prot · GD0930 · 1989-12-31 00:00:00 — Men jag hälsar ändå med till fredsställelse beskedet i svaret att propositionen i stort sett kommer alt inne hålla det väsentliga, nämligen att staten skall överta kostnadsansvaret. 1989/90:30 BARBROSANDBERG (fp): talade om en lagrådsremiss. I [ påatl i motioner har anfört atl omsorgslagen borde P J' ° utvidgas.Jag tycker att det förhållandet atl vissa ungdomar på grund av atl de är handikappade intekan få den skolutbildning som de behöver är ett typexempel på alt vi har rättnär vi ställer detta krav. säger det inle är någon katastrof för dessa ungdomar. Jo, det är en katastrofbåde för ungdomarna och för deras familjer att behöva utsättas för en sådan förnedrandebehandling som vi vet att de blivit drabbade av. har t.o.m.själv uppmanat någon att söka socialbidrag för atl få gå i skola. Det systemethar vi fakliskl inte här i . Beträffande elevtillströmningen är detkanske så, som sade, alt anledningen till atl den inle har minskat äralt man lar in elever från . Det framgår dock, ,faktiskt av utredningen alt elev-tillströmningen från landet i övrigi harminskat. ELISABETHFLEETWOOD (m); Vi hade hoppals alt den här utbildningen skulle kunna starta den 1januari 1990. All så inte sker är fullt klart . Jag skulle vilja ställafrågan: Har någon uppfattning om vid vilket datum den kanstarta, eller ? Kan de som väntar på dennautbildning få en fingervisning om hur länge de skall få vänla? BenglLindqvist menade vidare att det här inte är någon katastrof. Vad skall då ansesvara en katastrof för en svårt drabbad enskild människa? Jag har inte möjlighetatt här gå igenom allt det material som vi studerade i konsiilulionsulskotleii våras. Naturligtvis är det en katastrof för de enskilda som drabbas. Deotillfredsställande förhållanden som tidigare rått råder såvitt jag förstår äni dag. Inga åtgärder har vidtagits. Jag tror inle heller att man skulle haklarat uppgiften att förbättra förhållandena. ROLFL (vpk): När del gäller begreppet katastrof får man skilja mellan samhälleligaoch individuella katastrofer. Det är möjligt atl del inte är en samhälleligkatastrof atl elever får vänla , men det kan kanske vara enkatastrof för enskilda elever, och det är tillräckligt illa. Delallvarliga med fördröjningen är alt den frestar på förtroendet för riksdagenoch i förlängningen också på förtroendet för regeringen. Jag tycker atthandikappolitiker och företrädare för handikapprörelsen borde ha rätt attanvända sina begränsade resurser och sin energi ål annat än sådana här ganskasmå frågor, som borde vara lätta all lösa. Överläggningenvar härmed avslutad. 22 § Svar på fråga1989/90:223 om informationskampanjen rörande alternativ barnomsorg I ett interpellationssvar till angavjag atl jag med skulle la upp frågan om en informationskampanjom de nuvarande möjligheterna atl driva alternativ barnomsorg. BirgitFriggebo har mot den bakgrunden frågat mig om jag kommer alt avråda från attinformationskampanjen också omfattar den allmänna förskolan i ochUppsala. Mitt svar är nej. BIRGITFRIGGEBO (fp); Jag ber alt få tacka Bengl för svaret på min fråga. I deninterpellationsdebatt som vi hade kunde man notera enviss tveksamhet från beträffande försöken med allmän förskola.Jag har velat försäkra mig om atl nu inte skulle sälta käppar ihjulet för informationskampanj, och det är utmärkt att jag harfåll elt nekande svar på den punkten. Det gör del möjligt för socialstyrelsenalt gå ul och sprida kunskap om delta projekt. Jag skulle som en kompletteringvilja fråga om kommer att rekommendera atlbeskriva den här allmänna förskolan. Arkeni är ell helkommunall projekt. Det är en förskola med låga avgifter förföräldrar, vilket ger möjligheter för föräldrarna, även för föräldrar med lågainkomster, atl gå ned lill sex limmars arbetsdag. Del blir också lägrekostnader för kommunen, vilket innebär all man kan använda en väl utbildadpersonal och kan få en bra pedagogik. Man har också lägre personaltäthet på dehär förskolorna, och det är personalen