prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Men socialdemokraterna, med stöd från moderalerna, är inte beredda atlhöja dessa anslag. Del finner jag beklagligt. GretheLundblad säger att vi befinner oss i halvtid. Del är klart att det framöver kanväckas förslag om speciella åtgärder Men åtgärder som höjda NOLA-bidrag ochnaturvård är akuta. Behoven måste tillgodoses. På avfallsområdet, om vilketdet kommer en särskild proposition, har man bara fått ett särskilt anslag på 3milj. Ändåsäger alt miljön är ett av socialdemokraterna prioriteratområde. Det tycker jag inte framgår av den budget som vi har att ta 3 protokoll 1989/90:104 Det är enligt miri mening inte heller riktigt av hänvisa till kommuner och landsting saml de regionala myndigheterna ochsäga all de skall klara av della. Kommuner och landsting har ålagts storauppgifler och har del kämpigt. Jag lycker atl myckel väl kanmotivera högre statliga anslag. parti föreslår egentligen tillräckligaanslag med hänsyn till atl staten lar in slora belopp från kommunerna i formav miljöavgifter och annat. Dårför lycker jag att vi borde ha fört enprincipiell diskussion om miljöanslagen kontra andra anslag i statsbudgeten.Den delen av mill inlägg berörde inte . Jag hoppas alt honsäger något om delta i sin kommande replik. AnL 26LENNART BRUNANDER (c) replik: sade atl förbättringar somoppositionen föreslår är marginella. Jag kan förslå alt hon tycker atl de ärotillräckliga, men att säga atl de är marginella kan jag inte hålla med om. Regeringen och utskottsmajoritelen har föreslagit 354milj. vill lägga på ytterligare 100 milj. krlill verksamheter för all förbälira havsmiljön, landskapsvården och en delannal. Del är ingen marginell förändring ulan en uppräkning iförhållande till regeringens förslag. I fråga om åtgärder mot försurning ochannat miljöarbete föreslår vi 60 milj. kr utöver regeringens förslag på 160milj. kr Det är ingen marginell förändring, utan den skulle få slor betydelse. sade att försurningen mestadels komutifrån. Ja, vi vet det och all del är angelägel att bedriva internationellverksamhet på detta område. Men vi vet också all del vi gör i i högstagrad påverkar försurningen. Genom flygfotografering i breda områden har barrförlusterna på träden undersökts. Man har därvid kunnat se en klarskillnad mellan olika områden. På stråken i vindriktningen från ochfrån Slenungsund är barrförluslerna avsevärt större än i andra områden. Det ären klar lokal miljöpåverkan. Det är elt problem som vi måste försöka lösa. Föralt kunna göra det måsle både och kemikalieinspektionen samllänsstyrelsernas nalurvårdsenheler få resurser Dessutom måste vi ändra de kravsom samhället ställer sade alt vi får våuta på de förslag somkommer Del är det svar vi alllid får Vi värilade lärige påavfallspropositionen, som kom till slut. Den innehöll en del saker men i denstod också atl förslag på vissa ål-gärder skulle komma . Vi har väntat pååtgärder inom biotekniken, och vi väntar ständigt på åtgärder inommiljöpolitiken. De frågor del gäller är i många fall konkreta och akutasaml kan åtgärdas var och eri för sig. Det borde vara möjligt för regeringenall gå med på de föreslagna höjda arislageri. Jag lycker att resoriemariget om alt kostnader skall förasöver på kommunerria är elt sätt att fly från verkligheten. Närsocialdemokraterna inte får majoritet för sina egna förslag, då säger de attkommunerna skall la över ansvaret för åtgärderna. Det är inte acceptabelt.Kommunerna måste naturligtvis bära sitt lass, men de måsle också få resurserför alt kunna göra del. 27ANNIKA (vpk) replik; säger all oppositionensförslag innebär marginella ändringar Del kan jag naturligtvis inte instämma i.Marginella ändringar tycker jag däremot är ett korrekt uttryck för en del avde anslag som regeringen har föreslagit till vissa viktiga verksamheter, t.ex.bidrag lill ideella miljöorganisationer Vårt förslag att salsa på bättreekologiskt anpassade boendemiljöer i storstäderna innebär inte en marginellförändring. Del