prot · GD09139 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är ett arbete som också kommer att bana väg för ettaccepterande och genomförande av konventionen. Riksdagenskall nu fatta beslut om att godkänna barnkonvenfionen. Det kan tyckas lätt ivårt land, där vi har en utvecklad barn- och familjepolitik med barnomsorg,skola, fritidsverksamhet och ekonomiskt stöd. Men riktigt så enkelt är detfaktiskt inte. Det finns barn även i som lever i utsatta situationer.Jag tänker främst på våra flyktingbarn, som kommit till oss undan terror,tortyr och förföljelse, De behöver hjälp och stöd att finna sig till rätta ivårt land, med bibehållen respekt och värdighet för den kultur och detraditioner som de för med sig. Ettgenomförande av både i vårt land och i andra länder kräveratt vi alla tar ett gemensamt ansvar för detta. BarnläkarenLars H skriver i sin bok , föräldrar : "Underöverskådlig tid kommer det att behövas vuxna som känner barns verklighet väloch som tiUsammans med barnen kan formulera ett barnperspektiv." Låt oss ta den uppmaningenpå djupaste allvar Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Idetta anförande instämde (). Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 19§.) 19 §Beslut Prot. Företogs till avgörande jordbruksutskottets betänkande 1989/90:JoU24 " ochsocialutskottets betänkande 1989/90:SoU28. Mom. I(miljöavgifter och miljöskatter) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 14 förreservation 1 av . Mom. 2 (samlat förslag om styrmedel på miljöområdet) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 förreservation 2 av . Mom. 4 (det globala perspektivet m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 30 förreservation 3 av och . Mom. 5 (avgiftssystemets utformning) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 57 förreservation 4 av m.fl. Mom. 9 (kväveoxidavgift och kolväteavgift på utsläpp fråntrafikflygplan och motorfordon) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avÅsa -bifölls med acklamation. Il (miljöavgift på organiska klorföreningar) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 51 förreservation 9 av m.fl. Mom. 18 (skärpta avgaskrav för lastbilar och bussarfr.o.m. Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 104 förreservation 14 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(principen om barnets bästa) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 30 förreservation 2 av och . Mom. 13 (lokala kabelsändningar) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 15 förreservation 7 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1989/90:139 20 § Beslut om samlad votering Ägandeti banker och andra kreditinstitut, m.m. Beträffandede på föredragningsUstan återstående ärendena, näringsutskottets betänkandenNU38, NU21, NU22 och NU26 samt skatteutskottets betänkande SkU33, beslötkammaren på förslag av tredje vice talmannen medge att de fick företas tillavgörande i ett sammanhang sedan debatten i alla dessa ärenden avslutats. Förstevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 21 § Ägandet ibanker och andra kreditinstitut, m.m. betänkande 1989/90:NU38 Ägandet i banker och andra kreditinsfitut, 1989/90:116). Anf.121 PER (): I näringsutskottets betänkande nr 38 finns det två reservationer somvi moderater har ställt oss bakom. Vi står självfallet fast vid dessa bäggereservationer I bägge fallen tycker vi att regeringen går i rätt riktning. Närman inför att den nuvarande förvärvslagstiftningen även skall gälla banker såär det en liberalisering i förhållande fill vad som gäUer . Vi tycker dockatt man skulle ha tagit steget fullt ut och gjort en full harmonisering avgällande förvärvslagsfiftning till vad som gäller inom EG-området. Vi beklagardärför att det blir en halvmesyr. Därav reservation nr 2, som jag yrkar bifallfill. I reservation nr 9 beträffande oktrojprövning för banker - där är EG förnärvarande klar med sin banklagstiftning - tycker vi att det hade varit riktigtatt även där sätta ner foten fullt ut och därmed få en full harmonisering medEG vad gäller oktrojprövningen för banker. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservation nr 2. 122 (): Jag vill instämma i Per synpunkter både vad gällertiUämpningen av lagen om utländskt förvärv av svenskt företag i bankaktiebolag,finansbolag och fondkommissionsbolag. Jag yrkar därför bifall till reservation2. delar också synpunkterna på oktrojprövningen. Anf.123 (): Detta betänkande om ägandet i banker och andra kreditinstitut ställervi i oss huvudsakligen bakom. Vi har dock två reservationer somvi naturligtvis stöder - i synnerhet den ena som gäller generella begränsningarav ägandet i banker och försäkringsaktiebolag, något som med hänsyn fillharmoniseringen till EG också förekommer där Jag viU därföryrka bifall till reservation 5 i betänkandet. 124 (): När vi debatterade det näringspolitiskabetänkandet argumenterade jag ganska utförligt för vikten av att demokratiseraekonomin och motverka storfinansens maktkoncentration. Vi tycker att dettaförslag att öppna det svenska bank- och försäkringsväsendet för utländsktägande på det sätt som föreslås i propositionen och som utskottsmajoritetenställer sig bakom, försvårar en nödvändig demokratisk kontroll avkapitalrörelser inom . Det innebär, som vi säger i reservafion nr 1, attinternationellt storkapital får ökat svängrum i , att storskalighet,maktkoncentration och spekulation underlättas och att möjligheter fill demokratiseringav ekonomin beskärs. Därför har vi yrkat avslag på förslaget i dess helhet. Vianser dessutom att om utländskt ägande skulle tillåtas så borde detta habegränsats i enlighet med vad bl.a. kreditmarknadskommittén har föreslagit,dvs. när det gäller bankerna att högst av aktiekapitalet och högst avrösträtten kan koncentreras hos en enskild ägare eller flera om de har en starkekonomisk intressegemenskap. På motsvarande sätt bör varje aktieägares störstamöjliga andel av aktiekapital och röstetal begränsas inte bara för utländskaägare utan även för svenska. Meddetta viU jag yrka bifall fill reservation nr 1. Jag har argumenterat för deståndpunkter som finns i våra övriga reservationer 1989/90:139 12 juni1990 Ägandeti banker och andra kreditinstitut, m.m. 125 (): Majoriteten i och regeringen reagerar tämligen reflexmässigtpå de marknadsUberala signalerna från EG och den internationellastorkapitalismen med en föreställning om att här gäller det att hänga med i"utvecklingen". En mäktig drivkraft är föreställningen om utvecklingensom ödesbestämd och som villkoret för framsteg. Allade successiva anpassningssteg som redan tagit i EG-harmo-niserandesyfte har skett utan konsekvensanalys: avskaffandet av valutaregleringen,harmoniseringen av bankernas kapitalkrav och anpassningen av våra tekniskakontrolHnstitutioner Manhar inte frågat om det samhälle som man främjar kommer att vara detframtidssamhälle som vi önskar oss. Man har haft en dunkel föreställning om attdet här har varit nödvändigt för att försvara vår levnadsstandard ochsysselsättning. Vimiljöpartister vill ha en poUtik som präglas både av hjärta och hjärna. Viupplever denna anpassningens politik som fri från såväl känslomässiga somintellektuella värderingar. Den präglas enbart av reflexmässiga föreställningaratt här gäller det att "hänga med i utvecklingen". Regeringenföreslår att dess egen makt att förhindra tillkomsten av nya banker skaUminskas. Vi kan i och för sig konstatera att tillkomsten av nya banker knappastär ett problem . Problemet är ju det motsatta - bankerna blir allt färreoch konkurrensen minskar Det motiverar i och för sig inte minskningen avregeringens inflytande över eventuella banketable-ringar. Detfinns, enligt vårt sätt att se, inget annat mofiv för att ändra nuvarandelagstiftning på den här punkten än regeringens klåfingrighet. Det är lätt att 1989/90:139 12 juni1990 Ägandeti banker och andra kreditinstitut, m.m. konstatera att det fanns ett dussintal provinsbanker i . återstår ettpar stycken. Övriga