och även föräldrarna nöjda med. Man harockså tänkt sig en vetenskaplig utvärdering. Allt detta är socialdemokraterna i emot. Devill lägga ned den här förskolan. Mol bakgrund av alt Bengl nu inlevill avråda från en informationskampanj om delta projekt vill jag också ställaen andra fråga: Delar därmed inte socialdemokraternas i Lunduppfattning att denna förskola skall läggas ned? Del var bra att tog upp påståendet om allsocialdemokraterna vill lägga ned den allmänna förskolan i . Direkt eftervalet träffades en uppgörelse mellan socialdemokraterna, och vpkom en nedläggning av denna småbarnsförskola, eller allmänna förskola, som dennumera kallas. Trots detta inrättade den borgerliga regimen ,innan man överlämnade makten, ytterligare två allmänna förskolor, och dettaminskade naturligtvis handlingsutrymmet för den nya majoriteten. Delfinns nu ell beslut som innebär att någon nedläggning inte skallske. Däremot har man ändrat taxorna så alt de är mer i överensstämmelse medvad som gäller för övrig barnomsorg i . 1989/90:30 man erbjudit förskolan vissa förslärkningsålgärder. Det är riktigt atl man har21 avböjt delta och vill fortsätta atl arbeta i nuvarandeformer. I ] Jag kommer för min del inte atl lägga mig i vilket innehållsocialstyrelsens P J 8 informationskampanj får, men jag vill göra uppmärksampå atl frågan gälldealternativ barnomsorg. Som själv säger är denna förskola meraen variant av den kommunala barnomsorgen, och det är väl en fråga somsocialstyrelsen får ta ställning lill. Vi har många alternativ inom denkommunala barnomsorgen, och della är elt. Om den finns del olika meningar, ihuvudsak av pedagogisk art, vilka jag inte här tänker gå in på, BIRGITFRIGGEBO (fp): Jag länker inte pressa på ett besked om hur han kommeratt samtala med . Hur regeringen umgås med sina myndigheter ärockså en konstitutionell fråga. Men statsrådet skall inte försöka alt kommarunt detta genom atl säga alt det inte handlar om att stoppa detta försök ochlägga ner verksamheten. Manhöjer nu avgiften från . Detta gör detomöjligt för människor med låga inkomster att gå ner . Avgiften för förskolan ökar med , och därmed ärprojektet förstört. Dessutom måste man ha mer personal på daghemmet, trots attpersonalen inte vill ha det. Den pedagogik som man har arbetat fram förstörsdå. Man vill dessutom inle ha s.k. åldersindelade grupper, eftersom ocksådella belyder alt pedagogiken förstörs, och atl det därmed inte är en allmänförskola. Jagvill återigen fråga om han inte delar uppfattningen att det ärvärdefullt alt man också inom kommunen har olika alternativ och alt det ärföräldrarna och personalen som skall bedöma om verksamheten är bra eller dålig. Den romantisering kring den här lösningen som , ochännu mer i inlerpellationsdebatten, ägnar sig ål kan jag inte instämma i. Jagvet att del finns myckel allvarliga invändningar dels av fördelningspolitisknatur, eftersom denna avgift är särklassigt lägre än den vid andra daghem somdrivs under motsvarande omständigheter, dels av pedagogisk natur. Denpedagogiska diskussionen får naturligtvis föras mellan förskollärarna,kommunen och föräldrarna i , Jag kan bara konstatera, att om Lunds kommunvill ha den här typen av verksamhet, utgör statsbidraget inget hinder. Dettahar vi allesammans kunnat konstalera, eftersom verksamheten bedrivs somkommunal barnomsorg, BIRGITFRIGGEBO (fp); Spelar detinte någon roll för om föräld rarna vill ha den här verksamheten och om de är mycket nöjda med den? säger att del är en allvarlig invändning från fördel- 40 ningspolitisk synpunkt atl man har kunnatmöjliggöra en låg avgift, . månaden, och att dettasamtidigt innebär atl det blir biUigare för kommu- Prot. 1989/90:30 nen. Det vore en sak om kommunen subventionerade den här verksamheten 21november 1989 mer än annan barnomsorg, men det är inte fråga om delta. ] Det är självauppläggningen av verksamheten med lägre personaltäthet, P f 8 väl utvecklad pedagogikoch åldersindelade grupper som ger möjlighet till dessa låga avgifter och