prot · GD09127 · 1989-12-31 00:00:00 — Om vi drarslutsatsen att det behövs kompenserande åtgärder, skall vi lägga fram förslaghärom senast budgetproposition. Jag menar att alla rimliga krav somkan ställas när det gäller att värna idrottsrörelsen uppfylls i och med detta. 77 i (m): Jag skall inte lära statsrådet historia. Menfaktum är att vad vi moderater ville 1985 var att det beslut skulle fullföljassom hade fattat om att det är kommunerna som skall stå för den lokalaverksamheten i detta sammanhang. Statsrådet uttalar sig om de siffror somfigurerar i debatten. Men jag har för mig att den främste företrädaren föridrottsvérksam-heten har sagt att det här kommer att kosta 500 milj. kr. I den lilla förening i , , som förlorar . har man -det gäller i och för sig inte ekonomer - gjort dessauträkningar på basis av den information som har gått ut. ser man ingensom helst möjlighet att klara detta. Statsrådet säger att man skall få kompensation ochhänvisar till skatteomläggningen. De fördelar som skatteomläggningen innebärgör att det blir plus minus noll, och kanske t.o.m. plus. Jag skall framföra detta. Men vi lär väl få facit på hurdet här utfaller . Det skall bli intressant att se om statsrådet då ärlika frikostig som . Jag vill understryka att det äromöjligt för mig att bedöma de siffror som i redovisar isin fråga. Det finns ju inte något som helst underlag som visar hur beloppenhar räknats fram. De mycket större tal som har nämnts när det gäller hur mycketidrottsrörelsen totalt sett skulle påverkas är, menar jag, klart otillräckligtunderbyggda. Siffrorna bygger på mycket grova beräkningar som har gjorts på basisav ett litet urval. En rad antaganden har gjorts som är för djärva för att detskulle gå att dra slutsatser på riksnivå. Den socialdemokratiska regeringen finner det uteslutet attlägga fram för slag i riksdag som är baserade på ett så bristfälligt underlag. Jagvet inte om har en annan uppfattning om vilket underlag som krävs för att staten skall ta på sig ansvaret för nya utgifter. Här, liksom på alla andra områden, är det nödvändigt att vi skaffar oss ett ordentligt under lag innan vi skrider till beslut. 1989/90:127 Anf. 79STEN i (m): HerrtalmanlMalmöFFären.mycketvälskött stor internationell fotbolls- [ förening.I dess ledning sitter ledande företagare och ekonomer. varpa/ g gjortnämnda uträkningar på basis av den information som de fått. problemet emellertid lösasgenom att man säljer spelare till utlandet. det var väl ändå intemeningen rhed skatteomläggningen. ' Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1989/90:577 om den skattemässiga behandlingen av SJ-anställdasfribiljetter har frågat mig om reseförmåner som pensioneradeSJ-anställda åtnjuter skall beskattas . 1regeringens förslag till det andra steget i skattereformen föreslås att dennuvarande skattefriheten för reseförmåner för anställda i trafik- eller resebyråföretagslopas. Avsikten är att åstadkomma en neutral beskattning, så attbeskattningsresultatet blir detsamma oavsett om den anställde fått lönen ipengar och köpt sig det som förmånen avser eller om denne får förmånen direktfrån arbetsgivaren. Avde allmänna principernaför förmånsbeskattningen följer att förmåner som utgårpå grund av tidigare anställning är skattepliktiga. Även tidigare SJ-anställdasfria resor blir således skattepliktiga. Motsvaranderesonemang gäller även pensionsförmåner som intjänas men sominte beskattas förrän de utbetalas. Jagvill dock i sammanhanget påpeka att sedvanliga rabatter som håller sig på en rimlig nivå även skall vara skattefria. ' Slutligenvill jag framhålla att skattereformen i alla delar bygger på en överenskommelsemellan och regeringen. Anf.81 (): Jag tackar för svaret och uttrycker min besvikelse å de gamla trötjänarnas vägnar. Minfråga gäller människor som redan har gått i pension, och det är en grupp som successivtkommer att försvinna. Det är alltså inte bara ekonomiska motiv som kan liggabakom det negativa svaret. Hurtänker man då.gå till