prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — Och viktigaste förslag för att få ner brottslighetenär all vi skall låsa in fler ungdomar och hålla dem inlåsta längre, och viskall ha möjlighet alt läsa in dem från en mycket tidigare ålder än vad som ärmöjligt . Om politik skutte fä verka fullt ul på flerområden än när del gäller kriminalpolitiken, då skulle följden bli - delframgår av de förslag som har lagt fram - en ännu hårdare ekonomiskpolitik mot kommunerna än den som förs , dvs, kommunerna skulle få ändåmindre möjligheter all satsa på vettiga fritidsaktiviteter för våra ungdomar. Flera talar här om de sociala villkorens betydelse idet förebyggande arbetet. Men inser ni då inte vilken oerhörd betydelse det haratt kommunerna i och runt om har blivit av med så myckelpengar på den förda politiken alt de har tvingats slänga fritidsgårdar? Ochinser ni inte all om del inte finns något vettigt alt göra för ungdomarna därde hör hemma, blir effekten atl de åker in till och håller sig pågatorna? De har inte pengar atl gå på de lokaler som kanske skulle släppa inungdomar. Sä är del. Vi har talat om många känsloladdade områden när detgällt våldsbrotlsligheten. Vi har hoppat över ett väldigt känsloladdat område,och det är frågan om invandrarnas del i brottsligheten. Uppgifter om all mänmed invandrarbakgrund är överrepresenterade i våldtäklsanmälningaroch våldsbrottslighetfår inte tystas ner. Om den debatten inte tillåts, underblåser vi rasism ochfrämlingsfientlighet, och det är allra minst invandrarna betjänta av. Viunderblåser också rasim om vi tillämpar våra lagar på ett sätt för svenskar ochpå ett annat sätt för invandrare. nu göra undersökning om invandrarnas kriminalitet och invandrare som brottsoffer,och jag vill avslutningsvis säga alt det är oerhört viktigt all BRÅ fårtillräckligt med pengar till den undersökningen för all den skall kunna ske påett seriöst sätt, sä atl vi får alla fakta på bordet. Det är oerhört viktigtjust nu i den här debatten, och del är viktigt alt det sker i nära samarbetemed invandrarnas organisationer. Debatt om åtgärder mot våldet I detta sista pass vilt jag säga att minkänsla för anhöriga till de avlidna offren är mycket stark. Medkänslan medoffer som överlevt men som är skadade är lika stark. Våld måste bekämpas var ändet dyker upp, i alla dess former. I dagens tidningar finns ett upprop om atl politikerna börge sig ut på stan på Lucianatten. I hade vi redan diskuterat denfrågan, och de som kan går ul, däribland jag själv. Glesbygd kan jag efter åttaår som ungdomsgårdsföreståndare, men slorstadserfarenhelerna behöver fräschasupp. Jag vill också tala om all jag gladdes ål om storskalighetens avigsidor. Jag är helt med om deltakonstaterande. upprop om tandtösheten i lagen om egetnarkotikabruk kan kanske vara ett samarbelsprojekl i . Alt del behövsstraffskärpning i en det falt tycker även vi. En kommission för stöd åt lokala inititiativ ochorganisationer är bra, ! Det vill jag säga, eftersom ingen annanhar sagt det. Alla initiativ som kan påverka utvecklingen är välkomna. skall jag inte ge migpå. Det gör alla andra, och jag gillar fair play även i . Det kan bliövervåld annars. Del handlar om normer. Men jag noterade, , atl ingensvarade på uppropet om gränslöst partisamarbete i de vikliga frågorna omvåldet. Jag beklagar att politik tydligen alllid är politik. Innan jag säger några slutord: rösten. År del för att dölja den stora skillnaden mellan vad moderaternasäger och vad de sade i regeringsställning? kräver i sina inlägg resultat av åtgärdersom har vidtagits av en aktionsgrupp efter att ha blivit tillsatt . vill se resultat av de nya reglerna för statsbidragsom har avtalats . Del är precis del vi inte kan begära. Däremot kan vi begära all § 12-hemmen, som är en kommunaloch landstingskommunal angelägenhet, inrättas i den utsträckning som behövs.Del sker inte i alla kommuner där del behöver göras. Det finns åtskilliga exempel på all harmotsatt sig inrättandet