somockså ger möjlighet för låginkomsttagare att gå ner till sex limmars arbetsdagoch ha råd med delta. Kan förklara för mig vad det är förnackdel med ett sådant syslem från fördelningspolitisk synpunkt? Jag vill avslutningsvis säga att återigen förfallertill en romantisering av detta. Del är en lösning som någol har karaktär avhappy hour, dvs. de som har ekonomisk möjlighet atl ställa upp på dessaöppettider premieras. Desom vill ha sina barn i denna speciella form av verksamhet har hittillspremierals genom den mycket låga, vilket jag håller med om, avgift som harultagits. Del är väl närmast ansvaret för helheten som gör att den nuvarandekommunledningen inte anser atl detta undantag från vad som gäller för allaandra föräldrar är politiskt motiverat. BIRGITFRIGGEBO (fp); Jag förslår inte vad det är för romantiskt i att man beskriver enverksamhel som finns i verkligheten. Det här är ju inte någonting som jag slåroch hittar på. Här finns barn, föräldrar och förskollärare och människor frånhela som sökt sig dit för atl kunna arbeta i denna verksamhet. Jaghade hoppats alt Bengl skulle avstå från att använda det härrundsnacket om happy hour. Detta är till fördel för låginkomsttagare, somdärmed har möjlighet alt gå ner till sex timmars arbetsdag. Del förvånar migoerhört atl man kan få höra en socialdemokratisk minister stå och döma ul ettsådant system. Nej,del skall kosta mer, det skall vara mer personalresurser, dyrare verksamhet.Delta leder fram lill att vi får färre barnomsorgsplatser i landet. Jagbeklagar myckel den fortsättning som debatten här om detta utmärktaalternativ inom den kommunala barnomsorgen har fått. Överläggningenvar härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1989/90:205 om lärarstrejken och elevernas rätt tillundervisning har med anledning av den pågående lärarstrejken frågatutbildningsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att de elever somdrabbas av strejken skall få sin lagenliga rätt till undervisning. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Prot.1989/90:30 När de offenlligl anställdatjänstemännen tillerkän- 21november 1989 des konfliklrätt uppmärksammades under förarbetena också allen arbelsin- ] I slällelse bland dem kunde leda tillatt medborgarna gick miste om samhälls- var pafragot prestationer som de kunde ha enlagstadgad rätt lill. Man ansåg dock inle alt dettaborde leda lill någon särskild begränsning i fråga om slridsåtgärderna. Bl.a.skulle strejk och lockout få förekomma. Så är också fallet enligt den nugällande lagen om offentlig anställning. Någon ovillkorlig rätt för elever alt få undervisningunder konflikt finns således inle. Givetvis skall skolmyndigheterna likväl försöka hällaeleverna skadeslösa så långl det går. De måste emellertid enligt gällanderegler i avtal och förordning i egenskap av arbetsgivare beakta denarbetsrättsliga principen om neutralitet för anställda som inte direkl berörsav konflikten. Möjligheterna att upprätthålla verksamheten fullt ul är därför ipraktiken begränsade. Enligt min bedömning, bl.a. mol bakgrund av erfarenheternafrån tidigare konflikter på skolområdet, är del först om konflikten blirlångvarig och l.ex. pågår över elt lerminsslul, som problemen för eleverna blirriktigt allvarliga. Möjligheterna atl söka lill annan utbildning kan l.ex.påverkas. Jag utgår från atl konflikten inle skall vara så . Omså trots allt skulle bli fallet, har regeringen beredskap atl exempelvis ändraintagningen lill olika utbildningar. Jag tackar statsrådet för svaret. Anledningen lill min fråga är den makabra situation som vifaktiskt har. Jag undrar hur långt man egentligen tänkte närman gick med på all man även inom den offentliga sektorn skulle kunna ha strejkoch lockout. Villkoren är där så annorlunda. Arbetsgivaren tjänar l.ex. på enstrejk, och staten kommer atl tjäna 300 milj. kr. på att lärarnagår i strejk. kan inle vara något incitament för staten atl snabbi lösafrågan. Samhället förlorar på del hela, och givetvis förlorareleverna också. Jag