prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Del ärnaturligtvis också bra all förslag om en utökning avadministrationen inom SIDA rönt ett så positivt mottagande och atl utskottet ärenigt i dessa frågor. Kvar slår emellertid alt det är absolut nödvändigt att vifår till stånd en förändring i fråga om kvinnohandläggarna. Jag har i min handen handling som visar att många av dem som sysslar med della bistånd ärdeltidsanställda och har oerhört många andra arbetsuppgifter De hinner inte medatl engagera sig i delta, som vi är överens om, oerhört viktiga arbete. Härfinns all anledning för oss alt satsa betydligt mer än . Det är riktigt att har ett tvåprocentsmål förbiståndet. Vi välkomnar socialdemokraterna att vara med om delta mål, så atläven de får möjlighet atl satsa mer på del kvinnoinrikladebiståndet. Vi är stolta över värt tvåprocentsmål, och vi är bedrövade över allmoderaterna inte ens håller fast vid enprocentsmålet och att socialdemokraternai dag vacklar och talar om atl lägga in öslbislåridet iriom den enprocentiga biståndsramen. När det gäller det multinationellabiståndet är behovet stort, inte minst med tanke på de 15 miljoner flyktingarnai världen. Här borde även socialdemokraterna inse all den utökade satsning med100 milj.kr som folkparliel föreslår är motiverad. AnL 58BIRGITTA () replik: upprepar atl u-ländernasjälva går in för slrukturanpassningsprogrammen. Men jag undrar om inteKristina ocksåhåller med mig om att deras position är svag och att de faktiskt befinner sigi en utpressningssiluation med hänsyn till den stora skuldsättning de befinnersig i och på grund av att de har svårt att få andra ekonomiska resurser Enligt tillgänglig statistik slår kvinnorna för avförsörjningen lill u-landsfamiljerna. Detta arbele ligger i stor utsträckningutanför den ekonomi som registreras i statistiken. Man kan alltså säga attdessa slrukturanpassningsprogram, som enbart lar sikte på det som registreras,passar osedvanligt dåligt i en ekonomi som i så slor utsträckning bygger påsjälvförsörjning och informell ekonomi. Kvinnornas situation blir definitivtinte bättre av strukturanpassningsprogrammen, såsom dessa är upplagda.Men låt oss tillsammans arbeta för att få in en annan sorts sakkunskap iVärldsbanken och i IMF, så alt världssamfundets ekonomiska resurser kananvändas lill en verkligt konstruktiv uppbyggnad, där del aldrig någonsin fårbli smärtsamt för de fattigaste när förändringarna sker. AnL 59 () replik; Får jag först ta upp frågan omkvinnobiståndet. Biståndsministern skall ju tillsätta en särskild utredare föratt se över delta bistånd. Jag föreställer mig atl det måste ligga inom dettamandat alt även ta upp frågan om bemanningen på biståndskonloren ochhandläggningen av dessa frågor. När det gäller konsekvenserna för kvinnorna avstrukturprogrammen får vi komma ihåg att det är inom jordbrukssektorn som manhar fått en större lönsamhet. Man betalar numera för jordbruksproduktionen, ochvi vet att del i är kvinnor som i myckel stor utsträckning sköterjordbruket. På det sättet kommer delta även kvinnorna lill del. Jag tycker självfallet alt del är viktigt att vi genomvåra representanter, framför allt i och , fortsätter att arbelaför att strukturprogrammen verkligen får det mänskliga ansikte som vi vill alldel skall ha. AnL 60 (); Som vi hört har problemet medvärldsfattigdomen inte kommit närmare sin lösning. I ställel kan vi konstateradet tragiska faktum alt de ekonomiska klyftorna i världen harfördjupats ytterligare. Antalet människor som lever i ren misär växer ochanalfabetismen är återigen på tillväxt. Särskilt hårt drabbas barnen.Undernäring i barndomen leder till bestående handikapp. Brister i hälsovård ochutbildning innebär alt många aldrig får charisen lill elt godtagbart liv. Utvecklingen i är särskilt alarmerande; inkomsternaför människorna i stora delar av kontinenten har minskal drastiskt det senasteårtiondet. Tunga skuldbördor är, som vi har hört här tidigare, en viktig orsaktill atl ekonomisk återhämtning inte