av sådana hem. Framgångsrika åtgärder mot brott, även våldsbrott,förutsätter en politisk helhetssyn. Det handlar om atl skapa och vidmakthållaett samhälle som präglas av rättvisa och solidaritet. Ju större klyftor vi hari samhället, desto större blir avståndet mellan människor. Del leder i sin lurtill mindre förståelse för andra människor och deras olikheter. Mininställning är att det inte 3 protokoll 1989/90:26 Debatt om åtgärder mot våldet finnsnågot som är så bra alt det inte kan förbättras. Alla goda krafter måste få enchans alt medverka, och alla goda idéer måste lyftas fram. Svenska folkel kräver av oss politiker alt vi lägger delsom många uppfattar som politiskt käbbel åt sidan och i stället agerar i såstor enighet som det över huvud laget är möjligt. På det kriminalpoliliskaområdet är det en tradition i alt stor och bred enighet kan nås närdet gäller åtgärder. Den här debatten har visat all det fortfarande finns enmöjlighet atl driva det fortsatta arbetet med alt bekämpa våldet i samhälletmed stor politisk enighet. Jag gläder mig ål del. Del underlättar milt arbetesom justitieminister. Den särskilt anordnade debatten var härmed avslutad. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar, 3 § Justering av protokoll Justerades protokollet för den 7 noveinber. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisadesProposition 1989/90:46 till näringsutskoltet 1989/90:53 titt finansutskottet 1989/90;Fi7-Fil2till finansutskottet /90;TI7 litl trafikutskottet /90;N 1 tillnäringsutskoltet I989/90;LI-L4 till lagutskottet /90;Jul I och Jul2 tilljustitieutskoltet /90;U6 till ulrikesulskotlel 5§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Förelogs titt avgörande skatteutskottets betänkande1989/90;SkU8, justilieulskoltels betänkanden /90:JuU 1, JuU3, JuU6 ochJuU7. försvarsutskottets betänkanden /90:FöUl och FöU2. socialförsäkringsulskoltetsbelänkande 1989/90;SfU4, näringsutskottels belänkande 1989/90:NU1 samtarbetsmarknadsutskottets betänkande 1989/90;AU7 (betr, debatten i dessaärenden, se prot, 21), Skatteutskottetsbetänkande SkU8 Prot. I.(miljöavgifter) . Först biträddes reservation 3 av och med 38 röster mot 19 för reservation 4 av . 232 ledamöteravstod från atl rösta. Härefter biträddes reservation 3 av ochHåkan med 52 röster mot 35 för reservation 2 av ochLeif . 204 ledamöter avstod frän all rösta. Därpå biträddes reservation I av m.fl. med55 röster mot 51 för reservation 3 av och . 185ledamöter avstod från all rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 163 röster mot55 för reservation 1 av m.fl. 72 ledamöter avstod från allrösta. Mom. 2 (miljöavgifter och skaller för bilismen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av och , dels reservation 6 av -bifölls med acklamation. Mom. 3 (miljöavgift för affärscentra) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 18 förreservation 7 av , Mom. 4 (flygmiljöskaiten) Först biträddes reservation 10 av och med 40 röster mot 34 för reservation 11 av och , 215 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 9 av ochLeif - som ställdes mot reservation 10 av och - genom uppresning. Därpå biträddes reservation 8 av m.fl. somställdes mot reservation 9 av och - genom uppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 8 av m,fl, - genom uppresning. Mom. 5 (gödselmedelsavgiften) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation12 av m,fl,, dels reservation 13 av , delsreservation 14 av - bifölls med acklamation. Mom. 6 (bekämpningsmedelsavgiften) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation15 av m,fl,, dels reservation 16 av ,de/ireservation 17 av -- bifölls med acklamation. Mom. 7 (avfall) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avGösta Lyngå - bifölls med acklamation. Prot.1989/90:26 Mo/? ;, 5 (engångsförpackningarm,m,) 15november 1989 Utskottets hemställan bifölls med269 röster mot 21 för reservation 19 av Mom. 9 (omfattningen av reklamskallen) Utskottets hemställan - som