prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — Ytterligare ett område där vi har ställt upp bakom enreservation gäller insyn för samtliga partier i kommunala nämnders arbete, Ireservation 7 har vi trots allt fåll med vpk, från folkpartietoch företrädare från andra partier har talat om glasnost. Vore det nu inte dagsatl börja tala om glasnost även när det gäller de olika politiska partiernasmöjligheter att arbeta ordentligt i nämnderna? De övriga partierna borde kunnalägga på oss såsom nyvalda ett ansvar för hela biten. Men hur skall ett litetparti kunna la ansvar i t,ex, kommunfullmäktige om det inte fär insyn i vad somhänder i nämnder m,fl, organ? I reservation nr 9 tar upp denfackliga.representationen i kommunala nämmder. Vi tycker att om man har ettrepresentativt system och ett valsystem är del de som skall gälla.Fackföreningarna skall då inte tillåtas komma in litet grand vid sidan om. Delfinns ett behov av all facken även på nivå skall ha insyn. Precis somi arbetslivet i övrigt kan det ske genom olika förhandlingar och . Vifinner ingen anledning till alt facken skulle ha en särskild representation ide. Skulle detvara så viktigt med de kommunalanställda, får de väl bilda ett eget parti ochställa upp på samma villkor som alla andra. När det gäller fortsatt öppning och breddning avdemokratin är del myckel viktigt med försöksverksamhet med öppna nämnd- ochulskollssammanlrä-den. Vi stöder därför reservation nr 10. Rådgivande folkomröstningar har vi diskuterat flera gångeri utskottet under den korta tid jag har varit med. Jag tycker all det är litetkonstigt all höra vpk, som ofta diskuterar atl bredda demokratin, all stängadörren för kommunismen och all la bort k-et i sin partibeteckning, men som förfram så snart man börjar tala om folkomröstningar. Frågan är; Tror man päden ansvarslagande människan och på den egna förmågan alt argumentera för altföra demokratin framåt, eller måste det finnas en statsmakt som trycker nedoönskade effekter i samhället? Jag tror inte atl man kväser en debatt genom all intetillåla den, som när man vill kväsa fientligheten mot invandrare i , sättalocket på och inte låta debatten komma fram. Jag tycker att vi när vi åkte runtmed utskottet i fick se ett ganska typiskt exempel på vilkaeffekter man får när man försöker lägga lock på en opinion. När den väl släpptsfram får man Sjöboeffekler eller kanske sådana effekter som man i inteklarar att tygla. Jag hoppas alt man man skall lyckas med del. Jag har dengrundprincipen att man bör släppa fram debatten. Man gör inte problemetlättare av atl lägga locket på, som vpk gör när del gäller folkomröstningar. I frågan om vårdnadsersällning finns två motioneroch en reservation vilken vi står bakom. Också när det gäller vidgningen avden kommunala kompetensen i u-landsbiständet är ställningstagandet självklart.Jag tror all våra kommunala politiker är ansvarstagande och klarar en sådan frihet.Jag tror inte all del är sä krångligt som vissa politiker vill göra gällande,dvs. att man skulle få dubbla utrikespolitiska budskap. Jag tror faktiskt altvåra partikamrater ute i kommunerna klarar den här uppgiften med omdöme. Deltycker jag all de har visat prov på. Jag har litet svårt atl förslå vad vpk;s reservation omkommunalt vänörts-utbyte egentligen handlar om. Del finns flera kommunersom har ett vänorlsutbyte som ligger precis i linje med vad vpk vill ha. Sådanamöjligheter finns alltså redan. Jag kan inte rikligt förstå vitsen med ettriksdagsutialande i den här frågan. Jag tycker liksom vpk att det är viktigtatt vi har vänorlsutbyte med frontslalerna, med osv., men mängder avkommuner har redan startat ett sådant. Jag förslår inte riktigt vad ettriksdagsutialande skulle tjäna till. Det är kommunerna som skall komma på alldet här är viktigt. Vi är också med på den sista reservationen i betänkandet,vilken gäller JO;s lalesrätt på del oreglerade kommunala området. Vi tycker atldel är viktigt all rättssäkerheten höjs på tjänstemannaansvarets område och attdet finns möjlighet att komma till rätta med den problemalik som onekligenfinns på det oreglerade kommunala området. Därför stöder vi reservation 17under mom. 22. BO (vpk) replik: är i vissa avseenden ett klasslöslparti, och det kan vara trevligt och tjusigt i vissa sammanhang.