prot · GD095 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:5 1§ Förändring av antalet suppleanter i vissa utskott dels på begäran av de gröna attantalet suppleanter i arbetsmarknadsutskottet skulle utökas från 23 till 24, dels på begäran av folkparfiet att antaletsuppleanter i bostadsutskottet skulle utökas från 22 fill 23, dels på begäran av att en extrasuppleantplats i utbildningsutskottet, som tidigare tilldelats partiet, nuskulle dras in. Kammarenbiföll dessa framställningar. 2§ Val av ytterligare suppleant i arbetsmarknadsutskottet och bostadsutskottet Företogs val av en suppleant iarbetsmarknadsutskottet och en suppleant i bostadsutskottet. Enligtett enhälligt förslag i ett från valberedningen avlämnat protokollsutdragutsågs till suppleanti arbetsmarknadsutskottet () suppleanti bostadsutskottet () 3§ Anmälan om kompletteringsval till utrikesutskottet Talmannen meddelade att miljöparfiet de gröna pågrund av uppkommen vakans anmält som suppleant iutrikesutskottet. Talmannen förklarade vald till 1 Riksdagensprotokoll 1989/90:5 1989/90:5 suppleanti utrikesutskottet KristerSkånberg (mp) 4§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90;Bol-Bo31 fillbostadsutskottet /90:Sfl-Sf4 fill socialförsäkringsutskottet 5§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1989/90:17av () till utrikesministern om den politiska utvecklingen iChile: skall chilenarna åter gå tillvalurnorna för att välja president och parlament. Hela oppositionen står införvalet samlad mot Pi-nochet. ledare äroppositionens kandidat. Pinochethävdar att han skall sitta kvar som armechef efter det att en civil regeringhar tagit över. Enligt måste en framtida civil regering också finnasig i en framträdande roll för de väpnade styrkorna. säger också attvinnarna i valet måste tillgodose hans krav innan en ny regering kantillträda. Utgången i valet kommer att få stor betydelse för hur dessa frågorkommer att lösas. Det återstår sålunda flera steg innan man kan betrakta Chilesom en verklig demokrati. Konstitutionen måste ändras av det parlament somväljs . AmnestyInternational konstaterar 1988 att politiska arresteringar fortsätterPolitiska regeringsmotståndare har utsatts för kortvariga frihetsberövanden.Två fackliga ledare har förvisats utan rättegång till avlägsna landsändar inomChile. Juridiska oegentligheter i rättegångar har förekommit mot politisktarresterade. Hemliga grupper med anknytning till säkerhetspolisen har utförttrakasserier mot regeringsmotståndare. Antalet politiska fångar uppgår nu tillca 450. Ca2 000 tillfångatagna personer har försvunnit i . Derasöde är mycket ovisst. Någon objektiv och grundlig undersökning har inte gjortsför att skapa ökad klarhet om deras öden. anges att dömde enmilitärdomstol två arresterade till döden, nämligen ochCris-tian . Efterkuppen flydde många chilenare och blev politiska flyktingar utomlands. Den lagsom förhindrade dem att återvända togs bort 1988. undantag lever chilenareinte längre i påtvingad exil, men nuvarande konsti- Prot. 1989/90:5 tufion nllåter presidenten att upphäva deras rätt att leva i sitt eget land. Återvändandetinnebär för många chilenare att man lämnar en trygghet och social välfärd föratt försöka anpassa sig till ett samhälle som ofta har genomgått storaförändringar. Då det gäller förberedelse och stöd inför återvändandet görsotillräckliga insatser, vilket i hög grad försvårar det frivilligaåtervändandet till hemlandet. FN:skonvention om medborgerliga och politiska rätfigheter undertecknades av Chilesamtidigt med att den antogs av generalförsamlingen . Chilehar dock inte erkänt den enskildes rätt att klaga till kommittén beträffandebrott mot konventionen. Viden internationell solidaritetskonferens som hölls i det finskariksdagshuset med talman som inledningstalare framfördes en radkrav för att medverka till en demokratisk utveckling i : Demänskliga rättigheterna och den grundläggande rätten till frihet för detchilenska folket måste resepekteras