prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Längst upp på s. 57 sägs; "Utskottet välkomnar deltainitiativ som ett led i ett fortsatt aktivt svenskt arbele på deltaområde." Längst ned på s. 57 redovisas anpassningsprogramoch de hemskheter som ingår i detta program, vilka drabbar de fattigaste. Vänder manpå sidan, hittar man följande längst upp pä s. 58; "Enligt ut- skottetsuppfattning är dessa anpassningsprogram med de ekonomisk-politiska reformersom de omfattar nödvändiga." Vilken stol länker utskoltsmajoriteten sättasig pä? Väljer men SIDA;s förslag eller IMF;s och förslag? Jagvill ha en förklaring av på den punkten. AnL 15 () replik: Utskottets ordförande uttryckeroro över all del nu finns en risk för att andra länder ger mindre itraditionellt u-landsbistånd för atl ge en del pengar till östbiståndel. Del ärjusl den oro vi också känner, när vi ser alt socialdemokraterna naggar påen-procentsmålel. All är med på det förstår vi. Den majoritetenkommer ni alltså alltid alt kunna finna här i kammaren, inte bara ,utan Jag tycker att det var elt tråkigt besked vi fick frånulskotlets ordförande, att vi skall sitta fast med denna biståndspolitik i treår Jag hade hoppals på att diskussionen och opinionsbildningen skulle drivasocialdemokraterna lill att lämna den strategin och den uppläggningen, så attvi innan de tre åren var lill ända skulle kunna återgå till en-procentsmålet.Den principen är viktig. Jag trodde inte alt vi skulle återkomma till dendebatten igeri. Jag trodde att vi här i kammaren hade klarat av den en gång föralla. Tydligen skall vi under åtminstone tre är frainöver leva med delta. Mendet finns tillfälle att tänka om . Jag lycker all argumenten är ganska svaga. atl det rör sig om bara och alt del inte är så mycket alt bråkaom. Som jag sade tidigare är del den princip som vi nubryter som är del viktiga i sammarihanget. Jag beklagar djupt allsocialdemokraterna gör gemensam sak med moderalerna . AnL 16 ALFWENNERFORS (m) rephk: säger alt pengarna inte går tillledningen i . Det är naturligtvis riktigt. Jag är medveten om att jaghar spetsat till uttalandet litet grand. Pengarna går, som sägertill de olika projekt som har nämnts, vilka jag själv sade i milt förstaanförande. Men det är ledningen som slår sig för bröstet och säger;Se en sådan fin yrkesskola vi har, se ell sådanl utmärklskogsplanteringsprojekl som pågår. Tror atl de då pratar så myckelom att de får pengar från ? Del är naturligtvis det som har sett till att de här projekten har kommit i gång.Det är så del hela fungerar Det är ett indirekt slöd lill deras regim som vi ärmed och ger Jag vill gärna säga att jag är mycket glad för att jagfick komma till . Jag rekommenderar andra att resa dit. Debatten ärinte slut. Min nya kärlek, om jag får säga så, lill vietnameserna och mittavståndstagande från bristen på respekt för mänskliga rältigheter i Vietnameller från den regim man där har är ett dilemma för mig. Demokratin är såviktig för mig och för mitt parti att vi vill föra den här debatten för atlförsöka övertyga regeringen om att vi inte kan fortsätta så här medbiståndspolitiken. Demokratin måste stå i centrum. Det är det som är mittbudskap. Jag trorall det har uppstått ett missförstånd, möjligen en felsägning i mitt 3 Riksdagetis protokoU 1989/90:113 Prot.1989/90: 113 första anförande, beträffandeNicaragua. Vi har inte tagit bort biståndet till , ulan vi har gjorten teknisk förändririg så all biståndet ingår i anslaget Regionala insatser iCentralamerika. Vi säger självfallet fortfarande ja lill bistånd tillNicaragua. AnL 17 () rephk: Fru lalman! Jagmåste bemöta det som ulskoltels ordförande säger, att biståndet lillskall rymmas inom samma ram, om inte vår ekonomi dramatiskt förbättras. Som jaguppfattar det är risken slor atl vår ekonomi dramatiskt försämras om vi integör satsningar på miljön runt om i världen. Ekonomi och ekologi hör ihop,precis lika mycket som avverkningen av regnskog och importen av regnskog harett samband. Vill regeringen ha några tips om litet onödigainvesteringar, som man skulle kunna spara in på för alt i stället satsa påmiljöändamål, är t.ex. och en eventuell mindreangelägna. 