har skett. En annan orsak är Sydafrikasdestabiliseringspolitik i framför allt frontstaterna. Men även andra lokalakonflikter kan jag nämna, t.ex. den i och den i . Miljöproblemi form av ökenutbredning, skogsavverkning och befolkningskoncentrationer,beroende bl.a. på flyktingproblem, är ytterligare orsaker bakom de växandesvårigheterna, som resulterat i bl.a. försämrad hälsovård och utbildning. besökte jag och ochkunde då med egna ögon se konsekvenserna av hur utnyttjar sin överlägsenhetoch lerroriserar randslaterna såväl ekonomiskt som politiskt. Genom stöd åt denfruktade , dels frän sydafrikansk militär dels frän sydafrikanskaprivatföretag, främjas terror och sabotage i Mogambique, och inbördeskrigråder. Folk flyr för all slippa kidnappas och på olika sättutnyttjas av gerillan. De flyr undan av rädsla för all bli våldtagna ochstympade, som andra tillfångatagna blivit. Grymheterna frän MNRs sida ärförfärliga. Stympade kroppar vittnar om oerhört lidande. Avskurna näsor ochöron och avbrutna länder är några exempel på grymheterna. Flyktingströmmarna från ökar ochpåfrestningarna på såväl landet självt som grannstaterna , ,, och är stora. Hälsovården är bristfällig, minstsagl. I ett läger hade gerillan bara stulit medicinerna.Kvar fanns några malariatabletter och ett fåtal doseringspåsar mot diarré. Vikunde avläsa svälten och misären på barnens kroppar Magarna var uppsvullna,ögonen inflammerade, näsor rann, och hostan hördes överallt i lägret. Filtarsaknades, kläderna var bara trådar och trasor, som inte värmde någol under denu kalla vinternätterna. Många av barnen hade inte långt kvar all leva. Entredjedel av dem var redan föräldralösa. Och situationen totalt ifrontline-slaterna är nu så svår alt det dör elt barn där var fjärde minut.Aparlheidpolitiken, som står för är huvudansvarig för dennasituation. Därför är det så viktigt atl vi fortsätter våra sanktioner molSydafrika. Kanske måste det t.o.m. bli en skärpning, om ingen radikalförändring nu snabbt sker i . Miljöförstörelsen följer flyktingskarorna. Jag hörde talasom - och fick se - hur flyktingarna i hämtade ved iomgivningarna för matlagning och värme. Avstånden lill vedplatserna blev alltlängre. Del berättades atl många gick både för alt få tag i ved till att värma sig och laga mal. Det är klart alt delta innebar attträd avverkades och all miljöförslörelsen bredde ut sig. Här säg man verkligensambandet mellan flyktingströmmarna, befolkningskoncentralionerna ochmiljöförstörelsen -en miljöförslörelse som inte enbart år lokal utan som gerglobala effekter Utbildningen i var minsl sagl bristfällig. Detvar brist på allt - brist på lärare, brist på lokaler, brist pä böcker, papperoch pennor Ingenslans fanns det bänkar och bord. Barnen salt i stället päträdrötter eller stenar och rabblade efler läraren. Och läraren hade inte ensen tavla alt skriva på. Hur undervisning över huvud taget gick alt bedriva varen gåta. All denna nöd och all denna brist visar hur nödvändigt detär för oss i i-länderna alt stödja och hjälpa dessa Behoven äroerhörda. Därför finns del absolut ingen ursäkt för alt nagga enprocentsmålet ikanten genom atl la en del av det oerhört angelägna biståndet till defattigaste länderna och i ställel ge det till , som regeringenföreslår De fattigaste länderna behöver faktiskt varenda krona de kan få, ochmer därtill. Del har nämnts tidigare här i debatten, men jag ärytterligare styrkt i min uppfattning av vad jag har sett. Som måriga har sagt tidigare här i debatten är oron myckelslor i dessa för alt i-länderna skall skära ned biståndet till förmånför - Prot.1989/90: 113 atl biståndet till u-ländernadärmed inte blir så stort som det kunde ha varit. sade tidigare häri dag att han inte är säker på att skulle kunna använda debiståndsmedel som ett genomförande av enprocentsmålet skulle innebära. Jag sågmängder av exempel på atl det är ett felaktigt påstående. Många olikaorganisationer är engagerade i , och de har mängder av projekt som devill genomföra och som de bara inte kan