prot · GD0950 · 1989-12-31 00:00:00 — Men som alla harkunnat lägga märke till av presentationen av budgetpropositionen, är detstatsfinansiella läget inte lättare nu än vid presentationen av den förrabudgeten. Här vill jag bara hänvisa till vad jag sade när det gällerjärnvägsinvesteringan Skall vi få fram medel för att i rimlig grad tillgodoseönskemålen på järnvägs-och vägsidan, innefattande allmänna och enskilda vägar,gäller det att hitta nya och kompletterande sätt för finansieringen. 46 (); Jag noterar att kommunikationsministern sägeratt han håller med öm önskvärdheten av att kunna lyfta upp anslagen. Det är braatt höra det. Kommunikationsministern säger också att det handlar ompriorite-ringan Det är bara att konstatera att regeringen har prioriterat nerde enskilda vägarna i förhållande till annat. Jag noterar också det. När det gäller kostnader för vägunderhåll är det klartbevisat att, investerar man pengar via vägsamfälligheter, som det handlar ombeträffande de enskilda vägarna, är det bra investerade medel. För varje kronafår man ut betydligt mer i fråga om vägunderhåll än vad man får via denverksamhet som sker genom försorg. Överläggningen var härmed avslutad. 7§Svar på interpellation 1989/90:89 om utbyggnaden av flygplats Anf.47Kommunikationsminister : Fru talman! har frågat migom jag är beredd att vidta extraordinära åtgärder för att påskynda anläggandetav tredje start- och landningsbana. betydelse för det svenska flygtrafiksystemet ochdärmed för landets kommunikationer är väl känd. I den trafikpolitiskapropositionen behandlades luftfartsverkets investeringsplaner inför1990-talet. Regering och riksdag konstaterade därvid att det var nödvändigt attkapacitets- och säker-hetsmotiverade investeringar prioriterades. Eftersomkapacitetsproblemen är störst på fastslogs också att trafikalainvesteringar där måste ges hög prioritet. Det gäller bl.a. den nyainrikesterminalen som är under uppförande. Man konstaterade vidare attkapaciteten i det befintUga bansys- temet ärotillräcklig för att klara den långsiktiga trafikutvecklingen och att detdärför är nödvändigt att bansystemet på byggs ut. Som säkert känner till är en utbyggnadav en trafikflygplats tillståndspliktig enligt miljöskyddslagen om denaktuella banlängden är större än 1 200 m. Prövning görs av koncessionsnämndenför miljöskydd. 1 det trafikpolitiska beslutet påpekades också att det varviktigt för handlingsberedskapen inför en tredje start- och landningsbana påArlanda att förberedelser gjordes inför koncessionsnämndens behandling avfrågan. arbete har bedrivits i enlighet med detta, och enansökan om tillstånd att bedriva verksamheten på på tre banor är justnu under tryckning för att lämnas till koncessionsnämnden. Prövningen sker ienlighet med fastställda formen Det finns med andra ord inte några genvägareller möjligheter till extraordinära åtgärder i detta läge. Svar på interpellationer och fråga 48GÖREL (); Jag tackar kommunikationsministern för svaret,som jag emellertid tycker är ganska intetsägande. Det är klart att jag vet atten trafikflygplats skall koncenssionsprövas. Likaså vet jag attinrikesterminalen är under uppförande, och jag känner till uttalandeatt kapacitetsmo-tiverade investeringar skall prioriteras. har ocksåkonstaterat att kapaciteten i det nuvarande bansystemet på ärotillräcklig. Allt detta vet jag, och det är bl.a. därför jag framställt mininterpellation. Jag vill alltså veta varför ärendet inte kommit längre. Under massor av år har vi från moderata samlingspartietssida påtalat kapacitetsbegränsningarna på . Dessa var egentligen kändaredan när jetflyget flyttades över från . Mellan koncenssionsprövning och byggande kandet gå tre till fyra ån Byggandet tar kanske , och då är vi framme vid1996-1997. Den oro jag känner för ytterligare kapacitetsbegränsningari trafiken på delas av många, t.ex. av luftfartsexpertis och inte minstav kommunala företrädare. flygexperter är klart medvetna omvad en uppbromsning av flygets utveckling kan innebära för , ,med flera orten I själva verket är den bästa garantin för att orteri inland skall kunna fortleva just flygets täta och snabba förbindelser. Det vill till att koncessionsnämnden prövar både omgåendeoch snabbt. Ett problem i sammanhanget är givetvis att hela flygplatsen nukommer att koncessionsprövas, varför den ytterligare kapacitet som uppnås genomatt den tredje banan kommer till är otillräcklig, särskilt som alltmertycks bli flygcentrum i . kan inte ta mer trafik, och iluftrummet är nu vägarna över östra öppna och ofta dekortaste. En aktuell komplikation är diskussion om att byggabostäder på . och är samverkande flygplatser Avtalet medStockholms kommun går ut , och all flygexpertis är ense om att minst tvåflygplatser behövs i . kan inte ens ta en endaflygrörelse från . Avtalet med går som sagt ut ,och den tredje banan kan kanske vara klar . 