18 () replik: Jag vill inte underskatta värdet av 300miljoner ytterligare till den tredje världen. Men vi vet alla att mer än 300milj. av det bistånd som vi anvisar är outnyttjade Om dessa 300miljoner utnyttjas som bistånd till kommer de till nytta, inte minsti det miljöarbete som talade om. Jag kan inte säga vad som händer när har gått. Delhar jag aning om. Jag hoppas att det kan vara möjligt all inom denriatreårsperiod få en sådan förbättring av ekonomi all vi kan lösgörafriska pengar lill . Del är en förhoppning jag delar med de andra. Menjag vill upprepa det jag sade, atl det trots allt är en ganska liten summa dethandlar om; pengar som kanske ändå inte skulle komma lill användning. Det tog upp om är naturligtvisockså för mig ett dilemma. Jag förslår också atl en regim av den typ man har iVietnam kan slå sig för sitt bröst och säga; Titta så bra vårt system harutvecklat sjukvård, skogsplantering och annat. Jag ser del som ell dilemma. Menjag kan heller inte länka mig all säga; Bara för atl de slår sig för bröstetoch talar om hur duktiga de är. skall vi låta barnen ligga och dö i slället föratt få hjälp på de sjukhus som har besökts. Vi har ell dramatiskt år bakom oss, ell år dåmänniskors krav på rättvisa och demokrati nått större framgång . I vår omedelbara närhet har folklig vrede rivit murar ochsvept undan för-slelnade diktaturer I har en demokratiskt vald presidentinstallerats, av förtryck och terror I harapartheidregimen lill slut givit efler för del internalionella trycket ochfrigivit . Just börjar de första verkliga samtalen mellanANC och den sydafrikanska regeringen. Del finns över hela världen en växande insikt om denutvecklingskraft som demokratin besitter Inom biståndsverksamheten märker videlta genom en starkt ökad efterfrågari på stöd för demokratisering. har vi ständigt ökat biståndsinsatserna föratt främja en demokratisk ulveckling i tredje världen. Svenska erfarenheter påen rad områden efterfrågas. Det kan gälla stöd till rättsväsende ochlagstiftning i , eller , tekniskt stöd vid allmännaval i och eller svenska erfarenheter inom områden somekoriomisk politik och arbetsmarknad. Den kraftiga ökningen av medlen för demokrati och mänskligarättigheter som jag föreslog i budgeten är ett sätt atl möta den medvetenhetsom nu finns i mänga om betydelsen av alt lägga större vikt viddemokrati och mänskliga rättigheter i sin utvecklingspolitik. Denna förändringär självfallet myckel välkommen. är mycket aktivt för att med bistånd främjademokrati och de mänskliga rätligheterna. Det här gäller i vårt bilateralasamarbete direkt med de olika , och del gäller också i multilateralaorgan, exempelvis i FN. Det här är så känt, , alt del inte krävsatl man i alla sammanhang, exempelvis i FN-tal, har långa avsnitt om demokratioch mänskliga rältigheter, oavsett vad debatten handlar om. Vad vi gör i sådanatal är all slå fast vår syn på demokratin och vår respekt för de mänskligarättigheterna, hur viktigt detta är för all verklig ulveckling. Men sedantycker jag all det är lämpligt att hålla sig till det ämne som mötet gäller ochi förra veckans FN-session var det faktiskt ekonomiska frågor som skulle diskuteras,. Ni måste ha svaga argument i demokratidebatlen när ni görett så stort nummer av ell tal med ett helt annat innehåll än frågan omdemokrati och mänskliga rättigheter Men det är väl så att historianär det gäller demokrati inte är så där fullfjädrad att man kan hämta argumentur sin egen fatabur har-och det kom vi att tänka pä under förstamaj - en historia där man försökt hindra demokratins framväxt i , enhistoria som man kanske helst vill glömma. I sak hade inte särskilt myckel att säga omvåra demokra-liinsalser. Vad nu säger är all man bör avvecklabiståndet lill länder som inte är demokratiska. Innebörden av detta är att manskall avstå från atl stödja