prot · GD09110 · 1989-12-31 00:00:00 — Miljöparliet de gröna vill all den kullurpolitiskaorienteringen skall gälla hela , inte minst det som på fleraställen har kämpande humanister och konstnärliga utövare i ledande slällning ilandet, t.ex. dissi-denten som blev president i . Dessaföreträder en obändig kulturtradition med kontrapunktiska inslag av kritik avden tidigare rådande regimen och politiska praktiken. Vi bör alltså la i betraktande del större perspektivet påkullurpolilken och vad det kan komma att innebära för vår kulturpolitik. Molbakgrund av inställningen inom EG-området kan de åtta kullurpolitiska målenkomma i en ny dager - bli ett skydd när det gäller alt bevara vår nationellasärart. I ett av de betänkanden som vi nu diskuterar tas dekulturpolitiska målen upp till behandling igen för förnyelse och utökning samtkompletteringar Vi i har själva ett förslag om atl rimligaarbetsvillkor för landels fritt arbetande konstnärer skall fastställas som ettnytt mål. Det ingår i en av reservationerna. Men jag har också ställl mig bakomen reservation med krav att man skall pröva mål i fråga om konstnärlig kvalitetoch främjande av mångfald i kulturyttringarna; vidare gäller det en eventuellomformulering av det s.k. decentraliseringsmålet. de gröna har, i avvaktan pä att samhälletblir mer ekologiskt inrättat med speciell hänsyn till och varsamhet mednaturen, salsal ca 100 milj. kr mer än regeringen pä kulluren varje budgetårdärför atl del hela liden föreligger omättade behov och därför att utvecklingenav kulturen i sig rymmer värden och uttrycksformer som förhoppningsvis görmänniskor mer humana, toleranta och lyhörda inför varandra och inför övrigskapelse. Den estetiska upplevelsen kan kanske tjäna denindividuella känslan av befrielse, en befrielse från beroendet av nyttovärden.Den fria otyglade kulturen slår emot del kommersiella köplvångel, som nudriver vårt samhälle bort mot ekologisk kollaps. vill förverkliga en ny världsbild ochlivsstil. Duger de åtta kulturpolitiska målen att uppfylla detta syfte? Detskulle kräva en ändring av samtliga målformuleringar därför alt de befintligamålen skulle bli mer slag- A tis lag tid allmän kulturverksamhet, m.m. 2 prolokoU 1989/90:110 Anslag tid allmän kulturverksamhet, m.m. kraftigaom de positiva värden som stär där tilläts omfatta hela samhällslivet och intebara "kulturområdet" i snäv bemärkelse. Talet åtta är inte magiskt-vi kan tänka oss en utökning. Jag skall kortfattat skissera en tänkbar uppsättningnya sådana mål. För det första bör kulturpolitikenmedverka liHalt skydda och utveckla yttrandefriheten för alla och skapa reellaförutsättningar för alt denna frihet skall kunna utnyttjas. Kommentar; Införande av reklam i TV och radio är inteförenligt med en sådan målsättning. Reklamen gynnar bara de kommersiellakrafterna och fördyrar produktion och konsumtion för den enskilde. För del andra bör kulturpolitiken ge människor möjlighettill egen skapande aktivitet och främja kontakt mellan människor Kommentar; Fritt skapande är fortfarande något endast förde få enligt sektor- och specialsamhällels normer. För del tredje bör kulturpolitiken motverkakommersialismens och konsu-mismens negativa verkningar Del vill jag kommentera så här. Konsumismen innebär tror att problem löses genom alt människor utför köphandlingar en handlingsom ger människan värde och prestige. Eflersom vi är utsatta för ett ständigtköplryck från den befintliga konsumtions- och produklionskulturen ,behöver vi kunna avlasta trycket på olika sätt. Eflersom synen pä pengar ochtid binder mest, behövs en friare användning av vår lid och en annan syn päpengar Köptrycket från reklamen måste minskas. Om vi kan åstadkomma verkligköpfrid, dvs. skydd mot påträngande säljbudskap, skulle del underlättamöjligheterna till elt medvetet handlande och över huvud ge utrymme ål eltmera aktivt förhållande till tillvaron bort från den materiellatillväxtkullurens mentala tvångströja. I övrigt bör arbetstiden för lönearbete kunna sänkas lill30 