förverkliga i brist på resurser Fråncenterns sida har vi pekat på möjligheterna alt med utnyttjande av allabiståndsmedel hjälpa bättre i många olika länder- utöver randslaterna gällerdet bl.a. och . När del gäller humanitärt bistånd till är det intebara södra stater som behöver denna hjälp. I vår motion har vi pekat påandra länder och områden i , t.ex. Väslsahara och . Vi vill ökaanslaget till humanitärt bistånd med 40 milj. kr utöver regeririgens förslag,för att kunna bistå bl.a. dessa länders befrielseorganisationer och motståndsrörelser.I gäller det Polisario och i EPLF. Enligt synskall dessa medel även kunna kanaliseras direkt till befrielseorganisationerna,i linje med del förslag som utvecklar i sin reservation nr 81. Polisarios mångåriga kamp mot ockupation avVästsahara har inneburit atl slora delar av befolkningen tvingats fly tillläger inne i . Ändå har Polisario lyckats organisera lägren på ettimponerande sätt. Det är därför som vi i anser atl skall kunnakanalisera en del av biståndet direkt via Polisario, såsom vi gjort när detgällt ANC. Vi anser nämligen att Polisario kan motsvara ett sådant förtroende. På flera håll i råder, som jag tidigare nämnt,svält och hungersnöd. Exemplen är många - del gäller inte bara de randslatersom jag tidigare talat om. Befolkningen i hotas återigen av svårsväll. Jag träffade parlamentariker från , som berättade att nästan helamajsskörden hade gått förlorad i de sydliga delarna av , som varlorkdrabbade. Där utgör just majs befolkningens basföda. Torkans dödsofferräknas i fyr-siffriga tal. En del av befolkningen strömmar nu in lill ,där man säljer sin boskap för underpriser för all få litet mal för den närmastetiden. Denna beskrivning skulle lika väl kunna gälla andra lorkdrabbadeområden, flyklingområden eller översvämningsomräden. Behovet avkatastrofbistånd är därför oerhört stort. Det är anledningen till att centernvill öka anslagen med mer än 100 milj. kr till 700 milj. kr Vi i vill också öka anslagen till , som äri behov av stöd och hjälp. har hög arbetslöshet, vallenbrist ochomfattande livsmedelsimport. Men ett skäl till ökat stöd är framför alll attBotswana är så starkt beroende av . Vi vill hjälpa landet bortfrån det beroendet, och därför vill vi alltså ge ytterligare medel tillBotswana. Med det anförda vill jag yrka bifall tillsamtliga reservationer som står bakom. AnL 61NILS T (); Jag vill säga några ord om den uppgift somBITS har i vårt utvecklingssamarbete. BITS har ju varit en ganskaokänd biståndsorganisation. Under tio års lid har BITS nu byggts upp från istort sett ingenting till atl nu förvalla och administrera en omfattandekreditporlfölj - på totalt ca8 miljarder kronor. Del som man kallar tekniskt samarbete har utvecklats medell drygt tjugotal länder Det finns 30 avancerade internalionella kurser somgenomförs med BITS finansiering runt om i och till vilka detkommer deltagare från , och . Under det senaslehalvåret har dessutom BITS fått ansvaret för en stor del av vårt samarbete medÖsteuropa. Som ganska ny ledamot av har jag fåttinblickar i BITS verk-.samhet, som jag också lycker är av generellt intresseför biståndsverksamheten. Den omfattande verksamhet som jag inledningsvisbeskrev drivs av en myndighet med endast ett ljugotal anställda. Förklaririgentill detta är att myndigheten inom sig endasl utför de uppgifter som är avstrategisk betydelse för atl biståndet skall ge avsedd effekt. Det rör sig alltsåom bedömningen av projektförslagen, finansieringen, uppföljningen och utvärderingen.Externa experter anlitas för särskilda uppdrag när man så behöver Kunskap ochteknologi från hela del svenska samhället utnyttjas i samarbete med motsvarandeinstitutioner och grupper i . Detta sätt att organisera biståndsverksamheten lämpar sigsärskilt väl för sådana som har kommit en bil på väg iutvecklingsprocessen, och det lämpar sig också väl för samarbetet medÖsteuropa. Det bygger på att man tar till vara del kunnande och de erfarenhetersom redan finns i och kompletterar del med vad vi från