människor i deras utveckling och i deras strävandenalt fä utbildning, bättre hälsa, en bättre jordbruksproduktion, elektricitetosv. Därmed avstår man också från atl lägga grunden för en demokratiskulveckling. Vi måste här komma ihåg att det är unga nationer vi här talar om ochmänniskor som helt saknar erfarenhet av demokrati. Kolonialtidens förtryck varju inte precis någon särskilt bra läroperiod. har det mest talats om dialogen med beslutsfattare iu-länderna, som om den dialogen skulle vara det enda sättet atl nå fram tilldemokrati och vår enda möjlighet atl påverka dessa länder för atl de skallåstadkomma demokrati. Man glömmer då helt del breda perspektivet, nämligen attdel är nödvändigt att öka medvetenheten om demokratins belydelse bland de mångamänniskorna i . Delta sker genom utvecklingssamarbete i allmänhet,och del sker genom atl vi har ett biståndssamarbete i vardagen, därerfarenheter och synpunkter från människor i demokratiska länder, t.ex.Sverige, kan komma till uttryck i den dagliga gärningen. Det är alltså fråga omen vardaglig påverkan. Del är därför som man inte får se så snävt på Prot: 1989/90:113 2 maj1990 delta.Skall man bygga demokrati, måste man börja underifrån; man måste ha en allmänutveckling i dessa länder Moderalerna anser all det är bättre atl svenskl biståndställer sig vid sidan av denna process. Man vill avveckla biståndet till ellarital faltiga afrikariska och som på grund av sin fattigdomoch utsatthet verkligen har behov av ulveckling, inkl. en utveckling moldemokrati. I ställel för att göra något konkret och konstruktivt iu-landsvardagen anser atl vi skall sitta här uppe i norr ochuttala våra "fy" och "usch" över det som vi ogillar i defattiga länderna. Jag tycker att sätt att ta upp denna frågaspeglar en bristande kunskap om förhållandena i och även enbristande insikt om hur demokratin faktiskt växer fram. Demokrati kan aldriguppslå i ett lufttomt rum som fågeln Fenix. Demokrati är ju en integrerad del ien allmän samhällsutveckling. Det går inte att befalla fram demokrati. Manmåste bekväma sig alt arbela i vardagen med demokratifrågorna. Till det positiva i del som hänt och som också har nämntsi denna debatt hör självständighet. Jag deltog själv för sex veckorsedan i själv-ständighelsfirandet i huvudstaden . Atl se densydafrikanska flaggan halas efter 24 ärs illegal ockupation var en fantastiskupplevelse. Det är med stor glädje som världssamfundet nu kan hälsa Namibiavälkommet i raden av fria, självständiga nationer Del här kändes ocksåsärskilt starkt när vi i FN kunde rösta in som nymedlem. Delta är en seger för folk, och det är en seger för FN, varsinsatser underlätlat den fredliga och demokratiska övergången från kolonialismtill självständighet. 1 länder som och har länge varitnärvarande genom ett omfattande humanitärt slöd. Del är oftast säbiståndssamarbetet börjar -genom slöd till människor som drabbas av förtryckoch orättvisor Engagemang och solidaritet är grunden för detta bistånd, somgenom folkrörelser, kyrkor och enskilda organisationer lämnats lill offren förapartheid och andra former av förföljelse. Solidariteten har också omfattat demsom i organiserade former kämpat för frihet och demokrati, både i Latinamerikaoch i södra . Genom slödel utifrån har de demokratiska strävandena fåttökad tyngd. Flyktingar, politiska fångar och förföljda har kunnatöverleva och återvända till ett liv där krafterna kan användas för atl byggaframtiden. Delta långvariga biståndssamarbete med människor och organisationerger naturligtvis värdefulla kontakter och erfarenheter när steget tas frånhumanitärt stöd lill reguljärt biståndssamarbete med riya regeririgar I daggäller det länder som och . Under 70-talel ledde vårt samarbetemed bef-rielserörelserria i södra lill elt omfattaridebislåridssamarbete med unga nationer som , och . Dåsom nu var det naturligt för oss atl fullfölja vårt humanitära stöd medreguljärt utvecklingssamarbete. Många av dessa unga nationer i tredje världen inleddetidigt, med