prot · GD0937 · 1989-12-31 00:00:00 — har på regeringens uppdraggranskal systemet och därvid konstaterat många problem. Bl.a. anses all regel-och bidragssystemet inle ger tillräckliga möjligheler lill flexibilitet. Då det gäller den timersättning som flyktingarna erhållervid dellagande i svenskundervisning konstaterar att ersättningenär så låg att den måste kompletteras med socialbidrag. Syftet med ersättningenär dock inte all den skall utgöra ett försörjningsbidrag ulan snarare fungerasom elt stimulansbidrag, som skall komplettera andra inkomster Endast för demsom förlorar arbetsinkomst genom all della i grund-sfi är timersättningen, somdå utgår på en högre nivå, avsedd som ett bidrag lill försörjningen. Förasylsökande utgår ingen timersättning. Inom pågår en översynav grund-sfi på grundval av utvärdering av reformoch den nämnda rapporten från riksrevisionsverkel. Inoth pågår en översyn avreglerna för statens ersättningar lill kommunerna för mottagande av flyktingarI dag utgår statlig ersättning för bl.a. socialbidragen under del kalenderår dåden utländska medborgare som omfattas av flyktingmottagandel beviljats uppehållstillståndoch tre kalenderår därefter Därutöver utgår vissa schablonbidrag för att läckaandra kommunala kostnader för nyktingmotlagandet. Del är alltså inte kommunernaulan staten som har ansvaret för kostnaderna . Syftet medöversynen är all bl.a. skapa ell nytt syslem där det finns incitament förkommunerna all genomföra mer aktiva insatser för all flyktingar snabbare än förnärvarande skall kunna försörja sig genom elt eget arbete och därvid bli mindreberoende av socialbidrag. Vidare anser Margö atl de olika formerna avarbetslöshetsersättning är så låga all möjligheten atl försörja sig på dem ärbegränsade. Enligt socialbidragsundersökning är del ettmyckel begränsat anlal personer som uppbär kompletterande socialbidrag på grundav för lågt kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) eller för låg ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen. Däremot är av socialbidragstagarna iSlockholm beroende av kompletterande socialbidrag när de uppbärutbildningsbidrag eller vuxensludiestöd i samband med arbetsmarknadsutbildningeller annan vuxenutbildning. Utbildningsbidrag utgår liksom dagpenning iarbelslöshelsförsäk- ringen med90 % av den försäkrades dagförljänst, dock lägst per dag. För den sominle uppfyller villkoren för kassaersätlning, eller i vissa andra fall, lämnasdagpenning med Fro.m, kommer den högsta dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen och stödbeloppet i KAS samt nivåerna påutbildningsbidragen atl anpassas lill löneutvecklingen för vuxnaarbetare i egentlig industri, Margö tar slutligen upp alt en grupp personerär hänvisade lill socialbidrag på grund av för låg inkomst underföräldraledigheten. Föräldrapenningen motsvarar av föräldernssjukpenninggrundande inkomst. Den första etappen i den av beslutadereformen om utbyggnad av föräldrapenningen innebar all sådan föräldrapenningutgår Till della kommer med ersättning påga-ranlinivå, dvs, per dag. Det slår emellertid klart all många familjervarit hänvisade lill socialbidrag på grund av brister i den kommunala barnomsorgen.Den förbättrade fortsatta föräldraförsäkringen upp lill 18 månader medersättning på sjukpenningnivån som avses vara genomförd ikombination med den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen bör leda lill allallt färre familjer blir i behov av socialbidrag av sådana skäl som nämnts. kommer även fortsättningsvis all följasocialbidragsulvecklingen i kommunerna och därvid lägga särskilt stor vikt vidsituationen i storstäderna där problemen är framträdande. MARGÖINGVARDSSON (vpk); Jag lackar socialministern för redovisningenav vissa regler inom socialförsäkringssystemet. var del inle utformningen avreglerna jag i första hand frågade efter Jag tror all jag vet hur reglerna ärutformade. Min fråga gällde vad socialministern länker göra ål de regler somfaktiskt innebär all många människor i onödan blir hänvisade