prot · GD0932 · 1989-12-31 00:00:00 — Glasnost och perestrojka har medfört en kraftig förändring i debaltiska republikerna, förmodligen den mest omfattande i . Man frapperasav den slora öppenhet som visas i diskussioner, i kulturlivet och på galor ochtorg. Såväl självkritiken som kritiken mol centralmaklen i äromfattande. Uppgörelsen med historien är inle sällan skoningslös. Även delpolitiska livet blommar. Nya oberoende rörelser växer fram och förhoppningarfinns om elt kommande flerpartisystem. Engagemangeti omdaningsprocessen är omfattande och djupgående. Del mest symboliska menockså tydliga uttrycket för della var den s.k. Baltiska kedjan, som formadesden , innan vår ankomst lill . Uppskattningsvis 2miljoner av 7,5 miljoner invånare bildade då en mänsklig kedjamellan huvudstäderna i de tre republikerna. Kedjansträckte sig från via till , en sträcka på . ända förmedlades ordet "frihel" mol . Kravenpå ökat självbestämmande är myckel starka. Del gäller ekonomin, handeln,kulluren men också del politiska området. Bland vissa grupper finns en storotålighet och t.o.m. önskan om frigörelse från unionen. Den nationellamedvetenheten är stor och har bl,a, tagit sig uttryck i atl republikernasofficiella flaggor halals och ersatts med de gamla nalionsflaggorna frånsjälvständighetstiden. Vårresas huvudsakliga syfte var att studera kyrkornas arbetsmöjligheter. Här haren total omvälvning ägt rum . Visserligen gällerformellt gamla lagar med omfattande förbud mol religiös verksamhel, men detillämpas inte längre. För övrigi är kyrkolagsliflningen föremål för översyn.Statens inlresse för kyrkans arbete och roll i samhällslivet har genomgått enkraftig förändring. Staten,som tidigare stängt mängder av kyrkor, öppnar nu åter dessa byggnader förgudstjänstliv. Medel anslås för restaureringar. Församlingarnas verksamhel ökarsnabbi, såväl gudstjänstliv som annan verksamhel, t,ex. ungdomsarbete,undervisning och information. Det är möjligt alt affischera och hållamöten utomhus. Och kyrkan samlar ökande skaror. Problemen är mestpraktiska, därför inle små. Man saknar möjligheter alt på elt effektivt sättsprida information bl.a. på grund av bristande iryckerire-surser. Dessutom harman stor brist på präster och pastorer. Intresset för kyrkansarbete är stort, särskilt mol bakgrund av del förtryck 1989/90:32 somtidigare rått. Kyrkan har också en aktiv roll i omdaningsprocessen, som den i alla fall delvis lever upptill. Den medverkar bl.a. till stabilisering och ' ' försoning i de konflikter som finns, bl.a. avetnisk natur. Närdel gäller näringsutvecklingen har haft en bättre utveckling än övrigaSovjetrepubliker. Trots del mötte vi kritik mot en, som man ansåg, alldeles försvag ulveckling dels förorsakad av egna misslag, dels av den hårdacentralstyrningen från . Stora förhoppningar knyts nu till det ekonomiskasjälvstyre som blir möjligt fr.o.m, . skall stå modell förGorbaljovs nya ekonomiska politik. Mensvårigheterna är många. Ekonomin är körd i botten och svår att restaurera.Varubristen är omfattande och ransoneringssyslem vanliga. Produktionsmedlen ärhårt slitna. Miljöproblemen är gigantiska. Till detta kommer de etniskaspänningarna med strejker och demonstrationer som följd. Vimötte under vår resa önskemål om ett svenskl stöd i denomdaningsprocess som pågår. Man efterfrågade utvecklade förbindelser på enmängd områden, bl.a. avseende handel, kultur, turism och utbildning. Önskemålom bistånd fanns bl.a. inom del tekniska området inkluderande åtgärder molmiljöproblemen. Våra sagesman strök särskilt under betydelsen av konkretainsatser. Detär hell uppenbarl, alt kan spela en mycket viktig roll i den förändringsprocesssom pågår samt för alt stödja strävandena mol ökat självbestämmande. Molbakgrund av alt utrikesministern besökt de baltiska republikerna medsyftet att skaffa mer information om möjligheterna till elt svenskt bidrag iden fortsatta omdaningsprocessen vill jag ställa följande frågor; Vad är utrikesministerns allmänna uppfattning omlägel i de