prot · GD0934 · 1989-12-31 00:00:00 — Därigenom blir del tydligt all del är ell nordiskt syslem,och det nordiska samarbelel får reklam på köpet. Symbolerna är inte tillförväxling lika. Det finns en stor skillnad. Miljömärket har grön botten, medansymbolen för del officiella nordiska samarbetet har blå bollen. GUNNARBJÖRK (c); Jag lackar konsumentminislern för svaret, somjag tycker är fylligt och bra. Frågan om kontakterna med Nordiska ministerrådelssekretariat är väl en fråga som jag kan la upp i elt annat sammanhang. Del ärbra all man får något slags enhetlig miljömärkning, men del är en nackdel medalltför likartade symboler, eftersom det skapar oklarhet om vad som gäller.Att en svan är på grön botten och en på blå kan närmast tolkas som att Nordiskarådels svan befinner sig i sjön, medan miljömärket gäller en svan som sitler igröngräset. Jag tycker all delta skapar stor oklarhet. Man kan t,ex, länka sigatl konsumentministern går omkring med en plasllivrem som hardelat ut. Kan man då hävda atl konsumentminislern är miljömärkt? Det kommer atlskapas en mycket stor oklarhet, eftersom det ju också finns paraplyer och alltmöjligt. Dessutom är alla märken av plast. Del kan ju inte varasärskilt bra alt ha sådana . Jag tycker alltså atl man har valt enfelaktig symbol. Jag hade hellre sett all man hade vall en symbol som skaparstörre klarhet. Prot,1989/90:34 Jag trodde atl skulle vara gladöver den gröna fårgen och kanske också över svanen. Del är ju en vacker symbol.Symbolerna är som sagt inte till förväxling lika. Den stora skillnaden är juall del är grön botten. Från regeringens sida är vi mycket glada över all vi iNorden har kunnat enas så snabbi om ett miljömärkningssyslem. Jag är säker päatl det finns nästan lika många synpunkter på symbolen som del finns nordiska medborgare.Vi har alltså kunnat enas, vilket förhoppningsvis innebär atl vi snabbi kan fåi gång ett miljömärkningssystem. Jag skall inte förlänga debatten mycket ulanbara säga all jag tycker att det här är bra. Del är bra all konsumenlminislernhar fullföljt det nordiska samarbetet. Personligen hade jag nog helst sett enfräsch, oförstörd björk pä grön botten. Överläggningen var härmed avslutad. 36S Svar på fråga 1989/90:257 om införande av ett miljömärkningssystem har frågat mig varförregeringen har gått förbi den demokratiska ordningen och inle avvaktatriksdagens beslut när det gäller ett system för miljömärkning. Regeringenhar inte gått förbi den demokratiska ordningen. har beslutat atlinföra elt harmoniserat nordiskt miljömärkningssystem med gemensamma kriterieroch en gemensam symbol. Varje land beslänimer hur verksamheten skall admini- Prot, 1989/90:34 28november 1989 Regeringen har därför tagit initiativ för att få till stånd enorganisation i för frivillig, positiv miljömärkning, SlS-Standardise-ringskommissioneni har i avtal med staten åtagit sig atl administrera systemet. Avtalelsinnehåll kräver inle slällningslagande men har bifogals den aktuellapropositionen (prop. 1989/90:25, bil. 11) som information lill medsyftet alt ge en god bakgrund lill beslutet om ell ekonomiskt bidraglill miljömärkningen, vilket regeringen har hemställt om, bidrag är i sig en grundläggande förutsättning förstatens avtal med SIS, vilket parterna är överens om. Regeringen har berett frågan om miljömärkning skyndsamt.Jag måste stryka under all del har varit en förutsättning för att vi skall fåelt enhetligt miljömärkningssyslem. Många företag har legat i startgroparna förall införa egna miljösymboler. Från konsumentsynpunkt har det därför varitangeläget alt snabbt få i gång en verksamhel på området. Jag tackar statsrådet för svaret. Jag vill bestämt påstå alt statsrådet har förbigått dendemokratiska ordningen när del gäller tillsättningen av ordförande imiljömärkningsstyrelsen, vilket alltså behandlas i den här propositionen.Statsrådet säger klart och tydligt i sitt svar atl det är viktigt all vi får igång en miljömärkning och alt systemet blir enhetligt. Även enligt min meningär det angelägel, men statsrådet säger också atl varje land skall bestämmautformningen. Därmed kan man väl ändå inte försvara att man skyndsamt försökerfå