till socialbidrag. Socialministern anser inle alt det finns några slörrebrister i pensionssystemet. Han stöder sig på statistiska uppgifter som visaratl det bara är av socialbidragslagarna som är ålderspensionärer. Min fråga gällde inle pensionärer i allmänhet. Del är ellvälkänt faktum att våra pensionärer inte söker socialbidrag, utom i ytterstanödfall, även om deras utgifter och inkomster i sig skulle göra dem berättigadelill bidrag. Min fråga gällde dem som inte får vår svenska pension,dvs. Det rör sig ofta om föräldrar som har fåll komma hit avs.k. De får ingen svensk pension, eftersom reglernaföreskriver all man för all få svensk pension skall ha bott i desenaste fem åren och under sammanlagt efler del all man har fyllt 16 årReglerna är någol annorlunda för de invandrare som kommer från länder som vihar en konvention med. Men del finns inga äldre invandrare som får pension omedelbartnär de har kommit hit, även om de har fyllt Det är detta som ärproblemet. Jag undrar om dessa äldre invandrare ens finns med i denstatistik som socialministern hänvisat lill. Jag betvivlar all de finns i denstatistiken. Eftersom de inte får någon pension finns de heller inle med istatistiken över svenskapensionärer För atl ta elt exempel utbetalades i Slockholm över 2milj. kr i socialbidrag lill dessa pensionärer Jag tycker alt det är en felaktig politik av staten allspara in på dessa pensioner Del kunde vara en besparing om vi i Sverigelämnade dessa personer åt sill öde, dvs. har de ingen pension får de svällaihjäl. Men har vi tack och lov inle den politiken. Kan man inte klara sinförsörjning, får man socialbidrag. Erkänner socialministern alt del här problemet finns,eller tycker socialministern atl socialbidrag är att föredra framför altstaten betalar pension från början för den här gruppen? Jag vill veta omsocialministern har någon uppfattning om hur stor den här gruppen är Den andra gruppen jag lar upp i min interpellation ärflyktingar som endast får stimulansbidrag för all delta i svenskundervisningen.Socialministern avfärdar även atl della skulle vara ell problem.Stimulansbidraget skall bara vara ell komplement lill andra inkomster, sägersocialministern. Bara den som förlorar arbetsinkomst genom alt delta iundervisningen kan få det högre bidraget. Jag vill fråga socialministern: man förlora något som man aldrig har haft? Invandrare och flyktingar som kommer hit måste gå påsvenskundervisning för all över huvud taget kunna komma i fråga påarbetsmarknaden. Ingen anställer någon som inle kan göra sig förstådd ellerinle förstår arbels-inslruktioner och skyddsföreskrifter Del är bara iundanlagsfall som personer i den här grupper redan har arbete. De får därmedsocialbidrag under den lid som svenskundervisningen pågår och stimulansbidragsom nu är . Då del belalas ut minskar socialbidraget imotsvarande grad. Den s.k. stimulansen ser flyktingarna således aldrig någotav. Om man skall se ell samband mellan studier och utbetalade pengar, måstebidraget ligga på en sådan nivå atl man kan försörja sig på del. Om man inledeltar i undervisningen, kan det vara rimligt med ell avdrag på bidraget. Meddel nuvarande systemet vore del koslnadsbesparande och enklare för kommunernaom staten drog in hela bidraget, så alt kommunerna slapp den extra administrationenmed all dra av summan från socialbidraget. Socialministern hänvisar lill atl staten harkostnadsansvaret för socialbidragen lill flyktingarna. Del är rikligt, men delgäller bara de personer som har flyktingstatus. Den andra slora gruppen som harkommit hit av humanitära skäl eller är anknyiningsinvandrare får inlesocialbidrag genom statens försorg. Hur stor är den gruppen, socialministern? När man diskuterar ulvecklingen avsocialbidragen tycker jag inle det är oviktigt atl påminna om del regelsystemsom gäller. De regler som gäller i olika avseenden kan utgöra vikligainstrument när del gäller all påverka ulvecklingen av socialbidragen. Även omMargö är väl medvelen om vilka regler som gäller, tycker jag atl ensådan redovisning hör hemma i den här diskussionen. När del gäller pensionärer frågar om desiffror - som i och för sig är rätt låga - som indikerar all grupper avpensionärer anser sig behöva socialbidrag som komplement till sin pension,också omfattar de Jag kan inle svara på det. Undersökningen gjordes för elt par årsedan, och jag har inte tillgång till delaljuppgifler av del slaget just nu.