prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — De reservationer vi moderater har fogat fill jordbruksutskottetsbetänkande nr 17 angående forskning berör nästan uteslutande organisation ochadministration för att göra forskningen effektivare och rafionel-lare. Vi menaratt det även ligger stora besparingar i att forskare kan dra nytta av varandraserfarenheter och därmed undgå dubbelarbete. Ettexempel på splittrad forskning är havsforskningen. Den grundläggande forskningenoch även miljöövervakningen bedrivs av centra, knutna tilluniversiteten. Därutöver bedrivs forskning vid havsfiskelaboratoriet iLysekil, som har som huvudman och som dessutom driversötvattenslaboratorie- och laxforskningsinsfitutet. Ettexempel på uppsplittring finns på , där havsfiskelaboratoriet finnsi . Tvärs över fjorden ligger en forskningsstation i , ochdärutöver finns en forskningsstafion på i norra . Samtliga trehar var sin huvudman och konkurrerar snarare än att samarbeta. 1989/90:136 8 juni1990 Vihar därför begärt en utredning om en gemensam huvudman för den forskning sombedrivs om processer i det öppna havet, miljöförändringar, fiskbestånd ochdjurliv. Vianser dessutom att ett stadigt verk inte skall vara huvudman för forskning,där enskilda forskare kan uttala sig för eller åtminstone uppfattas som talesmänför huvudmannen. Vi befarar att ett statligt verk som har ett visst ansvar fören näring lätt kan missbruka sin ställning och rikta forskningen utan attiaktta den objektivitet som krävs för att forskningsresultaten skall blitrovärdiga och användbara utanför verkets egna intressen. Vihar samma uppfattning när det gäller forskningsnämnd. Vitar också i en reservation upp lantbruksnuniversitets organisation iframtiden och anser att en organisatorisk princip bör eftersträvas som ger SLUoch andra universitet möjlighet att bestämma mer själva och utveckla sinverksamhet. reservation i utbildningsutskottet har föreslagits att omvandlingen avutbildningsbidragen till doktorandtjänster skall avslutas . Vi moderater i jordbruksutskottet anser i vår reservation attdetta även skall gälla utbildningen vid . Närdet gäller reservation 17 föreslår vi moderater en förändring av finansieringenvid Skogs- och lantbruksakademien. Av fem forskartjänsterfinansieras två av statsmedel och tre av fonderna. Vi anser att samtligatjänster skall finansieras över statsbudgeten. Vi är därför beredda att anvisa1,1 milj.kr för att täcka kostnaderna härför Slutligenär vi beredda att tillsammans med de två andra borgerliga partierna satsa påden forskning kring miljön som bedrivs av INSTRA. Denna verksamhet, som vireservanter bedömer som opartisk och obunden och som har en helhetssyn som äveninkluderar etik och internationella kontakter, utgör ett bra underlag förbeslutsfattande. Vi är därför beredda att, som en grundplåt till den fond somkrävs på 100 milj. kr, satsa 20 milj. kr så att verksamheten kan starta. Efteratt detta är sagt, herr talman, yrkar jag bifall endast till reservation nr 23,som gäller gemensam huvudman för havsforskning. 62 (): Jag vill kort kommentera några förslag i kommittémotionom miljöforskning. Det gäller särskilt frågeställningar där jordbruksutskottetavvisar våra förslag, i stort sett utan kommentarer Vianser att regeringens förslag i huvudsak är inriktade på problem som kanhänföras till utsläpp av föroreningar och gifter Det är naturligtvis angelägetatt de problemen angrips - det har vi ingen erinran mot - och när vi tar uppdessa frågor gör vi det utan att på något sätt förringa betydelsen av forskningom förorenande utsläpp. Vivill också hävda att ett av de allra mest akuta hoten är det alltsnabbare utdöendet av växt- och djurarter. De här förändringarna är ofta enkonsekvens av människans markanvändning. En omfattande förstöring av naturenpågår i tropikerna, i regnskogarna, men det är värt att inte glömma att exempelfinns också i . Mot bakgrund av att bedömningar gör gäl- lande att mellan enfjärdedel och hälften av jordens växt- och djurarter kan