prot · GD09131 · 1989-12-31 00:00:00 — bevara och bearbeta material om dialekter och ortnamn. Dialekterna och ortnamnen är oumbärliga hjälpmedel när detgäller att gräva fram den historia som ytterst är en förutsättning förSydsveriges kulturella identitet. Eftersom de äldsta ortnamnen i ärmer än , är detta en utomordentligt viktig källa för vårt vetandeom den tidens sydsvenska växt- och djurvärld, religion, rättsväsende,bebyggelse, försvarsväsende, etc. från vår tideräknings början och fram genomseklerna. Genom ortnamnen kan man t.o.m. få veta sådant som , nämligen var våtmarkerna hade sin utbredning. Dialekt- och ortnamnsforskning är båda språkligadiscipliner De går hand i hand. Utan en ingående kunskap om en trakts dialekterkan man inte tolka dess ortnamn. Det är därför önskvärt att materialet rörandebåde dialekter och ortnamn från hela rfgionen finns samlat på ett ställe,nämligen i , uttytt Dialekt- och ortnamnsarkivet i . Så är fallet med dialekterna men inte ortnamnen. Jag haren motion som bär mottot "Återbörda namn till regionen",motion Kr318. En internarbetsgrupp inom dialekt- och ortnamnsarkivet samt svenskt visarkivhar föreslagit en omorganisation inom myndigheten innebärande en Detta skulle ske genom att arkiven i ,och får utökade arbetsområden. 158 omorganisationen kan integenomföras utan att de tre berörda arkiven, som ärbetydligt mindre än motsvarande arkiv i , får utökade resurser Prot.1989/90:131 Vardera arkivet bör tillföras en ny arkivarietjänst för att kunnafungera väl som på resp. ort. Det tycks bli som enligt utskottet får sinsituation tillfredsställande ordnad. Syftet med min motion har därigenomtillgodosetts i väsentlig män, som det heter i utskottstexten. Menresursförstärkningen i form av de tre tjänsterna kostar 600 000 kr.Utskottsmajoriteten vill bara höja anslaget med . utöver vadregeringen har föreslagit, och därmed gynnas alltså . Arkivarietjänsternaär minst lika viktiga för och , och det är alltså fråga om att rättatill en regional obalans. Jag yrkar bifall till min reservation nummer 17. 167 (); I detta betänkande behandlar utskottet detförslag som regeringen har lämnat i proposition nr 72, de motioner somanknyter till propositionen samt en del motioner väckta . Utskottet tillstyrker de i propositionen framlagdalagförslagen, med en detaljändring av lagteknisk natur i fråga omövergångsbestämmelserna. Vidare tillstyrker en majoritet av utskottetsledamöter regeringens förslag till medelsanvisning för ochlandsarkiven. I stort sett är utskottet positivt till regeringensförslag om ny arkivlag. Eftersom kulturministern är här i kammaren skulle jagvilja ställa några frågor. Såsom det nu förhåller sig ligger de enskildaarkiven under . Detta speciella förhållande råder även när detgäller Sverigefinländarnas arkiv. Dessutom stödjer Finlandsutbildningsministerium ekonomiskt detta arkiv och bidrar till mer än hälftenav det totala statliga stöd som arkivet erhåller bidrog meddrygt 164 000 och med , totalt . Eftersom deSverigefinska institutionerna har varit verksamma åtskilliga år i ,uppstår en hel del frågor angående dessa, frågor som vi inte riktigt får någotsvar på i propositionen. Jag vill därför ställa dessa frågor till kulturministern.Hur skall det gå i fortsättningen? Hur kommer ansvarsfördelningen mellanSverige och att se ut ? är ju huvudman förarkivet, men verksamheten finansieras av tvä olika stater Hur blir det medSveriges åtaganden i fortsättningen? Jag vill nu passa på att yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet på alla punkter och avslag på samtligareservationer Propositionen innehåller i övrigt förslag till en arkivlagsom ger grundläggande regler om arkiv hos staten och kommunerna. vad som skall inga i en myndighets arkiv samt vård av arkiv och gallringav arkiv. Speciella gallringsregler skall kunna ges i särskilda lagar, främst ivad som avser integritetskänsliga register I propositionen läggs vidare fram förslag om vilka insatsersom bör prioriteras, bl.a. lokalfrågor, arkivens användning och tillgänglighetsamt arkivmyndigheternas uppgifter när det gäller enskilda arkiv och behov avökade resurser I en särskild del behandlar man förslag fill ändringar isocialtjänstlagen som hänger samman med lagregleringen i övrigt av arkivfrågorna. 