slöd från och andra biståndsgivare, en ambitiösutvecklingspolitik. Förväntningarna och ambitionerna var ofta höga på vad manskulle kunna åstadkomma när man blev herre i eget hus. Visst har många framsteg gjorts, men också misstag.Förväntningarna var i många fall alltför stora, både hos bislåndsmoltagare ochhos givare. Verkligheten i många av de fattigaste präglas avekonomisk kris, tunga skuldbördor och ökad miljöförstöring. I några av länderna, bl.a. i och Sri Länka, harulvecklingsan-strängningarna dessutom hämmats av inbördeskrig och andra internamotsättningar Detta har också gjort biståndssamarbetet allt svårare. För atlnå särskilt utsatta grupper kommer vi därför alt inrikta mer av biståndet lilldessa länder pä rent humanitära insatser FN och enskilda organisationer spelarhär en viktig roll. Många genomför djupgående omprövningar av sinpolitik - inte bara påverkade utifrån, utan det är omprövningar som man efteratt ha fått tillräcklig kunskap nu anser sig behöva göra. 1 söder om genomförs nu omfattandeekonomiska reformprogram, ofta med stöd av och andrainternalionella givare. Liknande program genomförs också i andra länder såsomVietnam och . 1 dessa länder har stöden blockerats avinternationella finansieringsorgan, såsom och , och av rentpolitiska skäl av länder som . De ekonomiska reformprogrammen är förslås smärtsamma, mende är nödvändiga om ulvecklingen skall kunna vändas och fattigdomen angripas. sammanhanget vill jag särskilt betona vikten av stöd lill socialutveckling. har alllid fäst stort avseende vid sådant bistånd och imånga fall varit föregångare på detta område. Genom den långa svenska erfarenheten kan vi driva dessafrågor med särskild tyngd, inte minsl i . Vi för ju en dialog medVärldsbanken och kan ofta fungera som medlare och brygga mellanutvecklingsländerna. och Valutafonden i förhandlingar om stöd. Idenna dialog betonar vi sociala aspekter Vi vet också atl det behövs direktabiståndsinsatser för att klara situalionen. Därför ger vi stöd till de socialasektorerna, sä atl man dämpar de negativa effekterna av de ekonomiskaanpassningsprogrammen. Detta stöd till de sociala sektorerna måste ses som enlångsiktig investering för ländernas ulveckling. I detta perspektiv kan kvinnornas roll inte nog betonas.Deras situation är nyckeln lill framsteg. Det gäller kvinnornas arbete inomjordbruk och markvård, men det gäller naturligtvis också vad som är självakopplingen lill framtiden, nämligen kvinnornas omsorg om barnen. Att stärkakvinnornas slällning är därför en förutsättning för att man skall nå varaktigaresultat i kampen mot fattigdom. Som vi har hört hölls enspecialsession i FN om ekonomi och utveckling. Och som utförligtberättat höll jag där ett anförande som handlade om mötets tema, nämligenekonomiska frågor Jag välkomnar det resultat som har kommit från dennaspecialsession och som innebär att man lyfter fram skuldproblem.Men naturligtvis hade jag hoppals atl man skulle komma ännu längre. Det krävsju en internationell samling för omfattande och konkreta åtgärder för skuldlättnad,något som också SIDA har framhållit i sin skrivelse. 1989/90:113 2 maj1990 I FN lade jag för del fram ett program i sjupunkter för att konstruktivt hantera skuldfrågan; Allabiståndskrediter till de fattigaste länderna bör skrivas av. Skuldomförhandlingarinom ramen för bör äga rum pä mjukare och mer realistiska villkorän . Överenskommelserna om skuldlättnaden bör vara mer långsiktiga ochgöras utöver andra insatser Världsbankenoch bör ge ett omfattande stöd på mjuka villkortill de fattigaste länderna. Extra stödbehövs för att mildra den betungande skuld till som elt anlalfatliga fortfarande dras med. Särskildaåtgärder krävs inom och Valutafonden för all lösa del svåraproblem som belalningseflersläpningar till dessa institutioner utgör för mångaländer . Mer resurserbehövs för s.k. skuldålerköp. där de fattigaste ländernas skulder tillkommersiella banker och andra långivare återlöses till ett betydligt lägrevärde på