Prot. 1989/90:136ha utrotats , är det anmärkningsvärt att regeringen inte harberört den frågan. Lika anmärkningsvärt är det att utskottetinte funnit det värt att kommentera våra synpunkter på annat sätt än atthänvisa till att utskottet " "'" delar regeringensbedömning. Eftersomdet för är angeläget att så långt som möjligt ha en heltäckande synpå miljöforskningen yrkar jag bifall till reservation 20. Likakortfattat avfärdar utskottet vårt yrkande om forskning ombuller-problernatiken. Utan att förorsaka alltför mycket buller i kammaren,herr talman, vill jag i kammarens protokoll infoga att buller är ett försummatmiljöproblem, som påverkar många människors hälsa och välbefinnande. Folkparfiethar i en kommittémotion som inte behandlas i detta betänkande föreslagit attett handlingsprogram mot buller skall utarbetas. I det sammanhanget behövsutökade utbildnings- och forskningsinsatser på området. Detär viktigt att många aktörer är verksamma inom miljöforskningen. I detsammanhanget beklagar jag att utskottet inte är berett att medverka till attmiljöinstitutet får stöd. I vårt budgetalternafiv har vi prioriterat ettgrundbidrag till institutionen. Även fristående institut kan göra värdefullainsatser. Vihar också prioriterat forskningen kring vattendragen. Många av problemen ihavet uppstår vid avrinning från mark i vattendragen. Vattendragen är dessutomen viktig biotop för vattenlevande organismer, och strandzonerna har storbetydelse för landfaunan. Vi anser att en forskningsstafion med anknytning fillUmeå universitet bör inrättas, förslagsvis vid . Eftersomlantbruksuniversitetets budget är inbakad i forskningspropositionen vill jagunderstryka hur angeläget det är att utbildningen inom breddas,för att möjliggöra att personer som får sin utbildning vid kanfå den kompetens som erfordras för att söka lediga befattningar inommiljösektorn. Det råder som bekant, herr talman, stor brist på kompetentasökande till utannonserade tjänster på det området. Jagavstår från att yrka bifall till övriga reservationer, eftersomfolkpartiets uppfattning klart framgår av reservationstexterna. I övrigt yrkarjag bifall till utskottets hemställan. AnL63 (): Forskningen är oerhört viktig för vår framfid. Hur forskningeninriktas, på vilket sätt de som sköter forskningen behandlas och vilkaprioriteringar som över huvud taget görs med pengar som skall satsas påforskningen har avgörande betydelse för hur vår framfid kommer att se ut. Fråncenterpartiets sida tycker vi därför att det är viktigt att det satsas mycketpå nya områden, och ett sådant nytt område är biotekniken. Vi har i vår motioni anslutning till propositionen lagt stor tyngd vid den forskningen. Bioteknikär någonting som, rätt hanterad, kan ge stora fördelar, men den rymmersamtidigt stora risker, om det hela går snett. Därför är det vikfigt att man,innan man över huvud taget tar denna teknik i sin tjänst, har klart för sig hurdet fungerar ute i naturen och där tekniken skall användas. Det är inte så att detinte forskas på detta område - det gör det visst. 1989/90:136 8 juni1990 Men en mycket stor del avden forskningen sker på kommersiell grund, och det finns olika nischer som kange kommersiella fördelar Detär säkert en viktig forskning som bedrivs, men den kunskap man där får blirbegränsad. anser därför att samhället, staten, och deforskningsinsfitutioner som får sina anslag från bör få ett ökat anslagoch ett ökat stöd. De bör framför allt arbeta fram ett forskningsprogram förbiotekniken så att alla de områden som vi behöver veta mer om kan inordnas. Centerpartiethar i andra sammanhang krävt att det skall finnas regler för hur genteknikeller bioteknik skall utnyttjas i prakfiken. Detta tar vi inte upp , men dethar behandlats i ett tidigare sammanhang. Däremot kräver vi att när man geranslag och klartecken för ett forskningsprojekt skall man också utvärdera vilkarisker det finns med projektet. Det görs inte . Det fick vi klart beskedom när vi i utskottet genomförde en utfrågning inför den