1989/90:50 12januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga Jagvill med tanke på de problem som kan uppstå i samband med den kapacitetsbegränsningsom för var dag blir allt värre fråga om kommunikationsministern är beredd attvidta särskilda åtgärder för att behålla . är nu en statligflygplats, och det förekommer en samverkan mellan . AttBromma är en statlig flygplats bygger på ett utbyte av mark mellan ochBromma, ett utbyte av mark mellan stat och kommun. Det borde vara ett statensintresse att behålla . 49 (); Som säkert de flesta av kammarens ledamöter vet har flyget ökat väldigtsnabbt under senare ån Det gäller framför allt inrikesflyget. Det har lett tillatt flygets andel av miljöfarliga utsläpp i luften och även i vatten har ökatlika snabbt - ja t.o.m. snabbare, eftersom man dragit ned utsläppen på andrahåll genom reningsåtgärder av skilda slag. Det innebär att de miljömål somriksdagen beslutat när det gäller t.ex. kväveoxid och koldioxid kommer attspräckas av flyget, om detta fortsätter att utvecklas på det sätt som skerDetta kan man inte gå förbi som man gjort . Det har varitväldigt lätt att säga att flygets andel av utsläppen totalt sett är så hten inte behöver bråka om det. Men andeln är inte längre så liten, och denväxer snabbt. Det är tyvärr omöjligt att kompromissa med naturen. Detär också så att flyget drivs med fossilt bränsle. Det har hög specifikenergiförbrukning, och energiåtgången per passagerarkilometer är hög. 1riksdagen har man normalt klart för sig att vi måste effektivisera vår energianvändningoch bli bättre på att använda den energi vi har för att göra mer av den, slösamindre och spara överallt där det går Det rimmar naturligtvis illa med ettmycket snabbt, utan hämningar ökande flyg. Manmåste därför fråga sig om det finns alternativ till den expansion av flyget somförutses och som motiverar tankarna på en tredjelandningsbana. Det är inrikesflyget som ligger bakom kravet på en tredje bana. Detvisar sig att det finns alternativ för att klara dessa trafikbehov. Det är minfasta övertygelse. Men det räcker inte med att vara övertygande, utan man måsteveta säkert. Därför har vi i arbetat med en utredning som snart ärfärdig och som jag hoppas kommer att visa hur man skulle kunna lösa dessatrafikproblem utan att bygga en tredje landningsbana. Enviktig del av dessa alternativ är naturligtvis det som vi diskuterat,nämligen snabbtågssystemen. Som kommunikationsministem säger måste vi göraprioriteringar; vi kan inte bygga ut allting . I anser viatt man nu av miljö- och energiskäl måste prioritera just järnvägssystemen. Detberor naturligtvis också på att järnvägssystemen är väldigt eftersatta.Därigenom skulle vi kunna klara även problem. Jagmåste fråga kommunikationsministern om han inte anser att det vore på sin platsatt omvärdera den odelade positiva hållning regeringen haft till entredje landningsbana på . Återigen visar det sig hur meningarna bryter sig på kommunikationsområdet.När det gäller den tredje banan vill den ena bygga snabbt och den andra intebygga alls. Fårjag säga till att jag blev litet förvånad över hennes reaktion påmitt svan säger att svaret är intetsägande. Jag måste fråga: Vadhade väntat sig för svar på den interpellation hon framställt?Görel säger att hon vet allting. Då frågar jag mig varför hon framställtinterpellationen. Hennesfråga var om jag och regeringen var beredda att vidta extraordinära åtgärderför att påskynda anläggandet av tredje start- och landningsbana. Jaghar utförligt redovisat dels vår princiella inställning, dels den nuvarandehandläggningssituationen, dvs. att man nu har kommit så långt att man kan läggafram en koncessionsansökan och att det är koncessionsnämnden som skallbehandla denna. Vi kan inte köra över koncessionsnämnden och kringgå den lagsom har stiftat. Jagutgår från att koncessionsnämnden är medveten om den allmänna bedömning