prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet ställersig också enhälligt bakom förslag alt ytterligare medel, alltså utöver vad somföreslagils i propositionen, skall stå till UHÄ;s förfogande för all möjliggöraelt fortsatt sluderandeutbyte med länder såväl inom som utanför EG. Däremot finner vi det inte vara särskilt meningsfullt attgöra några allmänna uttalanden om anpassning av svensk högskoleutbildning tillinternationella förhållanden. Det är som vanligt de svepande, till intetförpliktande kraven på anpassning till internalionella förhållanden som reses.Här kan vi bara än eri gårig slå fast atl vår högskoleutbildning hävdar sigmycket väl vid en internationell jämförelse. Erfarenheterna och de kontakter vihar visar också alt denna uppfattning delas av utländska utbildningsmyndigheter Vad sedan gäller anslagen till tekniska yrken tänker jaginskränka mina kommentarer till miljö- och hälsoskyddsutbildningen resp.leknikerutbild-ningen. och vpk kräver en fördubbling avulbildriingsplalserna på miljö-och hälsoskyddslinjen. En eventuell utökning fårenligt ulskotlsmajoritetens uppfattning anslå, vilket är normalt i sådana härsammanhang då invente- ringarpågår, lill dess att UHÄ avslutat sin översyri på detta område - elt uppdragsom skall vara slutredovisat De tre borgerliga partierna anser atl försöksverksamheterimed tekniker-utbildning endasl skall bedrivas inom gymnasieskolan. Enligt våruppfattning är det emellertid för tidigt alt fatta ett sådanl beslul. Detbehövs ett bredare erfarenhetsunderlag, varför vi finner det angelägel allsådan utbildning åtminstone tills vidare skall ske inom såväl högskola somgymnasieskola. Vad sedan gäller finansieringen av vissa utbildningar i Malmöfinns del skäl att understryka att regeringen kommer att anvisa särskilda medelför atl de studerande som redan har antagits till dessa utbildningar kanfullfölja sina studier Det är elt viktigt resultat som har uppnåtts på denpunkten. Däremot delar utskottsmajoriteten - står förden enda reservafionen - regeringens uppfaffuing atl fortsalt intagning inteskall ske till utbildningar som finansieras med särskilda medel. Del är alltsåregionalpolitiska beslul som har fattats, och det kan inte vara rimligt attskapa ell prejudikat med medel från utbildningsanslagen på detta område. Detskulle kunna få besvärande konsekvenser Jag övergår nu till anslaget till utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken. Behandlingen av förslaget om kompletterande juridiskutbildning skjuls upp till nästa . Vi finner det särskilt angelägel attvärna om den här utbildningens kvalitet och vill bl.a. understryka Uppsalauniversitets ansvar i det sammanhanget. Det behövs helt enkelt ytterligarerådrum innan man kan ta ställning till dessa vikfiga frågor I övrigt begränsar jag mina kommentarer under dettaavsnitt till frågan om planeringsramar för ekonomlinjen. Jag lycker mig upptäcka eu verklig motsägelse i BirgerHagårds resone-riiarig, där han inleder med att konstatera att det finns mångabristyrken, t.ex, läkare och psykologer blandar han på något underligtsäll in ekonomerna, men där är del precis tvärtom. Förslaget all planeringsramarna inom AES-seklorn skallminskas med 270 platser kommer att beröra ekonomlinjen helt och hållet, ochminskningen fördelas på sex universitet. Moderater och centerpartister villvänta med ett sådanl ställningstagande, men uppenbarligen accepterar vpk dennaåtgärd med undantag för tillskott av vissa platser lill /. Alla prognoser visar alt utbildningen av ekonomer kommerall växa kraftigt långt in . Neddragningen med 270 platser är avbegränsad omfattning och ändrar inte möjlighelerna och förutsällningarna allklara målen eller de ambitiorier och behov som arbetsmarknaden har Avslutningsvis vill jag göra en korl kommentar till detbetänkande som omfattar anslag lill lokala linjer och fristående kurser Detgäller förslaget från , och atl genomföraen