prot · GD0963 · 1989-12-31 00:00:00 — har haft enstark högkonjunktur rned högt kapacitetsutnyttjande samt brist på arbetskraft.Det har gällt även för . Det råder dock fortfarande en storobalans mellan olika delar av landet. Den högteknologiska utvecklingen ärfrämst koncentrerad till storstadsområdena och till områden med universitetoch tekniska högskolor. får en allt mindre del av denna utveckling,vilket gör att länet blir extra sårbart vid en eventuell lågkonjunktur. Vi vetalla alt utbildning är ett av medlen för att komma till rätta med den regionalaobalansen. För att motverka denna utveckling i länet är bl.a. en satsning frånstatens sida på framtida ökade och eventuellt fasta forskningsresurser vidhögskolan i nödvändig. Vi sätter våra förhoppningar till altforskningspropositionen tillgodoser detta. Bergslagskommunerna inom har redan i dagstora svårigheter. Antalet ungdomar minskar snabbi. Antalet äldre personerökar mer än riksgenomsnittet. Antalet industriarbeten minskar och utbudet avarbeten inom andra områden är obefintligt på de små orterna. Detta drabbarfrämst kvinnorna. är ett av de län som har största andelendeltids-arbetslösa, främst kvinnor. Är man kvinna och bor i glestbefolkade delar och dessutom är ensamstående, är risken ytterst stor att manhar svårt atl försörja sig. Dåligt med jobb och ofta deltidsarbete är en avorsakerna till detta. Det är en stor orättvisa, som måste rättas lill. Jaghoppas atl del i den kommande regionalpolitiska propositionen finns förslagtill åtgärder på delta område. Basnäringarna i är utsatta för mycketkraftig konkurrens. En rad industrier är i utliindsk ägo, vilket är oroande.Den s.k. kab-lageindustrin, sorn tillverkar kablar friimst till bilindustrinoch som sysselsätter ett betydande antal personer, håller på att omstruktureraden hanteringen, vilket i sin tur med största sannolikhet betyder attarbetstillfällen försvinner. TVAB, som det aktuella företagel heter, har idagarna bytt ägare, och enligt tidningsuppgifter är 500 arbetstillfällen i farai . Vi är djupt oroade i över dennautveckling i branschen. Det kommer alt krävas stora resurser för alt ersättadessa arbetstillfällen i de delar av länet sorn berörs och sorn redan tidigaredrabbats hårt av arbetslöshet. Flera orter i lånet är starkt beroende av stålindustrinoch skogsindustrin. De sysselsättningsminskningar som har skett har inte kunnatersättas inom andra arbetsområden; någon ersättningsindustri har inte gått attfå fram. De länga avstånden och de dåliga vägarna gör att arbeispendling tillandra större 9 protokoll 1989/90:63 orter därarbetstillfällen finns är omöjlig. Beslutet att inte ge pengar tillNKlJ-banan i ställer till ytterligare bekymmer i denna redan ansträngdaregion. Den stora minskningen av arbetstillfällen vid AB iKarlskoga drabbar även de östra delarna av . Den arbetsmarknad somfinns inom /och Karlskogadelen hänger samman. Många värmlänningararbetar inom . Vi lever i en fredligare värld. Även bordeha insett delta tidigare och lagt om en del av sin produktion. Vi anser nogalla alt det är bra om vi slipper tillverka vapen, men vi vet också att en försnabb omställning ställer till stora problem för befolkningen i dessa regioner. Vad behöver man då göra för att komma tillrätta med den regionala obalansen för del? Det råder ju som bekant enöverhettning i storstadsområdena. Det fattas arbetskraft. Det är svårt att fåbarnomsorg och bra social service. Statsmakterna bör ta initiativ för att istarkt ökad omfattning utlokalisera verksamheter, statliga verk och myndighetertill de regioner där ökad sysselsättning är ett måste för överlevnad och utvecklingoch för alt stoppa en utflyttning från dessa delar av . harmycket stora förutsättningar att ta emot arbetstillfällen från t.ex.Stockholmsregionen. Jag vågar påstå att vi förutom arbetskraft har möjlighetatl erbjuda barnomsorg och en bättre social service i övrigt. Bra kommunikationer är en annan förutsättning för attlänet skall utvecklas. Snabba kommunikationer med