prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Avkasiriirigen från en sådanmarkanvändning är annars så låg att jordbrukaren tvingas välja andraalternativ. I jordbrukets kommande strukturförändring är del alltsåmycket viktigt atl man återskapar en del av den ängs- och hagmark som gåttförlorad. Statliga slyråtgärder för markanvändningen ger oftanegativa miljöeffekter T.ex. bidraget till de s.k. 5;3-skogarria har i mångafall fått lill effekt alt hagmark planterats med barrskog. bidrag bördärför avskaffas. Deri eriskilde markägareri bör avgöra markarivändningen sålångt som det är möjligt. Denna fråga avgörs dock i annal sammanhang. för naturvård ägs i viss utsträckning avden ideella naturvården. äger t.ex. LillaKarlsö, som barett rikt fågelliv, Aklse hemman nära Sareks nationalpark. Komosse, som är ett myrkomplex i södra , och Osaby säteri i Småland.En privat stiftelse äger och förvallar , Del engagemang som visas av ideella organisationervid skötsel av värdefulla naturområden i ger vid handen all det är desom har den största kunskapen, den största motivationen och den störstaansvarskänslan för den framtida förvaltningen av den svenska naturen. Dettaengagemang delar de med många enskilda människor som är markägare och villvårda svensk natur Anslaget B 3 Investeringar inom miljöområdet bör uppgålill 80 milj. kr och bör inte enbarl användas till statens förvärv avvärdefulla naturområden utan även lill den ideella naturvården för inköp avmark. I villkoren för erhållande av medel skall det klargöras alt ansvar förskötseln av naturobjekten självfallel ingår i åtagandet. framhåller vimoderater i reservation 49. Jag yrkar bifall till de moderatareservationerna i betänkan-del och i övrigt lill utskottets hemställan. Anf.12 (); Dag efler dag, vecka efler vecka har tagitslällning till delar av statsbudgeten. är det budgetsom vi skall diskutera. Jag har inför debatten studerat sammandraget överstatsbudgeten. Utgiflsslagen börjar i sammandraget med hov- och slottsstatenoch slutar som ofta i sådana sammanhang med oförutsedda utgifter Mellan dessa poster ligger utgifterna för de olika departementen.Även om kompletleringspropositionerna inte finns med rör det sig om stora beloppi en del departement -113 miljarder till , 35 miljardertill försvarsdepartementet, 55 miljarder till . Jagnämner dessa för att, utan jämförelser i övrigt, nämna de penningstarkaste. Det finns ett av departementeri, eridasl ett, som spelar ien egen division och inte når upp lill miljarddeparlemeriteris riivå, och delär just miljödepar-temeritel, särskilt nu när energidelen bryts ut och försöver till ett annat departement. Miljöbudgeten uppgår till 840 milj. kr, ochlill detta kommer departementetskostnader, varav en del gäller eriergifrågor som skall föras över lill eltannat departement. är alltså koslnadsmässigl lillebrorinom statsförvaltningen, eller om jag för an undgå kritik ijämställdhelsfrågor i ställel skall använda begreppet lillasyster blanddepartementen. är jag, herr talman, naturligtvis medveten om atldepartementets arbete inte endasl gäller pengafrågor i den egna budgeten.Deparlemenlel har en övergripande roll i miljöfrågor. Del finns miljöanslag iandra departement, och miljöarbetet gäller lagstiftning och mycket annat. Menjag lycker att det är nyttigt atl som utgångspunkt i diskussionen ommiljöbudgelen ha i minnet alt den endast omfattar promille av den samladebudgeten. Ser man däremot i budgetsammandraget pä budgetensinkomstsida blir bilden något annorlunda. Där finns miljöavgifterna, och därfinns också bensinskatterna och punktskatterna som uppgår lill många miljarderoch som ofta pekas ut som miljöskatter Det är angelägel alt än en gång påpekaatt del i delta sammanhang endasl är småslantar som går tillbaka till miljön. Det är också nästan patetiskt atl i sammanfattningen tillvårt utskottsbetänkande läsa om de små anslagsförslärkningar som föreslås.Naturvården skall få 15 miljoner i nya pengar, försurningsinsatserna skall fålika myckel, och