1989/90:131 Frutalman! Utskottet tillstyrker som jag tidigare sade de i propositionen framlagdalagförslagen, men med den nämnda detaljändringen av lagteknisk Jag vill här också kommentera några av de reservationer som finnsfogade till betänkandet. I reservation nr 1 tar och upp frågan huruvida det behövs en särskild skrivning i lagen om deenskilda arkivens betydelse och ansvaret för deras verksamhet. Utskottetsmajoritet menar att man ändå beskriver den statliga arkivpolitikens ambitionerpå ett så tydligt sätt att avvägningar mellan insatserna för offentliga ochenskilda arkiv i tillräcklig utsträckning styrs av den arkivlag som vi nu skallfatta beslut om utan någon särskild skrivning i reservationens anda.Reservationen är alltså tillgodosedd. Ireservation nr 2 berör och frågan om det finns behov aven särskild arkivbeskrivning. Utskottets majoritet anser att den särskildaarkivbeskrivningen ger en ökad insyn i myndighetsarkiven. Med hänsyn till attamatörforskarna i större utsträckning har behov av ökad tillgänglighet, hävdarutskottets majoritet att den särskilda arkivbeskrivningen blir ettkompletterande hjälpmedel. Ireservation nr 3 tar man upp frågan om personlig integritet m.m. Utskottetsmajoritet kan konstatera att reservanterna instämmer i utskottets andemeningom vikten av att göra nödvändiga avvägningar mellan olika intressen när detgäller gallring och att integritetsaspekten är särskilt viktig att beakta.Utskottsmajoriteten är ändock inte villig att tillmötesgå reservationens lagändringsförslag,då vi anser att propositionens lagtext är fillräcklig i detta avseende. Reservationerna nr 4, 5 och 6 tar upp frågor som behandlas avarkivdepåkommittén. Utskottsmajoriteten utgår från att kommittén kommer attlägga fram förslag i de frågor som dessa reservationer berör Reservationernanr 7 och 8 tar upp frågor om utökning av arkivlektors-och arkivarietjänsterUtskottsmajoriteten vill erinra om att inte äskat medel för dessatjänster i årets anslagsframställning. Utskottsmajoriteten har därför intebehandlat denna fråga på annat sätt . Reservationnr 9 berör verksamheten vid SVAR. Utskottsmajoriteten tycker att SVARsverksamhet är angelägen. Utskottsmajoriteten menar dessutom att Riksarkivetsroll är fastlagd vad gäller ansvaret för att SVAR skall kunna uppfylla deåtaganden som anses föreligga. Om man analyserar nogsamt vad utskottet haranfört på s. 20-21 i betänkandet, bör man få klart för sig att det inte behövsnågot särskilt tillkännagivande. Det är klart angivet. Ireservation nr 10 tar man upp frågor kring kyrkobokföringen. Utskottsmajoritetenförutsätter att arkivdepåkommittén i sina förslag kommer att tillgodose detankar som förs fram i reservationen och anser det därför onödigt med ettsärskilt tillkännagivande. Reservation nr 11 berörRiksarkivets resurser. Utskottsmajoriteten vill här erinra om den förstärkning som ges till arkivväsendets enskilda sek tor Låt oss nu avvakta och se vilken effekt som kan uppnås med dessa för stärkningar innan vi går vidare. 160 Reservation nr 12 handlar om inventeringsbehov avenskilda arkiv. skottsmajoritetenupplever nog att det som reservanterna efterlyser till stora Prot.1989/90:131 delar har tillgodosetts i och med de resurser som föreslås iforskningsproposi- tionen. Utskottets majoritet har ocksåförtydligat uppdraget med att skriva in att utskottet utgår från att behovet avuppgifter om de enskilda arkiven skall beaktas. Reservation nr 13 är en följdreservation av andra ochföranleder ingen kommentar från mig. Reservation nr 14 behandlar anslag utöver regeringensförslag liksom även reservation nr 15. Utskottsmajoriteten avstyrkerreservationerna med motiveringen att medel ej finns att anslå i tillräckligomfattning. Reservation nr 16 berör