prot · GD0917 · 1989-12-31 00:00:00 — Mer än beslöt regeringen att intevidta någon åtgärd. - som är mycket bättre än jag, och detinstämmer jag gärna i - utlovade minsann att innan isen skulle släppavåren 1988, dvs. efter larmet, skulle eventuella beslut till skydd förtorskbeståndet komma. Men de ansvariga i , som kan så mycket,upptäckte aldrig att isen släppte det året också, så händeingenting. Då hade det gått larmet kom. lovades vi här i av före utgången av 1988 i alla fall skulle göra en analysav utvecklingen av torskbeståndet i . Då hade det gått mer än ettoch larmet. Ingenting hade hänt, mer än att ytterligare ettlarm inkommit förstås, om att torskfisket nu var på väg att helt försvinna.Gjordes då den analys års utgång som vi lovades här i kammaren? Nej,de ansvariga sov vidare. får vi i utskottet erfara att 1989 harutvärderat Norrlandsfisket av torsk. Nästan tvä år efter larmet från deregionala myndigheter som inte skulle behöva höras rapporterar ettundersökningsfartyg att de torskfiskebestånd som vi larmade om i hålorna utanförHöga kusten i stort sett har försvunnit. Det får vi i veta , mer äntvå och efter detatt larmet kom. Hur kan försvara sin regering för en sådannonchalans? Det är kritik som förtjänas, ingenting annnat än kritik. () replik; beklagar på något sätt att dethär tenderar att bli en miljödebatt. Men faktum är att fisken är en biologiskvarelse. Till skillnad från människan kan den inte hitta på en massa tekniskafinesser, filter och annat för att skydda sig emot sin omgivning, som vi såförtvivlat försöker göra. Därför måste frågan om fisket bli något av enmiljödebatt. Levnadsförhållandena i de vatten fisken finns i är såfruktansvärt förstörda, och vi arbetar medvetet, oförtrutet på att fortsättaatt förstöra dem. Bara det att man faktiskt vill utvinna olja i ärett exempel på denna ansvarslöshet som vi anklagar regeringen för. Det bordefaktiskt vara rimligt att stoppa detta. Vi borde kunna tänka oss att handla påsamma sätt som våra vänner, som vi så ofta besöker, på den baltiska sidan. Därhar man avstått från detta av miljöskäl, på grund av en stark folkopinion. Detman kan prestera där i glasnost och perestrojka, klarar vi uppenbarligen inteav här i , som är ett upplyst och fritt land sedan oändligt lång tidtillbaka. Jag tycker att det är en fantastisk parallell, men den är intressant. säger att fiskarna är oroade under enomställningsprocess. Ja, det kanske man kan vara i en industri, när man ser vadsom händer med utvecklingen i ett landskap eller liknande. Men den endaomställning man hitintills kan se när det gäller haven är att situationenständigt blir sämre. Nog finns det anledning att vara oroad i enomställningsprocess av det slaget. Men eftersom regeringen inte vill sätta innågon verklig kraft för att komma till rätta med detta, lär man få fortsättaatt vara oroad som fiskare. Jag tycker att det är beklagligt, säger också att man inte skall förvänta sigatt detta betänkande skall innehålla så mycket om fiskens och fiskarnas miljö,för det skall komma en stor forskningsproposition . Då är vi där igen:forskning i stället för åtgärder. Vi har en fantastisk massa kunskaper, använddem här och och sätt i gång! Vi kan forska vidare, ta fram mer kunskaper ochanvända de kunskaperna längre fram, men använd de kunskaper vi har för attsätta i gång. Jag tycker att det är skamligt att ständigt hänskjuta till en framtidaforskning i stället för att utnyttja de kunskaper vi har . Det finnsanledning för regeringen att vara självkritisk. Nog tycker jag alt det vore bättre om varhemma och gjorde någonting i stället för att fara runt. Hon kan skicka andraambassadörer på rundresor. Dessutom finns de ofta på plats. Det finns allanledning för henne att stanna hemma och driva industrier och myndigheterframför sig i ett hårt och intensivt miljöarbete, så att vi kan komma tillrätta med det. Stanna hemma, , och stoppa oljeutvinningen! Jag skall begränsa mig till att någotkommentera utskottsbetänkandets avsnitt om kräftor. Förvisso är det varkennågon betydelselös eller ointressant fråga. Att döma av medias intresse förkräftor är det någonting som engagerar väldigt många avsvenskarna. 