prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Den skarpa uppdelningerii gymnasieskolans två världar stämmer varken med elevernas intressen ochinriktning eller med behoven på den framtida arbetsmarknaden. Vii vpk föreslår, liksom många viktiga remissinstanser såsom t.ex. LO, TCO ochElevorganisationen, en sektorsindelad gymnasieskola. Dagens mångautbildningslinjer bör ersättas med fem, sex breda studieområden. Var och en avdessa sektorer bör vara inriktad mot ett kompetensområde och knyta an till endel av arbetsmarknaden, t.ex. vård, teknik, ekonomi, miljö och samhälle. Allasektorer bör innehålla både studieförberedande och yrkesförberedande inslag,och alla utbildningar bör vara treåriga. Det är, anser vi, rimligt att elevernafår en möjlighet att välja gymnasieutbildning efter intresse och inte i förstahand efter förväntad nivå i arbetslivet. En konstruktion av gymnasieskolan medkaraktärsämnen, gemensamma basämnen och individuella val tror vi skulle kunnapassa bra i en sådan reformerad gymnasieskola. ÖGY-reformensyftar till att modernisera yrkesutbildningarna och ge eleverna en kraftigtförbättrad kompetens dels-när det gäller möjligheterna på arbetsmarknaden, delsnär def gäller förutsättningarna för vidare studier Det är därför viktigt attden pågående försöksverksamheten ges bra förutsättningar Vpk föreslår bl.a.utökade resurser både för genomförandet av försöksverksamheten och för lokaleroch utrustning. Vii vpk föreslår också atf den drift- och underhållstekniska linjen inom ramenför ÖGY-försöket förlängs fill en treårig energiteknisk linje i enlighet meddet förslag som tagits fram av . Det skulle då bli det endaÖGY-försöket inom energi-, drift- och underhållsteknik, områden som ärstrategiskt viktiga för framtiden. 1989/90:114 3 maj1990 1989/90:114 3 maj1990 föregående debatten behandlade vi bl.a. anslaget till kultur i skolan somriumera irigår i anslaget till särskilda utvecklingsinsatser Kulturen igymnasieskolan spelar troligen en mycket vikfig roll när det gäller ungdomarsfortsatta intresse för kultur Vpk föreslog i det betänkande som vi nyligenbehandlade att anslaget till bl.a. kultur i skolan skulle ökas med ca 50 %,bl.a. för att möjliggöra försöksverksamhet av den typ som beskrivs i motionUb244. Jag vill avsluta med att ta upp eft av de allra stprsta problemen påden svenska arbetsmarknaden, nämligen det faktum att yi i vårt land har en avvärldens mest könsuppdelade arbetsmarknader trots att eri rekordsfor andel avkvinnorna förvärvsarbetar Genom aff kvinnor och män finiis iriom helt olikayrkesområden förstärks orättvisorna mellan köiien när det gäller t.ex. lön,inflytande på arbetet och arbetsmiljö. Mankan fråga sig hur en förändring av denna orättvisa arbetsmarknad skall kunnaske så länge som könsfördelningen mellan gymnasieskolans linjer ser ut som dengör I praktiken har vi ett flickgymnasium och ett pojkgymnasium. Endastpå ett fåtal av linjerna är könsfördelnirigen något så när jämn. På hälften avgymnasieskolaris linjer är öyer av eleverna antingen bara flickor ellerbara pojkar Närriksdagen behandlade jämställdhetspolitiken inför 9P-falet beslutades bl.a. attandelen elever av s.k. underrepresenterat kön skujle öka till i deutbildningar där flickor resp. pojkar nu utgör , Detta är enganska blygsam målsättning, men trots detta konstaterar regeringen i åretsbudgetproposition att någon utjämning mellan kpnen jnte skett. Det har visatsig lättare att rekrytera pojkar till flickdomiperadé utbildningar än tvärtom.Dagens gymnasieskola bidrar alltså infe till att öka flickornas valmöjligheterpå arbetsmarknaden. Detbehövs nu en ordentlig förnyelse av gymnasieskolan, och en sådan reformeringmåste utformas så atf dagens flick- och pojkgymnasium försvinner och ersättsav en bra utbildning som ger alla eleyer bra föriitsätfningar ochvalmöjligheter på arbetsmarknaden. Jag skulle vilja fråga påvilket sätt jämställdhetsmålen, och den dåliga ställning på arbetspiarkna-densom kvinnorna har, påverkar utformandet av den nya gymnasieskolan. Meddetta, fru talman, vill jag yrka bifall till de reseryafioner i de aktuellabetänkandena som vpk undertecknat och i övrigt till utskottets hem.ställan. AnL 83 (): Jag har liksom en stor