fram enhetliga riktlinjer och på så sätt köra över . finns delen proposition som innehåller lilet grand om översiktliga riktlinjer om hurmiljömärkningen skall gä till. Den skall vara frivillig, osv. Jag skall inte gåin på innehållet. Men det är också myckel vikligl att får taställning till hela sakinnehållet och även diskutera anslaget. Därefter kanstatsrådet använda sitt bemyndigande och se till all beslutet verkställs. Jag tycker alltså all vi absolut kan göra den tolkningenatl statsrådet nonchalerar arbete och springer före. Det ärallvarligt, och del vill inte jag vara med om. Såvill jag förslårskall regeringen regera. Jag har tyckt atl sakfrågan är del viktigaste. Hadejag fått en fråga om sakinnehållet och hade det funnits invändningarbeträffande detta, hade jag blivit mer imponerad. Då hade debatten varit merintressant både för oss och för dem som tar del av protokoll.Ställningstagandet i sak är ju intressantare. Som jag harsagt i milisvar kräveravtalets innehåll inle slällningslagande, och för mig har delavgörande varit att snabbi få i gång elt system för miljömärkning. Del helahar för övrigt berells ordentligt av en uiredning. Vi har studerat materialet,och dessutom har ju proposition lämnats lill . KARINSTARRIN (c): Även jag vill gärna diskutera sakinnehållet ipropositionen, men jag respekterar ändå den ordningen atl diskussionen skallföras när pro- Vi i har skrivit en motion med anledning avlilläggspropositionen, som behandlar just den här frågan. Vi går in på någrafelaktigheter, där man enligt vår åsikt inte tillräckligt ingående diskuterarkriterierna för hur miljömärkningen skall gå lill. Men del gäller principfrågan,delta atl statsrådet har slutit ett avtal med SIS och att statsrådet också harutsett ordförande i styrelsen, trots atl vi inle har haft någon riksdagsbehandlingav vare sig sakfrågan eller tilläggsanslaget. Vad händer om t,ex,skulle säga nej till del extra anslaget som naturligtvis är, som det slår isvaret, en förutsättning för all arbetet skall kunna komma i gång? Prot,1989/90:34 Om della ämnar jag inte spekulera utan länkerse vad utskottet skriver i sitt betänkande. Som sagt; Jag tycker allregeringen skall regera, Jag kan ändå inte dra någon annan slutsats avhandlingssättet än alt statsrådet i delta fall har nonchalerat riksdagensarbete. Jag anser det angelägel för oss alla all vi för all skapa ökatförtroende avvaktar i dessa frågor och låter dem behandlas i den tågordning somde skall behandlas. Regeringen skall naturligtvis regera, men regeringen har idel här läget, med den parlamentariska sammansättning som råder, inle i förväghelt klart för sig i vilken riktning besluten kommer all gå. får gärna återkomma så all vifår en debatt om sakfrågorna när det gäller miljömärkningssystem. Överläggningen var härmed avslutad, 37 § Förnyad bordläggning Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /90;KU2, KU5, KUlO, KU12, KU18och KU24 betänkanden /90:LU6 och betänkanden /90;SoU4, SoUS, SoUlO och betänkande 1989/90;BoU5 Anmäldes och bordlades Motionernamed anledning av prop, 1989/90:48 om kompensation lill studerande med Prot,1989/90:34 1989/90;Sf5av m,fl, (vpk) 1989/90;Sf6 av () 1989/90;Sf7 avKarin m,fl, (c) 1989/90;Sf8 av Ann-Calhrine m,fl, (m) med anledning av prop, 1989/90:51 om statlig medverkan vidfinansiering av ett civilt flygplansprojekl vid 1989/90:N24av Per m,fl, (m) ]989/90;N25 av m,fl, (vpk)1989/90:N26 av och (båda c) 1989/90:N27 av m.fl, (mp) Finansutskottetsbetänkande 1989/90;FiU12 Fortsall kreditpolilisk lagstiftningJuslitieulskotlets betänkande 39 § Meddelande om interpellation Meddelades all följandeinterpellation framställts 1989/90:84av () lill justitieministern om rekryteringen till domarbanan; 1 en rättsstat krävs del inleenbarl klara regler, del krävs också domstolar och förvaltningsmyndigheter somskall tillämpa lagen. En förutsättning för att rättsskipningen skall fungera äralt vi har tillräckligt med domare med hög kvalitet och integritet. Det ärockså viktigt att de jurister som söker sig till doniarbanan trivs med sittarbete så att de vill förbli domare. Domarbanan har också allmänt dragit tillsig goda krafter. verkar