1989/90:1725 oktober 1989 Kräftor är inte bara djupfrysta kräftor. Det handlar ocksåom produktion av svenska kräftor, odlade i odlingar eller fiskade i svenskafiskevatten. Andelen djupfrysta kräftor minskar faktiskt i förhållande tillandelen inhemskt producerade kräftor. Jag skulle tro att ca kräftor nuproduceras i svenska vatten och svenska odlingar. Det är alltså en mycketbetydande del. De näringsidkare som i första hand sysslar med detta är svenskajordbrukare, som ägnar sig åt detta som en binäring. Man skulle kunna säga attdessa kräftor är värda åtminstone 80-100 milj. kr. Det äralltså en betydande binäringsinkomst till ett i övrigt bekymmersamt jordbruk. Det är naturligtvis viktigt att sätta in beslutet om attsläppa förbudet att sälja djupfrysta kräftor i hela dess sammanhang gällandekräftor i . Det gäller för oss att inte liberalisera kräfthandeln på såsätt att vi skadar eller omöjliggör svensk kraftproduktion. Vi skallnaturligtvis ha ett skydd för svenska kräftor i , och det skyddet kansäkert förändras i förhållande till det som gäller . Det behöver inteenbart inskränka sig till att vara ett skydd hänfört till visst datum. Jagtycker att det skulle räcka med att ha ett skydd som innebär ett förbud attfiska för små kräftor. Man skulle ha ett generellt minimimått för de kräftorsom får fiskas på förslagsvis . Man bör ha ett skydd så att inte kräfthonor fiskas, framför allt sådana som bär på sin rom eller på sinakräftyngel. De två förbuden skulle vara tillräckliga enligt mitt förmenande föratt skydda svensk kräftpopula-tion. Det skall vi också vara måna om att föra ini det här sammanhanget. Med dagens beslut kommer regeringenförmodligen att avskaffa den av, skulle jag vilja säga, miljoner svenskarefterlängtade kräftpremiären. Att få vänta till just, som det nu är. andratorsdagen har för väldigt många förhöjt värdet av denna urgamlasvenska, älskade tradition. Med den lilla kommentaren, herr talman, vill jag yrkabifall till utskottets hemställan i denna del. BIRGITTAHAMBRAEUS (c); Vad skulle talmannen säga om talmannensfiskodling blev svartlistad, trots att fiskarna var friska? Jag anser att det är viktigt att vi har noggrann kontroll,så att livsmedel är hälsosamma och så att fisksjukdomar inte sprids. Men detmåste finnas klara regler, så att man inte slår larm när det inte finns någonanledning. Kontrollanter vid myndigheterna har makt att ställa till enallvarlig ekonomisk skada för näringsidkare. En kontrollant från Veterinärmedicinska anstalten tog 1986ett prov på en enda fisk vid ;s sättfiskanläggning. Han fann enbakterie som kan åstadkomma ett allvarligt sjukdomsutbrott i fiskodlingen.Detta rapporterades till , som svartlistade odlingen ochkrävde sanering. Denna bakterie är emellertid allmänt förekommande ifiskars tarmkanal och i vatten. Det behövs prov på ett tillräckligt antalfiskar- ett tillräckligt statistiskt underlag - för att man skall kunna sägaatt det föreligger ett sjukdomsutbrott, 1 Lax anläggning såg fiskarnahelt friska ut, och det visade sig vi förnyad provtagning att det var just varde var; inget sjukdomsutbrott alltså. Det liggerdå nära till hands att anta att det första provet varit missvisande. vädjade till att upphäva svartlistningen.Men styrelsen anser sig inte kunna göra detta utan kräver att samtliga fiskarskall avlivas, trots att de alltså är fullt friska. Med nu gällande lagstiftning har det visat sig attdomstolarna inte kan rätta till detta uppenbara misstag av myndigheterna.Alltså måste lagen ändras. Min motion Jo433 tar upp frågan om regler förbakteriologisk provtagning i fiskodlingar med hänvisningar till det som drabbatMora , Utskottet hänvisar till ett program som fiskeristyrelsenantagit ; "Utvecklingen av vattenbruket i ", Detfinns en särskild arbetsgrupp inom för fisksjukdomar, medrepresentanter för , statens