baltiska republikerna och förutsättningar för ett svenskl stöd? Hur kan en officiell svensk representation utformasi och när kan delta bli aktuellt? Hur kan medverka till ett ökat handels-,kultur- och turislutbyie? Hur kan ett bistånd avseende teknikutveckling ochteknikstöd utformas? Vilka är möjligheterna till forsknings- ochutbildningsutbyte? Vilka är möjligheterna atl ge kyrkorna i Baltikumett stöd? 1989/90:83av () lill statsrådet om den planeradedataregislreringen av folkbokföringsuppgifler; I förbereds en av de största administrativareformerna som skett i vårt land de . Den berör varendamedborgare. övertar de lokala skattemyndigheterna ansvaret förfolkbokföringen. skall registren totaldatoriseras. Uppgifternai det nya dataregistret kommer atl kunna nås enkelt från tusentals terminaler.När reformen träder i kraft skall 9 miljoner personakter, som förs manuellt på landets pastorsexpeditioner, ha förts över till data ochlokala skattemyndigheter. Delsom i denna reform är mest stötande är tillvägagångssättet. De oer hört viktiga integritets- och sekrelessaspeklerna har inte lösts innan refor- 76 men beslutades. Detta är elt principiellt felaktigtförfaringssätt som kan få oanade konsekvenser förenskilda medborgare. Faderskapsärenden, adop- Prot. 1989/90:32 tioner,namnbyten, könsbyten, invandring, utvandring och biologiska barn - 24november 1989 allt slår i pastorsexpeditionernas personakler och dessakänsliga upp-gifter skyddas därigenom från otillbörlig insyn. Pastorsämbetenamatar inle in uppgifter av denna art i länsskattemyndighetens dator, utanbehåller dem manuellt antecknade på personakterna. Arbetetatl överföra personakterna är beräknat atl la i anspråk. Utomståendeskrivbyråer kommer all hyras in under denna lid för att på olika platser avläsade 9 miljoner personaklerna. Kostnaden för denna överföring har av POFF(projektgruppen för omorganisation av folkbokföringen) beräknats till 260milj. Enligtproposition 1986/87:158 skulle ett visst ADB-stöd vara nödvändigt. Atl helaurkunden skulle ligga på data hade man vid tiden för beslutet ej tänkt på. Medhänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Anser statsrådet att den planerade omfattningenav ADB-stödet är fören ligt med beslut? Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta föratt integriteten och sekre tessen i dessa frågor skall kunna bibehållas? 17§ Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågorframställts 1989/90:237av () till utrikesministern om de kinesiska studenterna iSverige: Efter händelserna i kankinesiska studenter drabbas hårt om de tvingas återvända till . Är regeringen beredd att aktivt verka för atlkinesiska studenter skall få förlängt uppehållstillstånd och arbetstillstånd iSverige? 1989/90:238av (vpk) till utbildningsministern om det nordiskakultursamarbetet: Enligt uppgift i pressen är församhällsplanering, Nordplan, som har sin bas på i , hotat av en snabb och oförberedd nedläggning. Skälet är inte alt Nordplan har bedömts som en onyttig eller onödig institution, ulan enbarl att pengar behövs till litetlösare i projekt inom det nordiskakultursamarbetet. beredd alt medverka lill Nordplans nedläggning utan sed- 77 7Riksdagens protokoll 1989/90:32 vanligtsamråd med berörda och ulan en parlamentarisk diskussion i resp. land ? 1989/90:239 av () lillkommunikationsministern om kontroll av körkortsutbildningen för innehavare avutländska körkort: Den första snön har redan fallit,och ishalka och frostnätter är nu vanligt förekommande . kanvi höra rapporter om trafikolyckor där svenskfödda förare - vana vidåterkommande vinlerväglag - ändå har råkat illa ut. I kammaren har man diskuterat körkort somutfärdas till asylsökande eller flyktingar trots osäker bakgrund vad gällerpapper etc. S.k. internationella körkort är bra i vanliga fall, jag vill påintet sätt byråkratisera den överenskommelsen eller la bort den. Vi vet dockalt många asylsökande - som ämnar stanna lång lid i - inle alllid harens vanlig körkortsutbildning och oftast inte alls någon jämförbar med den vikräver i . Ändå utfärdas körkort på löpande band. Del lorde l.ex. varasvårt, om inte rent av omöjligt, att bedriva ordentlig körkortsutbildning ikrigels . Många människor som bor i närheten av flyktingförläggningar äri dag rädda för vad som kan inträffa, när vinlerväglagel dessutom börjar komma. Vilka åtgärder ärkommunikationsministern beredd atl vidta för all säkerställa all invånare iSverige med utländska körkort/förarbevis har en för svensk trafik och svensktväglag tillfredsställande utbildning? 