prot · GD0939 · 1989-12-31 00:00:00 — Principielltgäller, vilket jag tror också går att omsätta i detta ärende, att det ändåmåste finnas en viss förläggningskapacitet. Man måste väga in många olikaomständigheter så att förläggningsverksamheten blir av den storlek ochvaraktighet att man där kan sköta allt det praktiska arbetet när det gäller atthålla kontakt med den personal som bedriver utredningsverksamhet osv. Lägeti dag är på många sätt utomordentligt ansträngt. Det är inte särskilt lätt förinvandrarverkets personal att i alla lägen finna lämpliga förläggningar ochtill yttermera visso övertyga kommunerna om att förlägga flyktingar till dessaförläggningar. Vi skall kanske gemensamtförsöka uppmana våra kommunalpolitiker att 47 1989/90:39 varalitet mer vidsynta framöver i detta avseende. Vi kan annars komma i en mycket bekymmersam situation. Svarpå frågor (): Det är detta som gör mig bekymrad, . Här har det funnitskommunalpolitiker som varit vidsynta och försökt att ställa upp. Man har variti kontakt med invandrarverket och verkligen ansträngt sig. Jagvill påstå att är ett mönster när det gäller att ta emotinvandrare. Vi har inte tidigare haft några problem, och vi har ökat vårflykfingkvot . Vivar också beredda att ställa upp när det gällde en tillfällig förläggning. Mendå placerade invandrarverket flyktingar i en förläggning på mittpå , när det fanns andra alternativ där först och främstinvandrarna skulle må mycket bättre. Dessa alternativ har tagits fram, och därkunde man erbjuda viss sysselsättning för invandrarna. skall de alltså gåomkring i staden. Vihar dessutom tidigare haft svårigheter med att placera de kvotflyktingar somvi ställt upp för och tagit emot. Man har då nekat dessa att bo på hotell, ochsedan kommer helt plötsligt en grupp som placeras där utan föregående varning. Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1989/90:268 om följderna av höjd moms på serverings- ochhotelltjänster har frågat mig vilka konsekvensanalyser förturistnäringen som har gjorts av förslaget om höjd moms på serverings-ochhotelltjänster och vilka åtgärder som regeringen avser vidta för att skapa enkonkurrenskraftig turistnäring. Sverigesturistråd, som är samhällets sektororgan fö turistfrågor, har analyserateffekterna på turistnäringen av höjd mervärdeskatt. Även organisationer inombranschen har gjort sådana analyser Dessa har ingått i underlaget vidberedningen av skattereformen. Jag vill dock understryka att sådana analyser ärteoretiska, att utfallet ger ett osäkert bedömningsunderlag och attslutsatserna därför varierar Detär dock viktigt att framhålla att ett grundläggande syfte med skattereformenär att skapa en helhetslösning i beskattningen, som gagnar såväl medborgare ochnäringar som vårt lands internationella möjligheter på en stor konkurrerandemarknad. Det är min uppfattning att skattereformerna kommer att ha långsiktigtpositiva effekter för som helhet. Nettoeffekterna specifikt förturistnäringen är som jag redan nämnt svåra att precisera, vilket gör detangeläget för regeringen att noga följa utvecklingen framöver Närdet gäller åtgärder för att skapa en konkurrenskraftig turistnäring är 48 långsiktighet i insatserna av avgörande betydelse.Samverkan mellan alla in- tressenter somorganisationer, företag och offentlig sektor är grunden för att Prot.1989/90:39 kunna erbjuda attraktiva turistmål. finansieras iförsta hand med statliga medel. av är en av deviktigaste uppgifterna. Tillsammans med rådets andra PI S uppgifter somkunskapsförmedlare och samordnare har en central roll i arbetetatt skapa en konkurrenskraftig turistnäring. Uthållig och medvetenmarknadsföring, fill vilken staten aktivt bidrar, är instrumentet för att kunnaframhålla vårt lands