veterinärmedicinskaanstalt, laxforskningsinstitutet, ,lantbruksstyrelsen och . På s. 22 i programmet föreslåsutarbetandet av "allmänna riktlinjer för hur sanering av en smittadodling skall ske". Eftersom utskottet anser att mittmotionsyrkande innefattas i programmet och eftersom utskottet inte anfört någotmot argumenteringen i min motion, utgår jag från att mening blir attdenna arbetsgrupp också skall beakta rättsskyddet för fiskodlarna och se tillatt klara regler utarbetas för bakteriologisk provtagning och för hursvartlistning skall upphävas. Därför har jag inget yrkande. () replik: När det gäller det fäll som BirgittaHambraeus åberopar i sin motion vill jag säga att statens veterinärmedicinskaanstalt har slutit avtal med sina fiskodlare om viss provtagning av fisk. Detfinns ju också rutiner i fråga om hur provtagningen skall ske. Jag tror att ärmedveten om att det fall som hon åberopar har prövats även av Uppsalatingsrätt. Visst kan det inträffa olycksfall i sådana här sammanhang.Vattenbrukarnas riksförbund och laxforskningsinstitutet har ju skrivit tillregeringen med förslag om organisation och finansiering av provtagningen. Ochom jag är rätt underriittad sker nu viss beredning av den här frågan iregeringskansliet. BIRGITTAHAMBRAEUS (c) replik: Som jag påpekade i mitt anförande har varkentingsrätten eller hovrätten kunnat rätta till vad som skett, trots att det hargjorts ett uppenbart misstag av myndigheterna. Det har ju visat sig attfiskodlingen är frisk; det finns inget sjukdomsutbrott där. Därför måste vi setill att lagarna ändras. Det kan hända att inte någon lag behöver ändras iriksdagen, utan att den arbetsgrupp som finns inom och detprogram man har antagit för vattenbruk kommer att se till att en ändring sker.Det var detta jag ville säga med mitt anförande. Jag utgår från att just detsom utskottet nu hänvisar till kommer att vara tillräckligt för att dennarättelse skall kunna ske. Rättsskyddet är ju också oerhört viktigt. Det blir enenorm ekonomisk skada för ett företag som drabbas av en svartlistning. Visardet sig då att det faktiskt är en felaktig svartlistning, så strider detinträffande mot rättskänslan. GOTHEKNUTSON (m); skall jag tala omLaxfond för . Jag skall också ställa några frågor tillutskottsföreträdare om trålfiske i . Laxfond för är ett stort projekt, som skall varatill gagn för både turismen och näringslivet - och den del av näringslivet somvi kallar yrkesfiske. Betydande satsningar görs av länsstyrelserna som harstränder vid , av landstingen och primärkommunerna runt . Det äralltså tre län som berörs. konstaterar på s. 18 i betänkande 2innevarande riksdagsår att Laxfond för behandlades senast av riksdagenvåren 1986 och att utskottet då uttalade "sin tillfredsställelse över densamlade insats som görs för att åstadkomma bättre fångstmöjligheter". Jag företräder närmast en tvåpartimotion, väckt avcenterpartister och moderater som hör hemma i de tre valkretsarna runt Vänern.1 vår hemställan önskar vi "att hos regeringen begär förslagtill finansiering av Laxfond för samt de fiskevårdande och andraåtgärder som behövs för det angelägna fiske- och turistprojektets genomförande". Vi har inte fått det önskade förslaget till finansiering.Men vi förstår mycket väl vad utskottet - och - avser när man sägeratt vi på länsanslag och genom egna insatser från landstingen ochprimärkommunerna klarar genomförandet av detta projekt. är det så att vi inte gör det utan att fåförstärkningar i rena pengar från staten. Vi har från länsstyrelserna iÄlvsborgs, och i en skrivelse till regeringen -- daterad hemställt attregeringen för /90 anvisar 6 milj. kr. i särskilda medel tillLaxfond för ur anslaget till regionala utvecklingsinsatser. Jag vill, herr talman, fästa jordbruksutskottets ochriksdagens uppmärksamhet på de svårigheter vi har att med de mycket begränsademedel som står till förfogande för länsstyrelserna också få rum med det härstora projektet. Det rör sig om satsningar i storleksordningen 90 milj. kr.,om vi skall få den utveckling av detta fiskeprojekt