timmar genom lagstadgad rätt, vilket skulle öka möjligheten tillskapande aktiviteter och till alt få lid atl njuta dessa och konlemplera överkullurens gåvor För det fjärde bör kulturpolitiken främja decentraliseringav verksamheter och beslutsfunktioner inom hela samhället. Som kommentar till det vill jag säga alt maktspridning börinte ske bara via kommundelsnämnder kooperativ etc, utan insatser på annat sättmåste ske för att öka själviilliten hos individerna. För det femte bör kulturpolitiken ta hänsyn tilleftersatta grupper Del ingår i solidarilelsmål. Den bör inkludera sådana grupper utom också, t.ex.genom solidarisk handel och minskal prestationslempo här hemma. Del har visatsig vara orealistiskt att göra människor som utsätts för monotona och tröttandearbeten dag ut och dag in intresserade för subtila konstnärliga uttryck. Dethar stannat vid en from förhoppning hos kulturpolitiker För del sjäiie bör kulturpolitiken möjliggöra kulturellförnyelse genom stimulans via ett globall och framtidsinriktat perspektiv inomen ekosofisk och grön ram. Sompunkten står där , innebärande en strävan efter yttre kulturell förnyelsei allmänhet ulan angivande av riktning eller värderingar av del som lämnas, kanvi kanske vara ulan en sådan skrivning. För del sjunde skall kulturmålen garantera att delar aväldre tiders kultur och viktiga delar av den nuvarande kulturen bevaras och fären levande plats. Det är viktigt atl främja behovet av "rötter",som ger en historisk och rumslig förankring och kontinuitet för den enskildamänniskan. Här ingår bl.a. elt intensivt "grävande där du står" förlokal identitet, lokal kulturhistoria, lokala ekosystem, men ocksåtraditionell kultur- och naturvård inkl. fritt tillträde lill alla behövligakulturinstitutioner i sammanhanget. För del åttonde skall de kullurpolitiska målen främjautbyte av idéer och erfarenheter över språk- och nationsgränser på allaområden. Detta uppnås ju ingalunda genom handelsförbindelser, utanhär krävs förnyad kraftfull satsning på faktakunskaper för global solidaritet,uppbyggande av nätverk etc. Ur grön synvinkel bör emellertid de befintliga målenkompletteras med två mål som kan främja en framtida grön kultur som dels visarpå alternativ till en livsstil som inte går ut på ständigt ökad materiellförbrukning, dels utvecklar en tillit till den egna och gemensamma förmågan atlhanlera sill liv med minskal beroende av myndigheter och marknad. En utgångspunkt för detta växande är insikten om ochinlevelsen i naturens villkor. Tilläggsmålenskulle kunna formuleras så här Kulturpolitiken bör för del nionde främja ett personligtansvarstagande för naturens helhet i riktning mot ett ekologiskt medvetande. För del tionde bör kulturpolitiken ge ökat utrymme försjälvtillii, kontroll över den egna tiden och utvecklande av personligmångkunskap. Anslag tid allmän kulturverksamhet, m.m. I kulturutskotlels betänkande 17, som vi skall taställning lill , har jag nöjt mig med alt stödja åsikten atl målet omfrämjandet av rimliga arbetsvillkor för landels fritt arbetande konstnärerprövas, men i övrigt ställer jag mig positiv till en ytterligare prövning avandra mål, som jag nämnt tidigare. Vi har reserverat oss tillsammans med deborgerliga partierna i denna fråga. De båda skissförslagen till nya mäl som jagtidigare redovisat skulle jag kunna utveckla mer i detalj men lill del räckertyvärr inte min tid, ulan jag övergår nu lill alt diskutera en annan viktigkulturfråga i belänkandet, nämligen sponsring och kulturfonder Företagens nyvakna intresse för sponsring av utvalda delarav verksamheten vid de offentliga kulturinstitutiorierna bottnar i en viljaall skapa en ny form för PR-verksamhet, en vilja att vinna prestige. Genomsponsringen försöker man utnyttja de offentliga institutionernas anseende föratt gynna sina egna särintressen. Vi i miljöparliet de gröna säger definitivt nej till allaformer av sponsring av verksamheten vid våra offentliga institutioner Vistödjer reservation 16 som säger nej till sponsring. Däremot