fördelar från turistisk synpunkt. bedriver nuunder andra året ett treårigt intensifierat marknadsföringsprogram tillsammansmed näringslivet. Delokala och regionala satsningarna är vidare av stor betydelse och gerförbättrade infrastrukturella förutsättningar för en positiv utveckling av turismen.Här medverkar staten genom regional- och sysselsättningspolitiska insatser Jagär övertygad om att det finns goda förutsättningar för en fortsatt aktiv pohtikpå turistområdet. Det är dock viktigt att vara noggrann i prövningen av vilkainsatser och vilka nya projekt som skall bära upp svensk turism i framtiden.Vår turism vilar enligt min uppfattning i första hand - liksom övrigproduktion - på kvalitet för att vara konkurrenskraftig. PER-OLAERIKSSON (c): Jag ber först att få tacka industriministern för svaret på min fråga. Hotell-och restaurangnäringen är viktig för samhällsekonomin. En stark turistnäringinnebär en förstärkning av bytesbalansen gentemot utlandet. Det är i allrahögsta grad nödvändigt, eftersom vi har ett underskott i bytesbalansen påturistsidan. Turismenhar även en viktig regionalpolifisk betydelse. I ett län som , somjag kommer ifrån, har åtskilliga sysselsättningsfillfällen skapats och flerakan skapas genom en konkurrenskraftig turistnäring. Höjd moms tillsammans meddyrare bensin kan innebära ett dråpslag mot turistnäringen i stora delar avlandet. Därför tycker jag att regeringen inte har lyssnat tillräckligt på denkritik som har kommit från olika intresseorganisationer Jag vill frågaindustriministern varför man inte har tagit hänsyn till den mycket massivakritik som har kommit från branschen. Dessutomsäger man att skattesystemet skall anpassas internationellt till vad som bl.a.gäller för våra närmaste konkurrentländer Den internafio-nella anpassningen avskatten på hotell- och restaurangtjänster uteblir dock, eftersom våragrannländer, exempelvis och , inte har någon moms påhotelltjänster Genomsnittsvärdet för ligger ,beroende på standarden. Därför tycker jag att den interna-fionella anpassningenhar uteblivit. Jag vill fråga industriministern varför man på detta område intehar valt en skattebelastning som är jämförbar med vad som gäller i våranärmaste konkurrentländer Får jag bara säga till att han natudigtvis är väl medveten om att frågan om moms på restaurang- och hotelltjänster just 49 nu är föremål förbehandling i . 1989/90:39 5december 1990 Jag är fullt medveten om det. Jag är också medveten om det förslag somden regeringen som tillhör har lagt fram. Förslaget innebär vill höja momsen på hotell- och restaurangtjänster Det föreligger enuppenbar risk att man prissätter sig ut ur marknaden och att våra närmastegrannländer kommer att dra större nytta av det här Detfinns en risk att de åtgärder som industriministern har redovisat -re-gionalpolitiskt, branscherna, regionala myndigheter, kommunala myndigheter-intefår någon effekt eftersom skattebelastningen sätter käppar i hjulet. Industriministernsäger att han noggrant kommer att följa utvecklingen. År industriministernberedd att gå till regeringen och föreslå förändringar i skattesystemet, om detvisar sig att turistströmmarna till de svenska hotellen och campingplatsernakommer att minska avsevärt efter det att reformen sätts i sjön? Jag tror att liksom jag är medveten om att när detgäller att konkurrera om turister är det inte bara priset som är avgörande.Det är oftast helt andra skäl som är avgörande för vilken turistort ellervilken turistattraktion man väljer att resa till. Skulledet - detta sade jag i mitt svar - visa sig att det får sådana konsekvenseratt det allvarligt kommer att drabba sysselsättningen i glesbygdsområdena, därturistnäringen har mycket stor betydelse, måste vi självfallet vara