är uppköpta av de nationella storbankerna. Sparbankerna hargenomgått en motsvarande centralisering. Detta har inneburit en enormcentralisering till och en motsvarande utarmning av provinserna.Enligt sätt att se har det inneburit en klart negativutveckling. Vi tror inte att det har inneburit någon rationalisering. Antaletbankkontor i provinsen är ungefär detsamma, men är de huvudsakligenfjärrstyrda. Byråkrafinoch resursslöseriet har ökat. Målsättningen borde därför vara att bryta ned destorskaliga strukturerna och föra besluten närmare människorna. Det är därförsjälvklart att vi betraktar det nya steg som utskottsmajoriteten har ställtsig bakom som ytterligare ett steg för att marginalisera den enskilda människanoch den ekonomiska demokratin till förmån för svängrum för det internationellakapitalet. Viser utomordentligt allvarligt på den utveckling mot allt större makt för detinternationella storkapitalet som är på gång i hela världen. Erfarenheten visaratt detta kapital uppträder ytterligt cyniskt mot såväl de ekologiska som demänskliga behoven. AttOECD och EG förordar en liberalisering av reglerna för bankägande bekräftar föross enbart att de här organisationerna behärskas av det finansindustriellakomplexet. Moderateroch folkpartister kan knappast vara aningslösa. De har gjort sitt val, nämligenatt stödja det internationella finansindustriella komplexet i vått och torrt.Sannolikt tror de att det här förenar den lyckliga egenskapen att vara tillfördel för både storkapital, småkapitalister och de vanliga löntagarna -åtminstone de mer resursstarka grupper som utgör partiernas intressegrupper Regeringensförslag präglas dessutom av en viss kluvenhet. Regeringen vill tillfredsställafinansintressenas önskemål att öppna bankerna för utländskt ägande samtidigtsom den vill ge de enskilda bankernas ägare möjlighet att utestänga utländskaägare. Det är knappast en snygg politik att regeringen med ena handen söker tatillbaka det som den med den andra har bjudit på. Dåär vårt och sekundäryrkande om en lagreglering av den utländskaägarandelen en mera rättfram metod som inte utlämnar det utländska ägandettill aktieägarnas eller regeringens godtycke. Jag stöder samtliga våra reservationer men yrkar bifall endast tillreservation 1. AnL 126 (): Avgörande för majoritetens ställningstagande vid behandlingen av denhär propositionen har varit att den svenska valutaregleringen nu i alltväsentligt är avskaffad. I det läget framstår de svenska förbuden mot utländskabanketableringar i som mindre motiverade. Frånsamhällsekonomiska synpunkter har alltså bankerna en särställning. Häri liggerockså att bankerna är skyddsvärda med hänsyn till intresse avnationellt självbestämmande och oberoende. Ytterst kan därmed säkerhets- och beredskapspolitiskamotiv hävdas när det gäller frågor som rör utländsktägarinflytande i svenska banker. Ägandet måste organiseras på ett sådant sättatt de finansiella systemen klarar de påfrestningar som kan uppstå i krislägenav olika slag. Majoritetenanser att en prövning mot förvärvslagsfiftning med prövningskriterietväsentligt allmänt intresse är ett bra förslag från regeringen. Dettaprövningssätt strider inte heller mot regler inom EG och . Med dennalösning fill lagstiftning accepteras internafionellt, som vii har fillgång till ett väl fungerande betalnings-och kreditsystem. Ettförbiseende har gjorts i regeringens proposifion, vilket kansliet haruppmärksammat, och det gäller att lagregler har införts som innebär att ävenutländska banker med filialer i skall vara skyldiga att betala avgifterför bankinspektionens verksamhet. Vidareföreslår utskottet att tidpunkten för lagarnas ikraftträdande ändras till den 1augusti 1990. Jag yrkar bifall fillhemställan i utskottets betänkande. 1989/90:139 12 juni1990 Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 26 §.) betänkande 1989/90:NU21 Allmänna pensionsfonden(prop.l989/90:137). 