prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — Just i de avseendena instämmer jag i hans uttalanden, men som sagtinte i övrigt. är, vilket också sades i en skrivelse vifick, ytterdörr mot västen Det skrevs att vi skulle behålla låset pådörren, behålla . Sådant var budskapet. Det är faktiskt så att med det beslut som kammarensmajoritet uppenbarligen är beredd att fatta klär vi av ytterdörren inte baralåset utan också gångjärnen, och detta får faktiskt mycket stora konsekvenserför det västsvenska försvaret. Utöver betydelsen av att hålla ett regemente och brigadersom är välorien-terade i sin hemmaterräng och som noga känner till det områdedär man utbildas och där man sedan mobiliseras kan man också konstatera attett regemente som 117 i har utomordentligt stor betydelse också för verksamheternakring själva regementet. Inte minst gäller detta något som tidigare berördes,nämligen frivilligverksamheten, t.ex. hemvärnet. Med det beslut som fattas får dessa verksamheter ettslag riktat mot sig. De får inrikta sig på en helt ny organisation för attklara de grundläggande behoven i frivilligverksamheten och i hemvärnet. Manfår bygga upp så mycket nytt för den sakens skull och så mycket ny organisationför att klara det som regementet klarar när det gäller bistånd vid räddningsverksamhetoch andra funktioner av mer civil karaktär som också medför mycket storakostnaden Detta har heller inte beaktats i det förslag till försvarsbeslut somi dag ligger framför oss. Det som också har en väldig betydelse för ett regemente ärnaturligtvis den folkliga förankringen. har historiskt oerhört stor folklig förankring. Det har också kommit till uttryck infördetta beslut, när över 100 000 människor i en namninsamling har uttalat sittstöd för regementet. Det har där framförts oerhört många tunga argument för attregementet skall bevaras. som debatten har pågått har detfaktiskt framförts många sådana tunga argument. Knappast någon - det finnsnågra få undantag - har framfört argument för att man skall lägga ner Bohuslänsregemente. Den delen av debatten har förts i det tysta, och med något enstakaundantag har man inte vågat, velat eller kunnat stå upp till försvar för dettabeslut. Därför är det utomordentligt beklagligt att vi nu stårberedda att ta ett beslut som innebär att vi inte bara glesar utvästkustförsvaret utan klär av det. Det tror jag man vågar säga. Får jagåterigen citera den lilla skrift som landade på våra bord :"Aldrig hade vi drömt om att ett fältdug-ligt regemente, med gott anseendei riket; god förankring i bygden, med godautbildningsbetingelser, beläget i gränsprovins, i ett strategiskt nyckelområde,skulle strykas ur rullorna. Ett bra och livsdugligt och betydelsefulltregemente för evigt utplånas." Det är detta som majoriteten i denna kammare är beredd attta ansvaret för ! Låt mig först instämma i vad både Karl-ErikSvartberg och den föregående talaren har sagt i sina beskrivningar av 117 ochdess betydelse. Det beslut som nu skall till att fatta är enligtmitt sätt att se det ett felaktigt beslut, ur flera synpunkter Till att börja med vill jag instämma i vad flera talaretidigare har sagt i denna debatt, bl.a. i , om detfelaktiga i beslutsordningen, att nu ta ett beslut om försvaretsfredsorganisation. Jag tycker att all logik talar för att man först bör utredaden aktuella säkerhetspolitiska hotbilden, sedan bestämma sig för vilkenkrigsorganisation som behövs utifrån denna hotbild och först därefter taställning till vilken freds- och utbildningsorganisation som behövs för attförsörja den krigsorganisationen. gör man alltså tvärsom och börjar med attbanta fredsorganisationen. Om skall sedan ta ställningtill de övriga delarna av vår försvarspolitik. Det kan ändå inte vara någotrimligt sätt att hantera så här viktiga frågon Sedan anser jag att det på flera olika grunder ärfelaktigt att lägga ned just 117, . Jag tycker att förtjänar ett starkt försvan Jagtycker också det är viktigt att ge rätt signaler till omvärlden när det gällervårt