är i stället ett strategiskt viktigt förslag om vi över huvudtagel skall kunna komma lill rätta med miljöproblemen i det framtida samhället. Detsamma gäller vårt krav om 100 milj. kr till arbete föratt minska onödig kemikaliehantering. Vi föreslår atl pengarna skall gå tillfrivilliga ideella organisationer Visst är det myckel pengar nien det är ocksåen avgörande skillnad mellan alt salsa pengar enbart på myndighetsverksamhetoch atl satsa pengar på att ge människor i samhället möjlighet atl bygga upp sinkunskap. Den enorma förändring som behövs i fråga om kemikaliehantering kannämligen inte uppnås genom myndighetsutövning oavsett hur effekiiv den ärMänniskor måste få redskap att själva förändra samhället i riktning frän dennakemikalieanvändning. Visslär 100 milj. kr som sagl mycketpengar jämfört med denenda miljon som regeringen vill anslå. Men jämfört med de riktigt storapojkarnas riktigt slora är det faktiskt nålpengar Vi anser alt ettanslag på 100 milj. kr är befogat. Del är ju så populärt att lala om dynamiska effekter ipolitiken. Vi tror att del inom miljöområdet går all uppnå mycket godadynamiska effekter, om människor ges möjligheter all agera. 28 () replik; Regeringens förslagtill inköp av skogsmark räcker inte ens till atl täcka vad regeringen självutlovade . Det har lett lill alt länsstyrelserna nu har påskrivnaavtal med skogsägare som kan uppfyllas på grund av all pengarsaknas. Det leder i sin tur lill all förtroendet för staten som naturvårdareytterligare försämras främst hos skogsägare och na-lurvårdande myndigheler menockså hos allmänheten. Kan slälla upp med lån för de inköp somdet redan har skrivits avtal om? Om inte har ekonomiskaförutsättningar alt göra det, är jag tacksam för alt få besked om ur vems fickapengarna skall tas. 29INGVAR () replik; ifrågasatte vårt förslag omanslagsökning för återskapande av hag- och naturbetesmarker med hänvisning tillden kommande propositionen om den framtida jordbrukspolitiken. Vi vet all delav allt alt döma kommer nya pengar den vägen. Men redan nu förbuskas storaområden i det svenska jordbrukslandskapet jusl på grund av olönsamhet ijordbruksproduktionen. Det är viktigt atl vi så snabbi som möjligt kan räddadessa marker. lid är alltså att förlora, och därför har vi framlagt vårtförslag. Varför inser inte detta? framhåller hur oerhört viktigt det är medkommunala och regioriala initiativ på olika miljöområden. Ja, visst är det så,men man 1989/90:104 18 april1990 är i slor utsträckningberoende av den kommunala ekonomin. är de ekonomiska möjligheternabegränsade. Varförglömmer de enskilda initiativen? Det är tack vare dessa, inteminst de initiativ som tagits av den sveriske bonden, som vihar så mycket fint i det svenska kulturlandskapet. Vi vill försöka slå vakt omdetta och se till att dessa möjligheter bibehålls för framtiden. Men det lyckssocialdemokraterna ha svårt att inse. 30 () replik: Tyvärr ger mig debattreglerna inte någon större chans att i dennareplik svara på alla frågor, men jag skall påpeka två saker som minameddebatlörer tydligen irite har hört. Jag sade tidigare att jag inte ville gåin på frågan om den gröna miljövården därför att skulle göra det.Vidare sade jag atl vi enligt min mening inte nu skall diskutera jordbrukspolitik,utan miljöpolitik. Jag tror det är viktigt att vi gör så. TillIngvar , som främst diskuterade jordbrukspoHlik, vill jag säga all vimåste erkänna att även jordbruket medför konsekvenser för miljön. ärdet svårt för jordbruket att acceptera detta. De som arbetar inom den näringenhar enligt min mening en stor uppgift framför sig. De måste verkligeri inse attde är tvungna att ta itu med miljöproblemen inom jordbruket. Men låt oss alltsådiskutera dessa frågor när vi har att behandla jordbrukspolitiken. AnnikaÅhnberg hörde kanske inte att jag sade att förslagen i en del reservationerinnebar marginella förändringar men att jag därvidlag undantogvpk-reservationen om 100 milj. kr till informationsverksamhet. Jag tycker attkemikalieinspektionen