förhoppning på en reformeradgymnasieutbildning. Det finns i utbildningen olika block, men jag anser attmiljöundervisning skall ingå i alla block. Detjag vill fästa uppmärksamheten vid är lärlingsutbildiiingen som håller påatt tyna bort i dagens skola. Försöket med treåriga yrkeslinjer på gymnasiet,ÖGY, har infe i alla stycken fallit väl ut. Det kan vara på samma sätt som närdef gäller måndagsexemplar av en bra bil. Men vi anser aff yrkesutbildning istörre utsträckning bör ske i form av lärlingsutbildning för aft vi skall kunnabehålla hantverk och kunna ha kvar småskaliga industrier och småföretag. Dettakan vara eft sätt att lättare få ett fast arbete och också eft sätt aft räddahantverksyrket. Vårt förslag om värntjänst skulle också passa väl in i dennautbildning och skulle kunna tillämpas för del tredje året. är det länsskolnämnderna som fattar beslut om hur många intagnirigsplatsersom kommurierna får inrätta. Vi ser årets budgetförslag som ett hot. Enligt vadjag kunde utläsa av förslaget skulle anslaget till lärlingsutbildningen skärasned med . Det innebär att länsskolnämnderna kommer aft få mindremedel att fördela. En sådan stor nedskärning på lärlingsutbildningen måsteförhindras. Jag ser inte någon anledning att forcera frarri ÖGY. Det gerkvantitet, men jag är inte säker på aff def ger kvalitet. Närdel gäller försöksverksamhet med treårig energiteknisk linje kommer vi imiljöpartiet att stödja förslaget i vpk:s motion, och vi har tillsammansavgivit eri reservatiori. Jag ställer upp på deu reservationen, eftersom utvecklingeni samhället kräver eriergieffektivifefoch eri arinan resurssuålhet. Man måsteta hänsyri lill atf samhället förändras. Jag tror att den här linjen skulle fåen annan inriktning med ett förändrat kompetenskrav, en inriktning för ettsamhälle som är energieffektivt och miljövänligt. Jagyrkar också bifall fill reservation 21 i betänkande UbU15 som handlar om atttidigarelägga avstämningsdatum för antalet elever i gymnasieskolan, dvs. attdet flyttas från till året innan, vilket ocksåMarianne i fog upp. Jagyrkar vidare bifall fill reservation nr 1 fill utbildnirigsutskottets betänkande16, som handlar om ett nytt bidragssystem för fristående skolor på gymnasialnivå. De skolorna skall omfattas av samma bidragssystem som övriga skolor Jagtycker aft miljöundervisningen är viktig, och man måste försöka att uppdaterabåde böcker och lärare. kan man i vissa böcker läsa följande; Vid vissatekniska processer uppstår miljöskadlig verksamhet. Detta kan dock lösas medlämplig skorstenshöjd eller lokalisering. Sådanlvill jag inte läsa i framtidens böcker i gymnasieskolan. Det är pånaturvetenskaplig hnje som man får läsa detta. Jag hoppas väldigt mycket på enny reformerad gymnasieskola. 1989/90:114 3 maj1990 84 (): Flera av de tidigare talarna har hänvisat till att def pågår enberedning inom angående den framtida gymnasieskolan. Det ärsjälvklart att det påverkar både debattinläggen och de betänkanden som vi i daghar framför oss. Ett av skälen till aft betänkandena kanske är litet funna äratt en hel del av de ärenden, i första hand läroplansärenden, som gällergymnasieskolan har måst flyttas på grund av den högaarbetsbelastningen inom utskottet. Detta gör väl i och för sig ingenting fördebatten. Det som debatten handlar om och som förslaget gäller är fråganom de anslag som skall utgå till gymnasieskolan och till de friståendeskolorna. Det gäller betänkandena 15 och 16. Detär naturligt atl dimensioneringen av gymnasiekolan hksom är en avde frågor som kommer atl dominera debatten om gymnasieskolan. Den ordning somtillämpas är aff vi fastställer antalet intagningsplatser framåt ochplaneririgsramar för def tredje året. Det innebär att den ram som fastställdesunder och som gällde både /90 och 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglid gymnasieskolor, . riu 1990/91 har iverkligheteri redan beslutats av . Självfallet kan riksdageri aridrabeslutet och utöka eller miuska om man så firirier ariledriing atf göra. Menvad som är viktigt atf säga när det gäller diskussionen om ramens storlek, ochsom jag tycker att de som har yrkat på höjningar skall komma ihåg, är attplaneringen ute i kommunerna utgår från de beslut som