försvar och vår neutralitetspolitik. Drastiska nedskärningar på västkustenger felaktiga signalen försvar har redan tidigare bantats mycketkraftigt i olika om-gångan En nedläggning av 117 utarmar det västsvenskaförsvaret ytterligare. Egentligen kan det ju heller inte vara ekonomiska motivbakom ett sådant här beslut. Räknat redovisas vinsten av ennedläggning av 117 till ca 40 milj. kr,, och det skall jämföras med arménsårliga budgetram på 10 miljarder förnuftet säger ju att det inte kan varade här pengarna som är skälet för att ta ett sådant här beslut . Inte minst ur värnpliktssocial synpunkt är det viktigt attden militära grund- och fortutbildningen kan ske så nära hemorten som möjligt.De värnpliktiga som gör sin utbildning på 117 kommer från närområdet, frånBohuslän, och . En nedläggning av regementet innebär attde i fortsättningen kommer att få göra sin värnplikt långt hemifrån, med bl.a.ökade reskostnader och olika former av sociala problem som följd. Det är också viktigt för den allmänna försvarsviljan attförsvaret och dess organisationer har en fast förankring hos allmänheten. Härär de s.k. bygderegementena ovärderliga. Man får naturligtvis inte heller glömma densysselsättningsskapande effekt som regementet har i regionen - även om dettanaturligtvis inte skall vara ett avgörande skäl för ett försvarspolitisktbeslut. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. 5 protokoll 1989/90:46 Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. trots alltca 1 000 arbetstillfällen i fara i mellersta och norra , och jag tyckeratt även en sådan aspekt måste vägas in i den totala kalkylen. Ja, herr talman, listan över skäl för att behålla 117 kangöras mycket lång. Men eftersom man redan bestämt sig från socialdemokraternas,vpk-s och även sida att 117 skall läggas ned oavsett vad som sägsi denna debatt, nöjer jag mig med de skäl som jag har redovisat. Jagvill avslutningsvis yrka bifall till reservation 14. GÖTHEKNUTSON (m): Med mig här i talarstolen har jag ett parbetänkanden, flera motioner och en bok som heter -synnerligen läsvärd. Om jag låter som en bokkolportör, bör det väl geytterligare en kulturell stringens till mitt korta anförande. Icke desto mindreär min tanke att erinra om att de posotova förändringar som vi ser i våromvärld ingalunda skall tas för alldeles säkra. Det kan hända så väldigt mycket. Det kan hända attperestrojkan misslyckas, att strukturförändringarna får till följd att denvarubrist som råder i och i en del andra kommunistiska länder idetta fullkomliga kaos, detta totalfiasko för den kommunistiska ideologin ochdet kommunistiska systemet, leder till att stalinisterna och marskalkarna tillslut tar kommando. 1 , utgiven av Timbros förlag - jag vill gärnaunderlätta för er att hitta källan - har man skapat ett scenario daterat 1992.Eftersom försvarsministern, som har en plats på den värmländska riksdagsbänkennär han inte är försvarsminister längre, är här, skall jag nämna att ett av deväsentliga avsnitten i boken återger ett samtal i den 10 september1992 . Det kan hända att kriget kommer, och kommer det måste vivara rustade. Vi kan inte sänka garden, för att nu citera en socialdemokratiskpolitiker och tillika kabinettssekreterare, som tack och lov har blivitutskickad för att dämpa "fredsivrarna" som tror att man kan skapafred genom att rasera det egna försvaret. Det är faktiskt så att vårt försvarär fredsbevarande. Det är dess främsta syfte! Detta har många förstått, däribland värnpliktiga påregementen runt om i landet. Jag har också ett brev med mig här i talarstolen. Detkommer från värnpliktiga vid 13 i och 111 i . Det är ställt tillriksdagens förtroendevalda. De börjar brevet med att säga: "På besöksläktaren bakom er" - ärade ledamöteroch herr försvarsminister - "sitter värnpliktiga från 13 och 111.Värnpliktskommittén har bett det största oppositionspartiet att läsa upp dennaskrivelse." Därförkommer det till . Jag fortsätter att läsa; Det ni nu ser är unikt, ivärldshistorien går soldater ut