beredda attöverväga vilka åtgärder som måste vidtas. PER-OLAERIKSSON (c): Jag tror att industriministern känner varmt för utvecklingen avturistnäringen, eftersom det också tillhör hans departements ämnesområde.Samtidigt kan man dock konstatera att det i denna fråga är finansministern somhar bestämt villkoren. Jag beklagar detta eftersom det kan få ytterst negativakonsekvenser för stora delar av vårt land, som är beroende av en ökadsysselsättning, av att utveckla turistnäringen och av att man har ett skatte-och ekonomiskt system som främjar en regional utveckling. Enregionalpolitisk proposition kommer senare att läggas fram på bord.Jag utgår ifrån att regeringen redan då är beredd att göra de korrigeringarsom visar sig nödvändiga på grund av en felaktig skattepolitik påturistområdet. Överläggningenvar härmed avslutad. 27 § Svar på fråga1989/90:286 om planerade investeringar utomlands har frågat mig om det är förenligt med regeringensägaransvar att nyinvesteringar i , , kan förläggasutomlands. Låtmig inledningsvis få konstatera, liksom jag gjort vid ett flertal fillfällen idenna kammare, att staten i sin egenskap av aktieägare i lika litet somandra aktieägare kan vidta åtgärder som direkt påverkar företagets investeringsärenden.Ansvaret för investeringsbeslut åvilar . Enligtvad jag har erfarit från utreder man nu de marknadsmässigaförutsättningarna för att öka sin kapacitet för metallisering av tunnplåt. Enligtmin mening finns det starka skäl som talar för en lokalisering till aven sådan utbyggnad. 1989/90:39 5december 1990 LARS-OVEHAGBERG (vpk): Jag får försttacka för svaret. SSABbyggdes upp med skattepengar I skulle Nordenstunnplåtscentrum finnas. En metalliseringslinje är en förädling av tunnplåt. Jaghar ställt frågan utifrån den företagarkampanj som ledning har gått ini, där man har sagt att denna förädlingslinje med en kostnad på drygt enmiljard skall förläggas utomlands av energiskäl. I det sammanhanget funderarman naturligtvis på hur huvudägare egentligen ser på det här.Industriministern säger att han inte direkt kan påverka enskildainvesteringsärenden. Det är väl det här som är den svaga länken i detägarav-tal som finns med den inriktning som styr . Huvudägaren kantydligen inte ha några principer av moraliska, regionalpolitiska eller industripolitiskaskäl. Det skulle vara ganska uppseendeväckande om svensk stålindustri skulleförlägga förädlingen utomlands. Utan att för den skull hemfalla till ministerstyreborde industriministern kanske fundera över de representanter som finns i SSABframöver Man måste fundera över hur skall styras . Om nu barade rent marknadsekonomiska förutsättningarna skall råda, skulleindustriministern då vara nöjd med att lägga investeringen utomlands? Skulleman då helt nonchalera de regional- och industripolitiska frågorna? Det ärtydligen så de resonerar i ledning, åtminstone de som får framträda ochsom skapar stor oro hos de anställda och i regionen. Har regeringen inte någotsom helst styrmedel längre, eftersom man har överlämnat till marknadskrafternaatt styra detta? Det måste ju vara en konsekvens av det svar jag har fått. Jagnoterar med glädje att industriministern anser att verksamheten borde förläggasfill . Jag utgår från att respekterar de spelregler somfinns när det gäller vem som skall fatta besluten i dessa olika sammanhang. Detsom har framgått av tidningsdebatten, att det skulle vara av energipolitiskaskäl som man överväger att eventuellt göra investeringar utomlands, harförvånat mig. Den förädlingslinje för tunnplåt som det här är fråga om innebärju en energisnål verksamhet. Det är tillverkning och valsning av stålämnen somär starkt energikrävande. Därför menar jag att det inte kan vara ett avgörandeskäl för var