-Det kan välockså fungera i en del samimanhang, men det leder ibland till atl man hamnaralldeles snett. Hans Leghammar talar varmt för öppenhet och insyn.Samtidigt vill han tillsammans med de tre borgerliga partierna utestänga en avde största ar-betslagargrupperna i vårt land, nämligen kommunal- ochlandstingsans-lällda, från en rejäl insyn i den kommunala verksamheten. Jaguppskattar atl del tillsammans rör sig om någon miljon anställda. Del handlar imycket stor utsträckning om lågavlönande vårdbiträden, sjukvårdsbiträden ochandra samt deras fackliga företrädare på del lokala planet. De borde kunna fåvara med på vissa nämndmöten helt enkelt för atl lyssna och ge synpunkter päsådant som gäller deras arbetsmiljö och arbetsförhållanden. Till detta villmiljöpartiet säga nej. talar man ganska högljutt om öppenhet ochdemokrati. Del är i och för sig en respektabel synpunkt, men jagtycker inte att man skall rikta kritik mot oss i vpk för atl vi sägeratt det räcker med de möjligheter till kommunala folkomröstningar som finns . Jag vill inte atl de möjligheterna drastiskt vidgas. Jag vill inte altmycket små opinioner skall kunna driva fram folkomröstningar t.ex. om huruvidaman skall få öppna ett vårdhem för utvecklingsstörda i en viss stadsdel, omhuruvida det skall kunna upprättas ett hem för narkomaner eller om huruvida manskall fä starta en invandrarförläggning inom ett visst område. Det är den typenav små opinioner som man tycker skall få möjlighet atl driva fram folkomröstningar.Jag förstår inte vad vi har att vinna på ett sådant system. Hans Leghammar menar när det gäller alla dehundratusentals lågavlönade som flnns inom vården och omsorgen att dessa inteskall få vara med på nämndsammanträden, eftersom vi har en representativdemokrati. Jag tycker inte atl detta är ett hållbart argument i detsammanhanget. Men när del gäller all alla möjliga små populistiska opinionerskall få driva fram folkomröstningar, skall plötsligt den representativademokratin tydligen inte gälla. Detta är en hållning som jag inte finner varasammanhängande. HANSLEGHAMMAR (mp) replik; Jag förslår att inte tycker atl denär hållbar, eftersom han har hamnat på en annan linje, men all detta skulleinnebära att han har räll är en konstig slutledning. Han sade inledningsvis atldet kanske är bra alt är klasslösl och inte har några direktabindningar. Jag tror att del är mycket bra i dessa frågor. Vi kanske kan seganska nyktert på fackföreningarnas roll i kommunala nämnder. Vi har inte sagtnej till de fackliga organisationernas rätt atl arbeta. Det var också därförsom vi valde en liten annan kurs när det gällde reservationslexten än vad deborgerliga partierna hamnade på. Vi tyckte all den andades en något för stor-allmänt hållen - fackfientlighet. Vi kan inte rikligt förslå alt de fackligaorganisationerna skall ingå i de valda styrelserna och nämnderna, även om delyder under dessa arbetsområden. Del finns möjligheter för fackförbunden altfå gehör för sina uppfatt- ningar pådel rent arbetsmarknadspolitiska området. Del finns ochMBL-förhandlingar även på del kommunala området. Jag tycker vidare att man litet väl snabbi vill kommaifrån frågan om folkomröstningar. Jag tror inte alt man vinner något på allkväsa opinioner. Jag tycker att och hela öslslalsproblemaliken är etttypexempel på atl det är bättre atl föra upp opinionsklyftorna till ytan ochdiskutera dem. På det sättet får man en ny dimension på frågorna. Det finnsingen anledning alt lägga locket på när det gäller del förhållandet all vi harett våldsproblem eller att det finns invandrarfientliga grupper i samhället. Vimåste skapa en medvetenhet och ett personligt ansvar hos den enskilda, och dåmenar jag atl man inte skall