väga? Dessa människor reser troligen väldigt olika; endel reser inte alls, därför att de helt enkelt inte orkar, medan andra reserganska mycket. Attde som är yrkesverksamma skall betala skatt för sina förmåner ifrågasätter jag inte - det är hela idén med skattereformen, som statsrådet sade, att alla inkomster skall beskattas. De som är yrkesaktiva kommer med all säkerhet att förhandlingsvägen kompensera sig för att de blir av med dessa förmåner, men pensionärer har ingen förhandlingsrätt. Dessutom hade de flesta av dessa pensionärer inte heller någon förhandlingsrätt eller 30 strejkrätt när de var aktiva. För sedan sade någon i TV apropå pension till HansHolmér att Prot. 1989/90:127 staten måste ta ansvar för sina anställda. Har staten ett större ansvar förhöga tjänstemän, som dessutom har misstänks ha begått brott, än för SJ-anställda. somtroget har tjänat sin arbetsgivare? Dessutom har jag förstått att Hans P J 8 Skulle det inte vara en bättre lösning, . attge dessa pensionärer ett frikort som gäller livet ut? Då kommer man ocksåifrån administrationskostnaderna. Jag vill säga att jag är medveten om attskattereformen bygger på en överenskommelse mellan båda våra partier, men detgaranterar inte att vissa små detaljer kan ha förbisetts. Jag tänker lämna utanför den härdebatten, som bör begränsas till att avse det frågan gäller, nämligen denskattemässiga behandlingen av SJ-ansiälldas fribiljetter. Om svaret var överraskande eller en besvikelse för BarbroSandberg, hade det kunnat undvikas om hon hade tagit kontakt med eller någon annan av de folkpartister som aktivt har deltagit iutarbetandet av skattereformen och som, när vi nu de facto är färdiga,i alla delar ställer sig bakom det förslag som ligger. sade också att det finns en skillnadmellande yrkesaktiva och pensionärerna. De yrkesaktiva skulle kunna förhandlasig till en kompensation, men det kan inte pensionärerna göra. Denna åtgärd, att beskatta förmåner söm har varitobeskattade, är en av många åtgärder - låt vara att det här är en liten del -som syftar till att finansiera en jiittelik sänkning av inkomstskatten. Det ären reform som totalt sett är finansierad och som innebär en ökning avhushållens köpkraft med i genomsnitt ett par procent. Att det skulle behövasnågon särskild kompensation, antingen för yrkesaktiva eller för pensionärer,för olika inslag i skattereformen är en felaktig uppfattning. Kompensationenutgår i form av en mycket kraftig sänkning av inkomstskatten. Slutligen vill jag säga att det inte är så att det skullegynna chefer att skatt nu införs på tidigare obeskattade förmåner. Allerfarenhet och tillgänglig statistik visar att det är chefer, framför allt idet privata näringslivet men inte lika mycket inom den offentliga sektorn, somåtnjuter de stora obeskattade eller lågbeskattade förmånerna. Därför är detockså en fördelningspolitiskt rättvis åtgärd att införa full beskattning avolika löneförmåner. 83 (); Jag instämmer i den sista kommentaren, dvs.att alla löneförmåner skall beskattas. Det är inte det min fråga gäller, utandet är att de som redan har tjänat in denna förmån beskattas retroaktivt. Dekommer inte heller att få någon jättelik skattesänkning, som statsrådet taladeom. Jag vill också påpeka att jag har varit i kontakt med AnneWibble vid åtskilliga tillfällen just i denna fråga, och det svar jag har fåttfrån henne är att hon inte har fått gehör för detta. Pensionärernafår alltså inte någon större skattesänkning. Vi vet inte hur 31 Prot.1989/90; 127 kompensationen kommer att utgå till dem som är yrkesaktiva,men vi vet att 22 maj1990 fackförbund i olika sammanhangredan är ute och talar om kompensation. Jag tycker inte heller att vi somarbetar skall ha någon kompensation. ""P"J'"8''' därför att vi får kompensationgenom skattesänkningen. fortfarandeatt dessa pensionärer borde få behålla fribiljetterna så länge de Även pensionärerna får del av skattereformen- även pensionärerna får sänkt inkomstskatt. I vissa fall utgår förbättringarav andra