och slåss för sina regementen. Vi värnpliktiga ställer upp för samhället och offrar ettår av våra liv, även om det inte är roligt, även om vi förlorar en massa pengaroch även om det iblandkänns totalt meningslöst, gör vi vårt bästa. Vad borde vi kunna kräva igengäld? * Utbildningsortennära hemmet öch rimlig väntetid. * Den bästautbildning och utrustning som flnns att tillgå. * Vår motivation(och befälens) är en förutsättning för att försvaret ska fungera. Förstör deninte." Så manar de värnpliktiga vid två avtre regementen, som föreslås bli nedlagda. Låt mig göra en parentes här Jag är alldeles säker på att devärnpliktiga vid 117, i , även skulle kunna skrivaett sådant här brev. Jag tror att de flesta av er, ärade ledamöter, herrtalman, försvarsministern, träffar befäl i vår armé i marinen och i flygvapnetsom vitsordar de värnpliktiga som fantastiskt fina grabbar som med moderntspråkbruk ger järnet för den utbildning de tar på sig i vårt värnpliktsförsvar,det som är den solida grunden för den form av folkförsvar som är vån När de värnpliktiga nu gör vad på dem ankommer menar deatt vi politiker också skall ta på oss ansvaret och ge dem tillräckligt medresurser, så att de har de bästa vapnen, att de har den bästa utbildningen, attde är kort sagt minst likvärdiga med de soldater som de skall möta om detvärsta skulle inträffa - att det blir ett krig. Vi kan inte. anser vi moderaten ta på vårt ansvar attskicka ut våra värnpliktiga och deras befäl i ett krig utan att de har minstlika stor chans att lösa sin uppgift och att behålla livet och helst ocksåslippa bli sårade som andra han Krig är djävulskt. Det är det värsta som kan inträffa fören nation. Vi måste nu se sanningen i vitögat och konstatera att vår armé ickeär tillräckligt utrustad . Det ärende som vi nu behandlar gällerfredsorganisationen - det handlar om fredsförband, dvs. utbildningsanstaltenMen i förlängningen skall vi också ta ställning till hur denna armé skallutrustas. Det finns handlingar som inte har kommit på bordet. Detfinns beräkningar - det som på militärt språk kallas underlag - som säger attdet skulle behövas ca för att fylla mob-förråden och skaffaden ammunition vi behoven Det skulle behövas ytterligare betydande summorockså för att förstärka krigsorganisationen på flera sätt. De värnpliktiga som har skrivit brevet som jag har lästbörjan ur pekar på bl.a, detta med utrustning. , när vi kan läsa bokenOperation kan viockså läsa om Värmlandsbrigaden. Eftersom jag representerar valkretsenVärmland ligger det nära till hands för mig att tala också om brigadensuppgift. Var den har sin uppgift är hemligt, men jag vill säga att jag inte äralldeles säker på att en vanlig svensk krigsbrigad kan mobilisera,anträda uppmarschen inom den tidsrymd som vi förutsätter. Ett av de första uttalanden som vår nuvarandeöverbefälhavare gjorde när han tillträdde för, om jag minns rätt, halvtannat årsedan var; Vi måste be angriparen om anstånd. behöver vi på ossför att hitta grejorna och få ihop det nödtorftigt. En stor del av utrustningensom skall finnas i mob-förråden finns som bekant ute i utbildningen. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. Arméns utvecklitig och totalförsvarets planeringssystem, ifi.m. Vi måste börja tala om dessa brister på ett uppriktigtsätt. Väldigt mycket har sopats under mattan. Det har riktats kritik mot bristande underlag från högstaförsvarsledningen. Jag kan instämma i den kritiken, men jag har en uppfattningom att det faktiskt också givits signaler från som sagt att"det här väntar vi med ". Efter nästan varje försvarsbeslut, undantaget det somfattades av den första borgerliga regeringen, har vi minskat omfattningen avvårt militära försvan Gång på gång kan vi konstatera, statistiskt och genom attmed enkel matematik räkna antalet brigader, att vi har en mindreförsvarsförmåga mätt i omfattning. Kvaliteten på de värnpliktiga har aldrig varit så bra somnu, särskilt de som utbildas . Men när utrustningen inte håller jämna steg,sänks också