tidigare behandlingenav detta område i jordbruksutskottet. Det är oerhört väsentligt att en sådanriskutvärdering sker. Centerpartietkräver också att forskningen skall fördjupas när det gäller bioteknikensmiljöpåverkan. Det är en sak att veta att vi kan förändra en växt ellerfunkfionen hos ett djur, och kanske framför allt hos växterna, och få framvissa resultat. Men vi borde få klart för oss vad det blir för konsekvensernär man placerar ut sådant i naturen innan vi över huvud taget får använda denhär tekniken. Det är därför oerhört viktigt och nödvändigt att det sker en ökadsatsning på den här typen av forskning. Vii anser också att det måste satsas mer på en etisk bedömning,och att man för en etisk diskussion och i forskningen försöker klarlägga deetiska bekymmer som kan uppstå i olika sammanhang. Vi har i en motionföreslagit att av de medel som vi satsar på bioteknikforskning skulle avsättasför just etisk forskning och etisk utvärdering. Jagtror att det är mycket viktigt att detta sker Det behövs en ganska omfattandediskussion om detta. Människor behöver informeras och kunskapen måste byggasupp. Detta är frågor som är litet svåra att hantera, eftersom vi kan alltförlitet. Vi måste lära oss vad som sker, och vad detta har för betydelse för ossi framtiden. Detkrävs att de instanser som kan detta område vidarebefordrar sina kunskaper påett sådant sätt att vi kan ta del av det. Jag tycker att det sätt på vilketutskottsmajoriteten har behandlat frågan i detta betänkande är ganskaupprörande. Utskottsmajoriteten säger att eftersom biotekniken har behandlats iett fidigare betänkande, kan vi lämna den frågan åt sidan den här gången. Iprincip skulle vi kunna säga det om alla frågor som tas upp i betänkandet. Vihar diskuterat alla frågor , och de har behandlats i betänkanden. Vihar behandlat biotekniken i mycket mindre omfattning än många andra frågor. Jagtycker därför att det är litet inkonsekvent att använda den tidigarebehandUngen som argument för att avstyrka våra motioner och krav. Har utskottetinte sakliga motiv för att avstyrka motionerna, borde man ha kunnat diskuteraoch komma fram fill resultat. Det skulle vara intressantatt veta varför utskottsmajoriteten har behand- lat just biotekniken pådetta sätt. Är man rädd för att gå in i en diskussion? Vågar man inte taställning, eller vad beror det på? Centerpartiethar också avgivit en hel del andra reservationer i detta sammanhang, och bl.a.behandlas . har och kommer att fåen mycket viktig roll i det omställningsarbete inom jordbrukspolitiken som viskall besluta om här i kammaren . har därför föreslagitförstärkningar på en rad punkter när det gäller . Vi harföreslagit förstärkningar för agronom-hortono-mutbildningen och förveterinärutbildningen, som också behöver förstärkas. Vi har vidare föreslagitatt en professur skall inrättas för sambandet mellan miljö och ekonomi. Vimåste klarlägga sambanden mellan miljön och ekonomin. Det finns ett absolutsamband mellan en god miljö och en god ekonomi, och det borde vi lära oss merom. Vii fick igenom den professur i alternativ odling som vikrävt . Vi anser att man nu bör satsa mer pengar på just denutbildningen vid . Vi föreslår därför att anslaget ökasmed 30 milj.kr föreslår att mer pengar skall ges till jordbruksforskningenöver huvud taget. Sedantill frågan om omvandlingen av utbildningsbidragen till doktorandtjänster Omdetta skall kunna ske på ett sätt som gör att man inte tappar människor,kapacitet och resurser, måste det till mer pengar Vi föreslår i reservation 3att 5,2 milj.kr utöver regeringens förslag bör anslås till lantbruksuniversitetetför detta ändamål. Det är vikfigt att man får de medlen. Vii har också avgivit en reservation om forskning om landsbygdsutveckling.Landsbygden är viktig och har speciella problem. Vi behöver ha en forskningsom är inriktad på hur landsbygden skall kunna utvecklas för att hela Sverigeskall kunna leva. Detta är en vikfig slogan, men det är också viktigt attförverkliga den. Ett av de områden som vi