Även om del i och för sig kan vara intressant atl la reda på det, har delkanske inle så stor betydelse för den fråga som vi nu diskuterar, nämligenvarför socialbidragen fortfarande ligger på en hög nivå framför allt i storstadsområdena,trots all vi har bakom oss med en gynnsam arbeismarknad och godakonjunkturer Även om de äldre invandrarna inle skulle inga i siffran, tror jaginle alt de skulle påverka de här siffrorna så myckel atl man skulle få en heltannan bild av läget. Om man kompletterar med'den gruppen - om den inte harfunnits med från början - tror jag att man kommer all finna all del är enförhållandevis låg andel som söker socialbidrag på grund av all pensionen interäcker lill. Det kan när det gäller invandrargrupper och flyktingarnalurliglvis diskuteras om del är socialbidraget eller - i de fall det rör sigom äldre invandrare -pensionen som man skall klara sig på. Pensionen är dock enform av en under tidigare skeden i livet intjänad förmån. Invandrargrupper kaninte tjäna in pension, i varje fall inte de invandrare som kommer från ländersom inle omfattas av våra överenskommelser Jag tycker därför atl det är vikliglall säga all del i sådana situationer - och i en del andra situationer - inleskall anses vara fel all använda socialbidrag. Jag är myckel väl medvelen omatt äldre människor ofta drar sig för alt söka socialbidrag. Del har sinnaturliga förklaring. Vi måste ändock hävda atl socialbidraget i och för siginle skall utgöra en slags deklasserad stödform, ulan all det är till för allhjälpa människor i ekonomiskt trängda situationer där andra generella ågärder,typ pensioner inte räcker till eller inle är tillämpliga. Del är möjligt atl man skall se över frågorna omstimulansbidragen när det gäller flyktingarna. Del kan vi gärna diskutera, menjag tror inle all del är grundproblemet. Grundproblemet är i stället del somman nu arbetar med inom , nämligen all alldeles förmånga flyktingar och andra invandrare inle kommer ut på den svenskaarbetsmarknaden så att de kan leva på en egen lön, trots att arbetsmarknaden imånga avseenden ropar efter folk. Jag tror därför inle, Margö , allvi löser del här problemet genom all göra smärre justeringar i reglerna för stimulansbidrag,eller ens i reglerna för socialbidrag. De åtgärder som vi skall vidta är islällel de som man nu är inne på och diskuterar ifrån arbetsmarknadsdepartementetssida. Vi skall vidta åtgärder för all människor skall komma frånflyktingförläggningarna - från denna passiva situation där de är tvungna altleva pä bidrag av olika slag - och ut på den arbetsmarknad som generellt settefterfrågar deras arbetskraft. Del är den viktigaste frågan, såvill jag kanse, för alt komma till rätta med problemet. Del är en myckel bättre väg atl gåän all ytterligare ändra i de regelsystem vi har, även om del naturligtvis kanvara nödvändigt all göra del . Prot,1989/90:37 MARGOINGVARDSSON (vpk): Jag tycker inte alt jag brukar vara elak ionödan när jag får svar på interpellationer. Jag måste dock erkänna alt jagblev besviken och också irriterad när socialministern använde hela svaret tillatl förklara de regler somi dag gäller inom socialförsäkringssystemet, i stället för atl la upp deproblem som är utgångspunkten för min interpellation. Socialministern nämnde inle ens den grupp som jag frågarefler - äldre invandrare som inte är berättigade till svensk folkpension. I sinreplik försökte nu socialministern t.o.m. all negligera den här gruppen. Hansade all den gruppen inte har så stor betydelse. Jag har även frågatsocialministern hur stor gruppen är Socialministern erkände då alt han inle haren aning om det. Han