trodde all eleverna hade lagenlig rätt lill utbildning, har de alltså inte. Del är så ordnat atl rätlen för dem som redan harutbildning tar över så atl de som inle har utbildning drabbas och utbildningenfördröjs. Vi har försall oss i en delikat situation. Möjligheten allupprätthålla verksamheten är, som statsrådet säger, i praktiken begränsad. Statsrådet säger alt problemen för eleverna blir rikligtallvarliga om konflikten skulle bli långvarig, l.ex. pågå över ellterminsslul. Blir de då inte så allvarliga atl man kan säga all del är fråga omen samhällsfarlig konflikt? Regeringen har då verkligen en möjlighet attingripa och avbryta strejken. Hur skall man kunna lösa det hela om problemenblir allvarliga? Man kan visserligen ändra på intagningen, men det är fråga omden utbildning som eleverna går miste om. Där har man myckel små möjligheter,eftersom det inle kan råda någon skolplikt när del inle finns någonundervisning. Skolplikt förutsätter alt det bedrivs undervisning i skolorna.Man kan ju inle tvinga eleverna lill skolan. Del är inle mycket man kan göra,och liden går. är visserligen statsrådet optimist. Men om konfliktenblir långvarig, 42 kan man då inte tala omsamhällsfarliga konsekvenser? I så fall bör regeringen ingripa. Frågan om i vilken utsträckning en konflikt på del här området ärsamhällsfarlig avgörs i särskild ordning, och del vill jag inle gå närmare inpå . Det tillhör inte mitt kompetensområde. Det jag har beskrivit är demöjligheter vi inom har all för tredje man, i det härfallet eleverna, lindra effekterna av en konflikt. Detär naturligtvis eleverna, såsom säger, som drabbas hårdast i dethär sammanhanget. Även om man skulle beskriva detta som en besparing för statenpå si eller så många , ser naturligtvis statensföreträdare, i del här fallet , mycket allvarligt påsakfrågan, och vi önskar all strejken skall få ett snabbt slut. Om konfliktenkommer atl sträcka sig långl fram i tiden har vi möjligheter atl lindra debesvär som kan komma att drabba eleverna, framför allt de elever som skallsöka till utbildningar med början och som därför är beroendeav atl få de betyg som behövs för ansökningarna. Delta är vårt kompetensområde. HUGOHEGELAND (m): Statsrådet säger atl han har möjhghet att lindra verkningarna avkonflikten. Det brukar sägas om läkare att de har möjlighet att hndrapatienternas plågor men sällan att undanröja orsaken till plågorna. Detta är juinte särskilt myckel att komma med. Delintressanta är atl FN i går antog en konvention om skydd för barns mänskligarättigheter. Syftet är all betona barnens rättigheter, bl.a. till utbildning.Men är det då, herr statsråd, inte rena hyckleriet att skriver underden här konventionen? Denna rättighet gäller ju inte om man inte kan komma framlill en avtalsuppgörelse. Borde inte konsekvensen bh att staten somarbetsgivare anstränger sig för att lägga fram rimliga förslag, så atl man kannå en uppgörelse och del blir någon mening med att vi skriver underinternationella konventioner som garanterar barnens rätt? Jag utgår från atl de som för statens räkning har att hanteraavtalsrörelsen med den budgivning som där sker enligt gällande regler ansträngersig för att konflikten skall lösas så snabbi som möjligt. Jaghar fått en fråga från om hur eleverna kan skyddas, så atl de fårsin lagenliga rätt till undervisning. Mitt kompetensområde rör vad som händer iskolorna. När det gäller den arbelsrättsliga lagstiftningen på området får HugoHegeland föra en debatl med ansvarig fackminister. HUGOHEGELAND (m): Jag tackar statsrådet för tipset och vill då bara konstatera atlstatsrådet erkänt atl möjligheterna att upprätthålla undervisningen fullt ut ipraktiken är begränsade. Det är tydligen inte mycket som utbildningsdepartementetoch än mindre statsrådet kan göra. Tiden får alltså gå, och det kom- 1989/90:30 21november 1989 1989/90:30 mer attuppslå en verkligt allvarlig situation. Då kommer säkerligen ele- vernaatt framhålla strejkens samhällsfarliga konsekvenser, och då får väl andra myndigheter tänka om. Överläggningenvar härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1989/90:214 om skatteöverenskommelsens betydelse för studerandemed studiestöd har frågat utbildningsministern om han anser att det förslagsom ligger i propositionen om kompensation för vissa skatteeffekter tillstuderande med studiemedel är tillräcklig kompensation för de kostnadsökningarsom skatteöverenskommelsen åsamkar de studerande eller om han avser attframlägga kompletterande förslag för alt komma upp till den nivå som ärnödvändig för atl studiestödet skall behålla sitt reella värde. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Genomatt sludiemedelsbeloppel beräknas som en viss andel av basbeloppet får destuderande automatiskt kompensation för ökade levnadsomkostnader. Såvälstudiemedlens bidrags- som lånedel påverkas av förändringar av basbeloppet.Kopplingen till basbeloppet medför alt prisförändringar som inträffar under år1990, enligt gällande regler, får effekt på studiemedlen först under år 1991.Det förslag till förtida uppräkning av basbeloppet vid beräkning av studiemedelsom regeringen har förelagt innebär emellertid atl de studerande fårkompensation för vissa höjningar av indirekta skatter redan från början av år1990. De studerande kommer därigenom att få full kompensation för effekternaav skatteuppgörelsen. HANSDAU (m); Jag tackarGöran för svaret. Förstmåste jag ställa en kompletterande fråga. I svaret talar om enförtida uppräkning av basbeloppet. I den proposition som föranlett denna frågasägs det helt klart att det egentligen inte skall bh någon kompensation för deextra kostnader som skatteuppgörelsen förorsakar. Det skall inte ges någonautomatisk kompensation för extraordinära prishöjningar, skriver statsrådetsjälv i propositionen. Tydhgen har man ändrat uppfattning sedan man skrevpropositionen, om jag skall tro svaret. säger i svaret att de studerande därigenom kommer att få fullkompensation. Det innebär att man räknar upp basbeloppet . Om manbeaktar de remissvar som har lämnats från olika instanser - som borde varatrovärdiga - till den här skalleutredningen kan man t.ex. läsa attkonsumentverket säger att enbart en breddad moms kommer att innebära attprisnivån och KPI höjs , Dessutom tror man atl boendekostnaden kommeratt öka med , Dennämnda höjningen av basbeloppet med drygt 5,skulle således 44 vara otillräcklig och leda till att värdet avstudielånet urholkas. det här gäller under tvåår. Ni föreslår dock en höjning , Prot. säger i dagi massmedia alt man räknar med bara för momshöjningen undernästa år. Kan skolministern verkligen påstå att fullkompensation för effekten av skatteuppgörelsen har givits i och med den härpropositionen? Det är naturligtvis en myckel komplicerad bedömning, . Vi ärdock inle säkrare i bedömningen än alt vi också har gett SPK i uppdrag all göraen mycket noggrann genomgång av de effekter skatteuppgörelsen har påprisutvecklingen för dessa grupper. Skulle del vid genomgången visa sig altSPK kommer fram till att vi har bedömt prisutvecklingen för lågt, är det vårambition att se till alt vi kompenserar fullt ut enligt SPK:s bedömning. Mångagör uppskattningar av vad det här betyder i ohka avseenden och uppgifternakorsar varandra något. Jag tror att det är ganska klokt all vi avvaktar ochser vad SPK slutgiltigt gör för bedömning av kostnadsutvecklingen. HANSDAU (m); Del är riktigt som skolministern säger att uppgifterna korsar varandra.Jag kan referera till vad CSN, som har hand om dessa frågor och studerar demväldigt noga, säger. Nämnden säger nämligen att del är en dramatisk höjning avboendekostnaden. Prishöjningen på basvaror och boende slår mycket hårt mol destuderande. Räkna med en väsentiig värdeminskning av studiestödet. ÄvenTCO:s studerandegrupp, sludentförbundet, /SR och sjuksköterskornaselevförbund har sagt alt del kommer att få dessa följder. I sin slutkommentarpekar på försämrad ekonomi , att kvinnornadrabbas och att det blir ökade sociala och könsmässiga