måste satsa mer på är forskning omlandsbygden. vill också ha mer miljöforskning och havsmiljöforskning.Det satsades på havsmiljön , men det var en engångssatsning.Här behövs mer Det finns stora problem med våra kustvatten som vi behöver vetamer om, såatt vi kan vidta åtgärder innan det är . Sammasak gäller klimatforskningen. Det förs en ganska omfattande diskussion omkoldioxidhalterna och på vilket sätt vi skall hantera detta problem. Det finnsäven andra utsläpp, bl.a. ozon, och det finns problem med det marknära ozonet.Det finns även många andra ämnen i vår luft som orsakar problem och sompåverkar klimatet. Vi måste veta mer om detta och om hur vi skall hantera det.Därför behövs det mer pengar Andratalare har här tidigare talat om INSTRA. Utskottets motiv fill att avstyrka ensatsning på INSTRA är att den här typen av kunskapsinsam-lande redan sker. Deär i och för sig sant. Men vi skall inte tro att vi genom att ha några personersom arbetar med detta skall kunna finna sanningarna. De är inte så lätta atthitta. Det måste finnas alternafiva möjligheter att arbeta för att komma framtill det som är bäst. Man kan inte bara inrätta en institution och sedan troatt man där alltid skall finna de rätta vägarna. Det fungerar inte så. Detta ärmer komplicerat, och därför behövs det alternativa 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 8 juni1990 möjligheter INSTRA är ensådan möjlighet, och man borde ha givit den ett stöd. Vii har också avgivit en reservafion om att man måste satsa mer föratt ta fram alternativa metoder när det gäller djurförsök. Vi är egentUgenalla överens om att man skall försöka begränsa djurförsöken så mycket sommöjligt. Jag tror att detta är ett allmänt omfattat krav. Men skall detta blimöjligt att genomföra måste vi också ta fram alternativ. Vi måste kunna testaolika saker, och det går att göra med alternativa metoder. Men då måsteforskningen på området ökas. Detta var något om de reservationer som har avgivit tillbetänkandet om forskningen på jordbrukets område. Jag vill med anledning avdetta yrka bifall till reservationerna 3, 8 och 13. Därutöver har vi nioreservationer som tar upp de andra saker som jag har talat om. Men jag yrkarinte här bifall till dessa. Den uppfattning som har gäller ändå,och vi kommer även framgent att slåss för dessa frågor. Anf.64 (): Det svenska jordbruket står inför stora förändringar, och vi skall gå till beslut om den nya jordbrukspolitiken. Självfallet kommerförändringarna inom jordbruket också att påverka forskning och utbildning inomde areella näringarna. Därför är också föremål för ensärskild utredning. Denhär stora forskningspropositionen och jordbruksbeslutet kommer inte riktigt ifas med utvecklingen inom jordbruket. Jag är därför rätt så övertygad om attvi snart får anledning att diskutera forskning och utbildning på detta område.Lantbruksuniversitet - eller naturbruksuniversitetet, som man gärna frånuniversitetets sida själv säger- förknippas ofta med jordbruk i rätt så snävmening. Men sanningen är att verksamheten vid SLU spänner över ett mycket brettfält från forskning kring landsbygdsutveckling till forskning kringstorstädernas grönytor, från genteknik till alternafiv odling. En mycket stordel av den miljöforskning som bedrivs i landet bedrivs just vid SLU. Lantbruksuniversitetethar en unik närhet till den prakfiska verksamheten inom sina områden. Det är ennärhet på gott och ont. På gott, därför att den leder till att forskningensnabbt kan omsättas i konkret verksamhet och för att forskningen ofta fårringar-på-vattnet-effekter Forskning kan ta sin utgångspunkt i de konkretaproblem som människor verksamma inom jordbruket står inför På ont, därför attnärheten också kan innebära för stor koncentration fill dagens jordbruk ochför liten uppmärksamhet på framtidens frågor. Enframtidsfråga som vi menar har fått för litet uppmärksamhet är frågan om denavancerade biotekniken, som har tagits upp i debatten. Här ärdet särskilt viktigt med gedigen grundforskning. Den