den nivån, för utan moderna vapen kan inte den värnpliktige föradet moderna kriget. Vi har ibland frågat oss, vi som är intresserade avförsvaret, och det är väldigt många: Hur länge kan man hålla på att minska detmilitära försvarets omfattning gång på gång? Hur länge skall det dröja innan enansvarsfull politisk ledning konstaterar att man också måste ändramålsättningen? Faktum är att när vi har flyttat stolpen tillräckligtmånga gånger i den här nedförsbacken, är vi nere i så få brigader att helalandet kan försvaras. Och den säkerhetspolitiska målsättningensäger som bekant att hela landet skall försvaras och att vi skall kunna mötaangrepp från flera håll. Försvarsministern kan naturligtvis svara på frågan hurlänge han kan tänka sig hålla på att minska antalet krigsbrigader. Och hur kanvi svara dessa värnpliktiga från 13 och III som har skrivit till oss folkvalda? Jag har tyvärr inte tagit till så mycket taletid att jagkan hålla på längre, och jag har med talmannens fördragsamhet överskridit enhel del. Men försvarsministern har möjlighet att ta ordet och tala om vad somär väsentligt för de värnpliktiga. Naturligtvis kommer att ha gått sittöde till mötes i det beslut som kommer, såvida man inte gör somförsvarsutskottets ordförande här rekommenderade: Gäsamman! Diskutera pengar också och låt försvaret inte bara blirelaterat efter en ständigt reellt krympande budget! Jag vill lägga en litet annan vinkling på detförsvarspolitiska beslutet än som gjorts den senaste timmen. de gröna vill verka för att vi skall få ettstarkt totalförsvar Det betyder att vi måste ha ett balanserat försvar ettförsvar som på ett socialt rimligt sätt kan möta och avvärja de hot som vi kanställas inför. Ett försvars styrka och möjlighet att lösa sina uppgifter mätsinte i hur stor andel av BNP som ett land använder för sitt totalförsvar. Detär den samlade förmågan som avgör, och det är hur effektiva vi är att användade resurser som vi kan ställa till totalförsvarets förfogande som betydernågonting. Det kangöras rader av jämförelser mellan olika länders försvar med högre BNP-andelstal,och man kan finna att det svenska försvaret står sig utomordentligt väl ieffektivitet på den rent militära sidan. Avgörande för utformningen av ett fungerande totalförsvarär vilka hot som ett sådant försvar skall kunna möta. Hoten kan delas in i ettantal områden; Hotbilderna förändras ständigt och med storhastighet. Vad gäller de militära hoten vill jag helt stillsamt peka på denedrustningsförhandlingar som pågår i . Dessa ger nu mycket goda resultat.Alla parter är intresserade av att rusta ner, inte minst av ekonomiskaskäl eftersom det är så fruktansvärt dyrt att fortsätta att rusta upp. Vi kandessutom använda pengarna och den mänskliga andliga kapaciteten på bättre sättän genom att rusta upp och ta död på varandra. Att inte låta förändringen i fråga om förhållandena iEuropa påverka våra militära rustningar vore förödande. har ettanseende som neutral stat, och det kan vi inte svika. Vi måste varaintresserade av att se till att omdaningen i kan fortsätta så attmänniskorna där kan bli befriade från sina ok. Vi har ett ansvar att intestöra processen, vi har ett ansvar att hjälpa den på väg. Det är bra förmänniskorna hän och det är bra för oss. Jag vill här anknyta till vad tidigare sadeom att naturligtvis inte ensidigt kan rusta ned. Detta kan det aldrigbli fråga om. En allmän, planerad och kontrollerad nedrustning i vårtnärområde skulle däremot vara ett stöd för denna utveckling. Vad vi gör i dettakritiska skede är därför mycket viktigt. Många talar om vikten av att geriktiga signalen Vi borde i stället se till att ordna en speciellnedrustningskonferens för vårt närområde med alla inblandade parter somdeltagare, i syfte att på detta sätt nå en balanserad överenskommelse i frågaom nedrustningen. Inget kan vara sä neutralt som nedrustade staten vi i dagens skede, innan den aktiva nedrustningspolitiken har kommit igång, behålla vår handlingsfrihet. De ekologiska hoten är de