prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Låtmig då bara tillföra några uppgifter Mellan läsåren 1981/82 och 1988/89 minskadeantalet grundskoleelever med 113 000. Lärarkåren har dock inte minskat iproportion till vad som gäller för eleverna. Detta har inneburit attlärartätheten har ökat från 8,3 fill 9,1 lärartjänster per 100 elever Jagär medveten om atf bland dessa lärare också finns lärare med uppgifter som infedirekt leder till en minskad klasstorlek. Jag vill ändå påstå att varje lärarei sig innebär en resurs i skolan. Iblandfår vi höra hur bra det är atf nivågruppera eleverna. Därför vill jag i dettasammanhang nämna den stora forskningsundersökning kring matematikundervisningensom genomförts i i . Detta visar att nivå-grupperirig är direktolämplig för de svagaste eleverna. De svagpresterande elever som gått medblandade grupper med hög målsättning hade gjort betydligt större framsteg ände i homogena grupper Klassrumsobservaförernoterade atf i klasser med eribart svagpresterande elever ställde man färrefrågor och visade litet intresse för matematik. Undervisriirigeri bestod mestav katederuudervisriirig. Diskussioner var infe särskilt vanliga. Enavgörande förutsättriirig för aft riå framgång i skolarbetet är att lärare,elever och övrig personal väl och gemensamt organiserar sitt arbete. Arbetsorganisationenskall inte vi bestämma här Däremot kan vi stimulera till nytänkande genom deanslag som vi ger fill särskilda utvecklingsinsatser Inu aktuellt betänkande om föreslås att 66 miljoner anvisas försärskilda utvecklingsinsatser i . Det ersätter tidigare anslag förutvecklingsarbete i mellan- och högstadiet, kulfur i skolan och utveckling avarbetet med samlad skoldag. Länsskolnämndernaskall disponera ett anslag för sitt eget län, medan fördelaranslaget. Deffinns mycket vi vill skall komma in i skolans undervisning: miljön,internationaliseringsprojekt för utveckling av vissa ämnen, etc. Nog kan éftanslag försvaras, om vi har ambitioner härvidlag. tycker infe moderaternadet, och del får vi väl leva med. Folkpartisterna har lägre anslagsbelopp. Detycker om den samlade skoldagen. har högre anslag på Anslagtid grundskolor, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid grundskolor, m.m. denna punkt, där man villaft miljö och internationalisering skall framhävas mera. För vpk är den härpunkten väldigt viktig, och man föreslår ett ännu högre belopp. Avslatsfinansiella skäl kan vi inte höja anslaget . Jag konstateraratt vi ändock har en ganska bra resurs för just detta ulvecklirigsar-befe. Detfinns en iver för försök med dubbla tillval på högstadiet. Försöksverksamhetenföreslås dock fortsätta fram tills utvärdering harredovisats. Def kan dock vara angeläget att omfatlnirigeri av försöken ökar Menvi är inte beredda att gå till generella dubbla tillval förrän vi sett utfalletav skolöverstyrelseris redovisriing. Defristående skolornas situation är ur ekonomisk synpunkt bekymmersam. Förnärvararide pågår för övrigt diskussiooer med kommunerna och de friståendeskolorna. Det faktum alt statsbidragssystemet kommer upp är motiv tillatt avvakta med behandlirigeri av deriria fråga. Propositionentar också upp en analys av orsaker till bristen på behöriga lärare i grundskolan.Av denna redovisning framgår alt bristen är i ökande. Problemen med brist påbehöriga lärare är olika från område fill område. Detär naturligtvis viktigt atf grundskollärarutbildningen får sin rekryte ring. Effekten här får vi dock inte direkt när det gäller den gruudläggaride utbildningen; Komplefteringsutbildriirigar av olika slag samt reaktiveririgs- kurser för lärare som inte är aktiva måste komma fill. Statsrådet föreslår aft ytterligare 35 miljoner avsätts för att öka ambitionerna och få fler till grund utbildningen. ' ;'JÄ11>. Motdenna bakgrund tycker jag atl del är beklagligt att moderater och folkpartisterlåst sig för ett krav på enbarl ämneskunskaper när del gäller lärarnas fortbildnirig.Det finns så myckel i skolan som tyder på atl lärarna behöver stöd, stimulansoch