anslagskonstruktionen för bidragettill arbetarrörelsens arkiv. Såsom det står i betänkandena anserutskottsmajoriteten fortfarande att arbetarrörelsens arkiv alltjämt utgör enspecifik verksamhet och att det därför bör, liksom tidigare, behandlassärskilt. Slutligen vill jag kommentera reservation nr17 angående medelsanvisning till dialekt- och ortsarkiven m.m.Utskottsmajoriteten anser att DOVA-verksamheten är mycket angelägen. Dettavisar utskottet genom sitt tillkännagivande och genom den påspädning avanslaget som utskottet föreslår ytterligare påspädning är rent populistiskmed tanke på att man ännu inte vet effekten av den slutfördautredningen som haft till uppgift att se över möjligheterna och formerna föratt knyta verksamheten vid DOVA till högskolans organisation. Vi har anledningatt återkomma till detta när vi sett resultatet av utredningen. Då finns detanledning att diskutera dessa frågor vidare. 168 () replik: anser att det är viktigt medarkivbeskrivningar Då måste socialdemokraterna vara medvetna om att det krävsökade resurser för att göra detta. Det har flera av landsarkivarierna påpekat.Det gäller i synnerhet nu när man vet vilken situation som arkiven befinner sigi. De har redan nu ont om personal, och de har många lönebidragsanställda. Dehinner inte med det dagliga arbetet. Att då ovanpå detta begära att man dessutom skall arbetainför myndigheterna blir för byråkratiskt. Ni kan ju inte mena att det skallvara en kortfattad arkivbeskrivning som inte ger någonting. I så fall får manut precis lika mycket av den förteckning som redan finns. Önskan och resursernarimmar litet dåligt. När det sedan gäller integritetsaspekterna anser vi attdet är mycket viktigt att enskilda personer skyddas. Jag noterar att lagrådetinte har sett över dessa lagregler. Vi i är dessutom inte ensammaom att anse att det är viktigt att beslutar om särbestämmelser i lag.Även kommunförbundet har varit av den uppfattningen. Jag undrar hur har tänkt sig att landsarkivenskall klara av resursbristen och arkivbeskrivningarna. 169 () replik; När det gäller arkivens tillgänglighet vill jag påstå att det finns 161 betydandeskillnader i de praktiska möjligheterna för en fritidsforskare resp. Prot.1989/90:131 professionell forskare att utnyttja arkiven. Fritidsforskarenhar normalt en- dast möjlighet att utnyttja arkivenpå kvällar och forskare har därmedockså ett större behov av service för att kunna utnyttja den information somarkivet har att ge. Det är därför som vi från ser det såangeläget att framför allt landsarkiven ges ökade möjligheter tillforskarservice genom förmedling och information. Det kan gälla framtagning avbeståndsöversikter och register, samt ett ökat öppethållande utöverkontorstider är öppethållandet begränsat och varierarmellan olika landsarkiv. Dagens situation är också en försämring jämfört medtidigare. Ett av skälen som påtalas från landsarkivets sida för det minskadeöppethållandet är bl.a. att man har mer omfattande åtaganden gentemot destatliga myndigheterna. Den utvecklingen har inneburit att servicen gentemotforskarna och mängden arkivutbildad personal har minskat. Jag fick ett exempel i min hand från landsarkivet iÖstersund. blir det kraftiga inskränkningar i landsarkivetsoch folkrörelsearkivets öppethållande. har landsarkivets forskarsal iÖstersund kunnat hållas öppen mellan kl. 8.30 och 16.00. Fr.o.m. äröppettiderna till 16.00. Inskränkningarna är en följd avlandsarkivets och folkrörelsearkivets mycket stora beroende avlönebidragsanställd personal -det har vi tidigare diskuterat i kammaren - någotsom i sin tur är en följd av låga anslag från den ordinarie statsbudgeten. Sedan vill jag säga något om de enskilda arkiven. Jag kaninte helt ställa upp pä vad sade om . Det ärmycket värdefullt att finns. Men jag tycker att det kandiskuteras om det är motiverat att arkivet får statsbidrag över en särskildanslagspost. Jag noterar att regeringspartiets talesman har en annanuppfattning och därmed också har klargjort socialdemokraternas inställning. Menjag vill ändå uppmana att noga ta i beaktande det som jag tidigareframfört i mitt inledningsanförande. 