prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Om man då också tar hänsyn till de oerhört storavårdbehov som finns, är risken förmodligen stor att friska läkaresutbildningsanalyser inte kan få samma prioritet som sjuka människors behov avvård och behandling. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 20. Jag yrkar också bifall till reservation nr 22, som är tillförmån för en motion av och , omkostnadsfria sexualtekniska hjälpmedel och förbättrad information om sex,samlevnad och hjälpmedel i habilitering och rehabilitering. Jag skrev själv en likalydande motion ,och den fick faktiskt ett mycket positivt mottagande av . Resultatetblev att en utredning tillsattes. Det var handikappinstitutet som fick detutredningsuppdraget. Utredningen är klar, och den ligger nu hoshandikapputredningen. Hela utredningen är ett stöd för min motion och förHans-Göran och motion. Det borde vara självklart attmänniskor som på grund av sjukdom eller handikapp har en sexuellfunktionsstörning men som kan kompensera detta med ett hjälpmedel, skallbetraktas och behandlas på samma sätt som vi betraktar människor med andrafunktionsstörningar som kan lindras av hjälpmedel. Men så är inte fallet.Därför yrkar jag bifall till reservation nr 22, Avslutningsvis, herr talman! Jag måste säga att det kännsoerhört förtroendeingivande att höra en läkare tala om sjukvård. När BertilPersson talade satt jag och blev invaggad i en lugn förvissning om att denmannen bara talar utifrån kunskap och en lång erfarenhet av sjukvårdsarbete.Bertil säger många kloka saker som jag instämmer i. Inom parentes villjagsäga att jag kunde instämma i mycket av vad hans företrädare, ,sade. Vi hade ibland samma åsikter när det gällde sjukvårdsfrågor Men att detinte var läkaren som talade, utan den moderate politikern, fick jag klart förmig när kom in på landstingens ekonomi och talade om de 20miljarder som har försvunnit från landstingens samlade kapital under1980-talet. Det skulle, enligt den moderata tolkningen, hänga ihop med att denoffentliga sjukvården är så oerhört dyr att pengarna bara rinner ut. Det är juinte sant, . Att 20 miljarder har försvunnit från landstingen ärett resultat av den politik som bl.a. har varit ivriga förespråkareför här i , nämligen att dra in pengar från kommuner och landsting. Nihar lyckats med den politiken . Här i landstingmotsvarar indragningarna på skatten. Det är alltså anledningen till attlandstingen nu får tömma sina fonder för att över huvud taget få verksamhetenatt gå ihop. Det vore bra om använde sina stora kunskaper omsjukvården till att påverka det egna partiet om att det är en felaktig politikatt dra in statsbidrag från sjukvården. SIGGEGODIN (fp) replik: Även om Margö kanske inte harsamma förtroende för mig som hon har för skulle jag ändå viljahälsa henne välkommen i familjen. Vikan mycket väl ha samma åsikter om olika saker på sjukvårdsområdet. som också har ett förflutet inom vården borde även begripa varförmänniskor vill etablera sig i i stället för ute på landsbygden.Läkarbristen och bristen på sjukvårdspersonal över huvud taget är inte enfråga som enbart handlar om inland utan är en landsbygdsfråga somgäller hela - det tycker jag vi har klarlagt här borde veta att många vill arbeta i och ha närhet tillforskningen och närhet till utvecklingen av olika specialiteter osv. Min frågablir väl därför; Varför etablerar sig Margö inte själv i glesbygdenoch gör en insats för dem som behöver den då riksdagsarbetet en gång tar slut? 1989/90:40 6december 1990 BERTILPERSSON (m) replik: skall väl jag också uttrycka min djupa respekt förMargö kunnande på detta område. Jag har med nöje lyssnat på hennevid en del tillfällen - i detta fall även med visst nöje. Hon beskyller oss föratt det inte blivit någon tillströmning av läkare i de områden däretableringskontroll inte tillämpas. Det är naturligtvis i och för sig intekonstigt med det stela schablonsystem som vi har här i landet. Vihar ju sagt att man för att kunna lösa dessa