utbildning på elt mer övergripande plan. Goda ämneskunskaper är vikliga,men elevernas inlärningsprocess är avhängig av den pedagogik läraren användersig av vid förmedlandet av kunskaper och skolans hela arbetsmiljö. Atl ensidigtbetona ämneskunskaper är lika fel som om bonden enbart skulle intressera sigför utsädets kvalitet och helt bortse från behovet av att väl förbereda marken.Resultatet visas först av den skörd man får Utsädet är i defta sammanhang baraen av faktorerna. Avslutningsvisyrkar jag bifall till utbildningsutskottets hemställan i betänkandena 12, 13och 14 samt avslag på alla förekommande reservationer AnL 62 ANN-CATHRINEHAGLUND (m): har firat jubileum. Men har inte klarat av detsom , och vi alla, tycker är så vikfigt, nämligen att utjämnaskillnaderna. Tyvärr har jag alltför ofta som lärare fått höra elever som harsagt precis som : Jag är nog för korkad. Det är denna känsla somgrundskolan har gett alltför många elever vara i samma klass under nio åroch att känna sig sämst och för korkad är inte en bra grund för enung människa alt starta livet på. Likvärdigutbildning måste vara en utbildning som ser olika ut för olika eleverValmöjligheter är jämlikhet. Atl kunna välja efter sina egna anlag och förutsättningar gerelever samma möjligheter, inte det att uudervis-ningen ser likadan ut. Eflersomelever är olika, behöver man ha uridervis-riirig på olika riivåer och olikamycket tid i ämnena för alt få samma möjligheter och samma start. Det förmår bara ett skolsystem som ger mångfald. Därför ärdet viktigt att kunria välja mellari olika skolor och inom skolan, t.ex. medökade möjligheter att välja på lågstadiet. HelgeHagberg återkommer till kommunaliseringen. Vår kritik grundade sig på mårigaolika saker I sak var det fel aff fatta det beslutet utau att viktiga frågorhade klarlagts, frågor om skolans mål, om statsbidragssystem, om avregleringoch om lärarnas situation. De är ännu infe klarlagda. När får vi besked, HelgeHagberg, om statsbidragssystemet och allt annat som borde ha varit klart? Sedanskulle jag också vilja fråga vad def amerikanska skolsystemet egentligen harmed denna debatt i riksdag atf göra. Tillsist vill jag upprepa de frågor som jag ställde tidigare och som svarade på. Vilket besked har ni socialdemokrater till de föräldrar somhar demoristrerat ? Vilket besked har ni fill föräldrar och lärare iWaldorfskolan i , som måste stänga därför aff det infe finns pengar?Vilket besked har ni när det gäller statsbidragssystemet och när det gälleröverlevnadsbidraget lill de fristående skolorna? Omskolan skall vara likvärdig och ge jämlikhet skall alla föräldrar och elever hamöjlighet att välja, och det får de bara med ett statsbidragssystem som följereleven till den skola som föräldrar och elev väljer Då blir det rättvist föralla och inte som det är , dvs. att det är den som har pengar och resursersom kan välja. 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglid grundskolor, m.m.- 63 (): Def är allfid intressant med diskussioner om de sociala olikheterna,den sociala skiktningen i skolan, för detär eft mycket stort problem. När HelgeHagberg tar upp det kommer han fram till de regler som finns förhur grupperna skall sammansättas så aft de får en allsidig socialsammansättning. Det är ett typiskt exempel på hur eft svårt problem ganskalänge har hanterats med mekaniska lösningar citat visar hurmycket svårare dessa problem är och hur de lösningar som har anvisatshar varit otillräckliga. Numåste vi försöka vara mera kreativa. fyra citat visar vilkenbetydelse självförtroendet har Det gäller aft ge elever med olika förutsättningaroch med olika självförtroende ett större självförtroende, och där misslyckasskolan ofta. Jag tror, ungefär som , att eft skäl till detär att lösningarna har varit alldeles för fyrkantiga och att eleverna i förhög grad har behandlats som om de vore lika. Jag minns en rubrik i en tidningför en fid sedan, som jag kanske har citerat tidigare: I den svenskagrundskolan springer alla . Alla som har varit med om enlektion i idrott vet atl del inte är så, men i många andra ämnen agerar vi somom det vore så. Ocksåi detta perspektiv är det ganska anmärkningsvärt alt går förbiden viktiga frågan om friskolor med några få meningar För vissa barn harfriskolorna faktiskt blivit räddningen. För vissa barn från t.ex. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid grundskolor, m.m. problemmiljöer har detvisat sig att en alternafiv skola har fungerat mycket bra. Bl.a. av def skäletär det beklagligt aft socialdemokraterna har en så njugg attityd och har sålitet hopp atf ge friskolorna: Närdet gäller fortbildningens inriktning överdriver något. Det ståri vår och reservafion att fortbildningen i huvudsak bör inriktaspå ämnesfördjupning. Det finns naturligtvis också andra ämnen som kan tas upp ifortbildningen. AnL64 (): Jag reagerade mot många saker som framkom i anförande.Vad menar med att jämföra med ? Betyder jämförelsen aftinförandet av och det tänkande som finns där skulle eftersättaeffektiviteten i undervisnirigeri, kvalifeteri och jämlikheten? Historieskrivningenom kommunalisering var felaktig. Vad vi har krävt är att det skulle kommatillbaka ett helt nytt, geriomarbetat förslag med eri beskrivning av hurstatsbidragen skulle vara utformade och en beskrivning av målformuleringen förskolan. Jag hoppas att kommer ihåg det. EnligtFN;s deklaration om de mänskliga rättigheterna har alla rätt tillskolundervisning. Jag kan vända på def: Vilken rätt har socialdemokrater ochvpk-are aft neka barn i statsbidrag? Detlät på precis som om katederundervisning förkommer också iWaldorfskolan, eftersom den kom upp i den här debatten. Det är ju i denordinarie skolan som deri förekommer I Waldorfskqlari passar de barn som harproblem; def är därför de går där Def är sista chanseri, def är räddningen,som sade, och det är hoppet för dem. Jagkan inte förstå varför man försöker snåla nu uär behovet är för akut för attvärita fill hösten. Det känns som efter Tjernobyl, när vi skulle dricka denmjölk från vårt område som innehöll mycket stronfium. När jag skrev tillMejeriernas riksförbund att vi ville ha mjölk från annat, ej besmittaf område,sade man att reglerna var sådana att man infe kunde skicka mjölk överlänsgränserna. Taletom att vänta är ungefär likadant. Def gäller , inte i höst.Fram till har klarat sig på en bråkdel av vad grundskolankostar, och den bör få täckning för sina kostnader är resurssnål,och kostnaderna för den kommer inte upp i kostnaderna för den vanliga skolan.Man behöver alltså inte vara orolig för det. Manskulle kuuna ge en rekommendation till kommunerna att inte behandlaWaldorfskolor olika, så aft skolan t.ex. i får från kommunensbudget medan den i får täckning. Den här frågan ligger påriksdagens bord, och vi bör ingripa , i stället för att göra en dundertabbetill - det räcker med dem som vi har gjort . 65 (vpk): har tydligt åskådhggjort de stora klasskillnaderna iSverige och den svenska skolan, och han har talat om skolan som sorterare ochom allt som återstår att göra innan läroplanens mål kan uppfyl- Jag tror aff HelgeHagberg och jag känner samma vrede över orättvisorna och att vi båda ser somvår uppgift atl minska klasskillnaderna. Merijag vill också fråga hur vi skall göra. När jag hör jag irite på atl vi har en gemensam syri riär del gäller målen, men hurskall de nås? På vilket sätt och med vilka medel vill socialdemokraterna uppnåen bättre och rättvisare skola, som just kan stimulera varje elev tillkunskapstörst och utveckling? Socialdemokraternaminskar anslaget till utvecklingsinsatser i skolan med ca 10 miljoner Vi i vpkhar gjort en annan bedömning, men det är okej. Jag undrar bara: Vad har nitänkt er i stället? Somjag sade tidigare, lever jag infe i illusionen atf svåra problem och orättvisorkan lösas med några enkla grepp. Jag tror inte heller att vi enbart medutbildningspolitik kan minska klasskillnader, utan många aridra faktorer ärviktiga. Jag hoppas aft vi trots brisfeo på erikla lösningar skall kunna föraen diskussiou, inte bara om problemen och orättvisorna utan också om olikaåtgärder för aft läroplaneris mål skall kunna uppfyllas. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid grundskolor, m.m. AriL66 (): Jag kan börja med att instämma med i att det är nu som fråganmåste avgöras. Det räcker inte med att begära något förslag hos regeringen, somsedan kan återkomma . Jagvill upprepa min fråga till , Han har fått den i annan form avandra också, och jag skall göra det enkelt för honom genom att låta honom svarai ett sammanhang. ''Detär'hélt upperibart så atf ett förslag till ett riytt statsbidragssystem karikomma tidigast , och vi kan fatta beslul om det så all del kau trädai kraft tidigast . Då finns det elt arital skolor som är så illaute rent ekonomiskt atl de måste ha någon form av stöd föratl överleva. Min tidigare fråga lill var: Vad föreslår ni föratt de skall ha möjligheter att överleva tills ett eventuellt nyttstatsbidragssystem kari träda i kraft? Vi har för vår del föreslagit ettdirekt överlevriadsstöd på 10 milj. kr, som skulle fatta beslut om idef här sammanhanget och som skulle vara tillgängligt i och med att budgetåretbörjar . AnL 67 (); Jag konstaterar alt det var en del som tog illa vid sig när jag togexempel från . Det är ingen dålig redovisning som kommer från Utahprojektetdär man tittat närmare på just matematikundervisningen. Den visar klart atf defblir sämre resultat om man skiktar eleverna. Därför är def en fördel om man kanhålla sammari klasserria hela ut, . Det är detbästa för eleverna. Det är också den bästa organisationen för att bibringa demundervisriirigeri. Sedarisade att kommunaliseringen kom för tidigt - allt aririatskulle vara framme först. Vi måste först ha priuciperi om kommurialiseringen -vid nästa , , kommer del slutliga förslaget om statsbidrag ochannat innehåll i jusl denna kommunalisering. Sedanlill beskedet om frislående skolor; flera har frågat om överlevnadsbidrag.Svaret som jag gav i mitt huvudanförande var atl vi nu avvaktar re- Anslag lid grundskolor, m.m. sultatefav de förhandlingar som förs i de kommuner som de fristående skolorna befinnersig i. Def finns åtminstone tre finansieringsmöjligheter; dels enegenfinansiering av verksamheten, dels en resurs och dels en statlig.Låt oss se hur de två parterna klarar förhandlingarna! Vi får ju enredovisning av hur det står till med della. I och för sig behöver man inte, , hänvisatill tidpunkten när det nya statsbidragssystemet skall införas. Vi kan fåanledning alt fatta ett mer direkt beslut. ställde i sitt första anförande en frågatill mig om hur ele-verrias inflytande på undervisningen skall utformas. Där ärmitt svar alt vi ju antog förslaget i slyrproposilionen. Närbeslutet träder i kraft kommer eleverna atl få möjligheter atlpåverka alla faktorer som gäller deras undervisningssituation. Då får de ocksåmöjligheter all påverka själva organisationen. AnL 68 (): svar var minst sagl underligt.Jag tar inte alls illa vid mig av all tar upp förhållanden iAmerika. Jag bara undrar - det gör jag nu igen - vad de har med det svenskaskolsystemet alt göra och med den här debatteri om deri svenska . sade i sitt inledningsanförande atf detfanns elever som käride av skillnaderna i bakgrund. Sedan sade vi skall slå vakt om den svenska och del sammanhållna systemet.Men det är ju just därför att vi har del sammanhållna syslemel som vi fårelever som säger precis som - jag har mött otaliga elever som har känt sigprecis så, därför att alltid har fått känria sig sämst. Då ärdet inte så lätl att plötsligt gå ut med ett starktsjälvförtroende. Tänk om de eleverna i stället hade fått välja efler sinaanlag, länk om skolan och lärarna hade haft möjligheter att ge en undervisninganpassad precis efter deras förmåga och deras behov av tid, särskilt pålågstadiet, där mari lägger grurideri och där det är så viktigt att man hargrundläggande färdigheter och kuriskaper! Tänk om vi hade en mångfald, så allelever som inte trivs i eller som har föräldrar som önskar enspeciell pedagogik kunde välja en annan form av