kan vi tänka oss att inrätta en kulturfond ditföretag och enskilda utan krav på motprestationer kan donera pengarFöreliggande förslag till kulturfonder uppfyller emellertid inte dessa krav. Anslag lid allmän kulturverksamhet, m.m. Jag vill yrka bifall lill alla reservationer sommiljöparliet avgivit, ensamt eller tillsammans med andra partier, nämligen nr1,11,20,29,34,43,53, och dessutom till reservation nr 16. Vi är också bereddaall stödja reservation 9 av . Den handlar om kulturen som regionalulvecklingsfaktor Vi stödjer också reservation 47 som berör medel lill , en moderat reservation. Jag skall irite heller glömma att yrka bifall lill enallpartimotion om behovet av elt kurdiskt kulturcentrum i , nämligenmotion Kr261. När det gäller författarnas biblioteksersältning har vi imiljöpartiet de gröna kämpat för att denna skall behålla sitt realvärde ochdärför tidigare föreslagit bidrag som är ca 10 milj. kr högre än vad regeringenföreslår Förra gången kom vårt förslag till höjning efter del att avtal slutitsmellan parterna. Jag fick då försvara vårt erbjudande som ett uttryck för vårvilja atl visa atl det behövs mer än som kommit fram i avtalet. försiggårförhandlingarna samlidigl som belänkande KrU18 läggs fram. Vårt nygamlaförslag kvarstår Detta förutsätter all regeringen så snart förhandlingarna omhöjning av ersättningarna har avslutals - vilket borde ha sketl vid det härlaget - tar slällning lill huruvida bidragsbaserna kan höjas på ett sådant sättatt def tillgodoser våra öriskemål, dvs. all realvärdet bevaras. Del är otillfredsställande atlavtalsförhandlirigarria om för-fatlarrias ersättningsvillkor vid två tillfällenomöjliggjort för oss alt anpassa våra krav lill den normala behandlirvgen avdessa frågor i utskottet. Vi beklagar det. Vi anser även atl del är viktigt att bildkonstnärerna gesell någorlunda bra slöd, sä alt de kan förverkliga sina idéer och intentionerDetta framför vi tillsammans med vpk i reservation 1 i kulturutskolletsbetänkande 18. I reservation 2 i samma betänkande uppmärksammar vi, tillsammansmed tre andra partier, jazz- och folkmusikernas prekära situation. Vi anser attderas situation skall förbättras. För dessa finns mycket få fasta tjänsler, ochderas inkomstförhållanden även i övrigt är osäkra. När det gäller vidareförsäljning av konst vill jag gärnanotera att jag sympatiserar med uppmaningen i reservation 5 från vpk. Vpk villmed denna reservation påskynda frågans lösning i avvaktan påupphovsrätlsulredning-ens förslag, så alt man snart kan så all säga komma lillskott i denna viktiga fråga. Med hänvisning till det sagda yrkar jag bifall även tillde reservationer i betänkande 18 där finns med, nämligenreservationerna 1, 2 och 7. AnL6 (): Jag skall börja med att göra ett konstaterande, nämligenatf jag ur en synpunkt frapperas av hur diskussionen har förts. Härdiskuterar vi den slora kullurpolitiska debatl som pågår men ingen av talarnahar med ett ord berört folkröfelserrias oerhört stora betydelse förden kulturella utvecklingen såsom den tar sig uttryck inom bonderörelsen,och , för atl inte lala om hur den tar siguttryck inom andra nya rörelser Dessa folkrörelser ulgör i slor utsträckninggrunden för deolika kulturella engagemangen och aktiviteterna. Jag ville inledningsvis göradetta konstaterande. Därefter skall jag övergå lill alt säga att vi alla vetall den politiska debatten lill slor del har handlat om denbesvärliga ekonomiska situationen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder medanledning av denna situation, bl.a. åtstramningspakel. Trots denna ekonomiskasituation slog statsminister i regeringsförklaringen fastatl treårsprogrammel för kulturen skall fullföljas. Detta, menar jag, är ettuttryck för socialdemokratins vilja atl även i besvärliga ekonomiskasituationer hävda de kulturella värdena i vårt demokratiska samhälle. Jag vill även slå fast några vikliga utgångspurikter fören socialdemokratisk kulturpolitik. En första viktig punkt är naturligtvis atl kullurensvärden måste göras