somgörs beträffande betydelsen av en tredje start- och landningsbana på Arlanda.Vi måste emellertid respektera den handläggningsordning som gäller på dettaområde. Dess värre måste vi utgå från att meningsmotsättningar kommer attfortsätta och att det finns risk för att koncessionsnämndens beslut, oavsett ivilken riktning det går, kommer att överklagas. Jag skall inte föregripa detta,men den eventualiteten kan man inte bortse ifrån. Om allting handläggs snabbtoch insatsema görs mycket målmedvetet bedömer luftfartsverket i alla händelseratt en sådan bana kan tas i drift tidigast . Det äralltså inte fullt så pessimistiskt som gav uttryck fön Men dettaförutsätter att det inte tillkommer ytterligare komplikationen I övrigt är jagnu inte beredd att diskutera helt andra trafiklösningar i detta sammanhang,utan jag har koncentrerat mig på den fråga som faktiskt har ställts omhandläggningen när det gäller åtgärder för en tredje start- och landningsbanapå . Svarpå interpellationer och fråga 51 (): Jag har naturhgtvis ställt min fråga på gmnd av att jag är angelägenom att få höra om kommunikationsministern jag är orolig för den tid somdetta har tagit och om han inser vilken katastrof det kan innebära föråtskilliga regioner i vårt land om man tvingas begränsa kapaciteten på Arlandaytterligare. Och så kommer ju att ske under ett ganska stort antal ånLuftfartsverket tror att en tredje bana skall kunna stå färdig 1994. Men det ärunder de allra bästa förutsättningarna. Risken är därför stor att det dröjertill 1996 eller 1997, vilket jag sade i mitt första inlägg. Närdet gäller flygets föroreningar har vi här i i enighet antagit vissagränser och lagt på luftfarten restriktioner när det gäller luftföroreningaroch även föroreningar på marken. Det innebär att utsläppen av kolväten minskarmed , koldioxidutsläppen och kväveoxidutsläppen när vifår de nya flygplanstyperna i inrikestrafiken. Dessutom sker det en mycket storminskning av bullret. Även markutsläppen åtgärdas på grund av urea och glykol. 1989/90:50 12januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga Jag vill ställa följandefråga till kommunikationsministern: det inte alldeles nödvändigt att behållaBromma flygplats för att vi inte skall hamna i en katastrofsituation? 1 så fallär det onekligen regeringens uppgift att ta upp den frågan, eftersom det är enstatlig flygplats. Det kan inte vara enbart som skall fåbestämma hur luftfarten skall utvecklas här i landet. Luftfarten är beroende avom vi får behålla eller inte. 52 (); Kommunikationsministern vill inte svara på den följdfråga som jagställde med hänvisning till att den inte hade med den frågan som vi diskuteradeatt göra. Detta tycker jag är litet märkligt. har ju själv i sinaanföranden och i sin interpellation visat att hon motiverar sin fråga just medtrafikbehovet och trafikutvecklingen i landet. Denna tredje bana på haren mycket strategisk position. Om denna byggs drar den så att säga med sigmånga andra flygplatsinvesteringar runt om i landet på regionala flygplatser.Ett stort antal sådana investeringar planeras, men de bygger på att dennatredje bana på kommer till stånd. Dessa regionala byggplatser kommernaturligtvis i hög grad att konkurrera med bl.a. järnvägstrafiken. Om en braprioritering skall kunna göras i samhället och om långtgående miljö- ochenergimål skall kunna uppnås, kan man inte blunda för detta. Därförställde jag min följdfråga, nämligen om det inte är dags att omvärdera denhittills odelat positiva hållningen från regeringens sida när det gäller entredje strart- och landningsbana på . Jag tror inte att man längre kanbetrakta flyget som oskyldigt i alla sammanhang, även om moderaternanaturligtvis gärna vill tona ner miljöproblemen från flyget. Men jag håller migtill de siffror och de bedömningar som och miljödepartementethar tagit fram och som tyvärr visar att miljömålen kommer att spräckas. Därförfinns det all anledning att omvärdera detta, eftersom vi inte kan kompromissamed naturen. Anf.53 (); säger att flyget konkurrerar med järnvägen. Det ärfastlagt, bl.a. i den trafikpolitiska propositionen, att flyget egentligen integör det, eftersom flyget är intressantast när det gäller de långa persontransportsträckorna. Detär mycket väsentligt för vårt land att ha ett effektivt flyg, eftersom landetär så långtsträckt. Flyget är därför nödvändigt för t.ex. orter i