skola! Tänk om vi hade eltsystem som gjorde aff alla kunde få välja! Det är det som vi efterfrågar i vårslatsbidragsmodell. det besked som gav om stafsbidrageri -både riär det gällde överlevandebidrag och när del gällde självastatsbidragssystemet - var minst sagt otydligt och oklart. När det gäller forfbildnirigen, som fog upptidigare, skulle jag vilja säga atl vi hävdar alt lärarnas fortbildnirig skallvara ämriesiririklad, av samma skäl som vi ariser alt lärarutbildriing skallbygga på ämnesstudier Det krävs självfallet annal också. Del krävs atl enlärare har pedagogisk fallenhet för läraryrket, men har man inte ordentligakunskaper i ämnet står mari sig slätt. Har man inte ordentliga, grundligakunskaper i de ämnen som man skall undervisa i kan man inte heller hållakuuskaperi vid liv hela livet. skall ändå orka vara lärare, orka varainspirerande, engagerande och kunnig under hela sitt liv som lärare! bygger upp kommertyvärr inte att fylla del kravet, och del kommer inte heller den fortbildningsom man håller på med atl göra. AnL69 (); Jag vet inte riktigt vart vill komma med sinargumentation om nivågruppering. har ju elt väldigt stort ansvarför alt vi i har kvar systemet med allmän och särskild kurs. Vi harhaft socialdemokratisk regering , och parti hade jugäma hjälpt er att avskaffa det systemet - det farins eff förslag i en propositionhäromåret som i prakfiken skulle ha avskaffat systemet, men socialdemokraternai utbildningsulskotlel valde att spola jusl del förslaget. Manbehöver alltså inte gå till i för alt finna problem med olikaindividualiseringsmetoder Jag tycker all den slutsats man skall dra är all delfinns problem i på samma sätt som del finns problem här Men jag vill påpekaatt vi också har en del att lära av . Där har man på sina håll störresegregalionsproblem, både ekonomiskt och rasmässigl, än vi har här Men på vissahåll i har man hittat metoder som har minskat de proble-meri. Jag villpåslå att man där har minskal dem mer än vad vi har minskat dem här Demeloderria har ofta handlat just om mer valfrihet, mer individualisering. Jagtycker det är ganska svagt atl skylla på kommunerna när del gäller friskolornasproblem. Många kommuner gör en hel del för sina friskolor, inte minslborgerliga kommuner Det som saknas för friskolorna är ju ell någorlunda rimligtstatsbidrag. Det är staten som har ell ansvar alt reda upp den här situationen.Jag tycker, som sagt, att def är ett ganska svagt försvar atl försöka lägga detansvaret på kommunerna. AnL70 (): Vi kommer tillbaka lill jämförelsen mellan och . Jag förstårinte heller varför den skall in i den här debatten. Vi är inte för alt skiktaklasserna. Vi är för alt man skall undervisa efler moguad, irite defiriie-radsom ålder utau som mogoad i ämnet. Barn är unika när det gäller färdigheter.De mognar inte lika på alla områden. Förnågra år sedan helte det alt vi i var dåliga i matematik. Då börjademan med någon specialutbildning fortbildning, snabbutbildning -EPA-utbildning,skulle jag vilja säga som lärare. Jagfrågar mig också; Hur mäter man? Del är väldigt enkelt all kvantifierakunskaperna i matematik, men hur mäter man barnens självförtroende? Hur mäterman barnens välmående? Hur mäter man att barnen trivs i skolan? Det är ju detsom och många andra skolor klarar av. Sedanskall vi vänta på att en överenskommelse skall träffas mellan stal och kommun.Problemen har vi här och och inte . Framlidens problem kommer , och skall vi lösa de problem vi har . Sedanvill jag komma in på frågan om fortbildning. Den behövs för atl man som lärareöver huvud laget skall kunna hänga med. Det handlar inte bara om alt man skallfå fördjupade ämneskunskaper, utan om all man vill utveckla sig själv sommänniska. Om man sedan vill ha fördjupade ämneskunskaper eller om man vill gåul och praktisera i del verkliga livet och ar- 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtill grundskolor, m.m. 1989/90:114 beta med någol hell anrial för alt förkovra sig på något område anser vi i Anslag lid grundskolor, m.m. det vara avlika slor vikt. Därför kräver vi atl fortbildning skall vara ettmål. Jag vill än en gång fråga: Med vilken rätt kansocialdemokrater och vpk-are förvägra svenska barn statsbidrag lill skolan? 