kan.Verksamheten blir aktuell endast på de områden där länderna måste anlita hjälputifrån. Detta innebär i och för sig att man ställer stora krav påde länder man samarbetar med, men denna arbetsform har också slora fördelar.Riskerna för biståndsberoende minimeras, ett entydigt ansvar läggs på dem somgenomför projekten, något som är lill gagn för slutresultatet. Del skaparockså ett engagemang för bistånd i det svenska samhället, i näringsliv ochförvaltning, och detta är utomordentligt viktigt för både biståndetoch . BITS har fått en tydligarebiståndsprofil. Detta är delvis en följd av att verksamheten har blivit merkänd i samarbetsländerna och att det därför har kommit fram förslag tillsamarbete på områden där samarbete tidigare inte har förekommit. Därtill harockså medvetna steg tagils för atl finna former för atl möta även andra biståndsmålän dem som främjar tillväxten. Tillväxtmålet är nog så viktigt, och BITS börnaturligtvis fortsätta atl i stor utsträckning ge företräde åt insatser ochprojekt som har tillväxtbefrämjande syfte. Men även de andra biståndsmålenmåste naturligtvis uppmärksammas. BITS har därför, med utgångspunkt från de resurser ocherfarenheter som det svenska samhället erbjuder, också givit hög prioritetålmiljöinsatser Detta följer naturligt av de satsningar vi i har gjort påolika miljöförbättrande åtgärder Detta är erfarenheter vi nu kan utnyttja lillfördel förde länder som BITS samarbetar med. BITS samarbelsländer efterfrågarockså delta kunnande. De har nått en sådan grad av urbanisering ochindustrialisering atl svenska erfarenheter blir särskilt relevanta. IÖsteuropa kommer detta mycket väl lill pass. Genom arbetet i har jag också kunnat få enöversiktlig bild av det engagemang och den vilja som finns i vårt land för attdelta i uppbyg- gandet avnya samhällen i . Det kommer till uttryck i idéer, projektförslag ocherbjudanden från enskilda, organisationer, kommuner, myndigheter och företag.Detta är någol som vi enligt min mening skall ta till vara och utnyttja. Fördetta ändamål är ju BITS en alldeles särskilt väl lämpad myndighet. Jag vill därför gärna ansluta mig fullt ut till vadutskottet uttalar i betänkandet, nämligen atl BITS utför en viktig insats inomramen för det svenska biståndet. Jag hade ulskoltsmajoritetens uppdrag atlockså kommentera en del av alla de 120 reservationer som har fogals tillbetänkandet. Men de viktigaste frågorna i reservationerna har redan berörts idebatten, och det finns naturligtvis ingen anledning för mig att upprepa vadsom redan har sagts. Jag vill därför yrka bifall till ulskoltels hemställan. AnL 62 (); Folkpartiels tidigare förelrädare i debattenhar redogjort för de principer som ligger till grund för vårt avståndstagandenär del gäller regeringens modell, som går ut på att la stödet till Östeuropafrån biståndsramen. Jag skulle vilja ge de 300 miljonerna en mer konkretinnebörd. Ser man till pengarnas andel av 13 miljarder handlar del naturligtvisbara om . Felräkningspengar, säger en del, när del gäller ell så stortanslag. Betraktar man pengarna ur perspektivet "hjälp till åtgärder molmiljökatastrofer i ", då är 300 miljoner också försvinnandelitet. Men ser man del ur perspektiv får 300 miljoner en helt annaninnebörd. För någon tid sedan berättade en läkare från ett sjukhus iKenya att han där hade två rullar gasbinda lill sitt förfogande, för säkerhetsskull inlåsta i kassaskåpet. På elt annat sjukhus hade man inget tvättmedel attrengöra sängkläderna på förlossningsavdelningen med. Där hade en bråkdel av 300miljoner betytt oerhört mycket. En behandling av ögonsjukdomen trakom, som såmånga barn lider av i , kostar . Om, som någon här tidigare nämnde, en fullaslad jumbojelstörtade varje minut, då skulle världen uppröras, genast ropa att det varskandal och kräva åtgärder Men är det lika många kvinnor som dör varje minutdärför atl det saknas förlossnings- och mödra- och hälsovård. Vad skulle inte300 miljoner betyda i räddade människoliv om bara en hten del satsades pådessa områden? På