övriga landet och medkontinenten är viktiga för det värmländska näringslivet. En satsning påökade flygförbindelser bör göras, men för att detta skall bli möjligt krävs enny länsflygplats. Järnvägsförbindelserna rnåste också utvecklas; snabbtågStockholm-Karlstad, utbyggnad av förbindelsen , förbättringar avban-standarden, då främst bandelen . Del vanligaste fortskaffningsmedlet är dock bilen. I devärmländska skogsbygderna finns ingen kollektivtrafik och inget underlag för ensådan i någon större utsträckning. Man bör ta hänsyn till detta förhållande,när man utformar beskattning och avgiftsbeläggning på drivmedel. I den regionalpolitiska utredning som har presenteratsfinns förslag på en ny stödornrådesindelning. Nuvarande stödområde C föreslåsförsvinna. Det innebär all värmländska kommuner som , , ochSäffle blir utan stöd. är i likhet med Bergslagen i behov avprioriterat stöd. Våra skäl till detta har lagts fram vid en uppvaktning infördåvarande arbetsmarknadsminister , Jag delar för övrigt KjellEricssons åsikter i denna fråga. Vi värmlänningar ser med spänning fram emotden regionalpolitiska propositionen och hoppas att de förslag som framförtsför att göra till ett län i utveckling skall förverkligas. 103KJELL () replik; Det är roligt att höra att i mina synpunkter när det gäller stödområde C. Jag hoppas att ävenhennes partikamrater har samma uppfattning i denna fråga. Då år det ingabekymmer Då kan vi ha kvar detta stödområde, som vi har pratat så mycket om. Jag ställdeen fråga om länsanslagen, som är väsentliga inte minst för oss Prot.1989/90:63 Jag vill citera vad lånsstyrelsen i skriver: "Efterfrågan på stödmedel har varit mycket hög underåret och har tvingats inta en mycket restriktiv hållning istödgivningen. Detta har tagit sig uttryck i en allmänt stram behovsprövningmen också i begränsningar av stödområden och sänkta stödprocentsatser m.m. Förbrukningen av årets anslag har trots detta hittillsöverstigit budget och med hänsyn tagen till inneliggande projekt kankonstateras att medlen för regionala utvecklingsinsatser inte räcker till.Detta begränsar möjligheterna till utvecklingsarbete i ett skede då kraftfullainsatser behövs i länet för att göra länet motståndskraftigt mot kommandestruktur- och konjunkturförändringar"" Precis sorn framhöll här behövs detkraftfulla åtgärder för att klara av detta i . Storastrukturförändringar är på gång. Då måste vi passa på att utnyttja de företagsom nu vill investera och ge dem länsanslag. Precis som sadetidigare har drivit på regeringen alt höja länsanslagen. Del måste vitydligen göra nu igen. Jag vill fråga; Är ni villiga att nu höja länsanslagen?Länsstyrelserna i t.ex. . och länbehöver mera pengar. Är ni villiga att stödja dem? talade om vägar och långa avstånd iglesbygden. Ja, det är så i glesbygden. Vi måste ha bil både i vårt jobb och ivårt sociala umgänge. Del gör atl en bensinskattehöjning är enormt påfrestandeför landsbygden. Det är synd att inte stödde våra förslagföre jul. Då hade det inte blivit någon bensinskattehöjning. Anf, 104 () replik: Frågan om länsanslagenhar vi inte diskuterat, men vi har inte stött sådana uppfattningar tidigare. AnL 105ROSA-LILL (): och sedan en lid tillbaka råder dethögkonjunktur i . Delta och det förhållandel att det förts en brapolitik i landet har lett till att situationen på arbetsmarknaden är mycketbra. Sysselsättningen är rekordhög, och efterfrågan på arbetskraft är mycketstor Detta gäller för landet i stort. Om man analyserar förhållandet meringående kan man konstatera stora regionala skillnader med en starköverhettning i storstadsområdena, medan andra regioner har en hög arbetslösheteller en arbetslöshet som stadigt ökar. Man kan också konstatera skillnadermellan olika kommuner inom ett län. I län finns det stora skillnader när det gällersituationen på arbetsmarknaden. I den , där varitnågot av en motor i regionen, har en mycket drastisk försämring av läget påarbetsmarknaden skett. Den svenska försvarsindustrin står inför