lägga locket på. Man tar upp exempel på sådana här frågor som man villstoppa, men det kan i vissa lägen vara mycket bra atl få i gång en breddning avdemokratin och en vidgning av engagemanget via folkomröstningar. Del kan gällakringfartsleder, som berör många människor i en kommun, och del kan berörastora satsningar på miljöområdet, som skulle leda till skattehöjning osv. Förden som vill ta ett ansvar för en breddning av demokratin tror jag alt folkomröstningarär en väg atl gå, tillsammans med många andra. BO (vpk) replik: Jag tror inte att det huvudsakligademokratiproblemet i är avsaknad av folkomröstningar. Jag trorinte heller all folkomröstningar är vägen till en nödvändig demokratisering.Delta sagt bara som en parentes, Hans Leghammar måste bestämma sig för om vi skall ersättaden representativa demokratin med folkomröstningar. Vill han atl vi skallavgöra vägutbyggnader, miljöfrågor och allt möjligt annat med hjälp avfolkomröstningar, är det en respektabel synpunkt, men då skall han säga del.Han måste ha något slags huvudlinje. Är del den representativa demokratin somskall gälla, kompletterad med folkomröstningar, eller skall vi öppna allaslussar och genomföra folkomröstningar ungefär efter den schweiziska modellen?Den har ju ofta fått sådana resultat som exempelvis nej till kvinnlig rösträtt,eftersom frågorna inte varit insatta i något helhelssammanhang. Delta ären fråga som jag tycker alt borde fundera på. Detta alt vara klasslös innebär ett problem, nämligen altdet ibland är svårt atl ta ställning till och förslå motsättningar mellanlågavlönade, förtryckta människor som arbetar under svåra förhållanden, ochderas arbetsgivare. Då hamnar man i den positionen all man säger all dessamänniskor inte får vara företrädda i nämnderna på del sättet att de har eninsyn och alltså kan vara med och påverka t.ex. sin arbetsmiljö. Det handlarinte om alt alla dessa människor har rösträtt, ulan om alt de skall ha enelementär insyn. Om man inte begriper hur dessa människors situation ochproblem ser ut, kan man alltså hamna i den positionen all man säger att deskall kastas ul ur dessa nämnder och inte ha någon insyn, som man iandra sammanhang vitt och brett talar om viklen av ökad insyn och öppenhet. HANSLEGHAMMAR (mp) replik; När del gäller öppenheten är del mycket lättalt ge fackföreningarna insyn, nämligen genom all bredda möjligheten tillöppna nämndsammanträden över huvud laget. Då har också facken möjlighet tillinsyn. Jag förslår inte alt facken skall ha räll till större öppenhet än mångaandra institutioner och organisationer, eller t,o,m, valda partier. Faktum äratt både och vpk utestängs från många sammanträden där de fackligaorganisationerna har möjlighet alt höra vad som håller på all hända. Jag är förden stora öppenheten. Sedan vill jag gå tillbaka till detta med rådgivandefolkomröstningar. Vi har aldrig hävdat annat än all det skall varakompletterande sådana. Vi tror atl del är viktigt alt bredda demokratin,debatten och del personliga ansvaret hos oss politiker att föra utsakfrågorna. Om det går snett i en politisk omröstning i eller iSverige, t,ex, i , ligger faktiskt en hel del av problematiken på osspolitiker, eftersom del är vi som skall försöka vara opinionsbildare, som skallförsöka bredda demokratin. Det ligger alltså ett stort ansvar på oss atl föraut budskapet. Vpk svär sig för lätt fritt från detta ansvar. Om det går snett ien folkomröstning, har vi politiker inte fått ut vårt budskap ordentligt. ULLAPETTERSSON (s): Jag beklagar alt vi måste föra en långkommunallagsdebatl här som egentligen är rätt onödig. En stor del av deärenden som vi nu behandlar är föremål för överväganden inom utredningsväsendetsram. Kommunallagskommitlén, där åtminstone tre av kvällens debaltdellagareockså är ledamöter och som behandlar en stor del av dessa frågor, går in islutskedet, och del hade kanske varit behändigast atl göra ett snyggt ochprydligt paket av kvällens debatlfrågor, skriva Kommunallagskommitlén på deloch avvakta