industriella forskningenpå området ökar mycket snabbt. Där är steget mellan forskning och tillämpningibland kort, alltför kort. I det sammanhanget är det också viktigt att påpekaatt det behövs genomtänkta, systematiska riskvärderingar av forskningsprojektpå området. Det är något som saknas . Vi menar, och detta är en diskussionsom har förts tidigare i kammaren, att gentekniskt modifierade organismerinte skall planteras ut innan man har nått säkerhet om att de inte kan spridasig eller överföra sina egenskaper till andra växter. Detär också viktigt i det här sammanhanget att tänka på att den genetiskavariafionen som redan är hotad av den konventionella växtförädlingen, av-elnoch av de monokulturer som ofta används inom jordbruket, hotas än mer av dengentekniska utvecklingen. Man går där in för att endast använda sig av vissaspecifika genlinjer. Det är oerhört viktigt att genbanker upprättas och att vibedriver ett systematiskt arbete också i förhållande till länder i tredjevärlden för att bevara vilt växande växter och djur och se till att dengenetiska variationen upprätthålls. Sist,men inte minst, är också de etiska aspekterna oerhört viktiga när det gällergentekniken. Mot bakgrund av det vill jag yrka bifall till reservafion 13 somtar upp behovet av ytterligare ekonomiska insatser och andra insatser när det gällergentekniken. Närdet gäller jordbruket hör till framtiden utvecklingen av både energigrödor ochindustrigrödor. Vi har därför ställt oss bakom reservationer som tar upp fråganom ökad satsning på t.ex. Un, rörflen och andra sådana grödor Vitycker att det forskas för litet om lövskog. Vi har kommit med ett förslag,som tyvärr inte har fått utskottets gehör, att det skall etableras en försöksstationför skogsforskning i . hör ju tyvärr till en del av landet somockså har stora problem med försurning och skogsskador. Därför är det extravikfigt att en sådan forskningsstation inrättas i den delen av landet. Vårtliv i det moderna samhället är alltmera uppdelat. Livet delas in i avgränsadesektorer för oss - ibland på ett olyckligt sätt. I stället för att leva somhela människor tvingas vi dela upp vårt liv i olika roller En sådan tydliguppdelning i det moderna samhället är arbete och frifid. Naturresurserna ärmycket viktiga i människors fritid. Här behövs det forskning och utveckling.Det gäller t.ex. den gröna miljön i städerna som faktiskt utgör många människorsvardagsfritid. Den miljön planeras och utvecklas tyvärr inte så ofta på ettgenomtänkt sätt som kan hjälpa oss att vara hela människor även i det modernasamhället. Vi tycker att det är synd att vi inte har fått utskottets gehör förökade anslag till den typen av forskning. Riksdagenhar för inte så länge sedan beslutat om ett bättre djurskydd som också ledertill att villkoren för en del av jordbruksproduktionen förändrats radikalt. Jagtänker särskilt på äggproduktionen. Det leder till att nya metoder behöver tasfram, och det måste ske snabbt. Vi tycker att man skall anslå ytterligare medeltill SLU för att utveckla sådana alternativa metoder Vi tycker också att det ären för liten del av resurserna som går till det som kallas alternativ odling,ekologiskt lantbruk. Jagskulle också vilja säga några ord om kooperationen. Jag tänker inte bara på denetablerade lantbrukskooperationen, utan över huvud taget på de s.k. nykooperativaverksamheterna. Vi tror att det kan vara oerhört viktigt t.ex. när det gällerlandsbygdens utveckling. Jagtycker att det är beklagligt att vi i är så långt påefterkälken i förhållande till andra länder som på ett mycket mera systematisktsätt forskar när det gäller kooperationens villkor och möjligheter att 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 8 juni1990 Vi har därförföreslagit att det skall anslås ytterligare medel och att en professur skallinrättas i kooperation. Sistvill jag beröra ett område som vi tycker är mycket angeläget. Det gäller attutveckla forskningsmetoder som utgör alternativ till traditionella djurförsök.