fullt ut. Alla relevanta internationellakonventioner och protokoll måste ratificeras och träda i kraft. Detmåste finnas garantier för verkligt demokrafiska val. Polifiskt och moralisktstöd måste ges till de demokrafiska krafterna i . För att säkerställa attvalen blir fria och rättvisa bör internationella observatörer utses, främst föratt kontrollera och bevaka röstsammanräkningen. Detfordras effektiva garantier för att press- och organisationsfriheten säkras.Fackliga fri- och rätfigheter måste respekteras. Ökat internafionellt fackligtstöd bör ges till en fri och självständig facklig rörelse i . Andra viktiga krav är: - Upphävande av alla dödsdomar. - Stopp för politiska arresteringar och rättegångar. - Frigivning av de politiska fångarna. - Det behövs ökad internationell hjälp tilldikaturens offer. - Det är angeläget att alla brott mot de mänskligarättigheterna, särskih mord, försvinnanden och tortyr som har begåtts undergångna undersöks och rättvisa skipas i ett fristående domstolsväsen.1978 års amnestilag avseende dem som har utfört brott mot de mänskligarättigheterna måste upphävas. - Det är viktigt att framhålla att alla poUtiskaflykfingar skall vara berätfi-gade att frivilligt återvända fill hemlandet utanatt frukta för repressalier. Förbättrad internationell hjälp bör ges fillflyktingar för att de skall kunna återvända frivilligt. - Det internationella samfundet måste vara berett attsnabbt ge ekonomiskt stöd sedan en demokratisk regering utsetts, för attfrämja en demokrati och förebygga de ekonomiska svårigheter som har följtdiktaturens sammanbrott i vissa andra latinamerikanska länder. - Det bör ske ett aktivt polifiskt, ekonomiskt ochkulturellt samarbete och utbyte mellan ett demokratiskt och demokrafiskanafioner i världen. På grund av det anförda får jag ställa följande frågortill utrikesminister ; 1* protokoll 1989/90:5 Prot.1989/90:5 1. Hur bedömer utrikesministernutvecklingen i ? 9 oktober1989 2. Vilka åtgärder vill regeringenvidta för att stödja och säkra en deinokra- 1989/90:18 av () till miljö- ochenergiministern om föroreningarna i svensk/norska gränsvatten: Den aktuella miljösituationen ihela och framför allt i är mycket allvarlig. Döda havsbottnar,giftiga algblomningar, övergödning och syrebrist är exempel på detta. Föroreningarna kommer från många olika håll. De förs medvatten i älvar och havsströmmar och genom luft av vind och regn. Det är bl.a.industriavfall med tungmetaller, kemikalier och organiskt material,radioaktiva utsläpp, oljespill och dumpning från fartyg och havsbaseradoljeutvinning, kväveläckage från avlopp och jordbruk och föroreningar frånbiltrafiken. Särskilt är kustvatten utanför norra hårtutsatta. Enligt Norsk Institutt for vannforskning, NIVÅ, är ett ca 30kvadratkilometer stort område av havet starkt förorenat. Här är det i förstahand utsläpp från norsk sida som svarar för miljöförstöringen. Bl.a sker stora utsläpp i frånSaugbruksforeningen i . längsta och mest vattenförande älv.Glömma, mynnar ut i området. Glömma kan liknas vid en jättelik kloak. gjordes ett stort utspel av hennes socialdemokratiska norska kollega, miljovernminister . Vid detta propagandajippo utlovades bl.a. från den norskamiljöministerns sida att Saugbruksforeningens utsläpp skulle upphöra senast1990. lovade svenska kollega att fjordområdet utanför skulle kunna användas förbad och friluftsliv 1990. Besvikelsen i blev därför stor när densocialdemokratiska regeringen i meddelade att det inte blirnågon rening av . Man ämnar, från norsk sida, att underytterligare förorena de svenska vattnen. Vad som är än merförvånande är att inte kritiserat detta löftesbrott utan tvärtomförklarat sig nöjd med sina norska partikamraters agerande i denna fråga. Jag vill med anledning av detta fråga miljö- ochenergiminister ; Vilka konkretaöverenskommelser fanns 1986 mellan de svenska och norska regeringarna ommiljöåtgärder i de svensk/norska gränsvattnen? Vilka konkretalöften har den nu fått