71 (): ger beskedet att man skall vänta och se och attförhandlingar pågår Men fa exemplet med , , därWaldorfskolan redan har stängt och där kommunen har fattat beslut om atf intege skolan mer bidrag. Vad innebär def då att man skall vänta och se? Är det attbarnen är utan undervisning resten av läsåret? Sedan säger inästa ögonblick atl man inte kan utesluta alt regeringen skulle vara beredd attgå in med särskilda insatser Jagförstår att den här debatteri irite kommer att ge mer och framför allt iriteriågra klara besked. Jag drar för min del en slutsats och tolkar inlägg om de fristående skolorna så aft har fått någon formav information om atf regeringen är beredd att gå in med särskilda insatser förde skolor som är värst ute i ekonomiskt avseende. AnL72 (vpk); Förra årets beslut om elevinflytande innebär en förbättring, HelgeHagberg. Eleverna får ökade möjligheter att påverka och vara med och besluta.Def är mycket bra. Denutveckling som jag redovisade i mitt tidigare anförande - att elevernasinflytande över undervisning och arbetssätt minskar i takt med aft deras ålderoch mognad ökar - handlar om den klassrumssituation dit skolkonferensens beslutsällan når För atl stärka eleverrias inflytande över undervis-ningssituationenkrävs det nog ytterligare åtgärder Anf.73 (): Det är klart aft vi inte skall bortse från internatioriella erfarenheterpå utbildningsområdet, utan dessa skall vi ta till oss. Har man gjort en braerfarenhet i av Utah-utvärderingen, som ger oss signaler om att det infe ärbra aft nivågruppera elever därför att många tar skada av det, skall vifaktiskt dra vissa slutsatser av detta. Jag hoppas alt och andratycker att det är rimligt att vi tar lill oss kunskapen, även om den råkarkomma från eri plats utauför landets gränser Sedansäger att det egentligen bara är fristående skolor som klarar elevermed särskilda behov. Det är väl att ta till i överkant. Det finns väldigtmycket resurser i den reguljära skolan, vilka syftar till att ta sig an elevermed särskilda behov, t.ex. en ganska stor lärartäthet. Det har gjorts mångainsatser för att verkligen klara också de sista procenten elever som har behovav särskilda stödinsatser Sedanförstår jag att ämnesinriktad fortbildning och ämnesstudier är del som ärövergripande för och hennes parti. Vi tycker att det ärviktigt atf man kan ämnet, men det är också mycket viktigt att man kan andra inslag och kanhantera sin ämneskunskap så att man förmedlar Prot. 1989/90:114 den på ett bra sätt till eleverna. Sedandrog den slutsatsen av mitt besked att regeringen avvaktaröverläggningar mellan fristående skolor och kommunerna, och att ""° regeringen får se en redovisnirig av detta. Då får deri taställ- '"" " *"' '"'"riing till hur man skall gå in och hjälpa de här skoloroa. Det är nog en riktigslutsats som drog av mitt besked på den punkten. Jagtror aft det var som också hade några funderingar kring desociala problemen i skolan och tyckte att det var intressant att diskutera dessa.Det är det. Det är vikfigt att vi också diskuterar de problemen. Visst skall vise till att skolan ger undervisning till eleverna, men vi skall ta elevenstotala situation i beaktande. Då tror jag att vi uppnår det bästa resultatetmed vår skola. Anf.74 (): säger aft det är dåligt med nivågruppering. Men HelgeHagberg inledde ju själv sitt anförande med atf visa på att den svenskagrundskolan inte har lyckats med atf utjämna kunskapsskillnaderna mellaneleverna. Skolan har inte lyckats med att ge eleverna självförtroende ochframtidstro, och det är många som vittnar om den saken. Det beror på attgrundskolan, med den organisation den har, infe förmår aft ta vara på varje elevoch ge den enskilde eleven det som den behöver Vi måste ha en undervisning ochen orgariisation av skolan som ger utrymme för varje elevs egna anlag,förutsättningar och intressen.