har utfört ett fint arbete . I flerameddelanden har man sagt att de 50 farligaste kemikalierna skall förbjudas.Man har också tagit uti med förhållandena inom många industrier Under minaarbetsplatsbesök denna vår har jag bl.a. upplevt att anvärid-riirigeri avfosfor i tvättmedel har minskat betydligt. Många kemikalieföretag i harfåll vidkännas svårigheter att få verksamheten att gå ihop. Det beklagar jag ioch för sig inte. Jag tycker nämligen det är rätt att minska bl.a. fosforhalleni tvättmedel. Isill inlägg log bl.a. upp frågan om den gröna miljövården. Jagskall inte bemöta honom, utan hänvisar till det kommande inlägget av IngeCarlsson. ÅvenLars säger att det inte är riktigt av mig att säga att förslagen ivissa reservationer är marginella. Men i många reservationer finner jag inteförslag till anslag för en helt annorlunda miljöpolitik. Min önskan är att fåtill stånd en ideologisk debatt i dessa frågor Jag vill se ett samlat förslagtill en helt arinari miljöpolitik. Detär som jag ser det, viktigt att irite negligera det arbete som görs ute ikommuner och län. Det är inte bra om blir en centraltdirigerande koloss. I stället är det viktigt med en uppdelning av arbetet. Detär en förklaring lill att jag inte vill att anslagen skall öka så myckel. Visstbehövs del anslagsförstärkningar, men det är också nödvändigt med ordentligarapporter och utredningar som grund för dem. och utredningar blirtroligen färdiga , varpå de kommer att föreläggasriksdagen. AnL31 (vpk) rephk: Jag avsåg inte att i mitt inlägg framföra någon kritik mot kemikalieinspektionensarbete. Den utför ett mycket förtjänstfullt arbete. Men om vi ser oss omkring isamhället och mäter de åtgärder som vidtas mot kemikalieanvändning, då inservi att det vi gör är klart otillräckligt. Vi har en ökad användningav vissa kemikalier som vi vet är farliga eller som vi irite vet någontirig om.Vi lever också med ökande hälsorisker och miljöproblem. Detär helt uppenbart att åtgärder av en helt annan omfattning än måstevidtas. Den undersökning som har genomförtvisar exempelvis att kunskaperna om kemikalier är oerhört bristfälliga. Ommänniskor inte har kunskap, hur skall de då kunna välja bort det Som är farligtoch ersätta det med de bästa alternativen? De verkligt dynamiska effekterna ifråga om kemikaliehantering får vi om vi ger människor ute i samhälletuödvändiga redskap för att själva förändra sina liv och därmed hela vårtsamhälle. 1989/90:104 18 april1990 32 ()replik: efterlyser en mera ideologiskt präglad debatt, en meraprincipiell debatt om miljöfrågornas ställning, såvitt jag förstår, iförhållande till en detaljdiskussion om anslag. Men, , detförsökte jag faktiskt föra in i mitt anförande. Jag började med att redovisahela statsbudgeten. Jag gick över till miljöfrågornas ställning. Jag konstateradeatt det finns ett departement som har en budget som inte överstiger en miljard.Det är . Jag konstaterade också att miljöbudgeten som sådanbara uppgår till l%o av den samlade statsbudgeten. Man skulle kunna säga atthela miljöbudgeten i och för sig är mycket marginell, för att använda GretheLuridblads ord, i det hela stora budgelperspektivet. Det var den diskussionensom jag skulle vilja föra med . Vi har alla gemensamt ansvar föratt föra fram miljöfrågorna och se om inte miljöfrågorna kan få det utrymme somär berättigat, i strid med andra också berättigade intressen. Detär där diskussionen med socialdemokraterna kommer in. Jag skulle vilja ha ettmera ideologiskt präglat svar av på frågan: Är miljöfrågornaför socialdemokraterna ett område som de inte prioriterar? Man har valt atttillsammans med försöka få igenom den budget som föreslås i desshelhet. Socialdemokraternahar inte ställt upp på några av de påslag - även om anser attde är marginella - som alla oppositionspartier har föreslagit i debatten iutskottet. Är inte något enda av de motionsförslag som oppositionspartiernautom har kommit med av den digniteten och av det värdet att riksdagenhade kunnat plussa på och säga: Del här är viktigt att få genomfört. Nej, så ärdet inte. Man har benhårt hållit fast vid den budget som föreslås med stödav . Därför får vi inte den övergripande diskussion som jag tror ärviktig när det gäller miljöfrågorna. Där har vi alla ett arisvar, GretheLundblad. AriL 33LENNART BRUNANDER (c) replik; säger atl hon skulle ha velatha en litet anor-lunda debatt. Hon skulle ha velat diskutera litet andra frågor- frågor om hur vi skall hanlera miljön och över huvud taget miljöpolitik. Detär alldeles klart att del är roligare alt diskutera något annat än del vihåller på all behandla. Då är del mycket enklare, för då behöver man inteförsvara de ställningstaganden som har gjorts. Men just nu diskuterar vi denbudget som har atl arbeta efter för atl ta fram olikaunderlag, vidta åtgärder och belysa den miljöpolitik som villdiskutera. Därför är vi faktiskt tvingade ätt diskutera dessa frågor i dag.Arbetel i är upplagt på det sättet. Vi har i våra motioner ianslutning till detta förslag många yrkanden som inte behandlas i dellasammanhang och där vi har en mängd krav på hur miljön skall hanleras. Mycket avdel är sådant som har aktualitet i budgetsammanhang. Därför måsle vi diskuteradel . framhärdar i att vi föreslår marginellapåslag och föräridringar Del kan man naturligtvis tycka. Det är hellsubjektivt. Tycker man alt en sak är marginell, så gör man del. Men för dem somhar litet sinne för vad pengar är värda tror jag inte att ett par hundramiljoner är marginella, om den totala omslutningen av ekonomin för ettdepartement är 700-800 miljoner Del är högst betydande påslag och skulle geväldigt vikliga möjligheter att föra fram det arbete som villdiskutera. återkom till kommunernas ansvar och sadeatt inte skulle bli en koloss som bara sitter och beslutarDet är vi fullständigt överens om. Del skall departementet inte bli. Det ärinte heller avsikten med våra förslag. Våra förslag innebär att man skall kunnaanvända pengarna lill all ge de regionala myndigheterna och kommunerna ett ökatstöd och ell bättre underlag för sina beslut. Detta syftar våra förslag till,inte till ökad detaljstyrning. Jag måste dock kritisera socialdemokratin . När mantycker alt statens kassakista inte räcker säger man; "Det får kommunernaklara." Det är icke möjligt, för kommunerna har inte de ekonomiskaresurser som krävs för alt klara allt detta. säger atl socialdemokraterna faktiskt ärett miljöparti. Ja, vi väntar, , på atl få se det. .34 () replik; Jordbrukspolitik ochmiljöpolitik, , hänger faktiskt ihop. Sä säger jordbruk kan leda lill vissa miljöproblem. Del är riktigt. Dem försöker vigemensamt alt tackla och lösa. Del är också riktigt att jordbrukarna ändocktillhör de främsta miljövårdarna i vårt land. 35GRETHE () replik; Jag skall såga lill alt ocksåjag tycker all jordbrukspolitik och miljöpolitik hör ihop. Vad jag hävdade härär atl del bör vi diskutera i samband med den debatt om jordbrukspolitik som visnarl skall ha, för vi vet att det kommer atl beviljas ökade medel för justjordbrukets miljökonsekvenser TillLennart Brunander skulle jag vilja säga alt jag naturligtvis tycker att det ärbra om del finns myckel pengar för miljöåtgärder Vi var överens sedanom atl en stor del av miljöansvaret skulle läggas ul kommunalt. sägerLennart Brunander här atl han är litet brydd över atl kommunerna irite kommeralt klara del. Men han har i debatten berömt centernsdecentraliserade samhälle och sagt atl det är detta som skall lösamiljöproblemen. Hur skall det decentraliserade miljösamhället se ut? Är detirite så att kommuner och regioner då måste la ett större ansvar för dessauppgifler? Vi vet all kommuner och län får anslag centralt från stateri. De fårofta använda dessa medel på sina egna områden - naturvård och liknande. TillLars skulle jag vilja säga att det faktiskt är så som jag nämndetidigare alt vi tycker att olika myndigheter skall la sitt miljöansvar Det blirpå något sätt en tvärsekloriell verksamhet. Här finner vi många anslag tillolika myndigheler anslag