som vi hoppas på - och somegentligen är en förutsättn, g för att vi skall få det genombrott ifisketurismen i som bl,a, turistråd tror att vi skall kunnaklara av, har alltså förutsättningar att skapa fiskeeldoradon avungefär samma typ som finns i och i . Får jag bara som ett litet exempel nämna att de lyckadeprojekten i , där man sopat rent när det gäller tidigare s,k, skräpfisk istörre sjöar, ger tillbaka tjugo- och trettiofalt och t.o,m, mer av de gjordainvesteringarna. Men det tar innan den utsatta smolten får sådanstorlek att fisket kan bli av den omfattningen att man kan locka turister frånstora delar av världen. som vi sätter ut miljontals smolt pågår etttrålfiske i , Var och en som vet hur en fisketrål ser ut och hur effektiven sådan är förstår att detta är en paradox. har utskottets talesman, tilllika företrädare för regeringspartiet sagt att detta här behandlatoch konstaterat att trålfiske ges endast på licens. Jag tror han nämnde tolvlicenser, vilket stäm- mer medmina uppgifter. Det gäller på vissa avgränsade områden och på vissa tider pååret. Icke förty är detta ganska orimligt. Detta fiske börjadepå 60-talet, och då gavs licenserna till yrkesfiskare som blev bokstavligenarbetslösa när bl.a, gäddan svartlistades i Värnern, Då gavs dessa dispenserför trålfiske. Det var till att börja med några tiotal. beslöts detatt det skulle göras en utvärdering . Detta var alltså på60-talet. I motion Jo415, som jag väckt tillsammans medGullan , har vi konstaterat att det är dennaförsöksverksamhet startade. Ännu lär ingen utvärderingsrapport hapresenterats. Om det är så att vi har fått felaktiga uppgifter, ber jag dem omursäkt som har ansvar för att utvärderingsrapporten kommer fram. Men om det nuär så illa, det står faktiskt på pränt i vår motion, kanske utskottet ändå villfundera på om detta är tillfredsställande. Jag har inte antecknat mig för så mycket tid att jag kangöra en längre uppläggning i detta inlägg. Jag har redan överskridit de femminuter som jag har bett om. Men utskottets talesman och intresserade i den härfrågan kanske skulle vilja här och ge synpunkter på det faktum attsamtidigt som vi satsar på fiskeprojektet för att sättaut laxsmolt pågår ett fiske med trål som just suger ut den s.k. matfisken fördessa laxar som skall växa till. Det kallar jag en paradox, och jag anser dettavara olämpligt. Vi motionärer vill inte tvärt avbryta denna verksamhet förde ca tio yrkesfiskare som bedriver detta trålfiske. Men de måste få klart försig att detta måste ta slut . Vi har begärt detta hos , ochvi blir mycket förvånade om det förhåller sig så att inte ärintresserad av detta. Detta är vad jag vill framföra i dettaangelägna ärende. Vi i , läns och i hoppasmycket på det stora projektet för . Jag vet att haråterkommit till dessa problem. säger i talarstolen attfiskeristyrelsen inte är intresserad av detta. Om det är så som det hela tycker jag att det bör göras något. Jag tycker inte att man skall fattanågra beslut . Men jag kan lova , eftersom detta är ständigtåterkommande, att jag mycket gärna åker ner till honom för att verkligen sättamig in i problemen för laxfonden. Är det något som är snett anser jag att viskall göra något åt det. GÖTHEKNUTSON (m); Jag har möjlighet att ta ut svängarnaordentligt med de som står till förfogande. Det är dock inte minavsikt. Det första jag vill säga är att det var ett mycketpositivt och rakt besked som utskottets talesman här gav. Jag vill som ledamoti i säga mycket välkommen till att ta del av projektLaxfond för och ta del av de synpunkter vi har på trålfisket. Men viskall också utgå från att nu allvarligt funderar över om inteman skulle följa de råd, synpunkter och önskemål som här har framförtsmotionsvägen och även i skrivelse från i . Jag poängterade tidigare att det inte bara ärturistfiskepro-jekt utan givetvis även yrkesfisket som gagnas om tillgången pålax i mångdubblas. Detta är sagt för att klargöra för yrkesfiskarna, sombedriver trålfisket, att deras utkomst på intet sätt hotas när trålfisketäntligen upphör. Tvärtom, de får bättre förutsättningar för fiske med andra,för en insjö mer naturliga redskap. Jag återkommer till det löfte som utskottets talesman ger.Jag hoppas, och jag tror att jag kan tala för länsstyrelserna runt , attockså jordbruksutskottets ledamöter, åtminstone alla som är intresserade avfisket, vill komma till vårt område och ta del av det största projektet i sittslag i norra - i vårt land vid . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades underII §.) 9 § Jakt- och viltvård Föredrogs jordbruksutskottets betänkande I989/90;JoU4Jakt- och viltvård. HANS (); I jordbruksutskottets betänkande 4 finns detfem motioner som rör jaktlagen och de jaktfrågor som berör små markägare. Fyrapartier har väckt en motion om bristerna i jaktlagen. Jag anser att den nya jaktlag som antogs för knappt två årsedan kränker den enskilda äganderätten och att de små markägarna missgynnas.Många små markägare, som har kontaktat mig och andra, anser att deras jakträtthar tagits ifrån dem. I en motion framgår det bl.a. att för att få B-licens ärflertalet markägare tvingade att gå runt i socknen och fråga sina grannar, somäger större marker om lov för att få jaga vuxen älg på sin egen mark. I en annan motion framhålls att de nya bestämmelserna ijaktlagstiftningen av många jakträttsinnehavare upplevs som ingrepp i denenskilda jakträtten. Särskilt de små markägarna har känt sig berövade sinurgamla rätt att själva få disponera sin mark. Utskottet vidgår att det i viss mån förekommer brister,men endast i mycket ringa grad. Man pekar då på den olikartade handläggning somhar skett inom olika länsstyrelser. Utskottet vill att skall geregeringen till känna att man måste göra något åt detta. Men i övrigt tarutskottet inte någon hänsyn till de små markägarnas behov av att få utöva sinjakträtt enligt urgamla seder och äganderättens principer. Vi moderater tycker att det behövs en översyn av den nyajaktlagen. Som jag sade finns det även andra partier som har motionerat omdetta. Men i utskottet verkar man vara helt ointresserad av frågan. bakom detsom vi anför i reservation nr 1, och det tycker jag är ganska underligt. Jagtycker speciellt att borde ha ställt sig bakom dessa tankegångar ochinte bakom den förhalningstaktik som jag anser att utskottet har. Det är frågaom en ren förhalningsteknik. Det skulle vara intressant att höra vad LennartBrunander har för synpunkter i den frågan. Utskottetuttalar som svar på dessa motioner; "Mot bakgrund av att nuvarande jaktlagstiftningträdde i kraft så sent som finns anledning att ytterligareavvakta en stabilisering i dess tillämpning innan behovet av eventuellajusteringar prövas." Att man talar om en "stabilisering" ärganska sensationellt. En lag måtte väl vara så klart skriven att man redangenom att läsa lagtexten förstår vad som gäller. Att en lag skulle stabiliserasig tycker jag är ett mycket märkligt påstående. De små markägare som känner sin jakträtt hotad och som harvänt sig till mig och många andra i sin nöd delar nog inte denna uppfattning.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till reservation nr 1. Det andra stora ämnesområde i detta betänkande som jagtänker ta upp är viltskadorna. Egentligen skulle kanske dessa inte ha tagitsupp i samband med jaktfrågor utan snarare under skogliga frågor, men eftersomde har behandlats i detta sammanhang skall jag beröra dem här. Det är mycket märkligt att man kunnat tolerera de storaviltskador som förekommit i under en lång rad av år. Vi vet hur storbetydelse skogen har för nationalinkomsten, för exporten och försysselsättningen inom skogsindustrin och allt vad därtill hör. Ändå låter manviltet, framför allt älgar och rådjur, förstöra den framtida skogens tillväxt,kvalitet och föryngring. Enmansutredaren har studerat dessa frågor ochlagt fram ett delförslag som enligt min och moderata samlingspartietsuppfattning egentligen bara gör ont värre. I stället för att sätta press på jägarnaoch ge dem ekonomiska incitament att förbättra