tillgängliga för hela folket. Det ligger naturligtvis enulmaning i atl det, trots satsningar som har gjorts, finns så oändligt myckelmera att göra. Samhället har elt stort ansvar för dessa genom stal, kommuneroch landsting. Ett viktigt medel för atl nå målet är den systematiskauppbyggnaden av länsinstitutionerna runt om i landet. Men ett annat viktigtmedel, och t.o.m. en förutsättning, för att nå målet är siarka och livaktigafolkrörelser som står nära människornas vardag. Också dessa använder sig avkulturella aktiviteter som ett instrument. Kulturpolitiken bygger också på goda arbets- ochinkomstmöjligheler för konstnärer Det är viktigt all inse alt grunden för dekonstnärliga yrkesutövarnas verksamhet är t.ex. upphovsrätten. Specielltväsentligt blir detta när starka ekonomiska intressen strävar efter all minskadess belydelse på en massmarknad. I delta sammanhang firins det ibland enmångfald, och det kan diskuteras hur önskvärd den är En annan viktig kulturell yttring som förtjäriarsamhällets stöd och uppmärksamhet är folkrörelser, sång- och musikgrupperungdomsorganisationer och andra sammanslutningar De bildar ett kulturelltnätverk där många människor engagerar sig. Del innebär inte atl detta människordelar dessa organisationers eller gruppers uppfattningar Men en kulturellstyrka i denna posiliva mening är jusl mångfalden. Jag har hittat ell citat av . Hantalade då om hur viktigt def var att låta även meningsmofsfåndare inomkulturpolitikens område få möjlighet all arbeta. Han sade följande; "Makthavare på del kullurpolitiska fältet, de sombesuttit de ekonomiska resurserna har också i alla skeden stått införfrestelsen att stödja del behagliga och skjuta undan det obehagliga, alt värnadet samhällsbevarande och undertrycka det samhällskritiska eller rent av detsamhällsomstörtande. I historiens ljus ler sig sådana ingrepp alllid ellernästan alllid felaktiga därför att de kvävt den konstnärliga vitalitetan långtutanför ramen för del enskilda ingreppet.-- Detkan med viss tillspetsning sägas atl kännetecknet på en demokratiär atl man kan ge slöd även till sådant som man tycker mycket illa om." Detta lycker jag på ell utmärkt sätt sammanfattarutgångspunkten för en socialdemokratisk kulturpolitik i detta avseende. Jag tyckerockså atl vi som politiker har elt speciellt ansvar för att stimu- Anslag tid allmän kulturverksamhet, m.m. 1989/90:110 26 april1990 Anslag tid allmän kulturverksamhet, m.m. lerainsatser inom barn- och ungdomskulturen. Unga människors första möte medkulturella aktiviteter har naturligtvis stor betydelse för deras fortsattautveckling som fria och kritiskt länkande medborgare, utöver det självklaraall kulturella arrangemang och kulturellt engagemang hos barnen har ell värde isig. Jag skall vara litet mer konkret när del gäller dessa principiellautgångspunkter Anslagen till kulturverksamheten i folkrörelser ochamatörorganisationer och till musikföreningar ökar med 4 miljoner. Kulturrådetsfria medel ökar med 6 miljoner vilket inte tycker om. Del sker kraftiga ökningar av stödet tilllänsinstilutionerna, som ett omfattande arbete lagts ned i sambandmed utredningen i hela landet, som kommer att följas av ytterligaresatsningar. Barn- och ungdomskulluren kommer genom de beslut somriksdagen nu står i begrepp atl fatta, att kunna vidga sin verksamhet. kommer alt få ställning tillutredningen om konstnärernas arbets- och inkomstmöjligheter även om riksdagenredan i år får ta ställning lill vissa förbättringar Den Europastudie som en särskild expertgrupp har gjort harnämnts tidigare i diskussionen. Jag antar alt kulturministern kommer alt laupp Europafrågor senare i debatten. Jag nöjer mig med alt här konstatera attSverige i denna studie får ett myckel gott betyg, som jag faktiskt lycker altvi alla, inte bara nuvarande och tidigare kulturministrar, i riksdagoch runt om i vårt land kan vara myckel stolla över. Allt delta är naturligtvispositivt och bra, men vi kan inte slå oss till ro med redan vunna framgångarFramför oss har