Även på det området behövs det en professur och ytterligare medel för att viskall kunna komma snabbare från de alltför omfattande djurförsöken. står bakom de reservationer i det här betänkandet som vskrev under. Jag vill särskilt yrka bifall till reservationerna 4 och 13 och iövrigt till utskottets hemställan. Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skallfortsätta efter . Anf.66 (): För att inte kvällsplenum skall bli så sent skall jag fatta mig kort. Jagvill yrka bifall fill reservafion 2 om program för forskning om alternativametoder Det gäller att kunna avveckla djurförsök utan att det skall leda tillökade risker för människors hälsa. Jag yrkar också bifall till reservafion 10om linets utvecklingsmöjligheter. Det är viktigt att bättre kunna ta till varaen svensk jordbruksprodukt. Vidare yrkar jag bifall till reservation 25 ominternationellt forskningsprogram om dikväveoxid. Det är det som också kallaslustgas. Det bildas bl.a. vid bilmotorns förbränning, och det bildas också, somman tror, vid stark kvävegödsling av jordbruksmark. Lustgasen är i sin tur enav de gaser som orsakar förtunningen av ozonskiktet. Jagyrkar också bifall fill motion Jo30, yrkandena 2-9. Motionengäller bl.a. ökade anslag fill forskning på avfallsområdet och kopplingen tillsamhällsplanering och mänskligt beteende. Den gäller också ökade anslag tiUhavsmiljön enligt förslag. Vidare handlar den om deneftersatta forskningen i . Dessutom handlar den om att Sverigesatsar en mindre mängd pengar på klimatforskning och borde satsa mer än vad mant.ex. gör i och . Därmedhar jag yrkat bifall till de reservationer som särskilt önskaryrka bifall till i det här betänkandet. Anf.67 HANS (): Det torde ha framgått av tidigare inlägg i denna debatt att åretsforskningsproposition mottagits positivt både av de politiska partierna,forskarsamhället och av massmedierna. Det finns därför knappast någon anledningför mig att ytterligare kommentera forskningspropositionen i sin helhet. Somframgår av jordbruksutskottets betänkande 17 och av de gjordadebattinläggen tillstyrker utskottet regeringens förslag om anslag m.m. och harej heller någon erinran mot vad som anförts om forskningens inriktning på deberörda områdena. Trots ett antalreservationer kan det konstateras att utskottet i dess helhet i allt väsentligt sluterupp kring regeringens forskningsproposition när det gäller avsnitten 18, somomfattar verksamhetsområde, och 23, som behandlarmiljödepartementets verksamhetsområde. Regeringensforskningsproposition innebär en real ökning av anslagen med 1 miljard på entreårsperiod. Förstärkningen omfattar alla områden, från teologi tillteknologi, som det uttrycks i propositionen. Inom denna vida ram sker någraviktiga prioriteringar Här skall bara beröras de som har direkt anknytningfill jordbruksutskottets verksamhetsområde. Ipropositionen föreslås ökade insatser för miljö-, naturresurs- ochenergi-relaterad grundläggande forskning. Det är områden som i hög gradomfattas av utskottets verksamhet. Av särskild betydelse i detta sammanhang äratt forskningspropositionen kan tolkas så, att miljöaspekten i fortsättningenskall beaktas i all forskning. Det är ett både riktigt och viktigt påpekande. Miljöfrågornaär ofta tvärsektoriella både inom forskningen och i samhället i övrigt. Ettviktigt inslag i miljöforskningen är också att skall delta i EGsmiljöprogram. Ipropositionen anges sex viktiga forskningsområden inom utskottetsverksamhetsfält. De stämmer väl överens med utskottets uppfattning om hurforskningen bör inriktas inom jordbruket och miljöområdet. Ettav områdena benämns Ett miljövänligt jord- och skogsbruk. Under detta avsnittkonstateras bl.a. att det är utomordenfligt angeläget att bevara mark förframtida jord- och skogsbruk. Det konstateras vidare att det finns ett stortbehov av bedömningar av jord- och skogsbrukets miljökonsekvenser och attdärför skogs- och jordbruksforskningen i större utsträckning än måstefå en sådan inriktning. Även det är ett bra och viktigt konstaterande.