ställdes inoi reservation 20av -bifölls med acklamation. Mom. 10 (uppbörden av reklamskatten) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 21 avKjell m,fl, - bifölls med acklamation, Utskottets hemställan bifölls, Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(kriminalisering vid prostitution) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 62 förreservation 1 av m,fl. 5 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 2 (otillåten pornografisk föreställning) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 57 förreservation 2 av ni,fl, 3 ledamöter avstod från alt rösta. Utskottets hemställan bifölls, Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(uppdelning av rörelse- och jordbruksinkomst) Utskottets hemställan bifölls med233 röster mot 55 för reservation 1 av m,fl. Mom. 2(bättre överensstämmelse mellan förmåner och avgifter) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 125 förreservation 2 av m,fl. 3(tillfällig utländsk arbetskraft) Prot, 1989/90:26 Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avGullan m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (kvittningsrätl) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avGullan m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (differentierad sjukförsäkringsavgift) Först biträddes reservation 5 av m.fl. med96 röster mot 52 för reservation 6 av m.fl, 141 ledamöter avstodfrån all rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 5 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 6 (arbets- och uppdragstagarbegreppen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (arbetsgivaravgifter från idrottsföreningar) Först biträddes reservation 8 av m.fl. - somställdes mot reservation 9 av m.fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 168 röster mot70 för reservation 8 av m.fl. 43 ledamöter avstod frän att rösta. () anmälde atl hon avsett atl avslåfrån att rösta men markerats ha röstat ja. Mom. 8 (vinstandelar) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 122 förreservation 10 av m.fl. I ledamot avstod från alt rösta. Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 141 förreservationen av m.fl. Mom. I(den allmänna inriktningen av den statliga personalpolitiken) Först biträddes reservation 2 av ochCharlotte med 36 röster mot 16 för reservation 3 av ledamöter avstod från alt rösta. Härefter biträddes reservation I av m,fl,med 56 röster mot 37 för reservation 2 av och . 197 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 185 röster mot54 för reservation 1 av m.fl. 50 ledamöter avstod från atlrösta. En aktiv alkoholpolitik m.m. Mom. 2(meritvärdet av värnpliktstjänstgöring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBörje och - bifölls med acklamation. 4 (ökad lön eller minskad arbetstid) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 18 förreservation 5 av , Mom. 5(pension för huvudlärare och institutionsföreståndare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKarin -bifölls med acklamation. Mom. 7 (de statliga grupplivförsäkringarna) Uiskotiels hemställan -som ställdes mot reservation 7 avKarl-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (nattraktamenlen) Först biträddes reservation 8 av m.fl. med126 röster mot 17 för reservation 9 av . 146 ledamöter avstod frånalt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 8 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 9 (bilersättning i de fyra nordligaste länen) Utskottets hemställan - som ställdes möt reservation 10 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (bilersättning för medresande) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 124 förreservation 11 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. " 6 § Meddelande om samlad votering Förste vice talmannen meddelade altsocialutskottets betänkanden SoU2, SoU3, SoU5 och SoU6 skulle debatteras iangiven ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt. 7§ En aktiv alkoholpolitik m.m. Föredrogs