problem måste ha speciellastödåtgärder för etablering i form av annan taxa osv., för att i första hand deområden som upplevs som mindre attraktiva för etablering verkligen skall fåetableringar. Föratt lösa dessa problem tror jag också att nrian till att börja med måste hatillräcklig utbildningskapacitet och tillräcklig utbildning. Om det finns tillräckligtmycket personal kommer den nämligen att söka sig till de orter där patienternafinns. Framför allt skall vi inte ha det stela system som vi nu har Vimåste alltså ha flexibilitet i taxesystemet - det har vi talat om. Vi måsteockså byta sjukvårdsförsäkringssystem. Jaghåller med om att pengarna rinner ut. När staten viä Dagmarsystemet vrider åtkranen så rinner pengarna i stället ur landsfingens kassakistor, om vi inteåstadkommer någon radikal förändring i systemet. Det är inte givet att manienverksamhet där produktiviteten - inte effektiviteten - de senaste 17 årenminskat till hälften inte kan få ut mer för pengarna. Det är i varje fall någotsom man bör studera. Jagtror att i ett system med individuell kapitering, en individuell försäkring,kommer pengarna att gå till den vård som pafienterna efterfrågan Manmåste också studera hur det utbetalningssystemet skall se ut, men vi får ha en särskilddebatt i den frågan. Lösningen är alltså att bryta upp Dagmarsystemet.Det är nödvändigt! Vi måste få ett individuellt sjukvårdsförsäkringssystem omvi skall klara av att förse sjukvården med de pengar som behövs för denuppgiften i det här landet. (vpk)rephk: Jag uppskattar klara besked, och jag fick klara besked från både SiggeGodin och . Diskussionen handlar alltså inte om fri 1989/90:40 6december 1990 etablering över helalandet. sade klart och tydligt att jag borde begripa att människorhelst vill bo och verka runt och storstäderna där det alltså finnsett stor patientunderlag. Detär bra att ni säger detta så klart, för då vet vi att det är den fria etable--ringsrätten kring storstäderna som ni är intresserade av. Det är klart att detkänns litet märkligt att jag såsom stockholmare skall stå här i kammaren ochmotarbeta ett system som skulle ge oss i en ännu större tillgång påläkare än den vi redan har. Men jag gör ändå detta, därför att jag tycker attlandsbygden, glesbygden aldrig har varit i närheten av den valfrihet som vi harhär i . Där måste man också få en chans att komma till läkare. Endamöjligheten är ett etableringskontrollsystem som försöker styra resurserna jämtöver hela landet. TillBertil vill jag säga några ord om Dagmarsystemet. Han menar att statengenom Dagmarsystemet har vridit åt kranen om pengarna till landstingen. Men detär ju inte landstingens pengar som man på det sättet har velat kontrollera.Dagmarsystemet är ett sätt att ange hur stor del av våra gemensamma skattepengarsom får användas till den privata vården. Den begränsningen behövs, BertilPersson. OmBertil hade tagit del av uppgifterna kring kostnadsutvecklingen inomhälso- och sjukvården, så hade sett att det inte är denoffentliga hälso- och sjukvårdens kostnader som har rakat i höjden. Det är istället kostnaderna för den privata vården. Omman gör en jämförelse, så finner man att kostnaderna för den offentliga vårdeninte har ökat mer än konsumentprisindex gjort . Kostnaderna förden privata vården däremot har rusat i höjden. Det är fakta, , omsjukvårdens kostnader Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. BERTILPERSSON (m) replik; För det första, när det gäller kostnaderna från , ärdet framför allt sjukpenningskostnaderna som ökar- inte sjukvårdskostnaderna. Fördet andra styr ju inte Dagmarsystemet hur mycket pengar som skall gå tillprivat vård; det framgår av avtalet. Vi fördelar ju pengarna kapiterat perinvånare till landstingen och landstingspolitikerna. mån man har privatläkare tas de pengarna av de pengar som går tilllandstinget. De dras ifrån när pengarna via Dagmarsystemet betalas ut filllandstinget. Dettahar en styrande effekt i så motto att landstingen naturligtvis psykologisktsett gärna