inventering av behoven av grundutbildning inom området öslslatsstudierKraven framförs naturligtvis mol bakgrund av den dramatiskahändelseutvecklingen i . Vi anser från utskottsmajoritetens sida att de krav på ochbehov av ökad utbildning på detta område som successivt kommer att uppstå kanklaras Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. inom nuvarande ramar, ochvi finner inte atf tillräckligt starka skäl föreligger att på det här stadietlägga ytterligare utredningsuppgifter på UHÄ. Med detta ber jag atf få yrka avslag på samtiiga reservationer ochbifall till utskottets hemställan på samtliga punkter Anf.13 () replik; Det förekommer naturligtvis enighet i många frågor i utskottet, BengtSilfverstrand - det vore underligt annars - men det är inte minst förallmänhetens skull som vi har atf i debatterna understryka just deskiljak-figheter som fiuris riär def gäller synsätten. något irriterad över aft jag hade ariklagat regeringen för håglöshet,för oförmåga atf fa de nya stora greppen, inte minst när det gälldedimensioneringen och det faktum att anslagen till den grundläggandehögskoleutbildningen netto har minskat , sedan 1983.Som har påpekats fidigare i debatten är inte lysande i internationelljämförelse och har därför infe råd aft ligga på tionde, tolfte eller femtondeplats utan måste hela fiden vara i topp för att kunna hävda sig. Mentitta då på vad vi har gjort, säger . Ett treårigtforskningsprogram har genomförts, regionstyrelserna har avskaffats och treårigaplaneringsperioder för den grundläggande utbildningen har införts. Ja visst,och vem har tagit initiativ till de åtgärderna? Jo, de är alla borgerligainitiativ. Vi fick kämpa mot er för att över huvud taget få bort regionstyrelserna,som utgjorde bromsar i systemet. Över huvud taget kan konstateras att det ärvåra reservafioner som har blivit morgondagens propositioner BenglSilfverstrand tog internationaliseringen som ett exempel. Det var väl atf bitahuvudet av skammen. anslog riksdag, utan att regeringenhade begärt det, 5 milj. kr för att få till stånd en ökad stipen-dieverksamhetoch ökat studerarideutbyte. De pengarna ville regeringen nu ta och lägga på deavgifter som skulle betalas lill COMETT. Det var ett nytt initiativ som logs nuav utskottet och som gör att det blir ytterligare möjligheter att fortsättamed detta utbytesprogram. BengtSilfverstrand menade tydligen aft arbetslöshet i så stor utsträckning hotarekonomerna aft det måste göras en nedskärning med 270 utbildningsplatser Dethar jag infe märkt någonting av. Vad vi moderater har sagt är aftdimensioneringen av ekonomlinjen naturligtvis skall ses i det stora sammanhanget.Det är det som regeringen infe har gjort, vilket vi har anmärkt på. Vi skallfortsätta från oppositionspartiernas sida, , att drivaregeringen och socialdemokraterna framför oss - jag tror att det är en garantiför framtiden, Anf.14 () replik: iriledde med att säga all han inte var beredd atfriu diskutera skaftereformeu eller dess effekter på studiefinarisie-ringen. Detförstår jag mycket väl. Det är få socialdemokrater och folkpartister som ärberedda att diskutera deu frågan över huvud taget. Det kanske är riktigt, somRapport kunde meddela , atf skattereformen har medfört oförutseddaeffekter för studerifernas låri. År det skälet fill att Berigt Silfverstrandinfe är beredd att diskutera den frågan? NärBengt Silfverstrand påstår aft studiefinansieririgen infe har med dagensdebatt aff göra säger jag god dag yxskaft. Omvi nu talar om hur vi skall kunna öka den framtida dimensioneringen avhögskolan, hur vi skall få fler ungdomar atf söka sig till högre utbildning ochhur vi skall få fler ungdomar att ägna sig åt forskarutbildning, kan man intepåstå att sludiefinansieringen inte har med den saken att göra. Det är ungefärlika barockt som atl sättet att komma till rätta med social snedrekryteringskulle vara att öka dimensioneringeri, som det har