man gör denna investering. Men för SSAB.s ledninggäller ju, liksom för många andra svenska före- 1989/90:39 tag, attdet när det bedömer marknaden, när det bedömer investeringar samt när det bedömer vad som ärbäst för företaget och för företagets verksamhet, I I inte kan utesluta att verksamheter också måsteetableras och bedrivas i var pa jragor andraländer har det ju trots allt varit så att företag som har bedrivit verksamheter utomlandsockså därigenom har skapat goda förutsättningar för verksamheterna påhemmaplan. Den formen av bedömning och värdering måste självfallet också in ibilden. Men när det gäller det vi nu diskuterar vill jag återigen upprepa attdet finns starka skäl som talar för att denna eta-blering bör ske i . LARS-OVEHAGBERG (vpk): Det vore en skandal om en förädling av tunnplåten skulle förläggasutomlands. Det kan inte uteslutas, säger industriministern, att man förläggerverksamheter utomlands, och det kan finnas fördelar med det. Men i den härbranschen är ju de regionalpolitiska och rent industripolitiska aspekternamycket klart och tydligt avgörande. Det olyckliga är att genom detta ägaravtalkrafter i släpps fria att ingå i storfinansens energikampanjer,uppträda tillsammans med Stora och samfidigt skrämma anställda i syfte attpressa regeringen i fråga om energipolitiken eller annat. Vadsom oroar mig i detta är att om regeringen och industridepartementet inte haren egen uppfattning i dessa frågor kan man inom industrin få frittfram att på rent marknadsmässiga grunder förlägga verksamheten utomlands. Ochdå är det illa för svensk stålindustri och för . Överläggningenvar härmed avslutad. Föredrogs men bordlades åter Lagutskottetsbetänkanden /90;LU 10 och LUll 1989/90:57 Ändrad instansordning för vissaärendegrupper inom område m.m. 1989/90:75 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser fill rege- Justitieutskottetsbetänkanden /90;JuU5 Våldsbrott och brottsoffer 1989/90:JuU]0Samhällstjänst 1989/90:KruU7 Fårbrevetm.m. 1989/90:KrU9Förs>'prsvallarna vid slott 1989/90:JoU7 Godkännandeav kväveoxidprotokoll 1989/90:JoU10 Forskningm.m. 30§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:306av () till miljö- och energiministern om fjällederna iVästerbotten; I finns stadiga fjälleder,men anslaget till löpande underhåll är för innevarande budgetår endast 1milj.kr Naturvårdsverketstår för det centrala ansvaret för naturvårdsförvaltningen, men det ärlänsstyrelsen som är huvudman för driften av det statliga fjälledsnätet. AndraNorrlandslän som t.ex. och har i särskilda regionalpolitiskapaket fått engångsbelopp i betydande storleksordning för grundförbättringar avde statliga fjällederna. Motsvarandemedel har inte utgått till , vilket också resulterat i att ledstandardenär lägre i än i grannlänen. Vilka åtgärder ämnar satsrådet vidta för att höjaledstandarden i , vilket i sin tur kommer att få stor betydelseför att öka den västerbottniska fjällvärldens tillgänglighet? 1989/90:307av () till arbetsmarknadsministern om sysselsättningen iBjurholms kommun: har genomfört en stor omorganisation ilandet. All omorga nisation innebär i och för sig förändring med åtföljande konsekvenser Men synes i detta fall drabbas särskilt hårt av denna rationalisering. fanns domänverket på sju platser i länet, men läggs fyra kontor 53 1989/90:39 5december 1990 ner med åtföljandeuppsägning av personal. Så kommer t.ex kontoret i Bjur-holm att försvinna, ochdärmed friställs 14-15 människor. Dettablir en svår påfrestning både för de enskilda individerna och för kommunen -minsta med ca 3 000 invånare och en svag arbetsmarknad. Med hänvisning tillovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attmildra konsekvenserna av denna rationalisering och därmed stärkasysselsättningen i berörd kommun? 