lockas att försöka få bort den privata vården. Det är olyckligt,därför att det minskar valfriheten. skall fä ett alldeles klart besked: vi vill ha fri etable-ringsrättöver hela landet - över hela landet! Men styrningen till glesbygden vill viinte åstadkomma med piskan och etableringskontrollen utan med moroten. TyckerMargö att glesbygden har fått de läkare som hon anser bör verkadär, nu när Dagmarsystemet har varit i kraft i många herrans år? SIGGEGODIN (fp) replik: Låt mig säga till Margö ; Det räcker inte med att vara enskicklig debattör, utan man måste lyssna på sina motståndare också, så att manvet vad de sägen Vivet alltså att läkare hellre vill etablera sig inom storstadsområdena, eftersomforskning är förlagd hit och många specialiteter utvecklas hän Då måste vialltså vända systemet och stimulera sjukvårdspersonal att etablera sig ute ilandet i stället. AvMarianne fick vi besked om hur många vakanta läkartjänster detfinns enbart i län. Till detta kommer ju alla andra områden runt om iSverige. Detär alltså inte på det sättet, Margö , att vi är ute efter attmänniskor skall etablera sig enbart här i . Vi måste stimuleramänniskor att etablera sig runt om i . Dagmarsystemet fungerar inte somen stimulans i det avseendet. KännerMargö ingen oro över den situation vi har inom vården ?Känner ingen i vpk någon oro för att det inte står rätt till? Tycker ni inteatt vi måste pröva nya vägar? Vii har en serie reservafioner till betänkandet, men inte på någonpunkt tycker vpk att det är värt att pröva en ny väg. Ni accepterar vadsocialdemokraterna har hittat på och tycker tydligen att det är bra trots attdet inte fungerar 1989/90:40 6december 1990 (vpk)rephk; Jo då, , jag lyssnar på både och moderaterna.Det är ju därför vi har den här replikväxlingen. Jagtror, precis som och , att privatläkare av flera skälhellre etablerar sig kring storstäderna - därför att det finns ett garanteratpatientunderlag där och också därför att det är nära till forskning, utbildningosv. Detär inte bra att det är detta som styr läkarnas etablering. Läkarna skulle justyras efter var vårdbehoven finns, och inte efter var privatläkarna har denbästa marknaden för sin verksamhet, så att säga. Detär möjligt att Dagmarsystemet inte är det bästa systemet, men intill dess vilyckas hitta ett som är bättre, föredrar vi att behålla är denenda möjlighet vi har att begränsa privatsjukvården. Nuär det ju inte så att människor i första hand frågar efter just privatsjukvård- man frågar efter sjukvård. Det är först dä man inte kan få sina sjukvårdsbehovtillgodosedda inom den offentliga sektorn som man börjar se sig om efter deprivata alternativen. Därförtycker vi från vpk:s sida att det är oerhört viktigt att slå vakt om denoffentliga sektorns sjukvård, så att den har en möjlighet att svara upp motmänniskors behov. Det är det bästa sättet att motverka den privata sjukvården,som visar sig vara så mycket dyrare än den offentliga. Förste vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliken Så mycket har redan sagts, och undrar jagbara om det skall bli ett familjegräl eller vänliga veckan när jag kommer upp italarstolen - det får vi se. Jag har tittat i gamla riksdagsprotokoll. Det har varitlivhga debatter och ett överflöd av vältalighet, argument och motargument närdet gäller Jag skulle vilja säga att är en bra reform, men jaghåller med om att den inte är tillräcklig. Vi stöder i stortDagmaröverenskommelsen, med de etableringsbegränsningar den innebär Sjukvården, som till den allt överskuggande delen betalasav våra direkta eller indirekta skatter och avgifter, kan inte utan starktökade omkostnader och geografiska omfördelningar ge etableringsfrihet - i allafall inte ; jag kan inte yttra mig över hur det kommer att se ut långt ini en framtid. Att öka vandringen mellan landsting och vårdcentralerstöder däremot, när man kan undersöka effektiviteten i vården, ochsatsar 50 milj. kr till detta. Det är inte mycket, men det är en bra början.Tillgängligheten skall ökas och kapaciteten och effektiviteten höjas genomdessa åtgärder En lika sjukvård för alla: I stödområdena A, B och Cerhåller läkare och sjukgymnaster som etablerar sig en förhöjd taxa på 20 %.