127 (): får en dokumentation över socialdemokratisksocialiseringsiver. Det är en redogörelse för allmänna pensionsfondensverksamhet som omfattar tio statliga fonder, varav inte mindre än sju köper uppaktier i näringslivet. Trotsden förkrossande hårda kritiken under löntagarfondsdebatten fortsätter socialdemokraternaatt ta nya steg för att öka det statliga ägandet i näringslivet. DetallvarUga är att fondsocialismen inverkar negativt på företagsklimatet ochmedverkar till att hämma tiUväxten i den svenska ekonomin. Pensionssystemetstabilitet hotas därmed. Desocialisfiska idéerna om nya fondkonstruktioner och planer för att öka detkollektiva kapitalet skickar ut felakfiga signaler tiU näringslivet. Riksdagenhar nu chansen att förbättra företagskhmatet genom att vårstäda i fondskogen.Det skulle behövas som en uppiggande motvikt till vår industriministers ochsocialdemokraternas kollektiviseringstendenser. Jag yrkar bifall till den reservation i vilken tre partier föreslår attden senaste grenen på fondsocialiseringsträdet - den -kapas. Bortgallringenav de övriga socialiseringsfonderna aktualiseras i annat sammanhang i dennakammare. 1989/90:139 12 juni1990 128 (): anser, vilket framgår av betänkandet, att denredovisning som vi får av pensionsfondens verksamhet är bra. Men utskottet ärenigt i uppfattningen att en översyn bör göras av det reglemente som styrpensionsfondens och även löntagarfondens verksamhet. Detta har aktualiserats avb|.a. mot bakgrund av att det råder en viss oklarhet iregelverket om de placeringsbestämmelser som fonderna har att följa. Gränsernaför fondstyrelsernas befogenheter bör klarare framgå av det allmännapensionsreglementet och de motivuttalanden som är knutna till detta. Denmiljöpartimotion som har väckts i anslutning till pensionsfondens årsredovisningblev nöjaktigt besvarad vid utskottets behandling och föranledde inte hellernågon reservafion från sida, varför det naturligtvis inte finnsnågot skäl att särskilt kommentera den . Jaganser att det inte heller finns någon anledning att kommentera moderatmotionenom att skall avskaffas, eftersom och de övrigaborgerliga partiernas inställning till och löntagarfondernasedan länge är väl känd. Men jag måste säga att jag funderade litet grand övervarför och de andra borgerliga partierna kan acceptera den fjärdeAP-fonden, som har samma regelverk och arbetar under samma premisser som denfemte AP-fonden, men inte kan acceptera den femte. Det är något ologiskt ochobegripligt. Näringsutskottetsmajoritet avstyrker den moderata motionen. Jag yrkar bifall till hemställan i näringsutskottets betänkande 21. AnL 129 (): Jag försäkrar församlingen här att jag inte skall tala tio minutermomentvis, utan jag skall vara kortfattad. 1anslutning till årets redogörelse har vi i en motion tagit upp frågan omfondernas investeringar i kärnkraftsverksamhet. Vi har genom utskottets försorgfått en ganska fyllig redogörelse för de belopp som lånats ut till de olikakärnkraftsföretagen. Vi har fått försäkringar om att inte ens ett mycketallvarligt haveri i något verk skulle drabba AP-fonderna särskilt hårt. Givetvisanser vi i att det var ett allvarligt misstag att göra dessa placeringar,men eftersom kärnkraften skall avvecklas bör det inte finnas risk för ettupprepande av dessa misstag. Några stora nyinvesteringar bör inte bli aktuella.Vi har ju därför inte någon reservation. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 26§.) 1989/90:NU22 Förmedling av utländska försäkringar, m.m. (prop. 1989/90:34). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades under 26 §.) Exportfrämjande verksamhet i , 171.m. 24 § Exportfrämjande verksamhet i , m.m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /90:NU26 Vissa anslag inom område (prop. 1989/90:100 delvis och 1989/90:150 delvis). AnL 130PER (): Det här betänkandet handlar om handelskontoroch exportfrämjande. Vi har i reservation 2 velat ha ett särskilthandelskontor i . Vi tycker att det är bättre att verksamheten sköts viahandelskontor än via ambassaderna. Det är ett sätt som tillämpas i större delarav världen. Med tanke på den utveckling som sker i och isynnerhet i tycker vi att det är angeläget. Vi föreslår ireservation 2 ett belopp pä 5 miljoner extra för att ett handelskontor skallkunna inrättas. 