framställts här i debatten.Del är precis tvärtom. För atf kunna öka dimensioneringen måste vi komma tillrätta med social snedrekrytering, med geografisk snedrekrytering och medkönsmässig snedrekrytering. Attdet då vidtas ett antal åtgärder som försvårar och fördyrar för studenternaatt skaffa sig utbildning har saririerligeri med dageris debatt att göra. OmBerigt Silfverstrarid inte har insett det frågar jag mig om det är meningsfulltatt över huvud taget föra denna diskussion. Dagens viktigaste fråga är hur viskall få fler ungdomar atf söka sig fill högre utbildning. Sedansvarade på en av mina frågor, nämligeri denna: Vilka andra angelägna samhällsbehov har gått före? sva rade Bengl Silfverstrarid. Det är aridra högskoleutbildriirigar Jag måsle då läsa irinantill för ur skrivningen av den majoritet iutskot tet som han tillhör: "Utskottet delar uppfattningen att dimensiorieringen är av stor betydelse-- . Utskottethar å andra sidan förståelse för upp fattningen att högskoleutbildningens behov av resurser måste vägas mot andra angelägna samhällsbehov." Jag frågar alltså: Vilka är dessa samhälls behov? Jo, det är högskoleutbildningen, säger ! Vad är det för svar? Nuhar möjlighet aft i nästa replikomgång tala om vilka andrasamhällsbehov som har gått före. Dessutom: Hur kunde utskottet görabedömningen aft just ekonomutbildningen skulle skäras ned? Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. Underdetta anföraride övertog förste vice lalmarinen lednirigen av kammarensförhandlingar AnL 15 (vpk) replik: räknade upp en rad åtgärder som har vidtagits påhögskolans område. Längre planeringsperioder, ökad ekonomisk självförvaltning,regionsfyrelsernas avskaffaride och föräridrad sammarisätt-ning avhögskolestyrelserna är några exempel på sådana beslut som har fattats undersenare tid. Det finns ingentirig att irivända mot i defta - det är enverklighetsbeskrivriirig i ordets egentliga bemärkelse. Sedankom in på två vikfiga problemställriingar riär det gällerhögskoleverksamheten, nämligen för det första viklen av ständig förändring ochständig utvärdering och prövning av verksamheten, och för det andra problemenmed den sociala snedrekryteringen. Från vpk:s sida har vi lagt fram tvåkonkreta förslag, som naturligtvis inte löser alla problem. De återfinns i formav reservationer i de betänkanden som vi nu behandlar Jag Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. tänker påförslaget om en förbättrad studievägledning och förslaget om en vetenskapliggrundkurs. I högskolepoliliken hävdas det ibland att beslutsavslåndenär så långa, och ofta ges del exempel på avstånden mellan riksdag, regering ochhögskoleverksamheten ute på läroanstalterna. Jag lycker inte all det allagånger är en rättvis beskrivning. Med de utredningar och den beredning somfiuris på olika områden när del gäller högskoleverksamheten tycker jag attbeslutsvägen blir mycket längre mellan verksamheten ochriksdagen. Därför vill jag slälla en konkret fråga lill Bengl Silfverstrand. pågår vissa utredningar som är centrala förhögskoleverksamhetens del. Den viktigaste är kanske den högskolepedagogiskautredningen. När den har gjort sitt arbete färdigt, tycker def vore intressant all då pröva tanken på tillsättandet av enparlamentarisk högskoledelegation, så att vi direkt hit till pariamenlel,, kunde la in erfarenheter och se hur våra beslut ser ut omsatta iverkligheten? när vi ställer förslag här i , fårvi till svar: Detta regleras i högskoleförordningen, eller: Det är meningen atfdet skall vara just så. Men vi är ju ändå tvungna atl slälla förslagen,eflersom det inte förhåller sig så i verkligheten, eflersom det inte iverkligheten har blivit så som vi hade länkl alt del skulle bli. haravsikten ute i verksamheten över huvud laget inte varit alt det skulle bli såsom vi hade tänkt alt det skulle bli. Jag vill därför ställa en rak fråga till BengtSilfverstrand - jag förstår aft det är