1989/90:240 av () tilljustitieministern om omhändertagande av våldsbrotlslingar; En taxichaufför i blev ihelgen hotad lill livet av en person beväpnad med yxa. Yxan svingdes motchauffören, som lyckades trampa på gasen så atl yxhugget i stället träffadebakrutan. Polisen lalar om olaga hol och skadegörelse, och åklagaren harbeslutet släppa yxmannen. Två tonåringar knivskars svårt påHisingen i . Den 18-årige gärningsmannen är känd hos polisen somvåldsbenägen. tidigare hade samme 18-åring misshandlat en pojke. Delsenare fallet ligger fortfarande hos polisen för utredning. Fall som dessa där gärningsmannen släpps direkl eflerdelta slags våldsbrott upprör allmänheten, eftersom tryggheten för offren ochblivande offer är hotad. Molbakgrund av anförda exempel vill jag fråga: Är justitieministern beredd atl se över regler och praxis vad gällerdirekl frisläppande av gärningsmän efler våldshandlingar? 1989/90:241av () till utrikesministern om upprättande av diplomatiskaförbindelser med regeringen i : lyckades denkambodjanska khmererna ta makten i Cambodja. Den börjadeomedelbart tillämpa en egen form av kommu- nism som bl.a. innebarIvångsförflytlning av invånarna från städerna till Prot. 1989/90:32landsbygden. Resultatet av de röda khmerernas skräckvälde är väl känt. 24november 1989 Miljontals människor dukade under av svält eller mördades avregimen. Terrornstoppades då grannlandet , i strid med folkrätten,invaderade Cambodja. En Vielnamslödd regering tillträdde och vietnamesiskatrupper stationerades i landet för alt förhindra de röda khmererna att återtamaklen. Sverigehar tidigare med hänvisning till de vietnamesiska truppernas närvaro iCambodja avstått från all upprätta diplomatiska förbindelser med regeringen iPhnom Penh. lämnade de vietnamesiska trupperna Cambodja.Regeringen i har , trots hårda angrepp från de rödakhmererna och andra gerillagrupper, behållit kontrollen över Cambodja. Finns det enligt ulrikesminislern någraprincipiella skäl som förhindrar att upprätta diplomatiskaförbindelser med regeringen i eller kan regeringen nu länka sig attetablera sådana förbindelser? 1989/90:242av () till utbildningsministern om brislen på studentbostäder: Ungdomens bostadssituation har under senare åruppmärksammats i många sammanhang. Den bostadsbrist som uppstod i mitten av1980-talel har framför allt drabbat unga människor som stått i begrepp atlträda ul på bostadsmarknaden. beräknar att ca 292 000 personersaknar eget kontrakt, dvs. egen bostad, och alt huvuddelen av dessa ärungdomar. Särskiltbesvärlig är situationen för de ungdomar som skall genomgå högskoleutbildningpå annan ort än hemorten. () har i en enkättill sina medlernskårer frågat om antalet som köar för en bostad och hur långväntetiden är. På de flesta högskoleorter har man en minsta kötid om 3 månader.På en del orter kan väntetiden vara ända upp . Mångakommuner/regioner vill gärna stå som värdar för en ny eller utökadhögskoleutbildning eftersom högskolan positivt bidrar lill regionens ulveckling. Mot bakgrund avovanslående vill jag fråga statsrådet ; År utbildningsministern beredd all ställa krav påberörda kommuner atl redovisa planer för hur studenternas bostadsbehov skallklaras innan beslut tas om var nya utbildningslinjer skall förläggas eller varen eventuell ökning av antalet platser på en utbildningslinje skall ske? 1989/90:243av () till kommunikationsministern om den planeradesnabbtågsförbindelsen mellan och : Snabbtåg mellan och skulleverksamt bidra lill