i samband med avfallspropositionen klämmer regeringen lill med3,3 miljoner i nya pengar lill avfallsutredningar Om delta skall kunna pekas utsom förstärkningar värda att notera tycker jag all det närmast borde varagenant för miljöministern, detta samlidigl som andra anslag i budgeten urholkas. Regeringens förslag går igenom utan förändringar genommassivt slöd från moderalerna, som inte vill ställa sig bakom förslag från deövriga oppositionspartierna om inkomstförstärkningar Miljöbudgetensgenomförande här kan alltså ses som ett praktiskt utskottssamarbetemellan socialdemokraterna och . Jag hoppas atl hardetta i åtanke lill nästa års budgetarbete. Vi i föreslår förstärkningar av miljöbudgetenmed drygt 200 milj. kr Vår totala budget är balanserad och stramare änregeringens, och detta utrymme har erhållits genom besparingar på andra konton.Jag vill inte hävda att våra anslagshöjningar är tillräckliga för att läcka debehov som föreligger, men i förhållande till 840 miljoner är 200 miljonerganska myckel pengar Och om våra förslag skulle bifallas skulle ändåmiljödepartementet komma med i miljarddivisionen. Anslagsförstärkningarnaskulle dessutom bli . Jag vill nu redovisa några av de anslagshöjningar somfolkpartiet anser hell nödvändiga och börjar med anslaget till övervakning avmiljöförändringar. De berörda myndigheterna har påpekat att de anslag som stårtill förfogande är helt otillräckliga. föreslår en ökning med 5milj. NOLA-bidragen, som nämnts här tidigare, har betytt myckelför alt förbättra vården av kulturlandskapet. Pengarna räcker inte till,varför vi vill anvisa ytterligare 10 milj. kr Vården av naturreservat får, som jag har nämnt, enanslagsökning med 15 milj. kr. De pengarna räcker inte, varför vi vill anvisaylleriigare 15 milj. kr 1989/90:104 18 april1990 Dessutom önskar vi enförstärkning av anslaget för skydd av hotade arter Anslaget för skydd av hotadearter är intressant, och jag vill säga några ord om detta, eftersom IngvarEriksson tog upp frågan i sitt anförande. Det fanns i början inget sådantanslag. drev ensamt frågan år Iblarid visar det sig attoppositionspolitik lönar sig. togs det upp ell anslag ibudgeten, men det är fortfarande otillräckligt. Vikari av olika rapporter se att staten och har mycket slorasvårigheter all uppfylla sina åtaganden när det gäller inköp av mark förnaturvård. De 20 milj. kr som vi vill lägga till utöver regeringens förslagskulle i det sammanhanget göra stor nytta. Återskapandeav våtmarker är en mycket angelägen naturvårdsåtgärd. Del finns intestora möjligheter för att göra några insatser på det härområdel med den budget som utskottet och regeringen föreslår atl riksdagenskall fastställa. Vi vill anvisa ytterligare 20 milj. kr Dessutom vill viförstärka anslagen till länsstyrelsernas naturvårdsenheter Den delen avbudgeten behandlas dock inte av utskottet. del av de enskilda brunnarna är försurade. Vi anser att det är rimligtatt staten ger bidrag till restaurering av brunnar och föreslåranslagsför-stärkriingför detta. Deideella organisationerna på miljöområdet är kanske de bäsla informationskanalernaför att stärka allmänhetens miljömedvetande. De bidrar aktivt vid bevakningenav miljöförändringar - där de statliga anslagen är otillräckliga - och behöverfå ökat stöd. Vi har i vår motion föreslagit 5 milj. kr. för insatser både ivårt land och i andra länder. Av misstag har vi inte reserverat oss. kommerjag inte att yrka bifall till motionen, eftersom detta skulle öka kammarensbyråkrati. Vi vet att socialdemokraterna får slöd vid slutomröstningen. Därförantas inte vårt förslag, varför vi inte heller yrkar bifall lill del. Tillprotokollet vill jag emellertid säga att vi anser att miljöorganisationernasarbete behöver en förstärkning. Åvenkemikalieinspektionen behöver förstärkas. Det är i det sammanhanget viktigtatl denna avgiftsfinansierade myndighet också får en fri sektor för speciellautredningar, där det inte kan hävdas att avgiftsskyldiga skall stå förkostnaderna. Ett anslag på 10 