svårt atf svara på alla repliker; ÄrBengt Silfverstrand beredd att pröva tanken alt tillsätta en parlamentariskhögskoledelegation för att följa upp alla de beslut som har fallals under denärmasl föregående åren och som kommer att fattas? AnL 16MARGITTA () replik; Jag tycker att det är bra attsocialdemokraterna anpassar sig efter verkligheten i sin högskolepolitik ochinte till varje pris håller fast.vid centralismen, planeringsivern och decentrala organen. Jag tycker att det är bra aff man har tagit intryck av andraserfarenheter och påverkats av andras förslag, t.ex. när det gällerplaneringsperioder och regionstyrelsernas avskaffande - jag saknar baramotsvararide ställningstagande när det gäller taridläkarhögskolan i . Delär ingel all skämmas för; det är så vi arbetar. Man måste ju arbeta på ellkonstruktivt sätt, och vi måste från alla håll anpassa oss till vad som händerför att göra def så bra som möjligt. Def måste väl ändå vara vår målsättning. Vi menar atl är en återgång tillceritralistiskt tänkande. Vi menar att ansvaret för def pedagogiskautvecklingsarbetet av nödtvång, för att det skall bli bra, måste ligga påhögskolestyrelser, linje-nämrider och iristitutioner Förslaget om ettgrundutbildnirigsråd kolliderar direkt med de ambitiooer som vi tillsammans harhaft i utskottet. Vi lycker också alt del rådet luktar litet för mycketefterapning av styrningen av forskningsverksamheten. Grundutbildnirigenspedagogik måste få utvecklas på sina egna kvaliteter, utifrån sina egna behovoch utifrån de studenter och lärare som finns i den. Fattas bara annat än att de studenter som i regionalpolitisk iverantogs till utbildningar på s.k. Kockumspengar inte skulle få studera färdigt!De är ju där De har en termin kvar Fattas bara annat! Jag utgick ifrån att detvar en ren lapsus i regeringsförslagel, och verkar del på BenglSilfverstrand som om socialdemokraterna i utskottet verkligen hade fått kämpaför att de skall få studera färdigt. Vihar alla talat om kvalitet. Men vi kanske skulle la upp endiskussion om vad kvalitet är. Jag menar att låg kvalitet är bl.a. brist pålångsiktighel, pedagogiska brister, för låg lärartäthet, dåliga lokaler, förlåg examinationsfrekvens och en bristande internationalisering. Låg kvahtet ärtill sist också för mycket byråkrati. Därigenom förstör man resurser som skullekunna användas bättre på annat sätt. 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. 17 () replik: Del var många frågor Jag skall fatta mig myckel kort som svar på varoch en av dem. Jagrioterade att senaste inlägg egentligeri enbart var polemiskt.Jag var inte pä något sätt upprörd över påståendena om håglöshet -jagkonstaterade bara all de med förödande kraft också drabbade de borgerligakollegerna. Iövrigt tycker jag atl del är positivt all sade attopposi-tiorispariierna - han tecknade ett långtidsperspektiv - skall fortsättaatt driva socialdemokratin framför sig. Vi är nalurliglvis oerhört tacksamma omvi kommer all ha en vital opposition som vi kan diskutera med också iforlsält-riingen. Jag noterade att också räknar med fortsattsocialdemokrafiskt regeringsinnehav. Jag tycker faktiskt inte att skaltereformen hör hit! I sitt senasleinlägg försökte vända del till att den kan få vissa konsekvenserför den studiesociala sidan, någol som är mer av en realitet. Svaret på denfråga han ställde är ja. Det skall självfallet göras utvärderingar Det ärredari beslutat och slår klarl och tydligt att del skall göras sådaria utvärderingarMen vänta med bestämda och kategoriska slutsatser tills skallereformen harträtt i krafl! På de punkler där uttrycker oro är vi frånsocialdemokratisk sida definitivt villiga alt undersöka vilka konsekvenserskallereformen kan få. Närdel gällde dimensioneringen vidgade perspektivet. Del var någotav en lek med ord atl säga all jag hade hävdat atl del gällde andrasamhällsbehov. Svaret är då: Självfallel måsle ökade resurser till