bättre utvecklingsmöjligheter för kommunerna längs . Be rörda kommuner har efter noggrann uiredning redovisat detta och framfört krav på upprustning av banan och införande av snabbtåg. har med anledning av motioner uttalat sig positivt både 1988 och 1989 och fram- 79 1989/90:32 höll vidsenaste behandlingen (1988/89:TU16) att "det står klart alt ett snabbtåg mellan och skulle få mycket storbetydelse -------------------- . Utskottet utgår från alt vid sinsamhällsekonomiska pröv ning av projektet beaktar de regionalpoliliska effekterna." Utskottet fram höll även atl investeringskostnaderna var "relativt begränsade" ochatl SJ var berett atl sälla in erforderligt vagnmaterial. utgick alltså från alt snabbtågsförbindelsen skulle komma till stånd. ISJ ;s förslag lill investeringsprogram inför 2000-lalet har till stor överraskningendast medtagits snabbtåg från Slockholm till . För utvecklingen av södraNorrlandskusten och för övergång till en miljövänhg och attraktivkollektivtrafik skulle det vara en stor motgång om den planerade snabbtågsförbindelsentill inle genomförs. Vilka åtgärder avser regeringen atl vidta för attden planerade snabbtågsförbindelsen mellan och skall kommatill stånd? 1989/90:244av () till jordbruksministern om det nordiska miljömärket: Enligt pressmeddelande från Nordiska ministerrådetden har i sammansättningenkonsumentminislrarna beslutat införa en harmoniserad frivillig och positivmiljömärkning av produkter. Vidare framgår av meddelandet atl märkningenkommer att ske med ett gemensamt nordiskt märke. Märketföreställer en svan, som intill förväxling är lik symbolen för det officiellanordiska samarbetet. Symbolen har tillkommit i samarbete mellan Nordiska rådetoch . Valet av miljömärket hartydligen skett utan samråd med . Medanledning härav skulle jag vilja ställa följande fråga lill statsrådet , den nordiske samarbelsministern: Av vilken anledning har det nordiska miljömärketantagits av utan någon kontakt med ? 1989/90:24Sav () till socialministern om åtgärder för atl förhindrasjukförsäkringsbedrägerier: Det finns uppgifter som tyder på alt ungefär vartionde svensk fuskar med sjukförsäkringen. Uppgifterna har kommit fram genom dekontroller som försäkringskassorna gjorl på olika håll i landet och delta kaninte negligeras. Tydligenär del t.ex. inle ovanligt atl den försäkrade sjukanmäler sig och samtidigtförvärvsarbetar, på sin vanliga arbetsplats eller på något extrajobb, ochdärigenom får både lön och sjukersättning. Dellafusk skapar både en berättigad känsla av orättvisa hos ärliga löntagare ochstora merkostnader för samhället. Jag vill därför frågastatsrådet: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för altstoppa fusket inom sjukförsäkringen? 1989/90:246 av () till socialministern om utiandssvenskars Prot. 1989/90:32 rätt till sjukvård i : har köerna till behandlingeller operation vållat en irriterad och inflammerad debatt. Människorsom gått omkring med svåra smärtor har tyckt, med all rätt, att detta inte ärvärdigt ett land som och man har högljutt krävt snabba åtgärder avolika slag för atl korta köerna. Ochförvisso har en del åtgärder vidtagits ule i landet för all minska köerna mende finns fortfarande kvar. Och del finns människor som tycker att ären plåga och har liten förståelse för beslutsfattare som inte klarar av atteliminera köerna. Dåoch då händer också att svenskar bosatta utomlands av skattetekniska skälåtervänder till vid behov av behandling eller operation. Och inte säUanfår dessa människor förtur i kön, ofta med motivationen alt fallet är akut. Deltauppfattas naturligtvis som djupt orättvist av andra som slår i operationsköer. Min fråga till socialministernär därför: i Är det inle enrättvisefråga att avvisa patienter som bor och betalar skatt i elt annat land ochhänvisa dem till den sjukvård som finns i det landet? 