. Del vore minsl sagl förargligt förstatsministern, om hans löfte skulle brytas på denna punkt. Det skulle skapabetydande svårigheter för socialdemokratin framöver Ingen kommer alt kunnalila på all löften skall hållas. Delta kommer all skapa problem förnäringslivet och betyda en fortsatt skjuts ut ur . Prot.1989/90:1 17 Anf. Jag kan ord för ordupprepa vad har sagl i " det där uttalandet, som inte ärnågot problem för mig. Men del hindrar inte 1 måsle ha en diskussion om hurvi skall få demokratin atl fungera på bäslamöjliga sålt och om hur vi skall komma till rätta med de privatamakt-grupperingar som fattar beslut på vilka människorna inte har någolinflytande. Det kan finnas många andra former för detta. har föreslagitatt vi skulle tillsätta halva bolagsstyrelserna med representanter för deanställda. Vi kan ju börja där. AnL 176 (); Får jag fråga ; Anser han atl detär demokratiskt atl enskilda människor äger aktier i de företag som de arbetari? Jag har ingenting emot ett enskiltaktieägande. Vad jag ser som ett problem är när vi får en sådan koncentrationatl makten på enskilda händer blir så slor all den kommer i konflikt med delfolkliga intresset. 178 (): Om man vill motverka maktkoricerilration ärden naturliga följden alt man lägger fram förslag som medverkar till alt spridaägandet lill många fler enskilda människor Det finns utmärkta förslag tilldella, bl.a. alt sälja ut statliga företag. Till delta säger industriministernnej. De skall i stället bli fler och mera statliga. Ett annat förslag är attöka och stimulera uppkomsten av andel-i-vinst-syslem för de anslällda. Dessasyslem vill regeringen bromsa genom atl belägga dem med extra slraffskatler.Jag tycker att ord och handling inte riktigt passar ihop. AnL 179 Industriminister : Om det vore sä enkelt atl man bara genom altsprida aktier via utförsäljning av de statliga förelagen eller aridra företag kundelösa upp de här maktkoncentrationerna i näringslivet, vore det ju bra, men såär det inte. Den utveckling vi har med precis del systemet leder i slället maktkoncentration, en koncentration av ägandet i och i andra länderDel är det som är problemet, och om man inte har upptäckt del, då har man intestuderat förhållandena i land efter land i fråga om ägandet i de slora företagen.Dessa blir genom fusioner osv. 180 (); Är del industriministerns avsikt all ersättavad han kallar privat maktkoncentration med statlig eller med andra former avkollektiv maktkoncentration? AnL 181 Industriminister ; Jag har sagl atl jag vill ha en diskussion omhur vi skall lösa detta problem, och det räcker för mig för dagen. AnL 182ANNE (); Industriministerns diskussion lämnar enligtmin uppfattning en del övrigt all önska. Han förefaller vara hell på det klaramed vilka medel han vill använda, och han motsätter sig atl använda de medelsom bygger på ell forlsatl utvecklat privat ägande. Jag fruktar atl det intekan bli fråga om några diskussioner om samarbete med folkparliel på denpunkten. 1989/90:1178 maj 1990 Överläggningenvar härmed avslutad. 30 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisadesProposition 1989/90:148 lill socialförsäkringsulskottet 31 § Förnyad bordläggning Föredrogs men bordlades återNäringsutskonels betänkande 1989/90;NU35 32 § Anmälan om frågor Anmäldesatl följande frågor framställts 1989/90:593 av () till statsrådet om huvudmannaskapet för äldreomsorgen; Skall kommunerna åläggashuvudmannaskapet för äldreomsorgen eller inte? Regeringens linje i denna frågaär och förblir oklar. I ett tal i skapade biirädandesocialminister än mer oklarhet i frågan genom alt dels påståatl landels kommuner kan ta över ansvaret för all primärvård, dels kontra medatl det är möjligl att man måste backa vad gäller sjukvårdsansvaret. Det råder en slor osäkerhet ute i landet om vad som skallhända i denna fråga. Osäkerheten drabbar de äldre som i avvaktan på atl någotskall hända riskerar att komma i kläm. Även anställda och huvudmän inom vårdenkänner oro. Med anledning av ovanstående vill jag slälla följande fråga tillbiträdande socialministern: Ämnar regeringen lägga fram någonproposition om huvudmannaskapet inom äldreomsorgen och i så fall när? 1989/90:117 1989/90:594 av () till socialministern om visst uttalande om sjukvård och barnomsorg: I förstamajtalet sade statsrådet att regeringenvill satsa på sjukvård och barnomsorg, men när man satsar somsocialdemokraterna gör, blir det trots allt köer Vill man inte ha sjukvård ochbarnomsorg, då blir det heller inga köer Mol bakgrund av detta vill jag be statsrådet attnärmare precisera detta uttalande. Skall det uppfattas som att barasocialdemokraterna vill ha sjukvård och barnomsorg? Ett förtydligande synesvara på sin plats. Preciseringen bör närmare ange vad som i antal anställda ochi miljarder kronor menas med att inte vilja ha sjukvård och barnomsorg. 1§ Justering av protokoll...................................... I 2§ Svar pä fråga 1989/90:574 omfredspliklen i MBL.. 1 ArbetsmarkriadsmiriislerMoria (vpk) 3 S Svar på fråga1989/90:509 om USAs TV-sändningar till . . 2 Utrikesminister (vpk) 4§ Svar på fråga 1989/90:513 om åtgärder motkärnvapenprov på 5 § Svar på frågorna1989/90:518, 521, 523, 524 och 525 om förbudet mot utländska besök medkärnvapenbestyckade fartyg 6 Utrikesminister (vpk) () () IngbrittIrhammar (c) () 6 S Svar på fråga1989/90:519 om det sekretessbelagda materialet om Utrikesminister (vpk) 7 § Svar på fråga1989/90:573 om betydelsen för all EG-sta- terna sluter en politiskunion................................. 18 8 § Svar på frågorna1989/90:580 och 586 om misskötia permissioner i kriminalvården, m.m........................................... 21 Justitieminister () 9§ Svar på fråga 1989/90:563 om eltmilounderhållsregemenle i 10 § Svar på fråga1989/90:570 om villkoren för svensk medverkan i 11 § Svar på frågorna1989/90:545, 551, 552, 553, 554 och 557 om för- säljning av opastöriseradmjölk, m.m...................... 28 Prot.1989/90:117 () AnitaStenberg (mp) KjellDahlström (mp) MargittaEdgren (fp) 12 §Svar på fråga 1989/90:582 om lantbruksstyrelsens handläggning av vissabidragsärenden lill renägare............................................................. 37 JordbruksministerMals (vpk) 13 §Svar på fråga 1989/90:585 om Braltströmmen......... 38 14 §Svar på fråga 1989/90:532 om medel lill upprustningen av Ble- 15 §Svar på fråga 1989/90:535 om en effekter på Östersjönoch dess miljö..................................................................... 42