sociatutskolletsbetänkande /90;SoU2 En aktiv alkoholpolitik m.m. PERSTENMARCK (m); Drogmissbruk är otvivelaktigt vår tids störstasociala problem. Under en följd av år har missbruket ökat. Som ett resultat avdetta har kravet på resoluta motåtgärder vuxit i styrka. Vi vet egentligen inteexakt hur stort problemet är. Atl kostnaderna för skadorna uppgår tillmängmil-jardbelopp är emellertid alldeles odiskutabelt. av alla platser inom den psykiatriska vårdenoch av platserna inom akutsjukvården beräknas upptas av patienter meddrogrelate-rade sjukdomar. Men inte heller detta vet vi med någon absolutsäkerhet. Vi vet alt antalet grova våldsbrott ökar år . Detär ett problem som inte minst aktualiserats denna höst, och sambandet mellan brottslighetoch drogmissbruk är fullständigt uppenbart. Forskare anser atl åtminstone treav fyra våldsbrott på något sätt kan härledas just till drogmissbruk. Men del är ändå hela liden familjerna som får ta destörsta smällarna. Det finns minst 300000 missbrukare i . Runtdessa lever en miljon människor - hustrur, män, barn. syskon och andra - förvilka allt tal om en social välfärd närmast är all likna vid ett hän. Del är alltid barnen som är de mest utsatta imissbrukarhemnien. Mer än 100000 barn lever i sådana missbrukarhem, och derassituation har försämrats alltmer i takt med att inte minst antaletalkoholskadade kvinnor ökat. Det finns en stor grupp alkoholmissbrukare som ingen talarom och som inte heller låter sig talas om. Del är alla s.k. dolda missbrukare.Det är människor som finns i familjer som utåt sett är socialtväletablerade och som därför på många sätt lyckas dölja sitt missbruk. Just isådana familjer är barnens situation särskilt svår. Men det är också i sådana .sammanhang som missbruket kangå all häva, eftersom del för dessa människor ofta finns ett socialt nätverk iform av ett arbete, en stödjande familj och mycket annat. Del är ändå myckelofta en tidsfråga hur länge den situationen kan beslå. Del är viktigt atl regeringen, och andra också för dendelen, med del snaraste tar initiativ till en omfattande vetenskapligkarlläggning av olika former av drogmissbruks medicinska, ekonomiska ochsociala konsekvenser och all barnens situation i ett missbrukarhem därvidsärskilt uppmärksammas. Del är naturligtvis diskutabelt om Systembolagelsstatistik ger något mått på konsumtionen. I denna ingår ju inte hembränning,smuggling, lurislim-port och snabbvinstillverkning. Men enligt denna statistikhade vi en gynnsam utveckling mot slutet av 1970-lalel. Tolalkonsumlionensjönk med i storleksordningen . har kurvan planat ul.Dessutom har konsumtionen ökat tämligen kraftigt i vissafall. Denna ökning har under dessa år varit särskilt märkbar bland kvinnor ochungdomar. Del vi också vet är att de svära medicinska ochsociala skadorna av alkoholmissbruk ligger kvar på en oförändrat hög och heltoacceptabel nivå. Vi har förmodligen ingen möjlighet atl komma till rätta meddessa svåra medicinska och sociala alkoholskador ulan atl skaffa ossalkoholpoliliska instrument som riktar sig direkt mot storförbrukarna. Och dågäller del de Prot,1989/90:26 En aktiv alkoholpolitik m.m. Prot,1989/90:26 En aktiv alkoholpolitik m.m. avbefolkningen som ensamma konsumerar av all sprit. Sådana instrument saknastill mycket stor del . Även av det skälet är det viktigt all det genomförs envetenskaplig kartläggning av missbruksskadorna. Ett första steg i denriktningen borde vara alt bifalla den moderata reservationen 3, fogad tillbetänkandet, där vi talar om en bättre samordning av de resurser som finns, både på det lokala och på del regionala planet. Det finns i grunden ingen effektivare information än densom förmedlar fakta. Men åtgärder på alkoholpolitikens och drogmissbrukelsområde kan heller aldrig bli effektiva förrän de accepteras av en bred opinion.Detta är kanske den viktigaste uppgiften för alla som på något sätt ärengagerade inom olika delar av alkoholpolitiken. I det sammanhanget är del också viktigt