enomstrukturering, och detta påverkar givetvis situationen vid Nobelföretagen iKarlskoga. Dessutom är dagsläget sådant vid Nobelföretagen, att nyabeställningar är i det närmaste obefintliga. Till detta kommer att företagetOvako Steel har stora problem. var lägel sådant alt ca 1 400arbetstillfällen pä grund av forrnatanpassning och lagda varsel skulleförsvinna i . kom så nästadråpslag mot arbetsmarknaden i , då ytterligare 625 varsel lades pågrund av att inga nya order kommer in till företagen. Sammantaget minskaralltså antalet arbetstillfällen i med drygt 2 000 på grund av beslutsom redan är fattade. Tyvärr kan jag då konstatera att detta inte är nog.Dagsfärsk information, sorn jag fick i går och som jag följt upp . visarnämligen att om försvars-materielbesiällningar inte läggs ut tillNobelföretagen i , kommer med all sannolikhet pjästillverkningen vidAB i farozonen. En eventuell nedläggning av den tillverkningen skullefå förödande konsekvenser för miinniskor i bygden och för kommun menäven för andra kommuner i regionen. Det kan komma att handla om attytterligare 1 000-1 500 anställda friställs. Orn man till det jag redovisat tar med i bildenatt den har bakom sig en period med stor omstrukturering inomstålindustrin, som haft lill följd all 3 000 jobbförsvunnit i , I 000 arbetstillfällen i och ca 1 000 på denandra sidan länsgränsen i , hoppas jag att ingen säger emot mig närjag påstår att delta är orter och en region i kris. som mer än väl kan jämförasmed orter och andra regioner som tidigare fått stöd från staten via s.k,krispaket. En omstrukturering av landets försvarsindustri ärsäkerligen nödvändig. Detta innebär naturligtvis alt krav rnåste ställas påNobelföretagen, atl dessa lar etI ansvar för alt lindra de negativa effekternapå arbetsmarknaden i , Men det innebiir också att både kommunerna ochregionen rnåste kunna förvimta sig ett aktivt stöd från staten. För alt man skall kunna vända denna oerhört negativautveckling på arbetsmarknaden i behövs ett statligtinsatspaket, liknande dem som givits till andra regioner i en akut kris. Enstyrning måste till för att skapa ersättning för de arbetstillfällen somförsvinner inom försvarsindustrin. Logiskt är att dessa nya jobb blir sådanaatt man utnyttjar det breda industrikunnande och del tekniska kunnande somfinns bland de arbetssökande i . Men viktigt är också att man aktivtstöder andra lokaliseringar och satsningar, exempelvis inom tjänstesektorn. kommun kan ta eniol och la till vara ochutveckla ett insatspaket. Infrastrukturen är dimensionerad för åtskilligt flerän de människor som bor i . Merkostnaden för ell ytterligareutnyttjande är därmed försumbar. Arbetskraften är högt kvalificerad, ochleknikertätheten är mycket hög. Liiget är centralt längs med ungefär sammaavstånd till . och , Företag med inriktning på storaresurs- och varuflöden kan vinna fördelar med en lokalisering till , Utbildningen i är bred. Gymnasieskolan hållerhög standard, och eftergymnasial utbildning finns i samarbete med högskolorna iÖrebro och . Ett insalspaket rnåste innehålla åtgärder som ger effektpå både kort och lång sikt. Satsningar på förbättrade kommunikationer måstetill för att skapa förutsättningar pä . Förbättringar av och avväg 709 mot (den s.k. ) ligger högt på prioriteringslistan.Därutöver måsteockså den s.k. Bergslagsdiagonalen komma till stånd. Den regionalpolitiskakommittén har framlagt förslag härom, och detta är av stor betydelse för attstärka länets attraklionsvärde vad beträffar lokalisering av företag. Vidare är del absolut nödvändigt att byggsut i dess helhet, dvs. även väster om över och vidare motKarlstad och . En snabb utbyggnad av kommunikationer innebär att en bredarearbetsmarknad också skapas för de boende i . För att lösa den akuta kris som råder och. som jagtidigare sagt, kan komma alt förvärras mycket drastiskt med förödandekonsekvenserom inga order läggs ut lill Nobelföretagen, finns det som jag serdet bara en sak alt göra. Det handlar om all staten lar sitt ansvar