har inle ens brytt sig om alt försöka ta reda på hur storgruppen är Jag hänvisar lill alt man i under en månadutbetalade över 2 miljoner i socialbidrag just till den gruppen. Är del då inteett problem, socialministern? Socialministern säger alt pensionen är någol som man skallha tjänat in i för alt få. Till en viss del kan jag väl hålla medsocialministern om all del bör vara så. Den här gruppen, äldre invandrare, somhar fått komma hit av anknylningsskäl kan dock aldrig göra sig förtjänta avpension, om vi med förtjänta menar att de skall arbeta ett visst antal år iSverige. De är för gamla för arbetsmarknaden när de kommer hit. I stället tycker socialministern all kommunerna skallsvara för deras försörjning genom socialbidragssystemet. Jag tycker alt del ären felaktig politik. Staten bör ge dessa människor pension i stället. Delpåverkar nalurliglvis också kommunernas vilja alt la emot flyktingar om manvet alt staten inte lar pä sig sin del av kostnadsansvaret ulan skjuter överkostnaderna på kommunerna och kommunernas socialbudgelar Alla frågor som vi lar upp som rör socialbidragssystemeloch den oroande ökningen av antalet socialbidragstagare får till svar alldepartementet bevakar frågan och tittar på ulvecklingen. Man måste då frågasig var smärtgränsen går för att regeringen skall vidta några åtgärder Den huvudfråga som Margö har tagitupp handlar om kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna på socialbidragsområdet.Margö är oroad, vilket framgick inle minst av del senare inlägget,över all kommunerna drabbas av kostnader som del kan diskuteras om inle statenborde la. Jag kan förstå att det finns en oro ule i kommunerna föralt dessa kostnader inle sjunker all de på vissa enskilda poster kanske t,o,m,ökar Men jag tror inle all de siffror som Margö nämnde är de somkanske är mest oroande. Jag har sett uppgifter om alt man har enormt storakostnader, exempelvis på grund av bostadsbristen, för all man måste inkvarteraflyktingar på hotell osv. Det kanske är ell slörre problem. För all komma lill rälla med dessa problem och åsladkommaen minskning av socialbidragskostnaderna är enligt min mening de viktigasteåtgärderna de som syflar till ökade möjligheler för invandrare alt komma ut påarbetsmarknaden. Del är sådana åtgärder vi håller på atl arbeta med. Del skeren översyn av ansvarsfördelningen mellan kommunerna och staten när det gällerinvandrare och flyktingar Jag tror alt del är den absolut viktigaste uppgiftenpå detta område. Då får vi en positiv effekt också när det gäller socialbidragsulvecklingen,om vi lyckas skapa möjligheler för invandrare all snabbare komma ul påarbetsmarknaden, MARGÖ (vpk); Jag noterar med tillfredsställelse atlsocialministern nu har svängt en aning i sin inställning. Från början villesocialministern inle ens erkänna all dessa problem fanns. medger ändåsocialministern atl del är en fråga som bör diskuteras, hur avvägningen skallgöras mellan statens och kommunernas kostnader Del är möjligt all de frågor som jag har tagit upp, somgäller pensionärerna och dem som går på svenskundervisning, inte rör de allrastörsta problemen. Men liden för ell interpellationssvar är kort, så man ärtvungen alt begränsa sig. Jag har vall all begränsa mig lill dessa två områden,eftersom del var två områden som socialministerns kollega i siad,social-borgarrådet, särskilt framhöll som problematiska den dag vi riksdagsledamöterbesökte . Jag antar all del inte bara är jag som haraktualiserat dessa problem med socialministern. Jag är övertygad om att sammapropåer har kommit från , där dessa två grupper är ett problemför socialbidragsbudgeten. Jag hoppas att denna debatt i alla fall fårsocialministern alt ta reda på hur slora de grupper som jag har nämnt ärDå har vi kanske kommit en liten bil på väg, och sedan kan vi fortsättadiskussionen om hur vi bättre skall fördela kostnaderna mellan staten ochkommunerna när del gäller flyktingar och invandrare. Överläggningen var härmed avslutad. 