Även i'övriga delar, utom de tre storstadsområdena, medges en 10-procentigökning vid nyetablering, som avvecklas successivt. vill ocksåsänka arbetsgivaravgiften för t.ex. småföretag och vård. Vård iglesbygdsområdena är ju särskilt behjärtansvärd i det fallet. Det ligger inteinom detta betänkandes gränser, men jag nämner det ändå. Alla reservafioner där står med, och ävenreservation 21 (mom. 15), yrkar jag bifall till. På S.38 har vi vår första reservation, som handlar omortopedisk-me-dicinsk behandling. Anledningen till att vi har ägnat oss åt justortopedisk-medicinsk behandling är att detta är en specialitet som inte harblivit godkänd som specialitet av , fastän socialstyrelsenordnar kurser i denna specialitet. Som jag har nämnt vid ett annat tillfällefinns det 800 sådana läkare i . Det är en viktig gren, eftersom dethandlar om en medicin, liksom den naprapater och kiropraktiker utför Dehar både en ortopedspecialistutbildning och en ortopedisk-medicinsk. De kanalltså ta sig an alla svårare fall, när det gäller ryggskador och skador ileder och muskulatur De uppvisar oerhört fina behandlingsresultat. I i Dalarnahar man ett vårdavtal med ortoped-medicinska läkare anställda, och de äroerhört skickliga. Jag tycker att de skall ta hand om de svårare fallen, somnaprapater, kiropraktorer och sjukgymnaster ännu inte kan klara utan enförbehandling av läkare. Sedan kommer vi till psykoterapeutisk behandling. majoritet är på väg i den riktning som vi eftersträvar, men 19milj. är ett ganska blygsamt tillskott. Vi vill att det här skall föras inunder den allmänna sjukförsäkringen. Varför vill vi det? Jo, man ser ju attden somatiska eller kroppsliga sjukvården harsådana enormt stora kostnader att den tar nästan alla pengar och vårdresurser,medan den psykiska bara får litet. Människor har lika stora problem medpsykiska sjukdomssymtom som med kroppsliga. Därför vill vi att denpsykoterapeutiska vården skall understrykas ytterligare - även om vi ser detsom positivt att det finns en öppning i utskottet. Vidareyrkar jag bifall till reservation 21, som gäller hjälpmedelsförsörjningen.Detta har vi tittat litet närmare på. Där behövs tillskott för att klarahjälpmedelsförsörjningen . Det händer nämligen att landstingenär tvungna att låta handikappade vänta på grund av knappa resurser, och det gerju inte någon ekonomisk vinst med en helhetssyn, eftersom människorna utandessa hjälpmedel ofta behöver mera hemvård och mera kostsam vård, helt enkelt. 1det sammanhanget vill vi också yrka bifall till motion omsexualhjälpmedel, som tas upp i en annan reservafion. Som Margö Ingvardssonsade vill vi ju att alla handikappade skall få de hjälpmedel de behöver för attkunna leva så lika människor utan handikapp som möjligt. Det gäller även på detsexuella området. Det är ju många handikappade som har svårt att få en partnereller som har svårt att behålla sin partner om de blir handikappade under sinlevnadstid. Vi vill understödja deras möjligheter att ha ett sexuelltförhållande. Man har inte vågat ta i den här biten ordentligt, men jag tyckerdet är oerhört viktigt att se till att människor kan få detta stöd. Ifråga om kostnadsfria läkemedel har vi fått en utskottsmajoritet att stödja skall få behålla de kostnadsfria läkemedel vi har . En utredningstartas förhoppningsvis , efter att ha legat på is. Gång på gång fårman höra i utskottet; Vi kan inte göra någonfing åt detta, vi väntar på enutredning. Men här skall man plötsligen avstyrka saker som redan finns, innanutredningen ens har börjat arbeta! Då är det väl naturligt att vänta i dettafall också, intill dess utredningen är klar? har vi, i och med detriksdagsbeslut som kommer när vi börjar votera, faktiskt gett utredningen enliten vink: Rör inte de kostnadsfria läkemedel som finns! Undersök gärna omdet finns nya