förmåner, som höjda kommunala bostadstillägg och höjdapensionstillskott. På samma sätt som löntagarna är de flesta pensionärervinnare genom skattereformen, så det finns ingen principiell skillnad mellanolika grupper i det avseendet. Det här är inte någon retroaktiv lagstiftning, lika litetsom det är retroakti-vitet att beskattningen av pensioner generellt settändras. Beskattningen ändras av en mängd inkomster som är fastställda i detförgångna, utan att detta är retroaktivitet i skattelagstiftningens mening. Slutligen vill jag säga att påståendet att det här skullevara en fråga som har drivit och inte fått gehör för är felaktigt.Jag har inte deltagit i några sådana diskussioner. Det viktiga är att bådapartierna nu får stå bakom uppgörelsen, så som den ser ut. utan att hänvisatill vad som kan ha skett i en tidigare förhandling. 85 (): Frågan gäller även fribiljetter förfamiljemedlemmar, som kanske bara har en vanlig grundpension, och de fårdefinitivt inte någon skattesänkning i detta sammanhang. Jag vill påpeka att jag också står bakom mitt partisagerande i skattefrågan. Det har dock kunnat göras undantag i vissa andrahänseenden, och det här är en så liten fråga att det kunde göras undantag ävenför denna grupp. Det stjälper inte skattereformen om dessa pensionärer fårfrikort för resten av sin livstid. Det här är möjligen en liten fråga.Skattereformen består av en mängd små frågor och ett mindre antal stora frågor,och måste man bestämma sig. Vi har gjort upp i alla delar omskattereformen, och även står bakom förslaget i denna del. Det är riktigt att pensionärer som inte betalar någoninkomstskatt självfallet inte kan få glädje av sänkt inkomstskatt, men dekommer i gengäld att få glädje av höjda kommunala bostadstillägg ochförbättrade pensionstillskott. Även de omfattas av förbättringar som följer avskattereformen. 87 (); borde veta att statspensionärerinte har några kommunala bostadstillägg. Överläggningen var härmed avslutad. 18 §Svar på fråga 1989/90:596 om kapitaltäckningsreglerna och Prot.1989/90:127 kreditförsäkringsbolagen 88 Statsrådet ; Svar på frågor 1 de nya regler omkapitaltäckningskrav för banker och andra kreditinstitut som trädde i kraft den1 februari finns en övergångsbestämmelse om kapitalkravet för fordringarpå försäkringsbolag. Övergångsbestämmelsen innebär att fordringar påförsäkringsbolag är jämställda med fordringar på t.ex. banker.Håkan har - som jag har uppfattat hans fråga - frågat mig om regeringenkommer att lägga fram förslag till förlängning av denna övergångsreglering. Vid sin behandling av kapitaltäckningskraven uttaladeriksdagen att det var angeläget att regeringen verkade för en ändring av deinternationellt överenskomna regler som den svenska lagstiftningen bygger på(1989/90;NU;15 s. 11). Regeringen har initierat frågan via de kanaler som stårtill buds och avser att även i fortsättningen bevaka frågan. För närvarandeförefaller det dock inte troligt att någon ändring av de internationellaöverenskommelserna skall ske . Som framhölls i propositionenkan inte ha regler som i viktiga avseenden avviker från vad somgäller internationellt (prop. 1989/90:43 s. 101). Som läget är , är det därför inte möjligt att lägga framnågot sådant förslag som har efterlyst. 89 (): Jag får tacka statsrådet för svaret på minfråga. Det var klart, men gick inte i den riktning som jag hade önskat. Såväl regeringen i sin proposition, när vi behandlade dehär ärendena , som ett enigt utskott, och därmed också ,uttalade behovet av att finna former för att komma till rätta med dekonkurrenssnedvridande effekterna som antagandet av de nyakapitaltäckningsreglerna innebär för försäkringsbolagen. Precis som statsrådetsjälv sade lades det också fram ett förslag om införande av en temporär dispensgällande även . Men gtt enigt näringsutskott uttalade också:"Utskottet finner denna effekt beklaglig och anser att ansträngningar börgöras för att en mera tillfredsstäl-lan.de lösning skall komma tillstånd." Skälet till att jag