milj. kr bör beviljas direkt över statsbudgeten. Regeringenföreslår som jag nämnt en anslagsförstärkning på drygt 3 milj. kr föravfallsutredningår Vi anser att anslaget för miljöskyddsteknik bör återinförasmed speciell inriktning på avfallsfrågor Med hänsyn till avfallsfrågornasstora betydelse har vi sagt att det behövs en förstärkning på 40 milj. krEftersom vi också har fört fram liknande frågeställningar i samband medforskningspropositionen, har vi inte i det här budgetavsnittet reserverat osspå den punkteu. GretheLundblad som alltid med iver brukar försvara regeringens förslag skall nu få enfråga av mig. Behövs inte de här anslagsförstärkningarna, och vad är det somgör all socialdemokraterna har så stora svårigheter att få fram reellaförstärkningar av miljöbudgeten? År det så, , att miljöfrågornaär ett område som har låg prioritet inom regeringspartiet? Med detta yrkar jag bifall till de reservationer där vi somrepresenterar finns med . AnL 13 (): Som sade behandlar vi ju den budget som denstatliga administrationen skall hantera för atl hjälpa till att klaramiljöarbetet i vårt land: miljötillsynen och framtagandet av idéer och förslagom hur vi skall kunua förbättra vår miljö. Det rör sig ju, som framhöll, på det hela taget om ganska små summor och därför kan det verkanågot generande. Men det är klart alt skall man vara riktigt rättvis är det juinte bara i detta sammanhang som vi måste visa miljöhänsyn genom att tillskjutamer pengar Det måste också ske på en mängd andra sätt. Egeritligeriär ju miljön den viktigaste frågan, och vi måsle vara på det klara med att vimänniskor är en del av miljön. Det är ju också vi människor som har stökat tilldet i miljön. Det är till följd av våra krav, våra åtgärder och vår tanklöshetsom miljöproblemen har uppstått. Vi måste vara på det klara med attmiljön utgör en helhet i samhället. En god miljö är därför av avgörandebetydelse för allt levande och för hur vi skall ha del. Eu utveck-lirig somskadar miljön undergräver också vår och kommande generationers framtid. Enlevande och oförstörd miljö är en förutsättning för all mänsklig existens.Hushållning med miljön och naturresurserna måsle därför anses vara en mycketviktig samhällsfråga. Industrialismens framväxt var naturligtvis på många sättbra. Den skapade välfärd och ekonomiska resurser, men uppstod detproblem. Mycket av del som vi upplever som problem har ju kommit till somen följd av den här utvecklingen. En del av problemen är också svåra elleromöjliga att lösa. Därför är del viktigt atl vi nu arbetar med att skapa enmiljövänlig teknik och att vi också utbildar oss bättre på miljöområdet. Närvi i tog upp miljöfrågorna visades det inte någonsärskilt stor förståelse. Man log litet åt våra idéer deri gångeri. vill alla vara med och tänka i det här sammanhanget.Insikten om miljöfrågornas betydelse har ökat, men det är också viktigt attplaneringen av vårt samhälle är miljöinriktad. Centerpartietsdecentraliserade samhälle är egentligen del enda som garanterar en god miljöoch en god användriing av våra resurser Miljöförstör-irigen känner ju inteheller några gränser Därför är det internationella arbetel oerhört viktigt. Vimåste också vinna förståelse för våra idéer ute i världen. Som framhållits härär ju inte regeringens och utskottsmajoriletens förslag tillräckliga. Därförhar föreslagit förstärkningar på den här delen av budgeten medungefär 200 milj. kr På det sättet är det god överensstämmelse medfolkpartiets krav, men vi har gjort olika prioriteringar på vissa områden. Detär ju alldeles nödvändigt att man avsätter pengar för att genomföra de idéersom man vill ha genomförda. Jag tycker att den fråga som ställdetill är relevant. År det så, att socialdemokraterna inte sätterså stort värde på miljön? Eller kanske bör man snarare fråga: Är allt annat såmycket viktigare än miljön, så atl pengarna inte räcker till? Jag tror nog attni socialdemokrater också tycker att miljön är viktig. Detsades ju för inte så länge sedan att det socialdemokratiska