1989/90:247av () till utrikesministern om FN:s verksamhet för israeUskapalestinier: Vid ett besök på och i i novemberkunde en grupp riksdagsmän konstatera att situationen för palestinierna ärsvår på de ockuperade områdena. Det palestinska upproret, intifadan, har letttill hårda repressalier från de israeliska militärmyndigheternas sida.Sjukhusen är överfulla av skottskadade palestinier. Universiteten är stängdaoch ungdomsskolorna stängs och öppnas om vartannat. UNRWA:s, dvs. FN:s, skolorhar på under innevarande år drivit verksamhel i två och en halvmånad i stället för nio. Deisraeliska militärmyndigheterna har i ökad utsträckning börjat göra intrång påFN-mark. Trots att FN åtnjuter immunitet förekommer det atl israeliska soldatertränger sig in på för all beslagta handlingar och arresterapalestinier. Nya krav på tillstånd har införts för byggen i FN-regi. På oUkasätt har militärmyndigheterna ökat trycket på UNRWA och försöker begränsaFT4:s flyktingorganisation dess arbetsmöjligheter. Israelerna vill styra UNRWA;s verksamhet. Jag vill ställa följandefråga till ulrikesminislern: Kan ge ett ökat stöd till UNRWA inbegripetbidrag till en utbyggnad av akutsjukvården, påtryckningar på för atlhålla skolorna öppna samt åtgärder i syfte att motverka israeliska försök atlbegränsa FN:s arbetsmöjligheter i de ockuperade områdena? 1989/90:248av () till statsrådet om handeln mellan och de avIsrael ockuperade områdena: 81 1989/90:32 Vidett flertal besök på och i , senast tillsammans med riksdagskollegor , harjag kunnat konstatera atl levnadsvillkoren för palestinierna är svåra. Detpågående palestinska upproret, intifadan, har självfallet gjorl situationenännu värre. Utöver rent fysiska umbäranden är samhällsstrukturen mycket svag.Skolor, kuhur, handel och sysselsättning är svårt drabbade. Handeln rör sig mest omjordbruksprodukter och enkelt hantverk. Utbytet med är litet. På olikasätt försöker israeliska myndigheter att begränsa palestiniernas möjligheteralt sälja varor i . Ockupationsmyndigheterna försvårar på olika sättockså varuproduktionen på och i . Exportmöjligheterna är starktkringskurna. Produktion lämpad för export är bl.a. cilrusprodukter, jordgubbaroch olivolja. En ökad export bl.a. till skulle kunna bidra till attlindra nöden i de av ockuperade områdena. Min fråga tillulrikeshandelsminislern är: Vad kan regeringen göra för atl bidra till enutvecklad handel mellan och de av ockuperade områdena? 1989/90:249av () till utbildningsministern om högskolan iKristianstad: De lokala högskolorna har en stor betydelse för denregionala ulvecklingen. Detta förutsätter dock bl.a. alt dessa högskolorsverksamhel inte motverkas av centralbyråkrati. Riskföreligger nu alt så blir fallet för högskolan i beträffande desspolymerlekniska utbildning. UHÄ kräver nu mol högskolans vilja att utbildningenska flytta från lill . Resultatet kan up-penbarhgen bhnedläggning av hela utbildningen. Mot denna bakgrund villjag fråga; År utbilningsminislern beredd att låta högskolansjälv bestämma lämplig utbildningsort? 1989/90:250av () till finansministern om skatteindrivning ochIvångssparande; De flesta löntagare har ålagts att tvångssparavissa belopp under . Detunder året tvångssparade beloppet kan dock skallemyndigheterna au-tomafiskl tai anspråk för all läcka uppkommande restskatt. Ytterst har kronofogdemyndighetendärefter rätt alt tvångsindriva den därvid uppkomna brislen i ivångssparandel. Mot denna bakgrund villjag fråga: Är finansministern beredd atl ändra lagen för altundvika denna sammanblandning mellan skatteindrivning och ivångssparande? 1989/90:2S1 av () tillarbetsmarknadsministern om regional- 82 politiskt stöd till : Örnsköldsvikär en framstående induslrikommun men i gengäld saknar Prot. 1989/90:32kommunen arbetstillfällen inom tjänstesektorn och framför allt sysselsätt- ning för kvinnor. föreslår särskilda satsningar på av särskilt dennaanledning. har i samverkan med ochlänsarbetsnämnden i inventerat behovet av tjänsteproduktion iÖrnsköldsvik. Inventeringen visar ett mycket positivt resultat ochförhoppningarna all tjänsteförelag skall etablera verksamhel i ärmycket stora. Kommunenhar därför beslutat ansöka om regionalpolitiskt stöd för att skapa etttjänslecenlrum för dessa företag. Del finns en allmän politisk övertygelse omatt det är väsentiigl att skapa kreativa miljöer för inte minst nyetableringarav tjänsteföretag. Medanledning av ett antal turer i handläggningen av denna ansökan, vill jag ställaföljande fråga: Kan arbetsmarknadsministern redogöra för hurregeringen handlägger delta ärende? 