8§Svar på interpellationerna 1989/90:61, 63 och 68 om det ökade antalet aborter , och har i var sin interpellation frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för all minska antalet aborter har ocksåfrågat mig om regeringen har för avsikt all företa en översyn av 1974 årsabortlag. Slutligen har frågat vilka åtgärder jag harför avsikt all vidta med anledning av all den ideologiska syn som låg lillgrund abortlag nu lycks ha övergetts både bland beslutsfattare ochbland allmänheten. Jagbesvarar interpellationerna i ett sammanhang. Först av allt vill jag säga all jag, liksom inlerpellanterna,känner oro inför del ökande antalet aborter Abort måste betraktas som ennödfallsutväg, och samhällets målsättning måste vara atl hålla antalet aborterså lågt som möjligt. För del krävs olika slag av förebyggande åtgärder Den ökning av antalet aborter som ägt rum kan inle hänföras lill någon speciell åldersgrupp ulan måsteuppfattas som en generell ökning av aborter bland kvinnor Tillbilden hör en markantökning av antalet aborter bland kvinnor som redan tidigare genomgått en ellerflera aborter. Del finns stora regionala skillnader i abortfrekvens. Detre storstadsområdena ligger genomsnittligt mycket högt i jämförelse med endel landsorlsom-råden. Men det finns också stora skillnader mellan regionerna.Del här innebär all de insatser som görs måste baseras på ingående analyser avbefolkningsstruktur, sociala förhållanden m,m, på lokal nivå. Sjukvårdshuvudmännen och har ell delatansvar för frågor som rör födelsekontroll, sexualitet och samlevnad. Genom hälso- och sjukvårdslagen har sjukvårdshuvudmännenell lagstadgal ansvar för den förebyggande vården. Den abortförebyggandeverksamheten utgör en viktig del av den förebyggande vården. En väl fungerandeprevenlivmedelsrådgivning är här av grundläggande betydelse. Erfarenheten visar alt aborlförebyggande åtgärder germyckel gott resullal. Jag länker då bl,a, på del s,k, Gotlandsprojeklel, Menförebyggande arbete måste bedrivas kontinuerligt. Del här är en myckel viktiguppgift för de enskilda sjukvårdshuvudmännen. Landslingens ansvar förhälsoupplysning, aborlförebyggande upplysning m,m, enligt hälso- ochsjukvårdslagen innebär dock inte all del inte också finns behov av centralainitiativ. En av uppgifter när del gäller delförebyggande arbetet är all med utgångspunkt från kunskaper om ohälsa försökapåverka olika samhällssektorer all vidta de åtgärder som kan behövas.Socialstyrelsen har också i uppgift all bidra till ny kunskap och förmedlakunskaper lill dem som lokall, regionalt och centralt är ansvariga för en vissverksamhel. Inom har en arbetsgrupp tillsatts meduppgift atl utarbeta ell långsiktigt program för all förebygga aborter Dellaväntas bli klart i början på näsla år Avsikten är atl del aborlförebyggandeprogrammet skall vara vägledande för landstingen i deras arbete. På punkt efterpunkt kommer atl rekommendera landslingen all vidta olikaåtgärder. Det gäller bl.a. konkreta förslag för alt ulvecklapreventivmedelsrådgivningen, ulveckla upplysningsverksamheten, initieraforskning osv. Jämsides med arbetet med det aborlförebyggande programmetvidtar och planerar andra direkta åtgärder Man har t,ex,tagit fram en ny detaljerad aborlslalislik på kommunnivå, I början avnäsla år anordnas en konferens i med syfte att starta del aborlförebyggandearbetet i storstad. Man kommer också all anordna ell seminarium om forskningför atl summera vilken forskning som gjorts hillills och vilken forskning somskulle behövas för att kunna rikta insatserna på ell effektivare säll äntidigare. Det här är några exempel på konkreta åtgärder somsocialstyrelsen arbetar med . Jag förutsätter all de enskildalandslingen sedan lar sin del av ansvaret för all arbeta vidare med dessaangelägna frågor När det gäller översyn av abortlag konstaterarjag atl som sin uppfattning har uttalat all delinle finns skäl all ompröva abortlagens huvudprincip om kvinnans räll atl självinom vissa lidsgränser avgöra om hon vill fullfölja sin graviditet eller inte.Jag har därför inle anledning alt ta upp