partiet skulle blielt miljöparti. Vi väntar fortfarande på detta. Kännetecknande för vad somstår i såväl budgeten och delta belänkande 1989/90:104 18 april1990 som i denproposition som har lagts fram och som gäller avfallshanteringen och i andra förslagfrån socialdemokraterna är ju atl man skall vänta på en ulredning. Man skallalltså starta en ulredning. Men man skall också vänta på förslag frånnaturvårdsverket och andra. Mot den bakgrunden yrkar man avslag på i stort sällalla förslag frän oppositionen. På några punkter har vi i cenlerparliet föreslagit atl merpengar skall sal-sas. Först och främst gäller det mätningen av miljökvaliteterDet är - och del var också inne på - nödvändigt alt satsa mera pådelta område. Kunskaper här är grundläggande för att vi skall veta vad som händeri naturen men också för all vi skall vela på vilkel sätt vi skall hantera dethela. Både och har talat om hotadearter I det avseendet vill vi i cenlerparliet satsa ytterligare 6 miljonerRegeringen kämpar emot en ökning av delta anslag varje är sägs det dock idetta belänkande att man kanske kommer på bättre tankar Dåkommer del atl finnas ell bälire underlag. kan nämnas idetta sammanhang. Det är en speciell djurpark som är av internationelltintresse. Del finns myckel stor anledning för riksdag och för statenalt stödja detta centrum. Tanken bakom resonemanget är inte att det behövs ettdriftbidrag. I ställel behövs det någon typ av engängsanslag för att avlyftade skulder som finns. På det sättet skulle få förutsättningaralt arbeta vidare i lugn och ro. Våra motionskrav innebar egentligen endast enbegäran om att regeringen skulle återkomma med ett förslag -värre än så var delinte. Men inte ens det kunde socialdemokraterna slälla upp på, och del gälldeäven övriga partier talar väldigt myckel om kulturlandskapet.Vi i har krävt 40 miljoner mera beträffande NOLA-anslaget. Delhandlar då om hagmarksersättningen och hela den delen av nalurvårdssatsningen.I slor utsträckning delar jag uppfattning när han lalar omviklen av kulturlandskapet och om hur detta skapades. Men på en punkt delar jaginte uppfattning. Jag tycker nämligen atl detta med att ökaskogsplanteringen på åker inte har med miljön atl göra. En sådan åtgärd kan juinte vara särskilt bra ur miljösynpunkt, i varje fall inte om man planterargranskog utan att i större utsträckning planlera annal också. Då skulle vi fåett mörkt landskap. Vårt öppna landskap skulle således försvinna. Vidare har vi i framhållit altmiljöorganisationerna gör ett oerhört viktigt arbete. Man är opinionsbildare.Man lar reda på saker och man påverkar utvecklingen. Man är också oftaföregångare på olika områden och tar upp frågor tidigare än andra gör Därförär det viktigt att det finns ekonomiska resurser, så all man kan klara dessasaker Vi har föreslagit 5 milj. kr i ökade statsanslag för det här ändamålet.Det är inte minst viktigt med tanke på atl t.ex. satsar på ett brett program för och . Här finns det alltså, , en reservation som nii kan rösta på om ni tycker att detta är väsentligt. Reservationenöverensstämmer med folkpartiels krav i delta avseende. Försurningen är ell mycket stort problem i vårt samhälle.Skogen växer inte som den skall. Jordbrukets växter växer nalurliglvis inteheller som de Men i detsammanhanget har vi en kompensation i och med jordbrukarnas kalkning.Brunnarna för dricksvatten, en fråga som också har tagits upp här, förstörs.Här behövs det stora summor om man skall klara det uppe-hållaride försvaret.Men därmed har vi inte någon slutgiltig lösning på problemet. En sådan får viförst i och med ett annat system. Del behövs minskade utsläpp av de försurandeämnena från industrin, från uppvärmning och från trafiken. Men naturligtvisgäller del också utsläppen från jordbruket. Ja, det gäller egenlligen utsläppfrån all verksamhet som människan bedriver Del är vi själva som i ganska slorutsträckning påverkar utvecklingen. Men det här är naturligtvis också ettinternationellt problem som vi måste arbela mycket