vi slora ulmaningar inte minst inom de områden som tidigare härhar berörts. Vi måsle arbeta för att på ett än mer effektivt sätt - och när jagtalar om effektivitet talar jag om både omfattningen och kvaliteten - nå demånga människorna runt om i landet. Det är skälet lill att vi har ägnat såmycket kraft åt atl bygga upp strukturen för länsinstilutionerna. Del är ettarbete som inte är avslutat och som jag tror uppriktigt sagt aldrig kommer attbli avslutat av den enkla anledningen att vi ständigt möter nya krav. När del gäller de breda folklagren har vi ytterligare ettinstrument, och det är folkrörelserna. I denna Europastudie påpekas också detför unika förhållandet att har elt samhälle med många folkligaorganisationer Det är faktiskt dessa som har lagt grunden för och byggt upp ochutvecklat den svenska demokratin. skapar självfallet unikaförutsättningar för att stimulera och stödja folkels egnaorganisationer i deras arbete atl vinna de många människorna för ett kulturelltengagemang. Visst kan man säga alt den uttalade tilltron lillfolkrörelserna som ett viktigt kulturpoliliskt instrument i hög grad ärkänslomässig. Det är sant. Men sant är också all folkrörelserna ärdel mest effektiva instrument som slår till buds när del gäller att nå debreda folklagren. Här ligger självfallet ingen motsättning mellan del sombrukar kallas amatörism och professionalism. Tvärtom finns en enorm drivkrafthär som kan frigöras för en ulveckling och förnyelse av en sådan samverkan. Vihar inte råd att avstå från den. Jag kan säga atl en viktig del av kullurpolilken därmed äratt stärka social gemenskap. Därför har också, vilket vi kan konstatera iriksdagen, kullu- rellaaktiviteter blivit ett allt viktigare instrument i det regionala utvecklingsarbetet.Skälet till detta är bl.a. alt kulturella aktiviteter är ett vapen för de mångamänniskor som slåss för sin bygds utveckling. När jag lyssnar på debatten tycker jag att ganskamycket som del jag tycker är väldigt viktigt lämnats åt sidan. I ställetdiskuterar man kulturella institutioners möjlighet till överlevnad ochutveckling och olika ekonomiska stödåtgärder. Jag kan i långa stycken instämmai vad - trots all han har reserverat sig - sade om sponsring. Delfinns - del framgår också av majoriletsskrivningen - uppenbara risker medsponsring. Jag tycker att det är mer intressant att se på hur kulturlivetsjälvt uppfattar sponsringen. Det avtal som slöts mellan Projekthusel ochOperan var inget lysande exempel, såsom påpekade. Jaghar framför mig elt säljbrev från är tydligen så att en människa kan vara ett aktiebolag. Han har tidigarevarit anställd av Projekthusel och har skrivit ell säljbrev, där han riktarsig bl.a. till kulluruinstitutionerna; "Vart har kulturen tagit vägen? Denfinns förvisso kvar i mitt tänkande. Ett par speciella projekt är på gång, menRom byggdes inte . Säkert stärker dock kulturen sin slällning under90-talet, trots avsaknaden av motsvarigheten till sportens nationellaorganisationer" Så kommer hans slutsals; "Detta är kulturens inbyggdaproblem som tyvärr har en hämmande effekt ur kommersiell synpunkl." Jag tolkar detta som att del inom kulturinstitutionernafinns en surid skepsis mot de erbjudanden som jag antar att Projekthusel ochEgon tydligen framöver skall stå för när det gäller risken att påolika sätt binda upp verksamheten. Många har i diskussionen tagit upp de kullurpolitiskamålen. Jag har tidigare sagl, och säger det gärna igen, alt ju längre bort mankommer , desto mer aktuellt blir del att fundera på hur vi skallutveckla dessa mål. Jag måsle säga alt jag är litet förvånad över har alltså skrivit på en reservation om de kullurpolitiska målentillsammans med de borgerliga partierna. Man säger så här om prövningen av dekulturpolitiska målen: "I första hand bör prövningen ske med utgångspunkti de förslag och synpunkter som redovisas i motionerna av förelrädare förmoderata samlingspartiet, och ." har alltså här helt ställt sig bakom deborgerliga partiernas utgångspunkter när det gäller