snedrekryteringar. Tarskolministern inget intryck av CSN:s, och de andra organenshårda, negativa omdömen? I stället för att vänta på vad de här utredningarnaskall ge, har man lagt fram en proposition som är uppenbart otillräcklig. Föratl dessa grupper inte skall drabbas, hade det inte varit bättre att man redannu hade tagit intryck av remissvaren och uttalandena från de olika verken? Alla är klara över atl uppgörelsen om den nya skattereformen harförhandlats fram . Del har skett med stor kraft och i imponerandetakt. En lång rad konsekvenser gör sig nalurliglvis successivt gällande efteren sådan genomgripande förändring av vårt ekonomiska liv. Vi har allaambitionen alt se till all grupper som exempelvis de studerande ochpensionärerna får sin rättmätiga kompensation i sammanhanget. Förmin del har jag ansvar för studiemedelssystemet. Jag tar självfallet in tryck av en lång rad remissinstanser. Den lösning vi har valt är atl vara öppna 45 1989/90:30 för kompensationsnivån och all för vår del uppskatta den till . ger vi SPK i uppdrag att se över om det är en korrektbedömning. Om så inle I skulle vara fallet får vi återkomma och se till altdel justeras på ett riktigt 'P 1' 8 jäti. Jag tror all del är den enda rimliga och möjliga vägen. vis alltid tacksamt attläsa ur remissyttrandena och utifrån dem försöka konstruera motsättningar somfakliskl inte existerar i verkligheten. HANSDAU (m); Det sägs alt denna överenskommelse har kommit fram ganska snabbi, menpropositionen är ju skriven med anledning av uppgörelsen, och den är lagd vidregeringssammanträdet . Det har alltså funnits tid atl bedömadelta. Detär tacksamt alt läsa remissvaren. Jag har inte så mycket lid här i frågestunden,men jag skulle annars kunna läsa allt som l.ex. CSN - där jag själv har varitmed i styrelsen och deltagit t utformandet av remissvaret - skriver om hurallvarhgt man ser på detta och vilka effekter man bedömer att detta kommer attfå på olika områden. Räntorna, som inte berörs direkl i allra första hand,kommer ju att bli mycket besvärande för de studerande. Det har man helt klartkonstaterat. CSN påpekar att bestämmelserna om återbetalningstiden kommer attmedföra atl vissa med inte alltför höga inkomster vid pensionsåldern kommer altfå fortsätta att betala tillbaka sina studieskulder . Detfinns således mycket atl studera närmare. Jag hoppas alt skolministern ärintresserad av all återkomma i frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1989/90:185 om skåp för förvaring av utkvitterade vapen inomhemvärnet har frågat mig om jag avser atl verka för atlhemvärnet tillhandahåller vapenskåp i samband med utkvitterande av vapen. Utbyteav mausergevär mot Ak 4 har skett under den senaste 10-15-årspe-rioden, ochdella kommer alt fortsätta . Innan en person antas ihemvärnet sker en noggrann personalkontroll och personbedömning. Det fordrasockså att hemvärnsmannen har fått grundutbildning så att han kan hanteravapnet, eller att han har genomgått en omskolningsutbildning innan vapnetlämnas ul till honom. Isamband med utbildningen och vid överlämningen av vapnet till den en skilde sker en genomgång av gällande förvaringsbeslämmelser. Bestämmel serna är likartade för alla hemvärnets eldhandvapen, dvs. den vitala delen och ammunitionen skall förvaras väl åtskilt från själva vapnet. Syftet med dessa bestämmelser är att en obehörig inle skall kunna få tag i ett komplett vapen. Tyvärr har det undantagsvis förekommit att förvaringsbestämmel- 46 serna inle följts ordentligt, och enstaka vapen harkommit i orätta händer. Nuvarandebestämmelser för vapenlilldelning och vapenförvaring är en- Prot.1989/90:30 ligt min mening tillräckliga även när hemvärnet nu går över till Ak 4. KARL-ERIKPERSSON (vpk); Svarpåfrågor Jag får tackaförsvarsministern för svaret. KriminologenLeif sitter med i en utredning, och han har i samband med dettaarbete sagt alt han vill alt en skärpning av bestämmelserna för vapeninnehavskall ske. Del skall gälla en skärpning för reglerna vid förvaring av vapnen.