170 () replik; Jag är tacksam för att har velatbeta av varenda reservation. När det gäller reservation nr 17 tycker han attdet är en populistisk inställning att begära iförstärkning. Då måstehan också anse att alla myndigheter som står bakom begäran gör det avpopulistiska skäl. Styrelsen för DOVA har själv föreslagit detta. Det gäller påtre orter, inte bara utan även och . Detta är bl.a. för att skapa en bättre balans. harstor betydelse och är dominerande när det gäller insamlingsarbete på detområdet. Man kan väl tycka att är en bättre utgångspunkt för att samla indessa uppgifter i än vad är När det gäller den utredning som vi skall vänta på - detär en utredning frän statskontoret som syftar på - och att arkiven skall inlemmas i universiteten, kan det medföra en hög administrativ kostnad. Det har be räknats till 2,8 milj.kr . Frågan är vad man kan vinna på det. Dess utom har de flesta remissmyndigheter sagt nej till detta. Det gäller DOVA- 162 styrelsen själv, berörda forskaresom sitter i de rådgivande nämnderna för arkiven och UHÄ osv. Detverkar egendomligt att en reform som skall införas och som avvisas av allaberörda parter och dessutom skulle innebära betydande merkostnader skulle varaen fördel. Jag kan inte inse det. Anf.171 () replik: Vi har alla i princip längtat efter att få till stånd denna arkivlag,som skall ges oss en form av riktlinjer för den framtida hanteringen av dessafrågor. Det har varit litet otydligt när det gäller vem som har haft ansvaretoch vem som skall se till att saker och ting händer Jag menar att det beslutsom vi skall fatta om en ny arkivlag kommer att ge oss ett underlag för attfortsätta att bygga vidare på en arkivverksamhet som vi alla tycker skall ha enutformning som tillgodoser så mycket som möjligt av de önskemål som har förtsfram i denna diskussion. Arkivlagenoch de möjligheter som den ger när den har trätt i kraft ger betydligt bättreförutsättningar än vad vi har haft tidigare att utveckla myndigheternas arkiv,möjligheterna att skapa mer utrymme genom att vi får ordentligagallringsbestämmelser osv. som gör att arkiven blir bättre och effektivare.Det kommer i sin tur att ge möjligheter för de enskilda arkiven att bli änbättre. Jagkan inte här peka på olika detaljer som skall bli följden av detta beslut ochden uppföljning som det blir av denna lag. Det får vi återkomma till och göranödvändiga justeringar när det framkommer att lagen eventuellt skulle varaotillräcklig på något håll. De beskrivningar som finns i propositionen om en nyarkivlag tycker jag är tillräckliga i det här läget. Jag har begärt ordet för att besvara den fråga som riktadetill mig. Låtmig inledningsvis konstatera att den proposition som ligger till grund förutskottsbetänkandet har blivit utomordentligt väl mottagen. Jag måste erkännaatt jag med en viss förnöjelse har lyssnat på debatten och på de närmastrituella klagosånger som företrädare för reservanterna har känt sig manade attframföra eftersom det skall vara så - klagosången är det enda som står fillbuds i sådana sammanhang. Den bidrar emellanåt till att dölja det faktum att deallra flesta berörda är mycket nöjda med och som denna proposition som harlagts fram och det råder en mycket stor enighet om. Närdet gäller arkiv för Sverigefinnar och finlandssvenskar i , gäller attfram t.o.m. föregående budgetår lämnades statsbidrag till ett antal enskildaarkivinstitutioner över ett särskilt anslag i kulturbudgeten. Där ingick dessaarkiv. Med undantag för bidraget till beslutaderiksdagen med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen 1989 attmedlen i stället skulle ställas till disposition. Att dessa anslagfördes samman berodde på att anslagen var relativt små. beslutar arkiv om stödet till de enskildainstitutionerna. Motivet för omläggningen var att förenkla kulturområdetsanslagsstruktur Det har också framstått som en mycket naturlig uppgift förriksarkivet, eftersom