grupper eller läkemedel som behöver komma in på listan, men rörinte de behov som finns! Jagskall sedan göra några kommentarer till föregående talares inlägg. sade exempelvis att det går så långsamt att lägga ned avdelningar Jagtycker att det går alldeles för fort. I sparsamhetens tecken lägger man nedavdelningar i en rasande fart. Avdelningar läggs ned redan när sjukhem bedrivsi landstingens regi, och när nu dessa sjukhem kanske skall överföras till kommunalregi är avdelningarna redan nedlagda. är åldersexplosionen enorm.Det går alltså inte för långsamt att lägga ned avdelningar, utan för fort. Visstär det otillräcklig tillgång på sjukvård i Norrlandslänen, men det är det ocksåi andra län, t.ex. i , i och i . Attåldersfördelningen i storstäderna skulle vara sådan som man här har sagt harjag svårt att acceptera. I många landsortskommuner är de människor som harflyttat därifrån unga. De har genomgått utbildning eller skall skaffa sig högreutbildning. Åldersfördelningen är alltså mycket sned i många gles- 1989/90:40 6december 1990 1989/90:40 6december 1990 bygdskommuner Att dessakommuner skulle ha mindre behov av sjukvård tror jag inte. Iglesbygderna har man även andra stora problem, eftersom så mycken servicehar försvunnit. kommun t.ex. hör till de kommuner som har den högstasjälvmordsfrekvensen i landet. Det kan bero på ensamhet, isolering,arbetslöshet och annat. Så nog behövs det en god sjukvård också i glesbygden.Behovet därav är lika stort som på andra platser Läkareoch annan sjukvårdspersonal flyttar också gärna till storstäder ellermellanstäder, det nya begrepp som glesbygdsutredningen har lanserat. Där finnsen viss service i form av exempelvis golfbanor och utbildning samt många andrasaker som kan locka människor. I glesbygden däremot blir människor oftaisolerade, såvida de inte är vana vid det. Jagkan inte förstå hur vården blir bättre om den privatiseras. Att vi har envårdkris är ingen nyhet för de flesta. Men det beror inte på att vården äroffentlig. Den behöver effektiviseras, och det är nödvändigt att få ned antaletsjukskrivningar bland personalen. Man måste vidare se till att utbildademänniskor inte flyr sjukvården. Det senare har man lyckats ganska bra med, ävenom arbetet därmed ännu är i sin linda. Det har införts parvård och arbetslag.Det har nämligen visat sig att personal inte sjukskriver sig i lika hög grad omman får arbeta i en grupp och får ansvar för en del av avdelningarna. Det finnsalltså mycket att göra inom sjukvården. Det råder inget tvivel om att det ocksåbehövs. Men att privatisering och fri etableringsrätt är lösningen påproblemen betvivlar jag starkt. Vianser att en neddragning av servicen i glesbygden är förödande; Jag stöderdärför kravet på att ytterligare sjukvårdsresurser styrs över till landsbygdenoch glesbygdslänen. Det finns ju även i glesbygdslänen sjukhus som behöverpersonal. PäMora lasarett lär det inte vara någon personalbrist. På sjukhemmet i ,för att ta mitt eget län, råder ingen personalbrist. Vad beror det på? Berordet på att man där har mindre enheter eller på att man verkligen bryr sig ompersonalen? Måhända ser man när den mår dåligt och då snabbt gör insatsen Detfinns alUså oerhört mycket att göra på sjukvårdsområdet. Dethar vidare talats om valfrihet i vården. Valfrihet för vem? Gäller detvalfrihet för läkarna att etablera sig var som helst? Det påstås ibland att patienternahar valfrihet att välja sjukvård. På landsbyden får man välja bortsjukvården. Om det är valfrihet, då är det en valfrihet som jag inte vill ha isvensk sjukvård. () replik: Låt mig bara göra ett tillrättaläggande, eftersom inte lyssnade på vad jag sade. Vad jag sade var att demonstrationernavar gång en överflödig sjukvårdsenhet skall läggas ned till förmån för någotangelägnare bär syn för sägen. Det finns faktiskt också överflödigasjukvårdsenheter. Sjukvårdspanoramat liksom befolkningstrukturen förändrasnämligen. Tuberkulos är inte längre den förhärskande folksjukdom som krävde2000 tuberkulossjukhem