Norrland.Gränsen för när järnvägen är lönsam för persontransporter ligger egentligennågonstans - då först blir det intressant med järnvägstrafik.Dessa två transportmedel konkurrerar egentligen inte annat än på vissa alldelesspeciella sträckor, t.ex. mellan och . Detkan vara intressant för , eftersom kommunikationsministern intelägger sig i denna del av debatten, att ha de miljökomplikationer under luppensom kan uppstå om bebyggs. har fastlagtvillkoren för att trafiken skall få fortsätta på flygplatsen, och alla ärganska nöjda. Villkoren är rätt så hårda. Som jag sade tidi- gare kan inte en endaflygrörelse flyttas över till , men en bostadsutbyggnad skulle kunnainnebära att ungefär 30000 fordon skall ut på och överTranebergsbron. Det är ingenting mindre än en miljöka-tatrof. Det innebäralltså att staten, och i detta fall även , medverkar till enmiljökatastrof och en markspekulation av gigantiska mått, som dettainnebär en kapitalförstöring i fråga om statligt ägande och en begränsning avluftfartens utveckling. Jagär mycket förvånad över inställning i den här frågan när detgäller luftfarten och över kommunikationsministerns tystnad. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:50 12januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga Anmäldes och bordlades Proposition 1989/90:73Införande av nya mervärdeskatteregler för förskottsbetalningar 9§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:353av () till statsministern om privata och kollektivabeslut: Den enskildes val av livspartner, av politiskuppfattning och av färgen på vardagsrumssoffan vill statsministern fortfarandelämna tiU privat sektor, till den enskildes val och beslut, enligt artikel iTiden 9/1989. Motbakgrund av statsministerns gränsdragning mellan områden för privata ochkollektiva beslut vill jag fråga: Var skallkollektivet göra halt i det framtida socialdemokratiska samhället? Är det vidägandet av soffan, våningen, villan, bilen, företaget, tidningen,radiostationen eller vid beslutet om vem som skall ta hand om barnen, skötagamla föräldrar eller utföra operationen? 1989/90:354 av KentCarlsson (s) till statsrådet om krigsmate-rialexporten till ; invaderade dencentralamerikanska staten . I gammal imperialistisk anda grep in medvåld, avsatte landets regering och tillsatte en ur ;s synvinkel passanderegering. 1989/90:50 Vidinvasionen dödades hundratals människor, enligt vissa uppgifter flera tusen.Mångdubbelt fler skadades. Enligt vissa uppgifter användes svenska vapen av de amerikanskatrupperna vid invasionen. USAvar 1988 tredje största exportland vad avser krigsmaterial. Under desju första månaderna 1989 exporterade krigsmaterial tUl för ca 318milj. Svenskkrigsmaterialexport är i princip förbjuden. skall ej beviljaexport av krigsmaterial till "stat som är invecklad i väpnad konflikt medannan stat" eller "stat som är indragen i internationell konflikt somkan befaras leda till väpnad konflikt". Jag vill därför frågautrikeshandelsministern: Kommerregeringen att stoppa exporten av krigsmaterial tUl ? 1989/90:355a\ (vpk) till statsrådet om barnomsorgen: Enligt uppgifter från hararbetsgivarna till staten, , betalat in 12,5 miljarder ibarnomsorgsavgift, men bara 10,3 miljarder har använts till barnomsorgen.Enhgt RRV kommer överskottet på mer än 2 miljarder att gå in i den allmänna budgetenoch användas till andra ändamål än barnomsorgen. Med tanke på den brist somfinns inom detta område finner jag förhållandet anmärkningsvärt. Jag vill fråga statsrådetBengt : Kommer regeringen att se till att arbetsgivarnaspengar till barnomsorgen används till detta ändamål? 1989/90:356av () till statsrådet om flyktingpoUti-ken; Efter alla protester i kyrkor, tidningar, radio ochTV undrar jag om det inte är dags för regeringen att ompröva asylbeslutet frånden ? 