del vidare arbetet. Debatten gäller helt eller delvis, förutom en hel delmotioner som utskottet har avstyrkt i enighet, de frågor som tas upp ireservationerna 5,6,7,8,9,11,13,14,15 och 16, pä vilka jag yrkaravslag. Jag kanske återkommer till dem . Jag vill också skicka med en tanke om hur vi framöverskall handha debatterna här i kammaren. Med en allt stridare motionsflod måstevi kanske bättre sorlera de betänkanden som vi lägger fram i kammaren, inteminst mot bakgrund av alt detta utskott har ett särskilt ansvar för riksdagensarbetsformer. Borgare och miljöpartister vill öka möjligheten att delakommuner. Vi har kommit i ett läge där kommunreformen har "sattsig". Det har skett några delningar av kommuner, och läget är ganska gott.Jag behöver inte gå längre än till min egen kommun för all konstatera all delförvisso har talats om delning, men diir de borgare som är i majoritet ikommunstyrel är de första alt betona alt del skall vara en kommun. Del har förekommit en del märkliga uttalanden i debatten.Stig Berlilsson sade något om all delningar kunde prövas. Det lät ungefär somom han tyckte all man kunde se om del blev bra, och om det inte blev bra skullekommunerna läggas ihop igen - del var inte så märkvärdigt. Det är ett något lättsinnigtsätt atl se på saken. Det handlar trots allt om räll stora apparater, och delkan också bli fråga om all ge ul en och annan skattekrona på sådana experiment. räknade nogsamt upp nackdelarna medkommunsammanslagningarna, men jag menar alt del nog också finns många fördelarmed dem - jag skulle kunna räkna upp dem, men det gör jag inte. Del finns bättre sätt all stärka demokratin i kommunerna,och jag yrkar därför avslag pä reservation 1. I detta betänkande behandlas flera förslag som låterdemokratiska och bra, t.ex. om öppna sammanträden med nämnder och utskott ochom direklvalda organ. Jag är rädd för all dessa förslag i många avseendenåstadkommer motsatt effekt. Delvis öppna sammanträden kan skapa mera krångel.Jämförelsen med riksdagsutskottens möjligheter till öppna utfrågningar ärhaltande; de kommunala nämnderna har trots allt inte den typen av verksamhet. Jag är också rädd för att man kan hamna i del lägel allbesluten snarare flyttas längre från dem som inte direkt deltar om t.ex.direklvalda organ införs. Man kan alltså motverka sitt syfte. Det är knappasttroligt all en kommunstyrelse skulle vara särskilt intresserad av att lägga utmyckel verksamhet på en kommundelsnämnd som har en annan politisk majoritet. Det har sagts myckel om folkomröstningar, och en hel delhar varit intressant - frågan tillhör följetongerna i utskottet. en idé om att skattehöjningar därigenom skulle kunna stoppas. Det är ocksåen intressant fundering, inte bara därför alt den är avslöjande när det enbarttalas om skattehöjningar och inte om skattesänkningar, som har nämnts,utan också därför alt skallefrågan är en kärnfråga i den kommunala självstyrelsen.Frågan är nära förknippad med all verksamhet som bedrivs i kommunerna. För allfå till stånd en vettig folkomröstning om skatten skulle man gå ut med alla deolika budgelförslagen från partierna, och det skulle bli fråga om fem, sex,sju, eller åtta olika förslag, beroende på hur många partier det finns i enkommun. Jag vill påslå att vi har en sådan folkomröstning varttredje år, och jag är tveksam om vi skulle mäkla all ha folkomröstningaroftare. Del är inte meningen med majoriteten i denna kammare, om jag harförstått del räll, Hans Leghammar har litet märkliga utgångspunkter, som tillstor del har genomdeballerals. Jag kan ändå inte låta bli alt reagera när hansätter upp som två målsättningar alt man antingen kväser debatten eller har enfolkomröstning. Del måste finnas någonting däremellan. Jag undrar också vad menade med atl säga allvi socialdemokrater - jag vet inte om han också räknade med vpk - vill begränsadel lokala inflytandet, i motsats till vad reservanterna vill. Han får kommamed något exempel från betänkandet på alt vi vill begränsa del