1 reservation 3 föreslås en plan för exportfrämjandeverksamhet i övriga när vi nu ser den utomordentligt snabbaekonomiska utvecklingen och stora avregleringen där Det finns all anledningatt tillvarata de möjligheter för ökad handel och ökat utbyte som kan finnas. Jag stöder de bägge moderata reservationerna,men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 3. 131 (): Jag har inte begärt ordet enbart för att önskakammarens ledamöter en skön sommar, men jag tänker börja med det. Däreftersäger jag att stödjer såväl reservation 1 som reservation 3, menjag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 3. 132 (): Jag kan instämma i vad Per ochGudrun harsagt. Jag yrkar bifall till reservation 3. Sedan ber jag attfå önska ledamöterna en skön sommar, i synnerhet ledamötena inäringsutskottet. AnL 133 (): Med tanke på den långa arbetsdagen och denarbetstyngd kammaren belastas med samt mot bakgrund av den läskunnighet som jagtror kammarens ledamöter besitter fattar jag mig kort. Jag utgår från att utskottsmajoritetensmycket väl motiverade förslag vinner majoritet vid en 1989/90:139 12 juni1990 Tilläggsanslagtill skatteförvaHningen och folkbokföringen eventuell omröstning,varför jag yrkar avslag på reservationerna 1, 2, 3 och 4 samt bifall tillutskottsmajoritetens förslag. AnL134 (): Det pågår i en kraftfull propaganda från näringslivets sida föratt få oss att tro att det är som är , för att få oss att troatt blir isolerat och vår välfärd hotad om vi inte går över vindbrygganoch innanför de murar som bygger upp mot omvärlden. Detta trotsatt har mycket goda handelsförbindelser med bl.a. och attvi har ett frihandelsavtal. Vifrån har sedan vi kom in i försökt påvisa farorna ochnackdelarna med detta ensidiga synsätt. Vi tycker att vi skall behålla vårhandlingsfrihet. Det måste finnas ekonomiska möjligheter att få en meraallsidig information om den mycket viktiga frågan om framtid i Europaoch världen än bara den information som näringslivet behagar förmedla. Jagyrkar bifall till reservation 4 i detta betänkande. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut fattades under 26 §). 25§ Tilläggsanslag till skatteförvaltningen och folkbokföringen Föredrogs skatteutskottets betänkande 1989/90:SkU33Tilläggsanslag till skatteförvaHningen och folkbokföringen 1989/90:150delvis). Anf.135 (): I det här betänkandet har vi en reservation tillsammans med ochfyra egna reservationer Denviktigaste reservationen är den som berör folkbokföringsreformen, reservation2. Jag yrkar bifall till den. Som även utskottet anför har medkompetent personal skött folkbokföringen utomordentligt bra. Med hänsyn härtilloch till den fördyring som kommer att uppstå bör det av fattadeprincipbeslutet om folkbokföringen upphävas. Vi tycker dessutom att riksdagenskall som sin mening ge regeringen tiU känna att folkbokföringen bör skötas påsamma sätt som . Sedanvill jag nämna något om vår femte reservation om arkivhantering. I och med denya uppgifter som kommer att införas i folkbokföringen raderas gamla tidigareregistrerade uppgifter bort. Det är dystert. Vi har ju världens äldstafolkbokföring. Den kom till . Därmed kan man säga att den snart är350 år, såsom det också står i betänkandet. Vi beklagar denna utarmning ochtycker att man borde ha behållit församlingsindelningen med sina anor imedeltidens socknar, som för de flesta framstår som mera överensstämmande medhembygdskänslan, än skattekontorets verksamhetsområde. Vi vill helst inte sedessa uppgifter hos skattemyndigheterna. 