de kullurpolitiska målen.Del var kanske inte riktigt meningen. Det skulle vara oerhört intressant atthöra hur vill utveckla detta om kampen mot konsumismen. Jag skulleockså vilja ha en replik från och höra vad hon lycker om detta,för alt inte tala om diskussionen om reklam i TV som ju de borgerliga partiernaär positiva till. sade med kraft i stämma att reklam i TV är heltoacceptabel. Men har sagt alt utgångspunkten är de tre borgerligapartiernas motioner. Detta är inte särskilt konsekvent. har sagttidigare i debatten att vi måste ha bort alla socialdemokratiska mellanhänder talar hon om bl.a. det s-märkta . Hon säger att man förlängerdet statliga styrsystemet. Del tycker hon tydligen är av ondo. Det ärklart att jag blir litet fundersam över vad det är fråga om när man Anslag tdl allmän kulturverksamhet. Anslag till allmän kulturverksamhet. med ensådan kraft talar om . Jag begärde därför att fä en lista över vilkasom sitter i styrelse. Där sitter exempelvis den socialistiskerabulisten professorn rector magnificus från . Hanbrukar förekomma med kulturkonservativa debattinlägg i Svenska Dagbladelsspalter Där sitter det cenlerpartiska landstingsrådet frånSkara. Jag vet inte om han kan räknas som någon socialdemokratisk mellanhand.Sedan kan jag erkänna atl jag finner någon som enligt har Kainsmärkel stämplat i pannan. Chefredaktören lärväl inte undgå domen. Han lär dessutom bli s-mårkl kommunalråd - del har hörtsrykten från de sydliga nejder som utgör valkrets. Men självapoängen med är att där sitter folk som är företrädare framför alllför de konstnärligt verksamma människorna själva. Jag länker på skådespelarenTomas , författaren som inte är alldeles okänd, skulptörenPye och författaren . Flera namn vittnar om all manhämtar folk från de konstnärligt verkandes krets, och det tycker jag är bra.Den självklara utgångspunkten är all det behövs, vilkel utskottet accepterar,en samordning med hjälp av en statlig myndighet. Åven om man kan ha olika synpunkterpå omfattningen, behövs en samordning av principiella skäl. Utan att taslällning lill varje enskilt namn lycker jag också atl sammansättriirigeri ärganska hygglig. Nästa fråga som har varit uppe lill diskussion har gälltlönebidragsanställ-ningarna. Här vill jag bara gör en deklaration: Ja, del äroroande. Dessutom vill jag säga all jag dock hyser tilltro lill del arbete somnu pågår för att komma underfuud med hur man skall hanlera frågan. hade ett långt inlägg omnationalscensbegreppet. Jag kan på ett sätt, mer känslomässigt, hysa förståelseför resonemang. Delta har väl också lett till en hel deldiskussion, men jag tycker att ulskottsmajoriletens skrivning trots alll ärmycket bra. Del kan vara värt att läsa in i protokollet vad utskollet skriver;"Om man vidgar begreppet till att avse även andra scener än de helslatligainstitutionerna och Operan skulle det sannoligt snabbt spridasuppfattningen atl verksamheten på exempelvis andra länsleatrar inte är likabetydelsefull som verksamheten pä de nya nationalscenerna. En sådan utvecklingkan inte godtas." Delta innebär å andra sidan irite, , är negaliv till satsningar på utbyggnad av länsleatrar eller negaliv lillspecialsatsningar på exempelvis - satsningar som ju har skelt -och på Göteborgssymfonikerna. Tvärtom har tagit initiativ tillytterligare salsnirigar Egeritligen uppfattar jag del som atl det mer är enformfråga än en fråga om realt innehåll. När del gäller och musikteatern noterade jag altJan-Erik inte diskuterade den socialdemokratiska reservationen utanvände sig till kulturministern och frågade hur del skall bli framöver Slutligen vill jag säga atl jag tror att flera här ikammaren skulle vara intresserade av all komma lill Drotlningholmstealern. AnL 7INGRID () replik: Jag har inte den uppfattningen all ÅkeGustavsson är snäv i sin uppfattning, men en sak kom fram tydligt; hans begreppom folkrörelser Jag använde en del av mitt anföraride till att tala om en av de numerärtstörsta folkrörelserna i , . Menden folkrörelsen är inte s-märkt.