intensivt med. Vihar speciellt tagit upp frågan om skogsmarkskalkningen. Vi lycker nämligen atlskogen är en myckel viktig resurs för det svenska samhället. Skogsmarken ulgörju en myckel stor del av vår landareal. Därför är det viktigt atl det finns enordentlig balans i naturen. Vi måsle börja med storskaliga försök medskogsmarkskalkning. Del gäller ju atl ta reda på hur vi skall bära oss ål föratt få ökade kunskaper och därmed kunna åstadkomma en brytning i dettasammanhang. Del är dock fråga om små summor jämfört med de pengar som viriskerar all förlora. Redan en minskning av skogslill-växten med några procenthandlar om miljardbelopp. Vivill också ha en höjning av anslaget för inköp av naturområden och för skötselnav dessa. För alt vi skall kunna bevara naturområden som är av vikt måste jusamhället ha resurser för alt dels köpa in områden, dels sköta dessa. De markersom tillhör domänverket och som skall användas i detta sammanhang bör kunnaföras över till naturvärdsfonden utan någon kostnad när del gäller del häranslaget. Del skulle ju bara vara fråga om en överföring av mark från en formav statligt ägande till en annan form av statligt ägande. Beträffandemiljön är hanteringen av kemikalieproblemel en viktig sak. Därför har vikemikalieinspektionen. Det är väsentligt att man får bättre resurser Delgäller ju alt kunna hålla jämna steg med ulvecklingen på områdel. Men delgäller också atl inhämta vad som har gått förlorat. En rad gamla bekämpningsmedelär fortfarande inte testade. Här har vi alltså en sak som vi inte har klaratav. Det är viktigt all testa dessa, så all vi vet vad vi handskas med och kanstoppa hanteringen med de bekämpningsmedel som vi inte skall ha kvar Miljöfrågorna är - som andra talare har sagt - ell oerhörtviktigt område. Jag vill understryka viklen av alt någonting görs och alt delsker snabbt. Vi kan inte bara vänta på utredningar eller på att alla skall hatänkt färdigt. När vettiga förslag läggs fram måste vi kunna acceptera dem,även om de kommer från opposilionssidan. Ett sådant synsätt bordesocialdemokraterna i större utsträckning anamma i stället för att, som man nugör, vänta pä en mängd förslag. Jag kan förslå alt det finns vissa motiv fördel. Jag skall dock inte nu gå in på dessa. Jag yrkar bifall till cerilerpartiets reservationer samt i övrigt tillutskottets hemställan. 1989/90:104 18 april1990 AnL 14 ()replik; säger att han delar uppfattning. Detgäller då mitt resonemang om kulturlandskapet. 1989/90:104 18 april1990 emellertid inte minuppfattning när det gäller alt plantera skog i slor omfattning. Men jag harinte pläderat för en ensidig barrskogsplantering i stor omfattning, LennartBrunander I stället framhöll jag vikten av alt viss areal, med tanke på deriomställning av jordbrukei som vi slår inför, nödvändigtvis används till annatän just produktion av livsmedel. I ljuset därav är skogsplantering ettalternativ. Det gäller då även plantering av energiskog, som ofta pläderar för. Del var med hänsyn till detta som jag framhöll viktenav att vi redan nu beviljar ett anslag för alt möjliggöra alt viss areal kanåterföras till kulturlandskapet i form av öppna hagar och ängar - alltså énpositiv förändring. AriL 15 () replik; Irigvar Erikssoris resooemarig gick ut på atl vi skall salsa påhagmarker, och så långt är jag överens med honom. Kulturlandskapet har skapatsav den svenske bonden, och han är den ende som kan vidmakthålla detta landskappå elt bra sätt, dvs. öppet och vackert. Jag kan däremot inte delauppfattningen alt vi då skulle sätta i gång och planlera skog i större omfattning.Den frågan skall i varje fall inte las upp i en miljöpolitisk debatl, då delirite firiris några som helst motiv, från miljösynpunkt eller från andrasynpunkter, alt göra det. Däremotkan det vara aktuellt och vettigt att ta upp en diskussion om andraanvändningsområden av åkermarken, nämligen att producera energi och biobränsle.Del skulle på ett myckel bra och långsiktigt sätt skapa jusl en sådanresurshantering och