utbildning,också till högskoleutbildning, ytterst ställas mol angelägna samhällsbehov påandra områden, exempelvis inom det sociala området. Del är väl en självklarhetatt resurserna konkurrerar med varandra. BjörriSamuelson ställde en rak fråga, om vi kan tänka oss från socialdemokratisksida alt göra en utvärdering av den snabba utveckling, de många reformer, somhar kommit lill stånd på högskoleområdet och om vi kan göra det i form avtillsättandet av en parlamentarisk högskoledelegation. Jag vill inte taställning till formen för utvärderingen, och del tror jag aft hålla mig räkning för, men all en utvärdering förr eller senare måsle skeär vi hell överens om. ,slutligen, log upp frågan om utbildningen i . 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. vill bara säga atl manmåste göra en klar markering av vilka ansvarsområden som utbildningutskottetsvarar för Det är utbildning, inte regionalpolitiska insatser Insatserna förMalmö hade med regionalpolitik att göra, och om det behövs mer av sådana, fårvi återkomma till den frågan. Anf.18 () replik: Jag gläder mig åt att har fått hågen tillbaka. Detfinns inget ledsammare än håglösa socialdemokrater, och def har vi sett alltförmycket av . Jagvill också trösta med att jag räknar med att kommeratt ha en socialdemokratisk regering fill 1991, för fler självförvålladeregeringskriser har vi knappast råd med i det här landet, eller hur? Anf.19 () replik: har vi fått bekräftat också från på samma sättsom av tidigare, att både socialdemokraterna och ärberedda att ändra skattereformen, om den får de konsekvenser för studenternasom jag förutser Jag försäkrar att det kommer den att få,om man irite gör de nödvändiga förändringarna. Det är mycket lätt attkonstatera. Vi har redan sett resultatet av delreformen . Mennu har vi fått bekräftat att det kommer atf göras ändringar, och jag tycker aftdet är bra. Vi kommer att påminna om det här, ständigt och jämt, ända till dessatt vi har fått förändringar till stånd. Sedansäger att def jag har sagt om andra angelägna samhällsbehovskulle vara en lek med ord. Det är det inte, för jag tar på allvar vadutskottet skriver. Om utskottet säger att vi infe kan göra en viss bestämd sak,därför att det finris andra angelägna samhällsbehov som måste gå före, är defklart att jag vill veta vad det är för behov som ni har tillgodosett som gjortatf högskoleutbildningen fått stå tillbaka. Deexempel som då kommer med är andra behov inom det socialaområdet. Då kan man fråga sig; Vad är det? Infe är def utbyggd barnomsorg, infeär det förlängd föräldraförsäkring, inte är det sjätte semeslerveckan. Vad ärdet nu för angelägna saker som ni har åstadkommit som gjort att man inte kundefatta beslut om den långsiktiga dimensioneringen av högskoleutbildningen? Anf.20 () replik; Socialdemokraterna menar väl ändå inte, , attregionalpolitikeri och utbildningspolitikeri över huvud taget inte harriågoritirig med vararidra aft göra? När man använder utbildningspohtik förregionalpolitiska syften, måsle man väl ändå inse att det är nödvändigt altockså långsiktigt la ell ulbildningspolitiskf ansvar Det här måste ju varakommunicerande kärl. Jagtar fasta på det avslutade med, att frågan om fortsattKockumsutbildriirig inte är slutbehandlad i och med dagen, utan att det ärmöjligt atl del kan komma ett regeririgsiriitiativ i nästa års budgetproposition,om jag fattade del rätt. Sedanvill jag fråga: Vilka är kriterier för kvalitet påhögskoleutbildning? Jag frågar därför alt jag är uppriktigt intresserad. AnL21 () rephk: En kort precisering till : Om man är studerande och maninte har några inkomster eller man har mycket små inkomster, kan man rimligeninte vinna särskilt mycket på en skattesänkriing. Vad jag avser är attstuderande tillgodoses genom insatser på del studiesociala området, precis somman kompletterar skattereformen för andra grupper genom särskilda typer avåtgärder TillMargitta vill