frågan lill omprövning . När delgäller sena aborter, dvs, aborter som görs efter artonde havande- skapsveckan,har utredningen om del ofödda barnet lämnat ell förslag som skallremissbehandlas. Med anledning av sista fråga villjag nämna följande. Utredningen om det ofödda barnet för i sitt nyligenöverlämnade betänkande ell resonemang om synen på modern och foslrel. Del ärulredningens uppfattning att man måste utgå från all modern och fostret är tvåindivider Deras intressen kan sammanfalla men också strida mol varandra. Utredningenkonstaterar all även om man anser atl både modern och fostret är skyddsvärdaindivider är det uppenbart alt man ibland måste låta den enas inlresse gå föreden andras. Efter remissbehandling av utredningens förslag kommerärendet all beredas i sedvanlig ordning. Då , som framställt interpellation 61, ochGullan , som framställt interpellation 63, meddelat atl de varförhindrade atl närvara vid sammanträdet, medgav förste vice talmannen atl UllaTilländer och fick della i överläggningen i slällel förinlerpellanterna. ULLATILLANDER(c): Jag vill först tacka socialministern försvaret på interpellation. 37 500 aborter genomfördes ,och antalet har ökat . I socialutskottet och här i kammaren har viår diskuterat abortfrågan, och varje gång har man gett uttryck för enoro över utvecklingen. Särskilt oroande är del när aborterna bland de ungaökar. skrev socialulskollel "allförutsättningarna för en abortlagstiftning baserad på den angivnahuvudprincipen om kvinnans rätt atl själv inom vissa lidsgränser besluta omabort rycks undan, om endast en misstanke uppstår att utsortering av individer,som av olika skäl bedöms som mindre önskvärda, sker med lagens hjälp, eller atllagen tillämpas så 'generöst' all abort sker av , som - om de voreönskade - skulle kunna räddas till livet," Del har understrukils all abort inte skall fåersätta preventivmedel. Och det har rått full enighet om att en abort alllidåren nödlösning för både individen och samhället. Vi har i socialulskollel också varit inne på tanken attbeslutet om artonde havandeskapsveckan som en övre tidsgräns för abort utansärskilt tillstånd borde omprövas. En anledning till en skärpning avattityderna beror på all man har gått ifrån uppfattningen alt se fostret som endel av kvinnans kropp och atl man i stället utgår från all modern och fostretär tvä individer Medvetandet om den etiska konflikt som råder mellan tvåindivider måste på ett hell annal säll än vad som sker prägla denupplysningsverksamhet som socialministern nämner i svaret. Del räcker inle med alt se abortfrågan som en tekniskfråga om l.ex. Del är viktigt alt den moralisktmotiverade känslan för atl del faktiskt råder en intressekonflikt bevaras. Delfinns hos många en djupt grundad etisk insikt om att foslrels,människoblivandels och del 4 protokoll 1989/90:37 Prot,1989/90:37 oföddabarnets, värde inle får trädas för när. Insikten om del är också grunden föratt vi upplever, och måste uppleva, en konfiikl när beslut om frågor som rördetta område skall fattas, Alla skulle förlora på en ulveckling som innebär altkänslan av moraliskt dilemma upphör eller försvagas. Mot denna bakgrund inserman att när antalet aborter ökar så kraftigt som del har gjorl och när antaletkvinnor som gång på gång genomgår aborter också ökar, innebär del en risk förden humana människosyn som myckel i vårt samhälle bygger pä. Del sker enavtrubbning av känslan för livet, Atl en kvinna hamnat i en aborlsilualion beror i mångafall på den sociala situation som hon befinner sig i. Därför måste del finnastillgång till en rådgivning som ger möjlighet atl diskutera olika frågor ochsom ger den abortsökande upplysningar om samhällets möjligheter lill hjälp ochstöd. En anledning lill att det är nödvändigt all samhället tar sitt ansvar äratl den abortsökande kvinnan ofta kan beskrivas som lågavlönad, övergiven ochförtvivlad. En lång kedja av orsaker kan ha lett fram lill allt delta. Jag ifrågasatte vid abortlagens tillkomst abort efter dentolfte havandeskapsveckan.