avskjutningen och minskaskadorna genom att höja fällavgifterna, så att de själva får stå för dekostnader som åsamkas skogsbruket genom för stora älg- och rådjursstammar,föreslår han en sänkning av dessa avgifter. Enligt min uppfattning är det attgöra ont värre, och det har inte haft någon som helst effekt på avskjutningen. , vpk och verkar, att döma av detsom står i utskottsbetänkandet, vara helt ointresserade av detta problem. Detmå så vara, men när inte heller socialdemokraterna inser problemet är detvärre. Socialdemokraterna brukar ju ha förståelse för industrins problem ochbetydelsen av sysselsättning och industriarbete. I stora delar av landet kommer sågverken att vara blanddem som drabbas mest av effekterna av viltskadorna. Det är inte alltidtillväxten i stort som drabbas, men i stället blir virkeskvaliteten ofta klartsämre. Det är inte minst regionalpolitiskt mycket viktigt om man kan uppehållaen bra kvalitet på sågtimret, och det kommer att bli litet si ochså med den, om man låter utvecklingen fortsätta. , som skallberöra dessa frågor, har kanske några kommentarer till detta. 1 reservationerna nr 4 och 5 tar vi upp dessa frågor, ireservation nr 4 tillsammans med och i reservation nr 5 enbart medanledning av en mo- Det är ganska märkligt att utskottet delar vår oro men ändå bara villförhala frågan som problemen växer. Jag och övriga moderater tyckeratt man skulle ha gripit sig an dessa frågor för länge sedan. är tiden snartute, och åtgärder bör sättas in , men det är tydligenförhalningstaktiken som gäller. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 4 och5. Jakt är någonting som intresserar väldigtmånga människor i vårt land. Jakten är bl,a, viktig för många urrekreationssynpunkt. Men jakten har också ett ekonomiskt värde, och den ärnödvändig för att reglera viltet i våra marker. Det belyses inte minst avförekomsten av skogsskador, som avslutningsvis berörde. Ocksåtrafikskadorna är ett problem i detta sammanhang. Vi har fått en ny jaktlag, som trädde i kraft den 1januari 1988. Lagens tillblivelse var inte enkel, utan den föregicks av enmycket lång process i form av utredningar osv. Även här i fördeslånga diskussioner innan den nya jaktlagen slutligen kunde antas. Vi ijordbruksutskottet behandlade regeringens proposition under ganska lång tidoch förändrade den i viss mån. De förändringar som gjordes hade somutgångspunkt tryggandet av de små markägarnas förutsättningar att bedrivafortsatt jakt. Vi hade den klara uppfattningen att det finns all anledning attinte ställa alltför stora krav på mindre markägare, och därför föreskrevs attsådana skulle få skjuta ett vuxet djur. I övrigt genomfördes en förkortning avjakttiden. Men det framhölls också i det betänkande somjordbruksutskottet lade fram att man skulle vara generös i denna tilldelning.Det finns ingen anledning att med en produktionsanpassad jakt som utgångspunktställa högre krav än vad gjorde i sitt beslut. Både skogsskadorna ochtrafikskadorna av framför allt älg visar att det finns ganska gott om älg. Vibehöver inte någon ransonering av antalet djur som skall jagas. Det är därförlitet förvånande att nu i sina föreskrifter har tänjtriksdagens beslut i - som jag ser det - fel riktning. I princip föreskrivs attett licensområde skall vara så stort att det där kan skjutas två djur, ettvuxet djur och en kalv. Det är väl detta som man lägger in i begreppet produktionsanpassadjakt. Man menar att det utan en sådan blir en överbeskattning av beståndet. Det har mot denna bakgrund väckts många motioner. Mananser att de små markägarna på detta sätt har berövats jaktmöjligheter. Vibegär nu från utskottet att regeringen skall göra en översyn så attbestämmelserna blir klarare och vidare att de ursprungliga intentionerna iriksdagsbeslutet skall bli vägledande för de beslut som skall fattas ute ilänsstyrelserna. Jag tycker att man borde hälsa detta med tillfredsställelseoch avvakta hur detta kan fungera. Det är ju fråga om ett ganska klartuttalande från jordbruksutskottet.