lokalainflytandet. Jag yrkarän en gång avslag på reservationerna 5 och 6, Jag skall inte säga så myckel mer om personalförelrädarna,eftersom frågan är väl genomarbetad i kvällens debatt. Jag kan bara nämna faktiskt är föremål för ett forskningsprojekt i Arbetslivscenirums regi. Att reservationen om vårdnadsersällning har fåttolycksnum-rel 13 är naturligtvis en ren slump. Men det är ett olyckligtförslag. alla vårdnadsbidragsanhängarenu äntligen ville inse atl det folk vill ha är utbyggd föräldraförsäkring ochbarnomsorg, inte . Man vill i reservationen vidga den kommunalakompetensen så att kommunerna kan betala ut vårdnadsbidrag, vilket man inte harfåll igenom på riksplanet. Det vill jag, fru talman, bestämt yrka avslag på. Reservation 17 behandlar JO;s lalerält beträffandedisciplinansvar, avsked eller avstängning av kommunala tjänstemän. Del finns,inte minst i den här kammaren, en sund skepsis mot att inskränka den kommunalasjälvstyrelsen. Vi har ett alldeles färskt förslag om s,k, kommunalbol. Jagutesluter inte alt man kan behöva återkomma och diskutera de här frågorna. Menatt för dagen direkt begära en utökning av JO;s lalerält på just detta områdetycker jag är dåligt genomtänkt. Över huvud laget går tendenserna, det har allahär velat göra sig till talesmän för, mot atl vi skall ha ett alltmindre centralt inflytande på kommunerna. Det finns undantag också. vill t.ex. gå emotalla strävanden mot utökad frihet för kommunerna och i stället införaytterligare en obligatorisk nämnd. Värdet av del har man inte lyckats övertyganågon mer om. De står därför ensamma bakom reservation 4, som jag ocksåföreslår alt avslå. Beträffande reservationerna 2 och 3 vill jag säga atl jaginte inser hur värdet av en fri rätt att kalla sig stad, stadsfullmäktigeeller vad del nu är kan vara av större nytta än alt ha en enhetlig benämningoch en enhelhg lagstiftning. Det finns i betänkandet också ett tillkännagivande, somhar nämnts tidigare. Om del är vi helt eniga i utskottet, och jag tycker inteatl jag behöver orda mer om det än som redan har gjorts. Slutligen vill jag, för den händelse jag har glömt yrkaavslag på någon reservation, yrka avslag på samtliga reservationer och bifalltill utskottets hemställan. BENGTKINDBOM (c) replik; Del var intressant all höra iden kommunaldemokratiska debatt som vi enligt hennes mening egentligen inteskulle ha haft, I varje fall skulle inte alla frågor förekomma. Del kunde varaintressant att få veta vad som avsågs med del. Men det behöver vi inte fördjupa oss i längre. Det som varintressant var när hon sade att fördelarna med kommunsammanläggningar finns,men dem skulle man inte räkna upp. Del vore intressant för oss andra att fåveta litet grand om de fördelarna och vad man bygger argumenteringen på när manhar motsatt sig kommundelningar Man har motsatt sig de genomförda kommundelningarna.Man är inte beredd att tillåta fler. Vi har inte skrivit i reservationen allvi skulle öka möjligheterna till kommundelning. Det slår ingenting om del. Vihar sagt alt vi vill låta människor själva avgöra detta. En kommundelning skalltillålas när den begärs av kommuninvånarna själva. Det är egentligen den storasvårigheten. Visst, säger jag, vi vill gå folk till mötes på ett helt annatsätt än socialdemokraterna vill göra. I den fortsatta argumenteringen kommerskälet fram. Säga vad man vill, men är ärlig när hon säger altskälet till alt man inte kan tillåta direklvalda lokala organ är atl omsocialdemokraterna har makten i en kommun kan man inte tänka sig all del lokalafolkinflylandel, med en annan majoritet, skall tillålas atl säga någonting i enkommundel. Det är centralstyrning, centralism i allra högsta grad. Del är ettsätt alt begränsa del lokala inflytandet. Däremotglider hon snabbi och enkelt över frågan om den fackliga representationen i dekommunala nämnderna, vilket jag utelämnade i mitt tidigare anförande. Härhänvisas till utvärderingen från Arbelslivscenlrum. Del är ingen utvärdering avde grundläggande principerna som