ställer den här frågan nu är att snart har gått och att försäkringsbranschen, i synnerhetkreditförsäkringsbranschen, fortfarande står inför en oklarhet om vad som skallgälla . Jag behöver inte utveckla detta närmare för statsrådetÅsbrink, som väl känner till det. Detta är en bransch som har blivit stor, intebara i utan även internationellt. Det finns nu även propåer från andraländer gentemot att ändra dessa regler så att det blir lika förbank- och försäkringsbolag. Jag vill avsluta detta inlägg med en fråga; Är det interimligt att , som är ett litet i land i detta sammanhang, väntar med attändra till de nya reglerna i avvaktan på vad som sker internationellt? ?> protokoll 1989/90:127 Prot.1989/90:127 ., Faktum är att regeringen, i enlighet med detsom den utfäst sig att göra, har sonderat vad som sker internationellt på dethär området. När propositionen lades fram rådde inte full klarhetom vad EG stod i begrepp att göra. har vi mer information. Man har inom EGslutligen enats om hur man vill agera på detta område. Något sådant undantagsomvi här talar om har inte varit aktuellt. Vi har också sonderat på andra håll. Jag kan nämna att vivia bankinspektionen fortsätter att undersöka vilka möjligheter som finns.Närmast äger ett möte rum i den s.k. Baselkommittén.Där kommer den här frågan på nytt att tas upp. Men det är alldeles klart att de indikationer vi har fåttfrån EG och andra håll innebär att man är.nöjd med nuvarande reglering och intefinner anledning till någon ändring. 1 det perspektivet ser jag ingamöjligheter att .utlova några förändringar eller någon förlängning av denspecialreglering som vi har haft . 91 (); Det är bra att de här kanalerna hålls vidliv. Statsrådet talade om indikationer. Jag hoppas verkligen att regeringenockså är pådrivande i de här kontakterna. Danskarna är mycket pådrivande.Norrmännen har i stort sett bestämt vad de vill göra. Fransmännen agerar ocksåi frågan. Även internationella organ som International , som är en stor internationell organisation för många av de ländersom ingår i , agerar. Jag kan inte hjälpa att jag tycker att det ligger litetflathet i agerandet. Tiden går och vi har på oss tills de nyareglerna träder i kraft. Jag förmodar att statsrådet väl känner till deeffekter som reglerna kommer att få i branschen när de väl träder i kraft. Ja, det har kommittill vår kännedom att man i harlagt fram ett förslag som skulleinnebära att man jämställer fordran mot försäkringsbolag med fordran mot bank.Vi har ännu inte haft möjlighet att studera hur det förslaget är konstruerat.Men man måste ända ställa sig frågan om en sådan konstruktion skulle varaförenlig med och bestämmelser på dessa områden. Den fråganåterstår att pröva. Självfallet skall och bör vara aktivt i det härsammanhanget. Det har vi också varit i hög grad genom våra representanter. Mensjälvfallet är våra möjligheter, som ett litet land bland många länder, attpåverka utformningen av reglerna begränsade. Vi kan inte heller räkna med attvi varaktigt skall kunna ha regler som markant avviker från vad alla andraländer har fastställt på det här området. Det är det pris som vi får betala föratt delta i harmoniseringen på detta område. 93HAKAN (); Jag inser självfallet att det är ett tagandeoch ett givande i en harmonisering. Men det som jag konstaterar är att detfinns en kraft i gång i mångaandra länder, vilka vill gå i riktning mot den lösning som föreligger Prot.1989/90:127 i , nämligen en likabehandling mellan bank- och försäkringsbo- lag. Vi vet att inte har arbetat färdigt och att saker är på ] ] gång pådetta område. I det sammanhanget ter det sig litet märkligt att vi i P J 8 Sverigeskall röra oss i en riktning som både EG och uppenbartkommer att vända bort från. I det sammanhanget tycker jag att det varit på sin platsatt vi i -för det har andra länder kunnat göra, vare sig vi pratar omBaselkommittén eller EG - hade lyckats få igenom dispens och undantag. I ochför sig kan man ge dispens i taget. Men jag tycker att det