det är den myndighet som har ansvar för sek- 1989/90:131 30 maj1990 Prot.1989/90:131 torn, att det med bidragsgivningen skall följa och stödja deenskilda arkivens 30 maj1990 arbete. Det framgår av de propositioner som har lagts fram att jagutgår från att ett framgångsrikt arbete frånriksarkivets sida kräver ökade resurser. nevarandebudgetår disponerar den enskilda nämnden ytterligare förbidragsgivningen. I den proposition som behandlas föreslås en ökning med1,7 milj.kr av de medel som ställs till nämndens disposition. Nämnden har alltså inom ramen förde medlen utrymme för att öka bidraget till bl.a. Sverigefinnarnas ochfinlandssvenskarnas arkiv. Jag är angelägen om att här understyrka att jag utgårifrån att nämnden vid sin prövning, på samma sätt som regering och riksdagtidigare har gjort, noga beaktar den betydelse som arkivet har, både för detsamlade arkivväsendet i landet och för Sverigefinnarnas ochfinlandssvenskarnas kulturarbete i vårt land. Självfallet är det och dess enskilda nämndssak att ta hänsyn till den finansieringsform som arkivet har, att väga in attdet kommer ett finskt och ett svenskt statsbidrag samt se till att detta arkivkan fungera på ett tillfredsställande sätt, såväl för dem som är desshuvudmän.och ursprungliga uppdragsgivare som för det svenska omgivandesamhället som drar nytta av detta betydelsefulla arkivs existens. 173 () replik: sade att det är den vanligaklagolåten som hörs. Jag sade ju i mitt inledningsanförande att vi ställer ossbakom stora delar av det här arkivlagsförslaget. Men det är några punkter somvi anser att vi inte kan ställa oss bakom, främst detta med arkivbeskrivningen. Det är inte vi som kör med den vanliga klagolåten, utandet är de som arbetar ute på fältet som klagar. De är redan överhopade medarbete och ser detta som en ytterligare börda. Det är svårt för dem attprioritera. De vill väldigt gärna ordna i sina arkiv, som de måste tahand om de forskare och den allmänhet som kommer, vilket de väldigt gärna gör.Därför blir ofta bl.a. upprättandet av de enskilda arkivens innehåll lidande.Om de dessutom skall ägna sig åt att arbeta med arkivbeskrivningar blir dettaextra betungande i ett läge där det inte finns ytterligare resurser i form avmer personal. En fråga som det är rimligt att ställa är: Hur har nitänkt er att detta skall lösas? Jag ber om överseende om jagpå något sätt kränkte henne genom min kommentar Det var inte alls något försökatt vara spydig. Jag konstaterade bara att såsom kammardebatterna måste förasmot bakgrund av utskottsmajoritetens skrivningar och till betänkandena avgivnareservationer blir det i det närmaste en rituell klagolåt som framförs, eftersomhela debattstrukturen ger detta vid handen. Jag tillät mig därför att påpeka att denna propositionfaktiskt omfattas av en mycket stor enighet. Men man kan självfallet inte ståhär och 164 redovisa de strukturellaenigheter som finns. Jag framförde alltså mer en Prot. 1989/90:131iakttagelse än ett bidrag till ytterligare klagan. Det var inte alls minavsikt. Anf.175 (); '''"' "''" Jag står ensam eller tillsammans med medmofionärer bakom tre. av demotioner som behandlas i detta betänkande från kulturutskottet. Det gäller kravpå åtgärder för en positiv utveckling av svensk arkivinformation, SVAR, iRamsele, och vikten av en utbyggnad av landsarkivet i samtlokalisering av mikrofilmning av kyrkobokföringsarkiven till i Angekommun. Dessa krav har följts upp i reservafioner Detär tre krav som har mycket gemensamt, nämligen att de alla syftar till dels enutveckling av den ur bl.a. kulturhistoriska synpunkter så viktigaarkivverksamheten, dels en förbättring av sysselsättningen i Västernorrlandslän och därvid i speciellt utsatta delar av länet. Detfår inte vara så i att vi tar regionalpolifiska hänsyn endast då vibehandlar direkt regionalpolitiska frågor Vi borde i stället vid praktiskttaget alla beslut se efter vilka regionalpolitiska effekter besluten kan få ochvad vi kan göra för att öka sysselsättningen i utsatta delar av