från den norska regeringen om attföroreningarna skall upphöra 1993, och vilka realiteter, t.ex. i form av avtalmellan den norska regeringen och Saugbruksforeningen, baseras dessa löften på? 9oktober 1989 1989/90:19 av () till miljö- ochenergiministern om elenergiförsörjningen; har vissa företrädare förfackföreningar och näringsliv offentligt påstått att fattaroförenliga beslut om energiförsörjning. Fleraföreträdare för regeringen har svarat och sagt att dessa beslut går attgenomföra. Många i vårt land är nog osäkra på vem som har rätt och de blirförvirrade av de motstridiga uppgifterna. Jagvill därför fråga statsrådet vad hon tänker göra för att visa en bred majoritetav svenska folket att regeringens hållning är trovärdig och för att underlättagenomförandet av de fyra riksdagsbesluten samt om statsrådet anser att dessabeslut räcker eller om t.ex. koldioxidutsläppen måste minskas och när detta iså fall bör beslutas och genomföras. Jag är också tacksam försvar på följande delfrågor: 1, På vilka sätt och inom vilka områden planerarregeringen att satsa på forskning, utveckling och stöd till demonstrationsanläggningarför miljövänligt resursbevarande och uthållig energigenerering och användning?Kommer dessa planerade satsningar att skilja sig från vad som satsatshit-fills, i inriktning och/eller omfattning? 2, På vilka sätt kommer regeringen att medverka tillatt informera olika grupper av beslutsfattare och aktörer som genererar ochförbrukar energi om hur energiförsörjningen skall tryggas inom de av riksdagenbeslutade ramarna, resp. de eventuella nya utsläppsramar som statsrådet ansernödvändiga av miljöskäl? 3, Anser statsrådet att de nuvarandemarknadsförutsättningarna för miljövänlig energihushållning är lämpliga elleratt det är önskvärt eller nödvändigt att med hjälp av normer, skatter,avgifter, subventioner eller bidrag påverka dem som genererar och förbrukarenergi att ändra sitt beteende? Vilka åtgärder vill statsrådet att riksdag ochregering fattar beslut om? 1989/90:20av () till justifieministern om intensifieradnarkotikabekämpning: I vårt land har narkotikamissbruket under senare årtillåfits att breda ut sig på ett oacceptabelt sätt. Ungdomar och grupper somtraditionellt inte tidigare brukat knark har på grund av den ökade fillgångenoch därmed ökade lättillgängligheten hamnat i missbruksträsket. Brottslighet,prostitution och familjetragedier följer i spåren av narkotikan. Kampen motnarkotikan måste intensifieras så att det antal människor som får sina livförstörda genom knarkets destruktiva kraft kan reduceras. Anledningarnatill den förvärrade narkotikasituationen är flera. I produktionsländerna harstora skördar av bl.a. opium och kokain lett till att knarket översvämmat deninternationella marknaden och därmed även . I har denalternativa odlingen, som bl.a. ger bidrag till, visat sig ge godaresultat. Det är därför viktigt att vårt stöd till produktionslän- 1989/90:5 dernafortsätter och utökas. Ett visst stöd lämnas numera också till . Densvåra kampen mot kokainet i har fått internationellt stöd från Var finns desvenska insatserna? Bristenpå tillräckliga tullresurser vid de svenska gränserna har lett till en ökadsmuggling. Ett förstärkt gränsskydd mot narkotika är ett viktigt led i kampenmot knarket. Tullen måste få ökade resurser för att effektivt kunna hindraknarket från att komma in i landet. Dagenspolisbrist är ett av de största hoten när det gäller kampen mot narkotikamissbruketinom landets gränser Med fler poliser ökas möjligheten att lösa problemen i ochmed att polisen själv kan göra prioriteringar inom området. Polisens arbeteframför allt i olika gatulangningsgrupper är ytterst betydelsefullt. Det arbeteman bedriver i dessa grupper går ut på att störa narkotikahandeln pågatulanghingsnivån, dvs. man riktar in sig på att hindra knarket från att kommatill konsumenten. Detta arbete är ytterst angeläget eftersom man härigenomhindrar nyfikna ungdomar från att alls komma i kontakt med