vore rimligtatt vi i kunde uppnå en tills vidare-lösning, så att branschen fårlitet lugn och ro. talar om en riktning somBaselkommittén skulle komma att röra sig i. Då måste jag säga att mer information om framtiden än jag. De indikationer vi har tyder på rakamotsatsen, att det i det överväldigande flertalet av länderna inom EG och inomBaselkommittén inte finns något intresse av att ändra reglerna i den riktningsom åsyftas. Detta gör att det, enligt den information som vi efter bästa förmågahar kunnat inhämta, inte finns några tecken som tyder på att vikan få starkare stöd för en ändring i denna riktning. är ett av de få länder som har drivit den härfrågan. Det är inte motsatsen som gäller. Vi är ganska ensamma om detta. 95 (); När jag påtalade den här riktningen var detett referat ur den proposition som utskottet hade att behandla . 1 såfall har utvecklingen blivit mer pessimistisk . Till grund förutskottsbetänkandet låg att ett sådant här arbete fortgick. Vi trodde ocksåatt det var skälet till förlängningen med av övergångsbestämmelserna. Jag vill bara återigen konstatera att vi uppenbarligen gåri en riktning som andra länder håller på att lämna. Vi bortser från detinternationella engagemang som tydligen är på gång. Det organ jag nämndetidigare, , har en konferens. 22 länder och många avBaselkommittéländerna ingår. Man diskuterar dessa frågor. Därför tycker jag,statsrådet , att det vore på sin plats att man är slut pånågot sätt återkommer med förslag som tillfredsställer branschen någorlunda. Jag kan inte utlova något sådant förslagsenare . Det är fortfarande inte överensstämmande med vår information attett antal andra länder nu rör sig i en annan riktning. Vore det på det sättetskulle problemet vara mycket mindre. Då skulle vi enkelt kunna ansluta oss tilldetta. Men all den information vi har, och den senaste har vi inhämtat ,tyder på att det finns ett mycket begränsat intresse för detta inom EG och inomBaselkommittén . Prot.1989/90:127 Men jag lovar att vi skallfortsätta att bevaka den här frågan genom våra representanter i ochpå andra sätt. 97 (); Det låter bra att ni gör det. Jag vill bara avslutamed att säga att jag tror att det också vore mycket välgörande för branschenatt få något besked. Det jag tror talar för vad jag säger är att - som bådestatsrådet och jag vet - försäkringsbranschen och bankbranschen i siginternationellt håller på att glida samman. Då vore det ganska märkligt om intesamma kapitaltäck-ningsregler skulle gälla för dem. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1989/90:609 om investeringsavgifter påbyggnadsarbeten i har frågat finansministern frånvilket datum regeringen avser att föreslå att den särskilda investeringsskattenpå byggnadsarbeten i skall upphävas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Investeringsskatten på oprioriterade byggnadsarbeteninfördes i med verkan fr.o.m. . Regeringenhar i kompletteringspropositionen konstaterat att detta lett till att endämpning av överhettningen i inträtt och attinvesteringsskatten i därför bör kunna begränsas till attgälla endast fram . Jag har erfarit att man vid utskottsbehandlingen av kompletteringspropositionenaktualiserat frågan om att redan i vår ta ställning till vid vilken tidpunktinvesteringsskatten i bör upphöra (jfr 1989/90:SkU5y). Någonsärskild åtgärd från regeringens sida är därför inte aktuell . Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 99 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Den här frågan ställer regeringens planstyrning avbyggnadsbranschen i blixtbelysning. efter det att en majoritet här i kamma ren röstat för ett införande av den 30-procentiga investeringsskatten på indu stri- och kontorsbyggande i aviserade regeringen att skatten skulle tas bort. I kompletteringspropositionen står det "tillhösten". 