andrahandsmarknaden. FN;s mål all0,av givarländernas bruttonationalinkomst skall gä till bistånd måsteuppfyllas. Flera av skuldlältnadsåtgärderna kräver ett ökat internationelltbistånd. Dess värre är det fortfarande bara , , Danmarkoch som uppfyllt FN;s utbetalningsmål. är på god väg alt bliden femte medlemmen i denna skara, medan många andra industrinationer rent avminskar sitt bistånd som andel av bruttonationalinkomsten. Jag föreslår i årets budget all det svenskabiståndsanslaget skall uppgå lill /91, ettförslag som utskottet och förhoppningsvis kommer att instämma i.Därigenom uppfyller vi enprocentsmålet, och det innebär en ökning med 1,3miljarder, den största ökningen . Det betyder att vi håller fast vidsolidariteten med länderna i tredje världen, som vi också kan stödjaländerna i Öst- och i deras strävanden att bygga nya,demokratiska samhällen. , är långt ifrån något dystertkapitel i biståndshistorien. Visst kan del föranleda debatl att vi nufinansierar östbiståndel via biståndsanslaget - jag kan ha förståelse för det.Men jag vill betona atl befinner sig i ett historisktutvecklingsskede. De insatser som kommer alt finansieras med biståndsmedelligger väl i linje med de svenska biståndsmålen. Länderna i Central- ochÖsteuropa har i mänga fall en bruttonationalprodukt per capita som är i nivåmed vissa . De har under ell övergångsskede behov av vårutvecklingshjälp, och den skall vi ge dem. Och vet all vad vihar utfäsl oss för är ell Ireårsprogram -mer än så vill jag inte uttala mig omdel . Det är naturligtvis allas vår förhoppnirig all ett på siklstabilt, demokratiskt och ekoriomiskl utvecklat skall innebära attresurser frigörs för ett utvidgat internationellt utvecklingssamarbete. Ett ökat bistånd är också en förutsättning föratf def globala hot som miljöförstöringen innebär skall kunna bemästras.Brundtlandkommissionen har på elt tydligt sätt illustrerat sambandet mellanfattigdom och miljöförstöring. Fattiga människor och länder tvingas till enrovdrift på naturresurser som i längden leder lill miljöproblem i form avmarkförstöring. ökenspridningoch översvämningar Det är dessutom ofta de fattigaste som tvingas bosätta sig iområden som drabbas av miljökatastrofer För atl man skall kunna vända denna ulveckling måstefattigdomen angripas. Del fordrar en ökning av kapitalflödena till u-ländema.Men det handlar också om en bälire kvalitet på de resurser som överförs, ochom all får del av ny, miljövänlig teknik. Debatten kring globala miljöproblem som växthusgaser,freonanvändning och biologisk mångfald har varit särskilt framträdande ii-länderna. I en del kan del därför finnas en viss oro för atl intetillräcklig hänsyn skall tas lill de miljöproblem som är särskilt akuta föru-länderna. Del gäller mer näraliggande frågor som markförstöring,ökenspridning, människors närmiljö, vattenfrågor hygien osv. har ell ganska stort anslag för miljöbislånd,bilateralt och multilateralt. vill gärna öka della anslag. Mankan ha förståelse för det i och för sig. Men bistånd kräver ju samarbete ochsamarbetspartner är ännu inte särskilt stor i Denhåller på alt byggas upp i , liksom i de multilaterala organen. I vårtarbele med miljöfrågor inom biståndet har vi därför särskilt inriktat oss på destrategiska frågorna för all kunna bygga upp kunriande och irisikterUtvecklirigssamar-bele kan ju inte bara utgå från vad vi vill göra med tanke påvåra svenska önskemål. Vi måste också lyssna på vad våra partner önskar Och vibehöver arbeta mycket mer med medvetenhet, innan vi kan göra så myckel som vivill på miljöområdet. Del gäller både de direkta insatserna och ett integreratsynsätt i fråga om miljön. Detta är inte minst viktigt i de inlerriatioriellaorga-nisalionerna. Det är i della sammanhang min förhoppning alt skall resultera i ell stärkt inlernationelll samarbetekring miljöproblemen. Det är mycket viktigt alt man ställer hårda krav på deinlernationella organisationerna. Jag vill över huvud tagel betona viklen av elt ökat stödför FNs verksamhet. hör