narkotikan. Idetta avseende finns det anledning att peka på en annan viktig metod att stoppaknarkhandeln. Det gäller samhällets möjlighet till beslagtagande ochförverkande av knarkhandlarens vinster och övriga relevanta ägodelar. Sådanaåtgärder skulle vara kännbara för knarkhandlaren, verka preventivt och därmedfylla sitt syfte. ledamöter fick på sin studieresa i höstinformation om att sådan lagstiftning införts bl.a. i och England.Möjligheten att genomföra dessa åtgärder nämndes också i statsministernsregeringsförklaring. Det är viktigt att påskynda arbetet på detta område. Centernsrestriktiva inställning fill innehav av narkotika kommer tyvärr inte tilluttryck i tillämpningen av narkotikastrafflagstiftningen och tolkningen avdensamma. Enligt information från gatulangningsgruppen i hartoleransnivån för ringa narkotikabrott tillåtits höjas allt för högt de senastetre åren. Samhället har därmed givit felaktiga signaler som direkt kan kopplastill ökat bruk. har gränserna för ringa innehav av narkotika, t.ex.amfetamin och hasch. höjts dubbelt och flerdubbelt. Små innehavsmängder avdessa preparat behandlas som ringa narkotikabrott och leder oftast endast tillböter på . En summa som brottslingen sällan kan betala. En översyn avtillämpningen av begreppet "bruk av narkotika" i narkotikastrafflagenär önskvärd framför allt i de ringa fallen. Ettannat exempel på förändringar i lagtext som är nödvändiga att göra framgår avcenterns reservation i tidigare riksdagsbehandling. Vi anser att straffskalanför eget bruk av narkotika bör sammanfalla med den för innehav. För innehavoch bruk av narkotika döms till fängelse om gärningen skett uppsåtligen. Ärbrottet ringa och bestod gärningen endast i eget bruk av narkotika döms tillböter. Påföljderna bör enligt åsikt överensstämma i dessa bådaavseenden för att underlätta för polisen att ingripa på ett aktivt sätt. Vården av missbrukaremåste ses över och göras mer human och effektiv. Såväl öppenvården sominstitutionsvården kräver därför ytterligare resurser. Vården av de tyngstamissbrukarna och vården av kvinnliga missbrukare 6 måste uppmärksammas särskilt. De s.k. § 12-hemmenför unga missbrukare bör gesstörre resurser. Omen missbrukare någonsin skall bli fri från sitt nar- Prot.1989/90:5 kotikaberoende krävs motivation till detta. Kriminalvården har en stor upp- 9oktober 1989 gift i att kunna erbjuda en vårdform som möjliggör denna motivation både ' före ochefter frigivningen. av de intagna på fängelserna är regelbundetmissbrukare av narkotika. Därtill kommer som missbrukaralkohol, amfetamin och annat, s.k. biandmissbrukare. På de anstalter som taremot klientel från de större städerna har vi som är tunga missbrukare avnarkotika. Narkotika förekommer på fängelserna i oacceptabelt hög utsträckning.Det förhållande att fängelserna inte kunnat hållas narkotikafria har bidragittill fortsatt missbruk i fängelserna. Dessutom har det framkommit att internersom inte varit missbrukare blivit knarkberoende under fängelsetidenp.g.a. tillgången på knark. I regeringsförklaringen togs delar avnarkotikaproblematiken upp. I min interpellation belyser jag områden som kräversnabba åtgärder. Mot bakgrund av det jag tidigare anfört vill jag därförtill justitieministern ställa följande frågor; Vilka åtgärderämnar regeringen vidta för att bistå länder som är särskilt drabbade avnarkotikan? Är regeringenberedd att ge tullen och polisen de förstärkningar som behövs för att mötaknarket? Beslagtagande-och förverkandemöjligheterna bör ges ökat utrymme. När kommer regeringen attföreslå lagändringar på detta område? Hur kommer dessa lagändringar att varautformade? Är regeringenberedd att föreslå några ändringar i narkotikastrafflagstiftningen för attförhindra ytterligare spridning av knarket? Vilkaförbättringar i vården av knarkmissbrukare ämnar regeringen vidta? På vilket sättvill regeringen komma till rätta med knarket på fängelserna? 