1989/90:308av () till socialministern om tandvård för finska medborgarei : I Muonio och Enontekiö kommuner i nordvästraFinland saknas tandläkarmottagning. De båda kommunernas kommunalförbund förfolkhälsoarbetet önskar av läns landstinghyra utrymmen inom tandläkarmottagningen i . Landstingetsföreträdare har enligt uppgift ställt sig positiva till en sådan uthyrning. Arrangemangetförutsätter att tandvård för finska medborgare och i det finska kommunalförbundetsregi kan få bedrivas i med tillämpning av finsk, inte svensklagstiftning. Är socialministern beredd att ta de inifiativ somkan erfordras för att möjliggöra detta gränssamarbete? 31 § Kammaren åtskildeskl. 1 § Justering av protokoll...................................... 1 2 § Svar på fråga 1989/90:241 omupprättande av diplomatiska för- bindelser med regeringen iPhnom Penh................... 1 3 § Svar på fråga1989/90:276 om ökade möjligheter för polacker att 4 § Svar på frågorna1989/90:285, 288, 294, 301 och 304 om den poli- tiska situationen iVästsahara............................... 6 Utrikesminister (vpk) () () RagnhildPohanka (mp) () 5 § Svar på fråga1989/90:261 om utformningen av gruppbostäder för utvecklingsstörda, m.fl......................................... 11 6 § Svar på fråga1989/90:278 om ökade möjligheter till byggnadslov i skärgårdsområden m.m....................................... 13 7 § Svar på fråga1989/90:280 om fiskeförbudet för frifidsfiskare utan- för Ljusnans mynning........................................... 15 8 § Svar på fråga1989/90:287 om ABB:s verksamhet i .... 18 ArbetsmarknadsministerIngela (vpk) 9 § Svar på fråga1989/90:250 om skatteindrivning och tvångsspa- 10 § Svar på fråga1989/90:272 om skattereformens följder för den kommunala ekonomin........................................... 20 Finansminister i (m) 1989/90:39 11 §Svar på fråga 1989/90:274 om 1990 års fastighetstaxering 21 12 §Svar på fråga 1989/90:275 om rennäringens beskattning 23 13 §Svar på fråga 1989/90:293 om 1990 års fasfighetstaxering 24 14 §Svar på fråga 1989/90:282 om verksamheten vid Teatercentrum 27 15 §Svar på fråga 1989/90:292 om professuren i socialmedicin vid 16 §Svar på fråga 1989/90:299 om Globalradion....... 30 17 §Svar på fråga 1989/90:256 om hävande av sanktionerna mot 18 §Svar på frågorna 1989/90:295, 297 och 298 om relafionerna EFTA-EG, m.m............................................................................ 33 19 §Svar på fråga 1989/90:296 om EFTA:s Östeuropapolitik 35 20 §Svar på fråga 1989/90:233 om en debatt rörande Försvarsminister (vpk) 21 §Svar på fråga 1989/90:279 om rätt för fosterföräldrar till bilstöd åt handikappade barn................................................................... 39 22 §Svar på fråga 1989/90:264 om handläggningen av asylansök- 23 §Svar på fråga 1989/90:273 om arbete åt flyktingar på flyktingför- 24 §Svar på frågorna 1989/90:281 och 300 om invandrarverkets för- Prot. läggning i Olofsfors.............................................. 42 Statsrådet (vpk) () 25 §Svar på fråga 1989/90:291 om flyktingmottagandet 46 26 § Svar på fråga1989/90:268 om följderna av höjd moms på serve- rings- och hotelltjänster....................................... 48 27 § Svar på fråga1989/90:286 om ;s planerade investeringar Industriminister (vpk) 28 § Förnyad bordläggning.................................... 52 29 § Bordläggning................................................ 52 30 § Meddelande om frågor 1989/90:306 av () om fjällederna i 53 1989/90:307 av () om sysselsättningeni Bjur holms kommun................................................ 53 1989/90:308 av () om tandvård förfinska medborgare i .................................. 54