som egentligen inte berör miljöfrågor in på arbetsmiljöområdel. Arbetsmiljöområdel har sina egna anslag somnaturligtvis i och för sig berör miljön men går specifikt lill ett helt annalområde. Jaghar inte sagt all de synpunkter som framförts har marginell betydelse. Jagtycker ändå att man får säga att den kritik som riktas från oppositionspartiernassida mol socialdemokraternas sätt att prioritera på miljöområdet är lilelobefogad. Man har inte kommit med väldigt slora ändririgsförslag. Vi är alltsåegerilligen överens om myckel av prioriteringen i miljövårdsarbetet, och delär jag glad för Däremot vill man ju alllid ha mer pengar till den verksamhetsom man gillar Men även här måste det ske en avvägning mellan olikakostnadsposter i statens budget. Jag kan tala om, att det faktiskt inom vårtparti firins en myckel stark miljöopinion. Del finns säkert möjligheter även iframtiden att få ökade anslag till en del områden. 1989/90:104 18 april1990 Förstevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat all han inte ägde rätt till ylleriigare replik. 36 (): Jag skall beröra en del av de s.k. gröna frågorna. Det gäller vård avhotade arter, naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet och vård av naturobjekt.Jag skall även något beröra kalkningsverksamheten. Ettcentralt mål för en socialdemokratisk miljöpolitik i vid mening är attsäkerställa den naturmiljö som ger våra växt- och djurarter goda möjligheteratt överleva. I är ca 400 högre växter hotade, varav 300 hör hemma ijordbrukslandskapet. Av dessa finns den största delen i eller i anslutuirigtill de kvarvararide riaturliga betes- och slåtlermarkerria. Irisatser förflorari betyder också myckel för måoga djurarter som är beroende av specifikahotade växter Vissa djurarter har under minskal kraftigti anlal på grund av alt jordbrukslandskapet utvecklats mot elt alll ensidigareåkerlandskap. Åvenulvecklingen i skogsbruket har inrieburit alt livsbetirigelserna för fleraväxt- och djurarter har blivit försämrade. En omfattande inverkan på flora ochfauna sker också genom olika luftföroreningar Arbetetmed alt bevara arter har bedrivits på flera olika sätt. Fridlysningav arter har tillämpats . Djurskyddsområden har bildatstill skydd för främst fågelfauna och salar. De båda skyddsformernanaturreservat och nationalpark innebär också skydd för många hotade arterSärskilda åtgärder har vidtagits för några av de mest akuta fallen. De mestuppmärksammade exemplen är i huvudsak de insatser som gjorts av ideellaorganisatiorier och enskilda för att återupprätta stammarua av berguv, havsöru,kuugsörri och pilgrimsfalk. Aridra projekt gäller de stora rovdjureri samtfjällräv, utter, fjällgås, vitryggig hackspett m.fl. Budgetåret1984/85 inleddes en femårig försöksverksamhet med den s.k. databanken förhotade arter Verksamheten bedrivs vid lantbruksuriiversite-tet med bidrag frånVärldsriaturfonden och . Syftet är att få samordnade insatserför artbevarandet i . Verksamheleri avses omfatta forskriings- ochutredningsarbete, utbildning om hotade arter samt information och annanservice till myndigheler, kommuner och andra intressenter. Sedan1988 arbetar med ett långsiktigt handlingsprogram för hotadearter Programmet skall redovisas till regeringen . Utskottsmajoritelenanser av de redovisade skälen alt vi inte nu skall ta slällning tillytterligare höjning av anslaget för vård av hotade arter. Jag yrkar avslag påsamtliga reservationer i detta ämrie. Ireservatiorierna 11-14 framhåller reservanterna att bidraget lill naturvårdsåtgärderi odlirigslaridskapet skall ökas. Ulskottsmajoriteten anser att projektetnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet har haft en positiv effekt för bevarandeav många av kulturlandskapets värdefullaste objekt, såsom naturliga slätter-och betesmarker, ängs- och hagmarker Utskottsmajoriteten är väl medveten omatt ylleriigare åtgärder krävs och kommer atl krävas för bibehållaridel av eltmårigsidigl odlingslandskap. Medvetskap om all regeringen skall presentera