och sertill att göra försvarsma-terielbeställningar. både av pjäser och av ammunition.Delta är inte någon konstlad åtgärd, eftersom det fiiktiskl finns behov hos försvaretav att lägga ut order, något som också skulle hålla produktionen i gång framlill dess att slridsfordon 90 kan börja tillverkas . En sådan åtgärdfrån statens sida skulle lösa en del av problemen pä kort sikt och undanröjariskerna för en eventuell nedläggning av pjästillverkriiiigen vid AB . Det är min förhoppning atl jag skallkunna konstatera all staten går in med ell omfattande aktivt regionalpolilisklstöd lill Karlskogaregionen. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Ianförandet instämde (). AnL 106EVA (): Regeringens långbänkar ochhandlingsförlamning är verkligen illa för vårt land. och det är en katastrofför . Länets näringsliv behöver klara och raka besked vadgäller främst energifrågan och ansökan om medlemskap i storabasindustrier är i hög grad beroende av myckel el- och el som prisrniissigtkan konkurrera med industri-el i främst och . Pappers-och träindustrin är också i hög grad beroende av all kunna sälja sina produkterinom EG. Det är nu alltför som industrin har fått leva istor ovisshet angående dessa frågor och tvingats planera härefter. Industrier som SCA och MoDo har redan en stor del av sinproduktion utomlands, och stora investeringar planeras- men lill största deleni andra länder. Vid KemaNords fabriker skall karbidtillverkningen byggas ut.Företaget har en elkostnad sorn utgör av råvarukostnaden, varför dennautbyggnad kommer atl ske i eller i . G A-Metall har avanceradeplaner på ett nytt aluminiumverk i , osv. Den socialdemokratiska regeringens oförmåga all ge klaraoch raka besked i såväl energifrågan som EG-frågan innebär alt företagare intevågar göra satsningar inom landet. Om det nu inom socialdemokratin finns någotsunt förnuft och ansvar för landels utveckling och välfärd, så måste det visassig - i form av beslut. Vår kärnkraft är en säker, billig och miljövänligkraftkälla med hög verkningsgrad. Elförbrukningen ökar inom praktiskt tagetalla branscher Alla prognoser visar på en ökad användning av hushålls-el och elinom den offentliga sektorn. Skall vi klara en ökande elefterfrågan, kunnavälja olika former av livskvalitet och göra miljösatsningar såväl nu som iframtiden, måste vi både finna nya bra energikällor som ger eltillskott ochbehålla kärnkraften till. Regeringens obeslulsamhet när det gäller EG kan leda lillatl vi blir en randstat utanför gemenskapen. Det har också i hög grad bidragittill atl industrierna i i så hög grad satsat utomlands undersenare är Blir det inte en ändring, en snar ändring av regeringenspolitik vad gäller energifrågan och EG. så kommer våra stora basindustrier attgöra alla sina nyinvesteringar utomlands och koncernledningarna atl lämnalandet. är redan nu en förlorare när delgäller befolknings-minskning. Det dråpslag som den socialdemokratiska politikeninnebär mot arbetstillfällena blir också ett dråpslag mot länets invånarantal.Kommunernas skatteunderlag kommer att minska drastiskt, somålderstrukturen kommer att präglas av ännu fler äldre. De som blir kvar drabbasav ökade kostnader, ökade skatter Tillsammans med den pågående övervält-ringenav statliga uppgifter och därmed utgifter kommer den socialdemokratiskapolitiken alt helt knäcka kommunernas ekonomier Det handlar omkommunalskaltehöjningar som är helt orimliga. Utvecklingen av bl.a. telekommunikationerna har undersenare år bidragit till en utflyttning från de stora tätorterna lilllandsbygden, en utflyttning sorn även har börjat märkas norr om . Ungafamiljer väljer alltmer bostadsort utifrån en helhetssyn -bostad-arbete-barn-miljö, en utveckling som skulle kunna vara mycket positiväven för om vi hade en sund politik, som syftade tillutveckling och inte till avveckling. Skall länet utvecklas, behövs våra storaindustrier som en ryggrad för det övriga näringslivels utveckling. Skall mindre förelag kunna etableras och vidareutvecklaskrävs