emellertid både de allmännadomstolarna och förvaltningsdomstolarna ha nått en gräns Iför effektivitet ochproduktivitet, där kvaliteten i arbetet och domstolsavgörandenas standardbörjat sjunka.Orsaken kan vara atl det finns en brist på resurser som sliterner den mest plikttrogna och lojala domstolspersonalen. Särskilt i jämförelse med de arbetsvillkor som näringslivoch företag kan erbjuda finns det en uppenbar risk atl domstolsväsendet utarmaspå kvalificerade medarbetare. Den risken kan få förödande konsekvenser förrekryteringen till domarbanan och innebära svårigheter all upprätthålla denhöga standard som varit utmärkande för den svenska domarkären och isin lur innebära rättsförluster för den enskilde. En sådan ulveckling får inleaccepteras i den svenska rällsslalen. Det närmaste årtiondet - - blir därföravgörande för domstolsväsendet och dess framtid ur rättsskipningssynpunkt. Ominte statsmakterna lyckas vända denna negativa trend riskeras allvarliga bristeri del svenska rättssamhället. Behovet av en klok personalpolitik, för atl därmed stärkarekryteringen av unga människor till jurislbanan. framstår som alltmeravgörande. Vi vet atl ungdomskullarna under del kommande årtiondet minskarkraftigt och konkurrensen om arbetskraften är stor. 1 framtiden måste förelagen mer la hand om och värna omsin personal, erbjuda fler individuella möjligheler i fråga om arbetetsinnehåll och villkor, t.ex, arbetstider, löner och andra ekonomiska förmåner.Otvivelaktigt kommer en god arbetsmiljö atl bli ell vikligl konkurrensmedelunder kommande decennium. Kommer domstolsväsendet att kunna följa med i denulvecklingen? Särskilt oroande är rekryteringsläget som vanligt i den norradelen av landet. Allt större problem har uppstått med alt kunna anställadomaraspiranleroch behålla fiskaler för tjänstgöring inom hovrätten för övreNorrlands område. Antalet aspiranlansökningar har varitmyckel lågt, vilket ger signaler om brist på inlresse för domarkarriären, avskilda skäl, t, ex, löner och arbetsmiljö. Detta leder i sin tur till en bristinför framliden. All erfarenhet från andra utbildningsområden visar att iden region där grundutbildning ges, där stannar oftast individen kvar förfortsatt yrkesverksamhet. saknar en fullständigjuridisk utbildning, därför måste tiden nu vara inne för en lokalisering lilluniversitetet i , där redan den förberedande utbildningen ges. Syftet äratt öka rekryteringsmöjligheterna lill norr, 1 tingsrätterna i norra har det varit och ärfortfarande svårt atl besätta lediga rådnianstjänster. Exemplen med få elleringa sökande lill råds-manstjänster i och tingsrätter lalarsitt tydliga språk. Del behövs betydligt kraftfullare åtgärder än de somhittills vidtagits för alt öka attraktionen hos tingsrätterna inomhovrällsområdel, 1 stället har 11 lingsnotarietjänslerdragits in. Arbetsbelastningen hos de tjänstgörande som skall ulföra arbetetökar med åtföljande utbrändhet och otillfredsställelse inför arbetsuppgiften. Enligt min mening går det inte längre alt negligerahovrättens och tingsrätternas inom den norra regionen upprop om omedelbaraåtgärder för atl vända den negativa ulvecklingen inom domstolsväsendet. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor; 1, Vilka generella åtgärder avserstatsrådet vidta för all stärka rekryteringen lill domarbanan? 2, Vilka speciellaåtgärder ämnar statsrådet vidta för alt öka attraktionskraften hosdomartjänslerna inom hovrätten för övre och dess tingsrätter? 3, all nu föreslå en fullständig juridisk utbildning vid universiteteti ? Prot, 1989/90:34 28 november1989 Prot,1989/90:34 40 § Meddelande om fråga Meddeladesatl följande fråga framställts 1989/90:262 av () lill miljö- ochenergiministern om elenergipoliliken: Anställda och företagsledningarinom pappers- och massaindustrin, järn-och stålindustrin, gruvorna och denkemiska industrin ser regeringens energipolitik som ell direkt hol mol sinfortsatta verksamhet. Oron över följderna av en avveckling av tvåkärnkraflsreaktorer i mitten av 90-lalet är stor bland dessa företag, Stainless i , elt trådvalsverk somtillverkar rostfri tråd, är elt exempel på ett förelag som är beroende avelenergi till rimliga kostnader. Företagel som har ca 400 anställda hargenomgått smärtsamma men nödvändiga strukturrationaliseringar och är i dagframgångsrikt. Fortsatt tillgång lill elenergi lill konkurrenskraftiga priserär en överlevnadsfråga för Stainless, Det förefaller inle som om miljöministern är medveten omden oro som finns bland anställda och företagsledningar inom den elintensivaindustrin. Hur skall tillgången lill elenergilill konkurrenskraftiga priser säkras andra hälft? 