jag säga när del gäller och det som där inträffatatt det avsattes särskilda medel i del s.k. Kockumspakelet för att klara eubesvärande situation. Det var ingenting som utbildningsutskottet kunde påverkaeller var direkt inblandat i. Nuhar man tagit in elt antal studerande på de utbildningarna, och om vi inte hadeagerat, hade de infe kunnat fullfölja sin utbildning. På det sättet handlar detnaturligvlvis om kommunicerande kärl, och det ansvaret tar vi. Men def är intevår sak - och på den punkten har blivft ensamt vidutskottsbehandlingen - att avsälla medel för fortsatt utbildnirig. Deproblem som uppstår med exempelvis lokaler och utrustning skall vi ta påsynnerligen stort allvar Vid den ingenjörsutbildning som är i gång kommerdet atl finnas ett stort behov av både lokaler och utruslnirig, och deproblemen kommer vi säkert att kunna lösa. Förste vice talmannen anmälde att alt till protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt tillytteriigare replik. AnL22 (); En mycket stor del av landets data- och elektroriikiridusfri återfinnsi . Det är en mycket differentierad industri som har vuxitfram, och förutsättnirigarna är slora för atl vi skall få ett internationelltkonkurrenskraftigt centrum i vår region. Flera utredningar och undersökningarhar konstaterat att är underförsörjd i fråga om kvalificeradpersonal och också med utbildningsplatser när det gäller bl.a. datavetenskap,och del är detta jag vill beröra här . Under80-lalel har dalavetenskaplig linje inrättats vid flera universitet. Det harsketl i , i och i . Motioner i della ärende har väckts iriksdagen vid ell flertal tillfällen, och regeringen har föreslagit förläggningav utbildningsplatser till de orter jag nämnt. Fastän Uriiversitetockså och med slöd av UHÄ har äskat att få sådana platserhar man ännu inte fått det. Detta är en stor brist i den utbildnirig som skerpå dataområdet. Den nya matemafisk-naturvetenskapliga liri-jeris iririkfriirigmot dataveteriskap, som kao bli verklighet, är inte tillräcklig och kommeririte att förse med de möjligheter som krävs. Jagvill därför, fru lalman, fatta mig mycket kort och säga att jag yrkar bifalltill motion 728, som behandlas i utbildningsutskottels betänkande 19.Motionärerna, som kommer från fyra partier- moderater, folkpartister, cen- 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag,tn.m. terpariister ochkommunister - hemställer atl som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om datavelenskaplig utbildning inom denmatematisk-nalurvelenskapliga linjen vid . AnL23 (): I en motion, som behandlas i utbildningsutskottets betänkande 19, harjag tillsammans med påtalat en svårighet som föreligger påNorrlaridskusten och framför allt iriom process- och cellulosaindustrin, somhar väldigt svårt att rekrytera civilingenjörer med processteknisk utbildriingoch kompelens. Närjag läser ulskottsbelänkandet får jag uppfatlningeri alt utskottet harmissuppfattat motionen och dess syfte. Vi föreslår utökuing av antaletplatser på civilingenjörsutbildningeri på högskolao i . Vad vi föreslår äratl elever på geovetenskapliga linjen och maskintekniska linjen flyttas övertill atf läsa processteknik. På så sälf skulle man skräddarsyen utbildning just för del behov som föreligger inom processindustrin och äveninom stålindustrin. Enligt de uppgifter som vi har fått från industrierna kanman förvänta sig ett behov av 15 elever Detär naturligtvis väsentligt för mig att få säga detta och understrykaalt utskottet faktiskt, utan aft det görs något tillkännagivande, borde ha mednågot ord framhållit att man måste räkna med sådana här behov . AriL24 LARZJOHANSSON (c): Jag skall fatta mig kort, men vill säga några ord för fullständighelensskull. slutade med att säga, atl omdet är så att skattereformen får effekter för studenterna, vilket, som hansjälv erkänner, uppenbarligen blir fallet, får man lov atf vidta åtgärder pådet studiesociala området.