och sjukstugor i landet en gång i tiden.Scharlakansfeber sköts i hemmen och inte på sjukhus. I stället har vi fåttexempelvis sjukdomen aids. Omstruktureringar måste få göras. RAGNHILDPOHANKA (mp) replik: Att omstrukturera behöver ju inte betydanedläggning. Vad jag vänder mig mot är att nedläggningen går alldeles förlångsamt. Självfallet måste vården förändras . En av bristerna inomsjukvården är nog att vi inte har förändrat vården efter dagens och personalensbehov. Att lägga ned enheter med den belastning inom sjukvården som vi har med långa köer och brist på äldrevård måste vara fel. I stället bör manundersöka vad enheter som läggs ned kan användas till. Om det inte finns behovav en viss vård, finns säkert stort behov av annan vård. Det var just ordetnedläggning som jag vände mig mot. BÖRJENILSSON (s); Jag ber först att få yrka bifall tillhemställan i socialförsäkringsutskottets betänkande 5 med undantag för punkt18 där jag yrkar bifall till reservation 23. Det vi nu behandlar är alltså en skrivelse från regeringenmed en redogörelse för en överenskommelse om ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen . Det är således en fortsättning av ett system somtillämpas. I anslutning härtill behandlar vi också ett stort antalmotioner, dels i anledning av skrivelsen, dels motioner som väcktes i börjanav detta . Den ersättning som vi talar om gäller ganska mycketpengar. Dels är det en allmän sjukvårdsersättning som beräknas uppgå 12miljarder, dels ersättningar som beräknas uppgå till något över 2 miljarden Desenare gäller pengar till förebyggande åtgärder, hjälpmedel till handikappade,ökade tillgänglighet och kapacitet i hälso- och sjukvården, psykoterapeutiskverksamhet och produktkontrollregisten De tre sistnämnda ersättningsområdenaär nya , dvs. en utbyggnad av Dagmarsystemet. Utskottet föreslår attriksdagen lägger skrivelsen till handlingarna. Jag tycker att det har förts en mycket intressant debatthän En stor del av argumenten har redan luftats. och mångaandra har på ett skickligt sätt förklarat utskottets ställningstagande bakomvilket finns en bred majoritet. Det är och som stårutanför, och det förvånar mig inte med hänsyn till dessa partiers ideologiskabakgrund och synsätt. På samma sätt som andra talare har gjort vill jag säga attföreliggande förslag syftarill att ge en sjukvård på lika villkor åt allamänniskor i hela landet oavsett bostadsort. Dagmarreformen innebär en rättvisfördelning av resurserna. Hur mycket än tar i är den principenenligt min mening både riktig och bärande. Vaddet handlar om är alltsåsolidaritet mellanman-. niskorna i hela landet. Jag tycker att känna på ordet solidaritet litet grand. Det bör också göra.Solidariteten innebär att alla människor skall få sjukvård på lika villkor Jagkan inte se att ert synsätt och ert system bidrar till att lösa de problem somfinns. I stället skapar det orättvisor över hela landet; det står helt klart.Vår sjukvård är bra och står sig väl internationellt. Det finns naturligtvis brister och problem inomsjukvården, och de måste lösas. Man håller också på med ett mycket stortförändringsarbete - landstingen gör det, gör det, alla gör det- för att ge en god sjuk- vård åthela landet. Det är klart att vi arbetar för att det skall bli bättre helatiden för de enskilda människorna. 1 överenskommelsen ingår också ett helt nytt bidrag på 19milj. kr för psykoterapeutisk behandling. Det är en början - ett försök, omman så vill - på en utbyggnad av den psykoterapeutiska verksamheten. Reservation 23 behandlar kostnadsfria läkemedel. Det är enfråga som utskottet har behandlat tidigare och som också diskuterats ikammaren . var vi överens om i utskottet att begäraen utredning, och jag tycker att det är riktigt att stå fast vid det kravet. Ireservationen framhåller utskottets socialdemokrater att vi fortfarande anseratt ett ställningstagande till förmånen av fria läkemedel bör anstå i avvaktanpå resultatet av utredningarna. bör alltså vidhålla sin tidigareinställning.