136ISA (): står bakom en reservation när detgäller genomförandet av folkbokföringsreformen. Vi menar att beslut ianslagsfrågan borde ha anstått till dess att remissvaren hade kunnatpresenteras och organisationskommitténs förslag hade beretts av regeringen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag under mom. 7, somär speciellt glädjande. Där har vi i äntligen fått stöd för ettgammalt krav på att misshandlade kvinnor skall få byta personnummer. Detta haralltså utskottet föreslagit att ge som sin mening regeringen till känna. Tilläggsanslag till skatteförvaltn ingen och folkbokföringen 137 GÖRELTHURDIN (c): har alltsedan frågan omfolkbokföringens överföring från församlingar till lokalaskattemyndigheter började diskuteras varit fullständigt emot den. Vi tyckeratt det tyder på en undervärdering av de uppgifter som finns ute påförsamlingarna. Det visar bristande tilltro till att rationaliseringar avfolkbokföringen hade kunnat genomföras i regi. Det verkar som om vi inte kan få det tidigare beslutetupphävt, vilket vi kämpat för. Det är beklagligt. Att härgår mot kyrkomötets majoritet visar hur litet känsla man har för denna frågasförankring bland människorna. Dessutom kommer det att vålla svårigheter försläktforskning . Många som ägnar sig åt släktforskning har hört avsig och berättat om de problem som kommer att uppstå. Jag skall inte förlänga debatten i denna sena timme. Jagvill bara yrka bifall till reservation 2 där vi begär att det tidigarebeslutet upphävs. Jag skulle ändå vilja visa på en sak som vi inte ställtoss bakom. Det är en skrivning som jag tycker innebär ett misstänkliggörande avde anställda ute i pastoraten. Utskottet framhåller: "Utskottet villsamtidigt anmärka att utskottet utgår från att pastoraten - utan någotuttalande därom från - medverkar i den utsträckning som behövs iarbetet med att föra över informationen från de personakter som förs tillde nya datorbaserade folkbokföringsregistren." Det ligger ett litet förtäckt hot i detta! Man kan alltsåtänka sig att andra åtgärder skall vidtas, om pastoraten inte fogar sig i detbeslut som har fattat. Om man alltid skulle ha den inställningen,skulle det medföra att vi här i , så snart vi fattade ett beslut,skulle göra en sådan anmärkning så att länsstyrelser och andra myndigheterverkligen följde det fattade beslutet. 138 (): Jag vill bara hänvisatill det särskilda yttrande som har avgivit vid detta betänkandeoch där vi behandlar den sist nämnda frågan. 139MARIANNE i (s): Fru talman! beslutaderiksdagen att folkbokföringen skulle organiseras om. Beslutet innebar attskattemyndigheten skulle ta över folk- 1989/90:139 12 juni1990 Tilläggsanslagtill skatteförvaHningen och folkbokföringen bokföringen från pastorsexpeditionerna.Den nya organisationen skulle börja tillämpas . Enorganisafionskomrnitté tillsattes för att utreda hur folkbokföringen skulleorganiseras . Ettdelbetänkande har lagts fram, och det går ut på att skattemyndigheten skallha huvudansvaret för folkbokföringen och att försäkringskassorna skall varabehjälpliga med viss service till allmänheten. Föratt man skall kunna leva upp till beslutet om att den nya organisationen skallvara genomförd måste medel anvisas så att man redan nu kanbörja föra över uppgifter från pastorsexpeditionerna till skattemyndigheten.Det har begärts ett reservationsanslag om 370 milj.kr. för detta ändamål. Ettantal motioner har väckts i frågan. I motionerna har krävts dels att någramedel inte skall anvisas, dels att beslutet om omorganisationen skall rivasupp. Enmajoritet i beslöt 1987 att reformen skulle genomföras, och jag kaninte se att det finns majoritet för någon annan uppfattning heller Isamband med beslutet fördes många och långa diskussioner, och jag tycker inteatt vi skall förlänga debatten med en ytterligare diskussion. Jagyrkar bifall till skatteutskottets hemställan i utskottets betänkande SkU33 ochavslag på de reservationer som har väckts i ärendet. JagviU dock göra några kommentarer med anledning av motionerna Sk319 yrkande 2 ochSk904, vilka behandlar byte av personnummer. Utskottetär väl medvetet om det tilläggsdirektiv som folkbokföringskommittéfått vad gäller byte av personnummer. Vi vet också att ett betänkande är attvänta vilken dag som helst.