1989/90:357av () till statsrådet om förhållandena iflyktingförläggningarna: Beslutet att regleraflyktinginvandringen genom att använda en undantagsklausul är ett hån motmänskliga rättigheten Attdet får förödande konsekvenser för asylsökande, som trots att de behöver vårtskydd, utvisas ur är helt klart. Menatt det som följd skulle få förtryck och repressalier på ett flertal flyktingslussaroch förläggningar både på båtar och i land kunde man väl knappast förutse. Är invandrarministern medveten om dessa olikauttryck för förtryck i våra 48 förläggningar och är invandrarministern beredd attingripa mot dem? 1989/90:358 av LennartBrunander (c) till miljöministern om kväveoxidutsläppen: har fastställt målet om en reduceringav kväveoxidutsläppen . har utsläppen bara minskat medca , enligt årliga rapport till regeringen om utsläpp avförsurande ämnen. Enligtrapporten är biltrafiken fortfarande den dominerande källan till utsläpp avkväveoxider Vägtrafikens utsläpp har dock minskat något från 1987 till 1988.Det är framför allt personbilarnas utsläpp som minskat, vilket beror påkatalysatorrening. På centerinitiativ beslöt också att ge stimulansbidragtill avgasrening av äldre bilar Om detta bidrag hade utnyttjats som det vartänkt kunde utsläppen ha minskat ännu men Dieseldrivna bussar och lastbilarsläpper dock ut mer kväveoxider . Meddenna utveckling ser det inte ut som om mål om reducering avkväveoxiderna kommer att kunna uppnås. Regeringen har inte kunnat presenteraförslag till åtgärder för att förverkliga målet, inte minst mot bakgrund av attminskningen av kväveoxid borde varit högre än . Detta är ansvarslöst, ochdet är miljön och kommande generationer som får betala för denna bristandeförmåga hos regeringen. Jag vill därför frågastatsrådet: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attuppnå det av fastställda målet om reducering av kväveoxider? 1989/90:359av () till miljöministern om avvägningen mellan järnvägs-och vägtrafiken; Är statsrådet beredd att inom regeringen verka föratt miljö- och energisynpunkter beaktas i kommande trafikpolitiska beslut ochi avvägningsfrågor mellan järnvägs- och vägtrafik? 1989/90:360av () till industriministern om skyddade älvar: En av de första stora miljödebatterna i Sverigegällde framtid. En bred miljöopinion, där bl.a. folkpartietingick, engagerade sig för att våra sista orörda älvarskulle undantas från vattenkraftsutbyggnad. fattades ett sådantbeslut i samband med den fysiska riksplaneringen. Då undantogs bl.a. älv,älv, älv och , dvs. de sista stora orörda huvudälvarna.Senare har ytterligare älvar skyddats - ibland med socialdemokratiskt motstånd- bl.a. . Sent omsider har också tillgodosett folkpartietskrav på att införa älvskyddet i lag. Densocialdemokratiska 90-talsgruppen har öppnat dörren för beslut om att riva uppälvskyddet. Företrädare för har upprepade gånger framfört sådana krav. Medtanke på att den nye industriministern kommer till regeringen från en ledandepost i LO har regeringsombildningen väckt förhoppningar i de kretsar, både iLO och i näringslivet, som vill offra några av våra sista orörda älvar En sådanbetongpolitik skulle förstöra omistiiga naturvärden och är oacceptabel förfolkpartiet. 1989/90:50 12januari 1990 1989/90:50 Motden bakgrunden vill jag fråga industriministern: 12januari 1990 , ..... . ....... , .j r- Avser industriministern att ta några initiativ till att riva upp skyddet for älvar och älvsträckor somi dag skyddas i naturresurslagen? 10§ Kammaren åtskildes . 1 § Meddelande från statsministern om förändringar iregeringens sammansättning,m.m...................................................... ...... 1 2§ Svar på interpellation1989/90:97 om arbetsmiljön på de rättsvår dande myndigheterna............................................. 2 JustitieministerLeila () () 3§ Svar på interpellation1989/90:96 och fråga 1989/90:337 om barn omsorgen ............................................................... 10 StatsrådetBengt () () ()(vpk) () 4 §Svar på interpellation 1989/90:93 om upprustning av vallonbruken i Uppsalalän.................................................................... 28 UtbildningsministerBengt () () 5 §Svar på interpellation 1989/90:86 om järnvägspolitiken 31 () 6§ Svar på interpellation 1989/90:88 omstatsbidraget till enskilda () 7§ Svar på interpellation 1989/90:89 omutbyggnaden av GörelBohlin (m) 8 §Bordläggning.............................................................. 47 1989/90:353av () om privata och 1989/90:354av () om krigsmaterialexporten till 1989/90:355av (vpk) om barnomsorgen 48 1989/90:356av () om flyktingpolitiken........ 48 1989/90:50 1989/90:357av () om förhållandena i 1989/90:358 av LennartBrunander (c) om kväveoxidutsläppen 49 1989/90:359 av () om avvägningen mellan järnvägs- och vägtrafiken............................................................ ... 49 1989/90:360 av () om skyddade älvar........................ ... 49 C2 gotab 99536, 1990