6 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:46 av () till statsrådet om förenklat förfarande för viss typ av lotterier; Ett lotteri som en organisationvill sälja i mer än ett län (t.ex. i , eller ),men ändock inte i hela riket, prövas av lotterinämnden, enligt den ordning somgäller för rikslotterier. Detta innebär att besluts- och kontrollordningen blironödigt omfattande. Jag vill med anledning av detta ställa följande fråga tillstatsrådet: Är statsrådet beredd att medverkatill att ett förenklat prövningsförfarande införs för denna typ av lotterier? 1989/90:5 1989/90:47av () till försvarsministern om rätt till tjänst- ledighetför tjänstgöring i frivilligorganisationerna inom totalförsvaret; Frivilligorganisationerna utgör en omistlig del avvårt totalförsvar. Om det skall fungera bra måste även de frivilliga kunnagenomföra utbildning och repetitionsövningar, t.ex. KFÖ, på ett planerat sätt.De frivilligas utbildning samt avtalsenliga tjänsteutövning försvåras iblandgenom att arbetsgivaren vägrar godkänna tjänstledighet för de akfiva iorganisationerna. Jag vill mot denna bakgrund fråga försvarsministern: Är regeringen beredd att vidta åtgärder för attgarantera tjänstledighet för genomförande av utbildning och avtalsenligtjänstgöring för de aktiva i frivilligorganisationerna? 1989/90:48av () till jordbruksministern om importen av fodersäd: Den svenska jordbrukspolitiken diskuteras förnärvarande. En av de frågor som är aktuella är på vilket sättjordbruksnäringen i skall skyddas mot import av varor till dumpadepriser. En annan viktig fråga är hur konsumenten skall garanteras livsmedel sominte innehåller skadliga ämnen. Just nu pågår en import av foderspannmål -rågvete - på ett sätt som strider mot båda dessa principer Allaländer i har ett skydd för det egna jordbruket mot import av det härslaget, inkl. rågvete. Även har regler och avgifter för import avfodersäd, dock inte för det nu aktuella rågvetet. Detta kommer att få allvarligakonsekvenser för den svenska jordbruksnäringen. Jag anhåller att få ställaföljande fråga till jordbruksministern: När kommer regeringen att vidta nödvändiga åtgärdermot den här beskrivna importen av fodersäd (rågvete)? 1989/90:49av () till miljö- och energiministern om tidpunkten för enproposition om avfallshantering: Det växande avfallsberget är ett tydligt tecken påmisshushållning med resurser. Samhället måste kräva att producenterna i högregrad tar ansvar för det avfall som är resultatet av såväl produktionen som avprodukten. Det gäller inte minst på förpackningsområdet. Regeringenhar fortfarande inte lagt fram något förslag till resurshushållning somminimerar avfallsmängderna och det miljöfarliga avfallet. En proposition påavfallsområdet har länge varit väntad, men har ännu inte lagts på riksdagensbord. Med anledning av dettavill jag fråga miljö- och energiministern: Näravser regeringen lägga fram en avfallsproposifion? 1989/90:50av () till socialministern om ett produkt-ochbiverkningsregister för dentala material: I debatten om amalgamets skadeverkningar finns enrad frågor som väntar 8 på sin lösning. Frågorna rör bl.a. oklarheterbeträffande innehållet i tandlag- ningsmaterialenoch de eventuella risker som kan vara förknippade med detta. Frågan om ett produktregister som beskriver innehållet ochom ett biverkningsregister för dentala material har diskuterats länge.Socialstyrelsen har i sin rapport påpekat behovet av ett sådantregister. Ännu har inget hänt. När avser regeringen att lägga framförslag om produkt- och biverkningsregister för dentala material? 1989/90:51 av () till utrikesministern omåtgärder för att i underlätta handläggningen avviseringsansökningar för besök i : I har under 1989inträtt en för medborgarna väsentligt utökad möjlighet att erhålla pass ochdärmed tillfälle att företa resa ut ur landet. Som en följd därav har antaletvisumansökningar för besök i ökat på ett dramatiskt sätt.