till de största bidragsgivarna i många av demultilaterala biståndsorganen. passerade t.ex. vad gällerFNs barnfond, , och vi är nu organisationens största bidragsgivare iabsoluta tal. Det är naturligtvis bra all vi på della sätt stödjer FNsverksamhet, men jag skulle gärna avstå från denna svenska tätposition somstörsta bidragsgivare om del innebar atl fler rika iridustrinationer log sittansvar, vilkel de bör göra. Del är ell ökat iriternationellt ansvarslagande som krävsriu, irite bara för tredje världeris skull, utau också för vår egeri. Vi leveralla i elt ömsesidigt beroeride. Irisikteri om detta borde leda till ett ökatgemerisaml ansvarstagande. Därför är det min förhoppning att detinternationella samarbetet under 1990-talel kan förstärkas så att en avgörandevändriirig kan ske i kampen mot fattigdom. AnL 20 ALFWENNERFORS (m) replik: agerande speglar bristandekunskap om förhållandena i och brislande kuuskap om alt alldemokrati växer lårig-saml fram, säger statsrådet. Jag är ny ibiståndspolitiken - del var väl egentli- gen detsom statsrådet menade, och jag erkänner gärna att jag har väldigt mycket atllära. lär jag mig också något nytt. Men statsrådet kan nog inte medframgång använda det argumentet när det gäller de demokratiska förhållandena imånga av våra mottagarländer. har givit bistånd lill t.ex. ,och har ministrar och andra företrädare för fört en dialog medledningen i och även, förslår jag, med "folk på fältet", som statsrådetuttryckte det. Ändå har ingel hänt. När biståndet sker på detta sätt, sästärker del ju de odemokratiska regimerna, och det befäster eländet för defatliga och de förtryckta. Del är del som är så allvarligl, och del är del vivill peka på. Argumentet om historia tror jag all jagförbigår Del är inte likt statsrådet alt använda sig avsådana argument. FNs session gällde ekonomiska frågor, sägerstatsrådet. Det var, säger hon, inte den rätta platsen för alt lägga in långaavsnitt om demokrati i talet. Detta är litet grand avslöjande. Del skullebetyda att statsrådet inte ser sambandet mellan demokratisk utveckling ochekonomisk utveckling, alt hon inte ser att flerpartisystem, demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter är en förutsättning för en tillräckligt braekonomisk och social ulveckling i ett land, dvs. en ekonomisk ulveckling sominnebär att den är välståndshöjande. Jag var närvarande vid FNs session hela veckan, ochstatsrådet var där . Jag lyssnade inte på alla de 130 tal som hölls,men jag lyssnade på ganska många och läste en hel del av dem. 1 många av talenfanns långa avsnitt om vad demokrati betyder för den ekonomiska utvecklingen ielt ungt utvecklingsland. 21PÄR () replik; Jag måsle säga alt det är med stigande oro somjag lyssnar till statsrådet . Det som skapar den oron äruttalandet att vi uppnår enprocentsmålet. Vi kan notera skillnaden mellanbiståndsministern och ulrikesulskotlets ordförande, som åtminstone erkänner atldetta är ett undantag från enprocentsmålet. säger att vi uppnår enprocentsmålet. Hurskall man lolka della påslående? Man skulle kunna länka sig alt det är ettförsök att bluffa kammaren och allmänheten, men det tror jag inte statsrådetLena om. Del måste i slället innebära alt regeringen nu harbesläml sig för att de öst- och centraleuropeiska länderna är och alltså utan vidare kan räkna in bistånd även lill de länderna i vårutfästelse lill . Det är i så fall ett principiellt mycket långtgåendeställningstagande man gör och det innebär då alt så atl säga är upprivetoch alt hur myckel pengar som helst kan föras över från u-landsbudgeten, fråndem i , och som behöver stödet lill våra grannar iEuropa. Då är den förhoppning som gav uttryck för, atldelta bedrövliga åtminstone bara skall bli en treårig bedrövelse, inte myckelatt satsa på, utan då kan som sagl denna omfördelning fortsätta och bli hurstor som helst. Det räcker ju inte med alt säga atl dessa åtgärderuppfyller bislåndspoliliska mål. Man kan göra många insatser för demokrati,för ekonomisk och