altalkoholpolitiken inte handlar om en massa detaljregleringar och symbolåtgärder.Det tycker jag all dessa frågor ofta gör. Del är också viktigt att delverkligen handlar om alkoholpolitik och inte om åtgärder som slår fullkomligtblint utan atl egentligen ha någon effekt över huvud laget. Ett exempel på en samhällelig symbolåtgärd är det förbudmot att servera exempelvis vin under pausen vid en teaterföreställning. Den härtypen av åtgärder är enbart ägnad atl försvåra del verkligt viktiga och seriösaalkoho-larbelel. På samma sätt är del med den möjlighet som i dagföreligger atl frånta en person serveringstillståndet på blotta misstanken alldenna person har begått ett bokföringsbrott eller fifflat med skatten. Alkoholpolitiken är alldeles för viktig för atl plottrasbort med åtgärder som inte har med alkoholpolitik atl göra. Jag ber med detta atl fä yrka bifall till demoderata reservationerna fogade till betänkandet och i övrigt till utskottetshemställan i dess helhet. DANIELTARSCHYS (fp): Genom en ändring i riksdagsordningen harsocialutskottet fått huvudansvaret för alkoholpolitiken. Del är med en vissstolthet som vi nu lägger fram ett omfattandealkoholbeiänkande på bord, 1 delta belänkande behandlar vi ettmycket stort antal motioner som har väckts av alla partier i kammaren. Vi harförsökt granska och ta vara på en mängd goda uppslag som har kommit från olikahåll. Inte mindre än 30 yrkanden läggs till grund för ett enhälligttillkännagivande, där socialutskottet hos regeringen begär en aktivarealkoholpolitik. Del är vår gemensamma bedömning att alkoholen är vårtstörsta sociala och medicinska problem, ett problem som drabbar hundratusentalsmänniskor i , inte bara missbrukarna själva utan också deras familjer,deras omgivning. Debatten om alkohol ijuvstarlade , medden särskilda debatten om våldet. Flera talare påpekade i den debatten det somvi alla vet, nämligen alt alkohol är en av de viktiga faktorerna bakomvåldsbrotten. Alkohol leder inte bara till våldsbrott. Den leder ocksåtill lidande i många andra former. Den leder till ohälsa, sänkt effektivitet inäringslivet och sam- hällsliveloch till sociala slitningar. Del måste därför vara ett gemensamt mål för ossatt pressa tillbaka alkoholkonsumtionen. fattades i stor enighet ett beslut om utformningenav alkoholpolitiken. föreföll det också som om bruket kundepressas tillbaka. Vi hade under en följd av år en sjunkande konsumtion. Tyvärrhar den kurvan åter vänt uppåt. har vi en stigandealkoholkonsumtion, och del finns inga tecken på atl den tendensen skullemattas. ställde sig bakom det mål somVärldshälsoorganisationen har satt upp, alt vi skall försöka bringa nedalkoholkonsumtionen . Tyvärr finns del myckel litet som tyder på atlvi är på väg all nå del målet. menar all det nu är dags för enkraftsamling, för ett förnyat tag när det gäller alkoholproblemen. Vi begär hosregeringen en skärpning, en uppstramning, en intensifiering avalkoholpolitiken. Vi förmedlar till regeringen genom vårt belänkande en stormängd olika uppslag om vad en sådan aktivare alkoholpolitik måste inrymma. Låtmig här kort beröra några huvudpunkter: Vi måste bedriva en aktiv opinionsbildning, både i form avåterkommande kampanjer, av den typ som den kampanj som bedrivs avAlhena-grup-pen, och i form av mer permanent upplysningsverksamhet. Vi måste haen bra undervisning i skolan om alkoholfrågor. De undersökningar som har genomförtsvisar atl många elever, faktiskt allt fler, själva uppger all de inte har fållnågon som helst undervisning om alkohol och narkotika i skolan. uppgerdetta i den senaste undersökningen. Eleverna må minnas rätt eller fel, detta äri alla fall ett tecken på alt undervisningen inte har lämnat några starkarespår i deras minne. Vi måste se till atl skolundervisningen om alkohol ochnarkotika effektiviseras. Ett annat svårt problem, som vi begär åtgärder emot, ärlangningen till minderåriga och missbrukare. Vi måste få till stånd åtgärdermot ungdomslangningen. Vi hade