grund av regeringens förslag får nu alla dessaangelägna områden klara sig med 300 milj. kr miridre. Del säger folkpartietbestämt nej till. Genom atl förlägga biståndet till utanförenprocenlsramen och genom alt disponera biståndspengarna på ett mer effektivtsätt, får vi i utrymme för många, som vi ser det, angelägnaområden. Jag lar först upp våra extra satsningar föratt stödja demokratisk utveckling. Trots vad sade om svårigheternaatt kräva demokrati i våra biståndsländer är det faktiskt inte acceptabelt altsom i och pumpa in pengar som uppenbarligen går lillkrigföring i andra länder I fall räckte pengarna t.o.m. till att förakrig pä andra sidan jordklotet. Att hävdademokratimålet betyder inte. , att man överger barn meduppsvällda magar. Men när mottagarlandet fullständigt struntar i medborgarnasmöjligheter till påverkan och inflytande och deras mänskliga rältigheter, dåmåste biståndet ges andra former Det måste ges genom andra kanaler jusl för altnå de mest nödlidande. Att hävda demokratimålet är för oss i ocksåatl stödja nya demokratier Men även på denna punkt är socialdemokraternaovilliga och tveksamma. Jag tänker på våra förslag all göra Uganda.Filippinerna och till programländer. Speciellt njugga är socialdemokraterna mot Filippinerna.De accepterar endasl atl ungefär 10 miljoner förmedlas genom BITS. Utskottetsuttalnde på s. 134 kan inte ge annat än negativa signaler till nyastedemokrati. Där skriver man; "Utskottet bedömer alt biståndet fungerar väli den form som använts även om utökade insatser intebör uteslutas." Varför inte erkänna vilja atl självamedverka vid uppbyggnaden av landet och planeringen av hjälpen genom t.ex.Philippine Aid Plan? I folkpartiels motion föreslås flera åtgärder för attstödja demokratiska strävanden. Vi säger: Gör landet lill ettprogramland med en ram på 50 milj. kr. Stöd SAREKs Asienforskning medytterligare 10 milj. kr. och ge utfästelser lill om slöd ifortsättningen. Och sist, men inte minsl; Avskaffa texlilbegränsningsavtalet. talade tidigare om atl det finns eltökat slöd i världen för demokratisk ulveckling och atl ger ell sådantstöd, och hon räknade upp en läng rad länder Det land som saknades i den radenvar faktiskt . Det måste uppenbarligen finnas en orsak till dennanjugga inställning. Det skulle vara intressant all få delta utvecklat. Vi i vill också öka ramen för katastrofbiståndmed ylleriigare 35 milj. kr. Bakgrunden är naturligtvis de alll flera ochallvarliga signalerna om hungersnöd och lidande, ofta i de länder där detotalitära regimerna omöjliggör all reguljär hjälp och där vanslyrel nått sålångt atl de vanliga kanalerna är omöjliga att använda. Som jag sadeinledningsvis måste biståndet i sådana situationer ges andra former för allsäkert nå dem som bäst behöver det. Till dessa människor hör, anser , också dehandikappade i . De är oftast de allra fattigaste av de fattiga ochde som mest står utanför Vi har i vårt i förslag lagt på ytterligare 10 milj.kr för handikappåtaganden inom anslaget för särskilda program. Ibetänkandet skriver utskoltsmajoriteten i det här sammanhanget atl: "Utskottetser positivit på utökade insatser inom delta område ", och manavslutar med alt säga "om så befinns lämpligt". Det är bara attbeklaga att ulskotlets majoritet inte har funnit att detta är lämpligt.Särskilt märkligt är det att inte stöder det här kravet motbakgrund av den statistik som vältaligt redovisade fråntalarstolen. Hon sade att de handikappade barnens antal uppgår till 120miljoner, och av dem är det bara en miljon som får hjälp. Här finns elttillfälle all stödja folkparlireservatio-ner så att fler av de handikappadebarnen kan få del av den hjälp som kommer från i-länderna. Jag tänkte också något beröra BITS roll i biståndssamarbe- NilsT har ju redogjort för def breda arbete som BITS utför Jag skall inteuppehålla mig kring detta, utan jag vill framför allt framhålla att det ärmyckel positivt att se atl BITS verksamhet nu börjar fä en tydligarebislåndsinriklning. Det finns dock flera