36 Därefter har det varit tyst.Eftersom avslutas ochriksdagen inte återsamlas förrän fanns det anledning att fråga närregeringen anser att hösten infaller. Regeringen rycker på det här sättet fullständigt undanmöjligheterna för den helt sönderreglerade byggbranschen att planera sinverksamhet. Hade inte branschen , inför beslutet ominvesteringsskatten, kommit i gång med så mycket arbeten som den gjorde, hadearbetslösheten redan nu varit ett faktum. Givetvis kostar sådant här pengar. Priser och hyror drivsupp, och allt detta har förmodligen inte tillfört statskassan någonting - dethar inte hjälpt glesbygden, och inte har bostadsbyggandet i ökatheller. Däremot finns det en väl befogad oro för sysselsättningsläget . Enda möjligheten att få stopp på den här särdelesolyckliga skatten är att nu agerar. Det är bra att vi nu har fåttbesked om att så sker. Det är jag ställde min fråga. Jag kanbara glädja mig åt att regeringen har använt tiden väl. Jag tycker emellertid att det är anmärkningsvärt attriksdagen och allmänheten på det här sättet får besked om vad som försiggår iutskottet. Då kanske vi av statsrådet också skulle kunna få veta frånvilken tidpunkt som den här investeringsavgiften, enligt det förslag somfinansutskottet avser att förelägga , skall upphöra när det gällerGöteborgsområdet. Jag ser det inte som min uppgift att informerariksdagens ledamöter om vad som pågår i finansutskottet eller något annatutskott. Däremot har jag inhämtat att det nu pågår ett arbete i finansutskottetmed den inriktning som jag har redovisat. Någon ytterligare information kanoch skall inte jag lämna - för det får vända sig tillfinansutskottet eller avvakta den fortsatta behandlingen där av ärendet. När det sedan gäller själva sakfrågan vill jag säga attförslaget lades fram i ett skede när vi hade en påtaglig överhettning påbyggsektorn också i . Som ett led i en aktivstabiliseringspolitik framlade vi då förslaget om att investeringsskatt skulletas ut även i . Syftet var inte att få in pengar till statskassan; det varinte av statsfinansiella skäl som vi lade fram förslaget. Syftet var att somett led i den ekonomiska politisken dämpa överhettningen i en region där detfanns tecken på en sådan. Det är följdriktigt att vi, när överhettningen sedan avtaroch arbetsmarknaden på byggsektorn normaliseras, också avvecklar skatten. Dethar aldrig varit tal om annat än att den skulle vara temporär. Vad det harvarit diskussion om är som avvecklingen skall ske. Vi harnu kommit till slutsatsen att en avveckling skall kunna ske tidigare, dvs.någon gång . Det finns alltså ingenting konstigti detta - det är tvärtom ett uttryck för en aktiv stabiliseringspolitik att vigår till väga på det sättet. 101SONJA REMBO (m): Det är bara det att den överhettning somregeringen påstår fanns i inte fanns. Bostadsbyggandet varicke i gång i 1989/90:127 , på grund av kostnadsläget och på grund av att nödvändiga planer inte kom fram. ] ] Statsrådet säger att det inte är hans sak att informera om vad somsker i var pa frågor finansutskottet.Icke desto mindre var det precis det som statsrådet Vihar den regeln att utskotten själva avgör när deras beslut skall publiceras.Men det får bli en sak mellan statsrådet och kollegerna i finansutskottet. Vadjag skulle vilja ha av statsrådet är ett löfte om att regeringen ifortsättningen tänker efter innan den kommer med sina förslag till . Jag bestrider påståendet att det inte rådde någon överhettning påbyggsektorn i när förslaget lades fram. Det gjorde det visst.Arbetslösheten hade sjunkit till en mycket låg nivå. Det var påtagliga svårigheteratt rekrytera arbetskraft, och vi hade också en omfattande inpendling avbyggarbetare.från andra delar av landet. Situationen har förändrats påtagligtsedan dess. Det är motivet till att vi nu ser en möjlighet att avvecklaskatten. Jagkan försäkra att regeringen även i fortsättningen kom mer att vid behov lägga fram de förslag som är påkallade för att påverka den ekonomiska situationen i landet.. Det kan innebära att vi också vidtar åtgärder som har en regionalt begränsad räckvidd, och det kan innebära att vi lägger fram förslag om åtgärder som är begränsade i tiden.