resurshushållning som jag pratade om och dessutom skapa enbättre miljö, minskade utsläpp och bättre balans i naturen. Frågan omskogsplantering hör alltså inte hemma i delta sammanhang. AnL16 () replik; Verkligheten kan ingen springa ifrån, inte ens Lenriart Bru-riarider Vistår iriför problem som vi måste tackla och lösa, och jag är positiv tillbioeriergiri och till atl deo svenske bonden i ökad utsträckning själv fårbestämma vilkeri väg häri skall välja. Anf, 17 (vpk): Det behövs eririy folkrörelse i vårt larid, en folkrörelse mot kemikaliesamhällel. Jag harinte tänkt föreslå all skall besluta om en sådan - en folkrörelse kannaturligtvis inte kommenderas fram av - men del vi gör här kanbefrämja eller motverka en rörelse mol kemikaliesamhället. Deriria rörelse harredan börjat. Det finns en stark oro bland människor och en önskan att undvikasådana produkter som är skadliga för hälsan och miljön, men bristen påinformatiori och kuuskaper är stor Underefterkrigstiden har användningen av kemikalier ökat oerhört snabbi. Nya ämnerioch kombirialioner av ämnen tas fram i en strid ström -mellan 500 och 1 000 perår. Hur de påverkar naturen och människors hälsa, var en och för sig eller tillsammans,vet vi oerhört litet om. Ungefär70 000 kemiska ämnen används runt om i världen. Vi vet allmiljöproblem i myckel hög grad orsakas av kemikalier, som DDT och PCBersätts i stor utsträckning med klorparaffiner, som visar sig ha i stortsett lika förödande effekter på miljön som PCB hade. Kemikalier bryts ner saktaeller anrikas i organismer Kunskaperna om kemikalier är myckel bristfälliga. Enavdelning inom har t.ex. undersökt 55verkstadsföretag i , och det har visat sig atl man på dessa företag istort sett saknar kunskap om många av de kemikalier man hanterar Del gällersärskilt olika klorerade produkter Denna kunskap saknas i hög grad också i hushållen, därslora mängder kemikalier används. Om jag har fräckheten - vilkel jag har ibland- atl kika in i folks städskåp, tittar på burkarna där och frågar varför mananvänder dem får jag ofta svaret: "Ja, men de är ju godkända." Deallra flesta människor i samhället lever alltså i den trygga förvissningen omall del som säljs i affärer och på bensinmackar är godkänt, i den meningen attdel är sådant som inte är så farligt atl använda. Men detta är lögn. Sanningen är att det råder rena vildavästern när gäller kemikalier, där det mesta inte är godkänt men inte hellerförbjudet utan bara finns där. I namn av friheten fortsätter man alt produceranya kemiska produkter som hotar människors hälsa och miljön. Del begås en enorm massa kemiska hemfridsbrolt ivårt samhälle. Friheten för en människa att ha en metallicglänsande bil är påbekostnad av en annan människas frihet att vara frisk. Ett av de senasle och mera avskräckande exemplen på dennafrihet är de små spelande korten som finns att köpa. De spelar en glad julsång,"Happy birthday to you" eller någol annal. Det är naturligtvis entilltalande frihet att man kan köpa sådana kort. De drivs med en litenbatterienhel som innehåller kvicksilver, och det skulle förvåna mig mycket omdessa batterier hamnade i de batteriinsamlingar där de rätteligen hör hemma.Troligen hamnar de i ställel i hushållsavfallet. Man kan fråga sig om den friheleri är värd sitt pris. Vi ivpk ariser atl deri inte ärdet. Vi anser att samhället måste strama åt hanteringenav kemikalier Även om det inte är populärt atl lala om förbud ,när vi lalar mycket om frihet - vilkel i och för sig är bra - anser vi attsamhället måste ha en mera restriktiv hållning när det gäller att tillålakemikalier För alt del skall vara möjligt krävs det att de myndigheter somhanterar kemikalier har de resurser de behöver, och vpk anser därför allkemikalieinspektionen borde ha fått den resursförstärkning man begärde i åretsbudget. Jag villdärför yrka bifall lill reservation 32, där della yrkande tas upp. Men detta problem kan inte lösas genom myndighetersarbete. Del som i mycket slor utsträckning behövs är människors engagemang.