en proposition omlivsmedelspolitik är ulskottsmajoriteten inte nu beredd att tillmötesgå kravpå ytterligare medel för ändamålet. Jag yrkar avslag på reservationerna. Vårdav naturvårdsobjekt tas upp i fyra reservationer. Situationen i vårt land ärderi all vi sedari 1909 avsatt 20 riatiorialparker, ca 1 000 riaturreservat,och ett 80-tal naturvårdsområden. Vi har inrättat drygt 600 djurskyddsområdenoch 1 300 naturminnen. Dessa områden omfattar sammanlagt en yta på ca 2,4 miljonerhektar Del finns emellertid ytterligare områden av högt skyddsvärde som behöversäkerställas, och del finns skäl att överväga om alla befintligaskyddade områden innehåller sådana värden att de även i framliden bör skyddasenligt naturvårdslagen. Vitror dessutom alt arbetet med vård av naturvårdsobjekt måste bli mer effektivtoch rationellt. Detta tas också upp i den socialdemokratiska motionen Jo740.som elt enigt utskott har tillstyrkt i denna del. Utskottsmajorileteninstämmer i miljöministerns bedömning alt resurserna för vård avnaturvårdsobjekl de senasle åren inte har motsvarat de faktiska behoven, någotsom bl.a. har sin grund i tillkomsten av nya naturvårdsobjekl.Utskottsmajorileten ställer sig därför positiv till förslaget om enökning med 7 milj. kr Jag yrkar avslag på de reservationer som kräver mer I sju reservationer tas frågan om kalkningsverksamhetenupp. har berört denna fråga. Jag vill informera reservanternaom alt aktionsplan mot luftförorenirigar och försurningnyligen presenterades för regeringen. Denna plan kommer därefter alt bliföremål för övervägande inom . Med det anförda och i avvaktan på de överväganden somkommer all bli aktuella i samband med aktionsplanen yrkar jag avslag påsamtliga reservationer och bifall till hemställan i jordbruksutskottetsbetänkande nr 15. Jag ser att har kommit in ikammaren igen, och jag hälsar honom välkommen i debatten. Jag fick en fråga omnaturvårdsverkets pengar var slut när det gäller upphandling av skogar Vi hari denna kammare fattat ett beslut om atl för innevarande budgetår höja anslagetfrån 60 miljoner till 100 miljoner, och vi kommer förmodligen även nu atl yrkabifall till samma belopp. Det innebär all , som alla andrastatliga verk och myndigheler, måsle rätta sig efler de beslut som riksdagenhar fattat. AnL 37LENNART BRUNANDER (c) replik; talade sä vackert om värdet avatl bevara flora och fauna all jag nästan trodde att han skulle yrka bifalltill våra reservationer Men av del blev intet. De pengar som finns räcker ju inte på riågot sätt. AndersNordin log tidigare i debatten upp bevarandet av lantraser som en del avdefta. Om vi skall klara av alt bevara de lantraser som vi fortfarande har kvari värt land och bygga upp dem så att de ulgör slammar som är möjliga atl hakvar på en biologiskt riktig grund, då krävs faktiskt ganska myckel. Men del räcker kanske ändå inte. Vi har ju dessutom heladen vilda faunan, och alla växter som vi måsle vara rädda om. Del är som sade, riktigt att dettanalurliglvis påverkas av de brukningsmetoder vi har inom jordbruket ochskogsbruket. Men miljöförstöring, föroreningar i luften och i vattnet,påverkar i ännu högre grad. Och miljöförslöririg påverkar inte endast deområden där vi driver jord- och skogsbruk, utan även de områden som vi avsätterdärför atl vi anser dem vara värda all avsätta. I anslutning lill della har vi i enreservation om , Jag gjorde tidigare en liten plädering fördelta. Jag skulle vilja fråga varför det är så omöjligt attstödja den reservationen. Stiftelsen är speciell. Den harett internationellt intresse och det skulle vara mycket angeläget aft få tillstånd ett statligt stöd så alt driften kunde bli enklare. I förra åretsavslagsyrkande skrev man ungefär samma sak som man skriver Frågan är dåvad man skriver Jag måste säga att jag är litet besviken på att manirite delta år kunde komma fram till elt bättre resultat. När det gäller köp av mark och vården av mark räcker juinte de resurser som talade om. Del behövs betydligt mer I självaverket har