mest framträdande hotenöver hela världen, även hos oss. Vi ser hur de ekologiska systemenförsämras. Produktionsförmågan inom dessa system går ner på grund av alltavfall och alla gifter som vi sprider i tron att det är bra för den ekonomiskautvecklingen. Själva livsgrunden hotas av vårt sätt att leva. Vi har byggt in fruktansvärda hot i det svenska samhället,och ett sådant hot är kärnkraften. Kärnkraften kan vilken dag som helst ge ossofattbara störningar genom en reaktorolycka. Reaktorerna försprödas avneutron-strålningen, Allvariiga olyckor med snabba förlopp kan inträffa precisnär som helst. Olyckan i Tjernobyl skadade ett område stort som . Dessahot kommer inte bara från oss själva utan också från våra grannländer Det måstevara en gemensam uppgift att försöka komma till rätta med dern, och det mycketsnabbt. Vi kan inte långhala dessa frågors lösning på det sätt som sken När vi haranalyserat de avgörande hoten mot vår framtid borde det inte Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem, vara svårtatt uppbåda de nödvändiga resurserna för att sätta i gång med arbetet.Analysen är egentligen redan gjord. Vi kan läsa om den, vikan höra om den och vi kan med egna ögon se vad som sker och analysera det visen Politik är att vilja, och fordras det nödvändigauttrycket för viljan, dvs. om denna vilja verkligen finns. degröna har i många sammanhang framfört att en förutsättning för att klara avmiljöproblemen och miljöhoten är att vi minskar den materiella förbrukningen.Samtidigt har vi ett mycket brett tekniskt kunnande som ger oss teknikeratt arbeta med. tekniker som vi på olika sätt kan förmedla till våragrannländer och i och med detta hjälpa dem ur deras fruktansvärda situation. Vi lever i i vilken finns även ekonomiska hot. Våramöjligheter att handla självständigt hotas på många olika sätt. Vi kan i dagläsa om hur svenska företagare hotas till sin existens därför att de har tagitett globalt miljöansvar genom att avstå från att använda freoner i sintillverkning. Produkten blir då dyrare än de som importeras från länder som använderfreonen Om vill införa importregleringar mot freontillverkade produkterbetraktar EG detta som ett handelshinden Vi importerar varor tillverkadepå sätt som vi inte kan acceptera. Vi har tidigare här i behandlatett parallellfall, som gällde äpplen och päron. Vi utsätts alltså förekonomiska hot om vi vill föra en självständig överlevnadspolitik. Vårt samhälle är utomordenligt sårbart. Vi har som det nuär inga praktiska möjligheter att klara långa tider av avspärrning ellersituationer där den elektriska försörjningen har slagits ut. Dagens jordbrukspolitik gör det än svårare att klarakrisen Vi är enligt liggande förslag i färd med att lägga ner stora åkerarealerdärför att de just nu inte anses vara lönsamma. Utredningar har visat att viför att uthålligt klara folkförsörjningen behöver utnyttja all den somvi nu använder för odling. Att inte ta hänsyn till detta är att förespråka enframtida svält-politik. Livsmedelsförsörjningen är beroende av importeradefossila bränslen och av elkraft. Vår eldistribution är starkt centraliseradoch därmed lätt att slå ut. Att klara stadsbors mat-, värme- ochvattenförsörjning i en av-stängningskris är praktiskt taget omöjligt. Vi kommeratt kunna svälta och frysa ihjäl. Vad kan vi göra åt det? Vi måste decentralisera vår elproduktion så att vi kanklara av det allra nödvändigast-' med hjälp av lokala och regionala resursen Destora systemen måste byggas så att delarna kan kopplas isär och fungera separatvid stör-ningan Vi måste decentralisera vår förädlingsindustri så att vifår mer av lokal självförsörjning och en stark minskning av transporterna. Meddessa åtgärder minskar dessutom de ekologiska hoten i styrka. Vi måste bygga upp den lokala hemskyddsorganisationen medett väsentligt utbyggt stöd, så att organisationen kan vara i funktion långttidigare än som planeras och så att organisationen verkligen kan hjälpa ossvid kriser i såväl fred som krig. Vi måste behålla