41 § Kammaren åtskildes kl, 18,41, 1 § Justering av protokoll................................................. 1 2 § Svar på fråga 1989/90:158 omtillämpningen av bestämmelserna omvisumtvång i vissa fall................................................. 1 UtrikesministerSten i (m) 3 § Svarpå fråga 1989/90:170 om iakttagandet i av de mänskliga UtrikesministerSten (vpk) 4 § Svarpå fråga 1989/90:219 om ...... 4 UtrikesministerSten (m) 5 § Svarpå fråga 1989/90:227 om visumtvånget mellan och UtrikesministerSten (vpk) 6 § Svarpå frågorna 1989/90:232, 235 och 238 om del nordiska kul- UtbildningsministerBengl () () (vpk) 7 § Svarpå fråga 1989/90:242 om bristen på studentbostäder 15 8 § Svarpå fråga 1989/90:249 om högskolan i 17 9 § Svarpå fråga 1989/90:229 om industrisysselsätlningen i 19 10 § Svarpå fråga 1989/90:251 om regionalpolitiskt stöd lill Örn- 11 § Svarpå fråga 1989/90:252 om sysselsättningen i ... 24 12 § Svarpå fråga 1989/90:248 om handeln mellan och de av Israelockuperade områdena .......................................... 26 Prot,1989/90:34 13 §Svar på frågorna 1989/90:160 och 245 om åtgärder mol missbruk SocialministerSven Hulterström () () 14 §Svar på fråga 1989/90:246 om utlandssvenskars rätt till sjukvård SocialministerSven Hulterström () 15 §Svar på fråga 1989/90:254-om'subventionen av receptbelagda SocialministerSven Hulterström () 16 §Svar på fråga 1989/90:260 om omhändertagandet av dödfödda SocialministerSven Hulterström () 17 §Svar på fråga 1989/90; 184 om postverkets avgifter för eftersänd- ning avpost..................................................................... 38 KommunikationsministerGeorg (vpk) 18 §Svar på fråga 1989/90:209 om ersättningsarbeten för postan- ställda iAvesta/....................................... 40 KommunikationsministerGeorg (vpk) 19 §Svar på fråga 1989/90:211 om postens pakelsortering i 42 KommunikationsministerGeorg (vpk) 20 §Svar på fråga 1989/90:216 om lånefinansierade järnvägsinvesle- 21 § Svarpå fråga 1989/90:220 om Öresundsförbindelserna 46 KommunikationsministerGeorg (m) 22 § Svarpå fråga 1989/90:234 om nedmonteringen av offentliga tele- 23 § Svarpå fråga 1989/90:236 om fortsall persontrafik på järnvägs- sträckanGävle-Avesla/............................. 49 24 § Svarpå fråga 1989/90:239 om kontroll av körkortsutbildningen förinnehavare av utländska körkort................................. 50 25 §Svar på fråga 1989/90:243 om den planerade snabbtågsförbindel- sen mellanSlockholm och ................................ 52 26 §Svar på fråga 1989/90:258 om frilidsbåtregistrel 54 27 §Svar på fråga 1989/90:259 om färjetrafiken mellan och 28 §Svar på fråga 1989/90:253 om chefskapet för statistiska central- CivilministerBengl K Å () 29 SSvar på fråga 1989/90:255 om om barns rättig- 30 §Meddelande om svar på interpellation 1989/90:49 62 31 §Svar på fråga 1989/90:207 om möjlighet alt byta personnummer 62 32 §Svar på fråga 1989/90:230 om åtgärder mot vissl slag av ung- 33 § Svarpå fråga 1989/90:231 om försäkringstagarens ställning vid tvistermellan försäkringsbolag......................................... 68 34 § Svarpå fråga 1989/90:240 om omhändertagande av våldsbrotls- 35 § Svarpå fråga 1989/90:244 om det nordiska miljömärket 74 36 § Svarpå fråga 1989/90:257 om införande av ett miljömärknings- 37 § Förnyad bordläggning................................................ 77 38 § Bordläggning.............................................................. 77 1989/90:34 39 §Meddelande om interpellation 1989/90:84av () om rekryteringen lill domar- 40 § Meddelande om fråga 1989/90:262 av KarinFalkmer (m) om elenergipoliliken........................ 80 84 gotab 99398.