Ökningen av viseringsansökningar har, trots att genomströmningen av antaletprövade ansökningar är mycket hög, lett till att mycket långa köer uppstått. Den helt förändrade situationen har synbarligen inte frånsvensk utrikesförvaltnings sida resulterat i åtgärder som leder fram till attden ökande tillströmningen kan på ett acceptabelt sätt. Som en följddärav har missnöjesyttringar redan förekommit i form av en inlämnad petitionsamt åtminstone en plakatdemonstration. planerar att inrätta konsulärareplipunkter i och . Med tanke på att en stor del av ökningen avvisumansökningar i kommer just från de baltiska republikerna, så ärdetta välgörande. Vilka åtgärder är utrikesministernmed anledning av det uppkomna läget beredd att vidtaga för att situationen förde visumsökande samt för ambassaden och generalkonsulatet löses på etttillfredställande sätt? 1989/90:52 av () till kommunikationsministernom upphandlingen av s.k. olönsam järnvägstrafik: Enligt ett pressmeddelande fråntransportrådet har ett preliminärt avtal träffats mellan staten och SJ omupphandling av s.k. olönsam trafik för tiden juni 1990 - maj 1991.Konsekvenserna av avtalet kan ännu ej överblickas, men det torde stå helt klartatt detsamma leder till minskad tågtrafik på följande sträckor;, , , , , ,Västerås-Katrineholm-Mjölby. För Blekingebanan () haringen upphandling alls förekommit. Enligt samma pressmeddelande skulle någon formav statlig ram föreligga. Upphandlingen uppgår till 668 milj. kr. Med anledning av de försämringarför tågtrafiken som det nu preliminärt träffade avtalet kommer att innebära,vill jag fråga om kommunikationsministern ämnar vida åtgärder till förändringari avtalet så att försämringar i tågtrafiken ej kommer att uppstå. 1989/90:5 1989/90:53av () till jordbruksministern om viss ändring i En man som dömts till tre månaders fängelse fördjurplågeri fick enligt en kammarrättsdom tillbaka sina misshandlade och en fidomhändertagna hundar I fråga till jordbruksministern ifrågasatte jagmot bakgrund av denna dom om tillräcklig överensstämmelse föreligger mellan åena sidan den nya djurskyddslagen och å andra sidan bedömningen av graden avdjurplågeri och påföljd på grund härav samt rätten för den dömde att få innehadjur, och då speciellt de djur eller djurslag som utsatts misshandeln. Isitt svar utlovade jordbruksministern att regeringen skulle övervägaskärpningar av lagen ifall praxis utvecklas i en riktning som inte överensstämmermed intentionerna i den nya djurskyddslagen. Motbakgrund av att regeringsrätten vägrat prövningsfill-stånd avnämnda kammarrättsdom, vilken härigenom kan komma att påverka praxis, vill jagfråga jordbruksministern: Vilka åtgärder överväger jordbruksministern i syfteatt begränsa rätten för den som dömts för djurplågeri att senare åter ha djur,och då speciellt de djur eller djurslag som utsatts för misshandeln? 1989/90:54av () till kommunikationsministern om reglerna för utbyte avutländskt körkort mot svenskt: Utbyte av utländska körkort mot svenska är ettstort problem för länsstyrelserna och statens kriminaltekniska laboratorium(SKL). Det är svårt att avgöra äktheten, och i många fall ärkörkortsutbildningen bristfällig eller obefintlig.Trafiksäkerhetsverket ()har, med anledning av detta, under åtskilliga år fått mottaga varningar ochklagomål från UD, , länsstyrelserna och SKL. Resurserna kunde istället läggas på uppkörningar. Somsvar på en motion i ärendet hänvisade trafikutskottet och riksdagentill en översyn med förslag till åtgärder som snart skulle vara klar på TSV.Därefter har diskussion förts i massmedia , och tecken tyder påatt frågan är långt ifrån en lösning. Därför vill jag frågakommunikafionsministern; Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att ensnabb förbättring av regler och praxis för utbyte av utländska körkort motsvenska skall komma till stånd? 1989/90:55av Per () till statsministern om verksamheten i rådet förEuropafrågor: Statsministern är ordförande för det hemliga rådetför Europafrågor. I ett interpellationssvar slog statsministernfast att rådet "är knutet till ".