våra landskapsregementen och bygga uppmiljövärnsregementen, som kan fungera som nationell och internationell hjälpnär det behövs.Regementen kan också vara en bas för det militära försvaret för den händelse demilitära hoten åter skulle komma i förgrunden. Vi kan på detta sätt få en finflexibilitet och klara både miljöhot och tänkbara militära hot . Vi måste bygga om vårt samhälle så att det blir robust ochuthålligt. Problemet med de traditionella försvarsutredningarna är att de intebeaktar andra hot än de rent militära. Det är en belastning att de inte ser påhelheten vad gäller hoten mot oss och att de nu uppenbarligen verkar viljablunda för den militära utvecklingen i vårt närområde. Utredningarna är hellerinte villiga att ta rimliga initiativ för att i ett komplicerat samhälle setill att hoten mot oss minskan Därför krävs en omrustning och ett införande av enallmän värntjänst för både män och kvinnon Vi har fina utbildningsresurser ivårt militära system. Det skall vi utnyttja, bibehålla och utveckla. Vi måstefå till stånd en omrustning som innebär ett första steg mot ett socialt försvarmed folklig förankring. Ett folkligt försvar byggt på allmän värntjänst ger ossen chans att klara av både militära och ekologiska hot . Försvarspolitiken är egentligen för viktig för att handhasenbart av försvarspolitiken Vi måste få en vidgning av synen påförsvarspolitiken, vi måste se till att få med andra begrepp och andra tankar,så att totalförsvaret blir vad som menas med ett totalförsvar. Vi måste selångsiktigt på dessa frågon Vi måste, som säger, ha godabeslutsunderlag och därmed få tid till eftertanke. Jag vill också anknyta till vad sade. Hansade att man måste dämpa fredsivrarna. Jag måste säga att jag aldrig kommer attdämpas i min iver att skapa fred. Jag menar att det är fruktansvärt att sägaatt man måste dämpa fredsivrarna. Jag är skakad. Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m.m. GÖTHEKNUTSON (m) replik; Eftersom jag inte använder mig av skrivnamanus kan jag inte exakt citera mina ord så som de föll. Men det som följdeefter de ord som citerade skall jag be att få poängtera. Jag sade;Dämpa fredsivrarna i deras tro att man kan skapa fred genom att rasera vårtförsvan Detta kan jag upprepa många gången Jag är ganska övertygad om att dendel av svenska folket som har denna insikt - och av undersökningar att döma ärdet en klar majoritet - skriver under på detta. Det är mycket bra att det finns så många människor -kanske borde det finnas ännu fler av den sorten - som går ut och talar för freden.Men det gör ju även våra värnpliktiga och våra befäl samt även de politiker somanser att vi skall ha ett så starkt försvar att det verkligen ärfredsbevarande. För tror väl inte att skulle ha varit denfria, suveräna nation som landet är, med ett parlament där vi kan fattabeslut, om vi inte hade haft ett så starkt försvar att det hade hindrat andraländer från att göra anspråk på landet? Det gäller också att kunna stå emotpolitiska påtryckningan Det finns dess värre från bara de senaste århundradenahundratals exempel på hur det har gått för nationer som inte har kunnat hävdasina gränsers okränk-barhet. Vi skallvara tacksamma för att det har funnits de i detta land som har Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. kunnat stå fast vid kravetpå att vi skall kunna försvara oss till alla delan Vi moderater är oroliga föratt man kan det om denna rasering fortsätter. CARLFRICK (mp) replik; Fredsiver kan vara många olika saken För mig är det att arbeta för i vårt närområde skall minska rustningarna överallt på ett planmässigt ochbalanserat sätt så att hoten minskar Miljöpartietförespråkar ingen total svensk ensidig nedrustning, om nu skulletro det. Vi tror på en process som leder till att de militära hoten sakta mensäkert minskas. Det finns säkert ingenting så fredsbevarande som att man intehar speciellt mycket vapen att tillgå. Dettamåste vara ett långsiktigt mål. Det är därför jag reagerar mot begreppet attdämpa fredsivrarna.