goda kommunikationer, såväl telekommunikationer som braflygförbindelser, snabbtåg och utvidgad sjöfart. Men först och främst måstevägnätet förbättras. är vägunderhållet så eftersatt, att det behövsnästan för atl få vägarna inom länet i bra skick. I densumman finns inte någon standardförbättring med. Dessutom tillkommer behovet avbroar, eftersom det är gott om älvar, åar sjöar och raviner av länetsvägar är grusvägar, och en stor del av de belagda vägarna riskerar alt rivasupp och bli grusvägar om inte mer medel kan ges lill länets vägunderhåll. De geologiska förhållandena i är sådana attkostnaderna för vägunderhåll och vägbyggnad är högre i Västernorrlandän i landet i övrigt. Men det syns inte i länets vägbudgel. I harflera län upp emot av sitt vägnät belagt och i gott skick. finns det många skickliga väslernorrlänningar Det finnsidéer och entreprenöranda, och del syns mycket tydligt i de två störstastäderna, och . De som bor i måste ha rätten atl kunnaleva och verka i sin bygd och atl utveckla den. Våra stora basindustrier somsysselsätter fleratusen personer och har stor betydelse för hela landets välstånd, måste gesmöjligheter alt fortsätta och utveckla sin verksamhet. För detta krävs främsten politik som satsar på bra, billig och miljövånlig energi, ell medlemskap iEG och bra kommunikationer, då främst bra vägar Anf, 107 (); Även om regionalpolitiken är aldrig såviktig, är det andra frågor sorn hjärtat är fullt av just . menvardagslivet går vidare och så även riksdagsarbelel. Från den här talarstolen har det under årenslopp säkert givits många beskrivningar av tillståndet i landets olika delarSomliga av dessa beskrivningar har säkert haft den karaktären all inte ett ögai salen varit torrt. har turen kommit till de fem Dalslandskommunerna ,, , och . kan man utan tvivel säga - och det är många somhåller med - alt tillståndet i dessa kommuner är gott. Men detta påslåendeeller denna beskrivning grundar sig helt på en jämförelse med hur del var förnågra år sedan, närmare bestämt i början av 80-lalet. Då fanns över huvudtagel inte någon framtidstro, och lokaltidningarna hade företagsnedläggelsersom för-stasidesstoff var och . Arbetslösheten låg som ett tungtdok över hela landskapet. Vi hade bl.a den högsta arbetslösheten i hela landet.Siffrorna var fullt jämförbara med t.ex. siffrorna för svårt drabbade Norrlands-och Bergslagskommuner. Mot denna bild av en verklighet som vi tyvärr alltförväl minns ler sig liiget i mycket ljust. Vägen hit har ju inte varit alldeles enkel. stöd hadedet inte gått. Tack vare regionalpoliliskl stöd har vi kunnat skapa 1 000 nyajobb. 1 000 jobb betyder mer för än vad alla anställda på Volvobetyder för . Del säger jag bara för all klargöra hur ytterstbetydelsfulll detta stöd har varit och ännu är för . Nåväl, om allt är så bra, vad finns då all orda om? Jo,ett antal orosmoln seglar upp på vår annars vackra blåa Dalslandshimmel. Ettsådant orosmoln är förvisso befolkningsutvecklingen. har under hela1900-talel haft en negativ befolkningsutveckling. Delta kulminerar närhjulen snurrar för fullt. När arbetslösheten är den lägsta på mycket längetappar vi ändå befolkning. minskade befolkningen i med0,, medan befolkningen i t.ex. norra i övrigt i mångt ochmycket är jämförbart rned Dalsland-ökade med 4,. Utöver delta utgör strukturenockså ett bekymmer. Födelsetalen viker och har under en lång följd av år varitnegativa. Andelen av befolkningen är långt större än i landet iövrigt. Jag skall inte trötta tålamodet, men detfinns ytterligare några områden som jag kortfattat vill beröra. Hela präglas och domineras av en bransch,bilbranschen. Detta gäller naturligtvis också i hög grad norra medTrollhättan som industriellt centrum. För bara utgjorde detta ett värdefulltstöd för arbetsmarknaden i södra . Pendlingen mellan t.ex. Mellerudoch i Troll- hällan varmycket omfattande men , när minskat sin arbelskraftss-tyrka med ca 2 000personer är denna arbetsmarknad slängd för . Allt talar också för att produktionen