Arbetslivscentrum skall göra. Del gäller istället i vilken omfattning som närvarorätten har utnyttjats och hurnärvarorätten tekniskt har fungerat. Den centrala punkten, förhållandel mellannärvarorätten och den politiska demokratin, vägrar , likahårdnackat som andra socialdemokratiska företrädare har gjort förut, alldebattera. Låtmig, fru talman, slutligen säga om den kommunala vårdnadsersäll-ningen atlföräldrar vill ha barnomsorg. Problemet är atl de inte får del. Man villockså ha alternativ. De alternativen är vi beredda alt ge dem genom all ocksåöppna den kommunala kompetensen på sådant sätt som vi har föreslagit. 1989/90:26 15november 1989 ()replik; använder en stor del av sill anförande till atl tala omall debatten om kommunala frågor inte borde äga rum därför all vi har enutredning på gång. Jag vill definitivt motsätta mig alt vi inte skulle kunnadiskutera frågor som är föremål för utredning. Det betyder att en lång radfrågor inte skulle kunna ventileras, inte skulle kunna las upp till debatt ochdiskussion, bara för all det finns en utredning på gång. Detta gäller alldelesspeciellt del här fallet, eftersom flera vikliga frågor saknar klara direktivför utredningens arbete. Jag tycker all del är självklart och naturligt atl uttryck för den uppfattning man har, i vilken riktning man tyckerutredningen skall gå, om man nu har en klar uppfattning. nämner atl del fanns fördelar med kommunsammanslagning. Jag kanockså se all del fanns en och annan fördel med det. Bl.a. var skälet atl manskulle kunna göra större ekonomiska investeringar. Del har väl fungerat. Men defördelar man i detta fall har uppnått skall inte tas till intäkt för all maninte skall ändra på de nackdelar som har uppstått genomkommunsammanslagningarna. säger också all socialdemokraterna har bättre förslag till hur manskall förbättra den kommunala demokratin och yrkar därför avslag på våraförslag. Men hon säger inte ett ljud om vilka förbättringar som socialdemokraternaanser vara bättre redskap när det gäller alt utvidga demokratin. Jagskulle gärna vilja ha ett svar på vilka andra förslag det är som socialdemokraternatycker skall genomföras. Del vi har krävt är faktiskt ganska insatser.Vi vill ha möjlighet till försöksverksamhet med öppna nämndsammanlräden. Vivill ha möjlighet till fler folkomröstningar. Vi vill ha möjlighet tillsnabbare valgenomslag. Vi tror alltså alt man kan lita på kommunalpolitikernaule i landet. Vi tror all de kan avgöra vad som är bäst för deras kommun ochderas sätt alt fungera politiskt. Något ytterligare vill jag säga om kommunalvårdnadsersällning, som nämndes här. Vi har där ett särskilt yttrande, för vianser atl generella icke behovsprövade stödsystem skall gälla för allamedborgare i hela . De skall alltså vara nationella. Man skall inte varautlämnad till kommunernas ekonomiska situation för all komma i åtnjutande avt,ex, vårdnadsersällning. Vi har lagt ett förslag, men inte fått gehör fördel. Däremot säger vi atl del är självklart all varje kommun själv skall kunnaavgöra om den s.k. Uppsalamodellen skall införas, dvs. att man skall fåvårdnadsersättning för eget barn orn man också lar hand om andra. () replik: Jag vill gärna först något kommentera UllaPetterssons inlägg. Hon sade alt man inte skulle kunna folkomrösla om enskattehöjning, därför alt det gäller själva kärnverksamheten i kommunen. Jamen, så bra då, ! Låt människor la ställning till justkärnverksamheten, det väsentliga som all kommunens verksamhet hänger pä, utanatl behöva länka på alla de andra saker som man också väger in vid ett allmäntval. Jag tror inte alt procedurerna i del fallet är något problem;möjligheterna all få den här frågan fokuserad väger i så fall tyngre. var tidigare fundersam till om moderaternaskulle vilja ha folkomröstning om frågan gällde all sänka skatten.Nej, , vi anser inte del. Jag kan ge beskedel atl vi är bereddaalt jobba för sänkt skatt. FÖRSTE VICE TALMANNEN: Repliken skall gälla UllaPetterssons inlägg, () replik; Jag ber om ursäkt.