1989/90:2S2av () till arbetsmarknadsministern om sysselsättningen iHärnösand: är en av landets minsta och mest utsattaresidenssläder. Kommunen har en myeket liten industriell sysselsättning ochhar alt förlita sig på den statliga verksamhel som finns. På grund avrationaUseringar och andra förändringar i kommunen har enbart under80-lalet förlorat ca 500 arbetstillfällen. är också den endaresidensstaden i landet som inle erhållit någon statlig lokalisering. Därtillkommer den ovisshet som präglar KA 5 och dess verksamhel. Somelt dråpslag för anställda och kommunen kom då beskedet alt kommunens störstaindustri Hagraf läggs ner på grund av miljöskäl. Företagsledningen är inleberedd att satsa de medel som behövs för atl fabriken skall kunna drivasvidare. Därmed förlorar ca 250 anställda sina arbeten. Jag vill med hänvisningtill ovanstående ställa följande fråga: Vilka åtgärder är regeringen beredd atl vidta föratt ny såväl civil som statlig verksamhet skall kunna lokaliseras tillHärnösand? 1989/90:2S3av () till civilministern om chefskapet för statistiskacentralbyrån: Med anledning av alt SBC:s chef av regeringen harbeviljats tjänstledighet för arbete som gästprofessor vid Harvarduniversitel iUSA, anser jag all flera frågor är befogade. T.ex., är del rimligt attchefskapet för en så stor verksamhel som SCB :s kan förenas med månadslångavistelser i , är det möjligt all förena två så krävande arbeten över huvudlaget? Med anledning av detta vill jag veta vilka åtgärdercivilministern har vidtagit för att chefskapet för SCB inte skall förfuskas. 1989/90:32 den24 november 1989/90:254 av KentCarlsson (s) till socialministern om subventionen av re-ceptbelagda läkemedel: Kostnaden för atl subventionera receptbelagdaläkemedel ökar kraftigt. Preliminära beräkningar tyder på attsjukförsäkringen kommer alt-belastas med ytterligare nästan 1 miljard kronorjämfört med . Sjukförsäkringenskostnader för receptbelagda läkemedel har stigit brant . EnligtApoteksbolagets årsredovisningar har kostnaden utvecklats enligt följande; 1987 1988 1989 (prel.ber.) Mkr 3 631,6 4099,1 4 679,1 5 600,0 En mindre del av kostnadsökningen kan förklaras avden aUmänna kostnadsutvecklingen och av atl en del nya dyrare läkemedel harintroducerats. Apoteksbolaget redovisar dessutom i sin årsredovisning atlvolymen försålda receptbelagda läkemedel utvecklats relativl blygsamt. Denstörsta delen av kostnadsökningen saknar en rimlig förklaring om man slällerden i relation lill den internationella utvecklingen på läkemedelsområdet. Jagvill därför ställa följande fråga till socialministern: Vad tänker regeringen göra för atl hejda de snabbtstigande kostnaderna för atl subventionera enskildas kostnader förreceptbelagda läkemedel? 1989/90:255av () till utrikesministern om om barnsrättigheter: FN;s generalförsamling fattade , den 20november, beslut om en konvention om barnens rättigheter i världen. Medanledning av detta vill jag ställa följande fråga till utrikesministern; Hur och i vilken takt ämnar regeringen arbeta föratt skall ratificera denna konvention? 1989/90:256av () lill utrikesministern om hävande av sanktionernamot : samlades landets 72 folkvalda iTintenpalatset i för att utforma landets konstitution. Årav frihetskamp är till ända och sista koloni har fått sin självständighet. Motivenför rådande sanktioner mot /är inle längre aktuella. Ettnytt skede har börjat i landets ulveckling där fria handelsförbindelser medomvärlden får stor betydelse för ekonomi. Jag vill därför frågautrikesministern: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit ellerförberett för all häva sanklio- 84 nerna mot ?