i framtidenkommer att få ett allt större leknologiinnehåll. Delta innebär att förelagenblir mer och mer beroende av regioner där det finns kvalificerad arbetskraft.Det är också en generell trend atl de stora företagen önskar minska antalet underleverantörer1 består en stor del av industrin av just underleverantörer. Av dessafordras alltmer ett eget utvecklingsarbete, och delta kräver kvalificerad ochkompetent personal. Kunskapsfattiga regioner riskerar att slås ut.Legotillverkning återstår då som enda alternativ. har en helt dominerande del externtföretagsägande. Del är viktigt med egna beslutsstrukturer för en framtidautveckling. Frånvaron av sådana beslutstrukturer medför kompelensrninskninginom forskning, utveckling, administration rn.in. Det medför också en storutsatthet vid konjunkturnedgångar och omstruktureringar inom företagen. Andelen högskole- och gymnasieutbildade är lägre iDalsland än i landet i övrigt, och del är många orsaker som samverkar till detta.Arbetsmarknaden är liten, odifferentierad och främst avsedd för lågutbildade.Det finns i princip inga tjänsteföretag och de etablerade företagensstyrfunktioner forskning och utveckling ligger utanför landskapet. Denhögskolesalsning som beslutade om förra året kommer därför atl betydamycket för . I det trafikpolitiska beslutet poängleras nödvändighetenav atl infrastrukturen skall utvecklas, så att den bidrar till att stärka ochvidga de lokala bostads- och arbetsmarknaderna, I är det mycket viktigt för den industriellautvecklingen att ett tillfredsställande regionalt stamvägnäl finns mellanlänets kommun- och industricentra. En utveckling av är dåmycket viktig, liksom bl.a. annat dubbelspår mellan och . De dalsländska vägarna har genomsnittligt en standard somär en av de lägsta i landet. Upp lill av vägnätet på länsvägarna äravslängda för tung trafik . Skogsnäringen t.ex.drabbas hårt av dessa restriktioner. Det är dock inte endast transporterna som är viktiga utanäven den teletekniska kommunikationen för överförande av leveransplanerkonslruk-tionsritningar och annan kvalificerad datainformation. 1 Dalslandbehövs ytterligare kapacitet och mer modern materiel för datorisering avnäringslivet. Tekniken klarar t.ex. inte pulsning till telefax. På vissa orterkan företag inte installera direklnummer Delta gör att telekommunikationernalångt ifrån har den standard som man kan kräva. kommer alt fatta mångastora och viktiga beslut sorn rör regionalpolitiken. Mot den bakgrunden kändesdet angeliiget alt beskriva situation. Om dessa fakta som jag nu harredogjort för ligger till grund för de beslut som fattar, är jag övertygadom att alla dalslänningar kan se framtiden an med stor tillförsikt. För vår delär vi beredda alt arbeta hårt för atl våra ungdomar skall kunna bo kvar ochskapa sig ett gott liv, men då behöver vi också samhällets stöd. 108ELVER () replik; Det var i och för sig en intressantbeskrivning som gav. Det är bara det att den på flera punkterinte har så myckel med verkligheten alt göra. Hon talade om del missmod somfanns då vi hade en annan regering. Jag vill erinra om att densocialdemokratiska oppositionens största bidrag 1982 var atl kräva enkraftigare storsladstillväxt. Det var vad man ansåg brast i den dåvaranderegeringens regionalpolitiska arbete. sade atl arbetslösheten var hög, och det varden under den rådande lågkonjunkturen. Men glöm inte att arbetslöshetsrekordeisattes av den socialdemokratiska regeringen efter del att den hadetillträtt. sade vidare att det är lack vararegionalpoltiskt stöd som det har gått hyggligt för , och det är heltriktigt. Men den socialdemokratiska regeringen har agerat i negaliv riktning.Det sysselsättningsstöd som vi från var med om atl införa istödområde C har socialdemokraterna tagit bort. har man tillsatt enregionalpolitisk kommitté med socialdemokratisk ledning som menar attstödområde C inte längre skall existera. Detta medför naturligtvis all dekommuner sorn räknade upp -, och - kommeratt få det betydligt kämpigare.