landet ochsamtidigt begränsa tillväxten i de mycket expansiva områdena. Västernorrlandslän är det län som drabbats av den största befolkningsminskningen under1980-talet, och även nu när alla län har en positiv befolkningsutveckling ärfolkökningen procentuellt minst i . Det har varit svårt attfå stöd för erforderliga insatser för att åstadkomma en utveckling iVästernorrland som är jämförbar med den i övriga landet. Numerahar vissa insatser gjorts, men dessa är inte till fyllest. Det är viktigt attriksdagen vid beslut inom olika områden medvetet undersöker om beslut kanfattas som stärker näringsliv och arbetsmarknad. SVARi i kommun är en för denna utpräglade glesbygd mycketbetydelsefull verksamhet, som den har stor betydelse för hela vårtland ur kultur-, forsknings-, undervisnings- och folkbildningssynpunkt. SVARsverksamhet baseras till stor del på arbetsmarknadspolitiska medel och därförråder det en viss osäkerhet om framtiden. Vi centerpartister från mellerstaNorrland har, liksom företrädare för andra partier, begärt attstaten skall vidta åtgärder för att möjliggöra en vidareutveckhng avverksamheten och ge SVAR en tryggare existens. i Västernorrlandslän har dessutom praktiskt taget gjort motsvarande framställningar Föross motionärer och andra som önskar stödja , och i detta fall etttypiskt glesbygdsområde i inlandet, är det glädjande att våra krav i åruppmärksammats mer än tidigare av kulturutskottet genom att utskottetscenterpartister och folkpartister reserverat sig för bifall fill motionsyrkandet.Tidigare år har det varit enhälliga avslag. I reservafionen, nr 9, framhållsangelägenheten av en positiv utveckling vid SVAR och att SVAR bör fä utökaderesurser såväl för investeringar som för driftskostnader Liksom i vår motionpåpekas även att det bör övervägas att utveckla SVAR till en för hela landetgemensam resurs för mikrofilmning av arkivalier Självklart var det vårförhoppning att utskottsmajoriteten skulle uttala sig 165 1989/90:131 30 maj1990 positivt för SVAR på sammasätt som reservanterna har gjort. Men mot bakgrund av tidigare enhälligaavslag känns det ändå positivt att det åtminstone finns en reservation som jaghoppas att alla som vill bidra till ökade satsningar på SVAR skall stödja. Vihar tagit upp dessa frågor . betonade angelägenhetenoch sade att utskottsmajoritetens skrivning var tillräcklig. Då vill jag barasäga att utskottsmajoriteten har skrivit ungefär likadant under alla år, mendet har inte hänt någonting. Det räcker inte med välvilliga skrivningar, LeoPersson. måste göra ett tillkännagivande om det skall bli någotresultat. Jag yrkarbifall till reservation nr 9. Enort i som drabbats särskilt hårt avindustrinedläggning är i Ange kommun. Organisationskommitténför folkbokföringen har föreslagit att kyrkobokföringsmaterialet skallmikrofilmas för att öka tillgängligheten av materialet och för att slitaget påoriginalhandlingarna skall minska. har räknat ut att en sådanmikrofilmning skulle kosta drygt 100 milj. kr och sysselsätta nära 40 personerunder en tioårsperiod. Länsstyrelsenhar redovisat ett förslag som visar att mikrofilmning av kyrkobokföringsarkivenmed fördel skulle kunna förläggas just till . Jagdelar uppfattning att mycket starka skäl talar för att förläggadenna verksamhet till , och jag har framfört dessa i en motion. Ettsamarbete med SVAR kan utvecklas. I Ange finns lantmäteriverketskartvårdscentral, som skulle ha en positiv effekt på den föreslagna verksamheten.Jag vill även nämna att det i Ange finns särskilt hög fototeknisk kompetens.Det finns självfallet flera skäl, men jag skall inte förlänga debatten med atträkna upp dem. Enligtbetänkandet utgår utskottsmajoriteten från att arkivdepåkommittén i sittutredningsarbete beaktar de synpunkter som framförts i min mofion och i en motionav med motsvarande krav. sade att det var onödigt med ett tillkännagivande. Det kan mannaturligtvis ha olika meningar om, men jag brukar alltid hävda att riksdagenskall våga göra uttalanden och tala om sin viljeinriktning.