en kampanj mot ungdomslangning i början av80-talel. Det finns anledning att åter överväga åtgärder av den typen. tar upp en annan viktig ungdomsfråga,nämligen åldersgränserna. Vi har åldersgränsen för köp på Systemetoch för servering av alkohol på restaurang. Vår uppfattning är atl delfinns skäl all överväga en höjning av åldersgränsen för ulskänkning pårestaurang. Drickandet på lokaler spelar en stor roll, inte minst då detgäller ungdomsvåldet. Vi tror att en höjning av åldersgränsen kan vara en delav en intensifierad alkoholpolitik. Självfallet måste en sådan politikkompletteras med ett utbud av fritidssysselsättningar, av lokaler där del finnsett alkoholfritt nöjesliv. Del är en annan uppgift atl överväga hur samhälletbättre skall kunna stödja utbudet av den typen av spritfria aktiviteter. En viktig alkoholfråga är hur vi skall kunna hjälpa vårakamrater på arbetsplatserna. Del görs ett mycket fint arbete av de fackligaorganisationerna, ett kamralstödjande arbete. Även på detta område borde delfinnas möjligheter atl öka den solidaritet som vi är skyldiga att visavarandra. Det känns alllid svårt alt gå på någon och säga atl han eller hondricker för mycket, all varna för konsekvenserna av ett begynnandealkoholmissbruk. En aktiv alkoholpolitik m.m. En aktiv alkoholpolitik m.m. I vårkultur tränger man sig inte pä. Men vi måste på olika sätt försöka finna vägaratt hjälpa och stötta våra kamrater när de har problem med alkoholen. Arbetetpå arbetsplatserna är också en viktig del av en aktivare alkoholpolitik. Myckel av den alkohol som konsumeras i kommer intefrån systemet, ulan den kommer antingen från tullfri försäljning eller frånhenipro-duklion, t.ex. genom snabbvinsatser, Snabbvinsaiserna har diskuteratsunder , och man har länge föreslagit åtgärder för atl begränsa marknadsföringen.Det problem som finns är alt de komponenter som ingår i snabbvinsaiserna gårall få lag på även om de färdiga paketen försvinner ur speceributikerna. Men,fru talman, del hindret borde inte få spela alltför stor roll. Jag tror all deländå finns skäl att nu överväga om inte kraftigare åtgärder måste vidtas motmarknadsföringen av snabbvinsatser. Detta ingår också som ett moment isocialutskottets framställning till regeringen. En annan fråga gäller missbruket av teknisk sprit. Vi vetsedan gammall alt ungefär 4 000 tunga alkoholister i , del är en grovskattning, missbrukar T-spril och andra liknande preparat. Den här gruppen harvarit ganska , I den senaste rapporten från ,som lades fram för bara någon vecka sedan uppskattas att problemet fortfarandeär detsamma. Därför krävs det åtgärder, t,ex, i form av kontakter med handelnoch med producenterna, så alt man försöker se till att T-spriten inte finnstillgänglig och säljs till dem som uppenbarligen har för avsikt alt användaden för förtäring. Slutligen vill jag ta upp prispoliliken. Del är alldelesuppenbart all konsumtionen civ alkohol i myckel stor utsträckning bestäms delsav våra inkomster, dels av priserna på alkohol. Vi måste se till alt det, närrealinkoms-terna ökar och när de allmänna priserna ökar, inte sker en relativprissänkning på alkohol som innebär att alkoholen blir en relativt settbilligare vara. Det här måiite ske genom en aktiv skallepolitik, genom altskattesatserna justeras i takt med den ekonomiska utvecklingen. föreslår nu att gören beställning till regeringen. Vi i socialutskottet väntar oss all regeringen,mera aktivt än , skall ta upp alkoholfrågorna och la fasta på de godaidéer som finns i motioner här i , i program och i deprogram som många nykterhetsorganisalioner har utarbetat och därav framställaett program för en aktiv alkoholpolitik. Jag ber, fru talman, med detta all få yrka bifall tillutskottets hemställan i alla delar. Vi har egentligen diskuterat alkoholfrågornahela förmiddagen, och vi är ganska överens. Och som ordföranden isocialutskottet nämnde är vi också ganska överens i socialutskottet - endasttre reservationer har fogats till betänkandet.