ytterligare åtgärder som bordegenomföras för att förstärka den profilen. Folkparliel har framför allt pekatpå möjligheterna alt göra kraftfullare insatser för alt stödjamiljöförbättrande åtgärder, och vi vill därför öka ramen på det här området. Vianser också atl man i BITS verksamhet i ökad utsträckning måste poängterademokratimålet och våra krav på respekt för mänskliga rättigheter Därför har viockså ökat på anslaget med 10 milj. kr för detta äridamål. Vi har också tagit initiativ till att BITS under höstenkommer med en redovisning av hur och i vilken utsträckning BITS insatserkommit kvinnor till del i de aktuella samarbetsländerna. Det finns också ett par negativa irislag inom BITSverksamhet som vi anser bör upphöra. Det gäller dels den totala bindningen lillupphandling i svenska förelag, dels samarbetet med . Såsom redovisats såmånga gånger innebär bundet bistånd ofta att maskirier eller kunskaper blirdyrare och alt mottagarna får mindre för pengarna. Bindningen bör därförupphöra. Det sker en successiv minskning av bundet bistånd, sadeLena i sitt anförande. Del avspeglas emellerlid inte alls hosBITS. Jag väntar därför på insatser på det här området. sade också i sitt anförande alt Sverigesstöd till demokratiutveckling och mänskliga rättigheter är väl känt.Samarbetet med är dock en allvarlig plump i det protokollet. Del ärfullständigt omöjligt att bli trodd när vi i andra sammanhang hävdar att vårtarbele för demokrati är framgångsrikt som vi fortsätter vårtsamarbete med där det inte finns några som helst leckeri på ett ökatinflytande för folket eller en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Del är vidare tragiskt all kunna konstalera att någraförbättringar i riktning mot demokrati och mänskliga rättigheter i intealls har skelt. Samarbetet är därför fryst. BITS har också en nyckelroll när del gäller planeringen avinsatserna för . Jag återkommer till detta i nästkommande debatt somrör betänkandet om . Utskottet har tillstyrkt motion om enutredning av u-krediter-nas effekter, deras utveckling och deras eventuellaförändrade utformning. Vi är glada för den uppslutningen från utskollet. Jag yrkar bifall till de reservationer därfolkpartiet finns med. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningeri av kammarens förhandlingar. AnL 63 () replik; berörde den reservation somfolkpartiet har om . Utskottet säger att man självfallel ulgår från attBITS i sitt löpande arbete ser till att samarbetsprojeklen och u-kredilerna ärbistånds- politisktmotiverade såväl i varje enskilt fall som i en totalsyn på verksamheten. Delär således ulskotlets svar på den fråga som ställde när detgällde samarbetet med . U-kredilerna kan man säga mycket om. Vi får inte glömmabort att förutsättningen är all det sker en upphandling i internationellkonkurrens, vilkel garanterar atl man fär en ordning som är gynnsam föru-länderna. Men som också sade har vi i utskottet kommitöverens om att tillstyrka del förslag som har fört fram i sinmotion, nämligen alt låta utreda litet närmare frågan om u-kreditgivningen. Vifår väl se vad som kan komma fram genom en sådan granskning ochstudie av detta biståndsinslrument. AnL 64 () replik: samarbetet med och utskottets uttalande om della. Jag förväntarmig då stöd i del kommande budgetarbetet inom BITS och att hantar avstånd från elt fortsalt samarbete med . 65JAN STRÖMDAHL (vpk); Jag skall här koncentrera mig till slödel förAfrikas sista koloni. Del gäller vars problem kommit i skuggan avhändelserna i södra och kanske framför allt i . Del märks iregeringens förslag och i utrikesulskottets belänkande, där Västsaharafråganhafsas över rätt betänkligt och i pressens rapportering- även om bl.a. DagensNyheter på senare lid delvis har kompenserat tidigare försummelser Del väslsahariska folket och dess befrielserörelsePolisario lever och verkar under ytterst besvärliga och delvis omänskligaförhållanden. ockuperas större delen av det väslsahariskaterritoriet av . bekämpar västsaharierna med en stor ochvälutrustad armé.