fattade förraåret. Vi har sagt att def är viktigt aft signaler från riksdagenkommer i god fid ut till kommunerna och att man inte fattar beslut så sent atfkommunerna därigenom tvingas göra ompiorite-ringar och omplanering. Det äregeritligeri def som är skälet till aft denna ordning med ramar har införts. Omdet är så att vi skall ändra på ramarna, skapar detta självfalletproblem, för länsskolnåmnden men i första hand för kommunen. Den lilla ökriirigsom finns av 16-åringar i till , i detta fall 600, är icke avden storleksordning att det motiverar atf man höjer rameri. Intrycket kan hagetts atf det infe finns platser så atf def räcker för alla 16-åringar Då börjag uppmärksamma de av kammarens ledamöter och debattörer som finris här på aftantalet 16-åringar nu /91 är 112 100. Vi har en planeringsramsom vi beslutar om nu och som fastställdes till 127 000. Det firirisalltså utrymme för samtliga 16- och 17-åririgar atf komma in i gymnasieskolan.Men det har också att göra med hur man väljer Därför är det naturligt att desom bara har ett val kanske inte kommer in, då de inte har något alternativtill det val de har gjort. Jagkari peka på def kommande året, eftersom det också irigår i den diskussion viför /92 beräknas antalet 16-åringar bli 105 700, medan antaletplatser enligt det förslag som föreligger är 119 000..Sneglar man sedanframåt /93, 1993/94 och 1994/95 sjunker det stadigt från 100 400 nerfill 94 600, När det gäller regeringens prognos framöver har vi sagt atf viaccepterar aft den läggs fram för , men vi vill inte ta slutligställning för de åren eftersom vi först vill se vad den nyagymnasieutred-riirigeri kommer fram till. Meddetta har jag velat säga alt det är fel riär man vill göra gällande att den ramsom vi beslutar om, och den som fastställdes , inte skulleräcka till 16- 17-åringarna. Del finns utrymme för dem, och dessutom finns defutrymme för även äldre sökande. Jag yrkar avslag på reservationen. Detär viktigt att vi får fram förslag på hur den nya gymnasieskolan skall se ut.Det är därför som regeringen gav ett uppdrag till SÖ ochtill vissa enskilda utredare att se över gymnasieskolan. Det gäller den nya studievägsstrukturen ochtimplanen för de studieförberedande kurserna. Det gäller def s.k. mittblocket,och def gäller den lilla ramen. Till detta skall också infogas den speciellautredning som gäller skola - arbete. Det har alltså lagts fram förslag, och dehar varit ute på en bred remiss. Jag tror att vi måste invänta en ordentligdiskussion till dess att man har fått möjligheter aft ordentiigt bearbetaremissmaterialet. Låtmig gärna säga att jag självfallet har synpunkter, , på hur marikan tänka sig att den framtida gymriasieskolari skall se ut. Jag tycker t.ex.aft samtliga skall kunna erbjudas en treårig utbildning. Jag tycker att detskall finnas breda ingångar, och jag tycker att det skall skapas en studie- vägsfrukfursom infe skapar återvändsgränder Jag tror att det är viktigt att gymnasieskolaninfogas i ett system som ger möjligheter för dem som väljer all söka lillgymnasieskolan all de skall kunna - om så finnes lämpligt - välja en annanstudieväg och också kunna gå vidare till fortsatta studier Det är vikfigt atfman ser gymnasieskolan som en allmän ungdomsskola som är frivillig och som germöjligheter för ungdomarna aft välja och ha rätt att välja fel. De skall kunnafå en grundutbildning som är så bred så aff den därigenom ger möjligheter fillatt både utbilda sig eller att välja yrke. Del är intressant atl se på hur en anställning går lill . Del är oftast som anställningar sker till yrken där man icke har just denutbildningen men där det är nödvändigt med en riklig grundutbildning. Därförvill jag säga till dem som talar så vackert om lärlingsutbildning, att det äricke alls den utbildning som arbetsgivarna vill ha! Arbetsgivarna vill inte haen utbildning, , som är sämre eller på lägre nivå än dengymnasieutbildning som finns . Del borde snarare vara attmoderaterna också kommer i fatt med den verklighet vi lever i.Arbetsgivareföreningen säger själv alt man vill ha en ordentlig grundutbildninghos dem som söker arbete. Det kan kanske ha mindre betydelse vilken linje densökande har gått på. Men huvudsaken är att den sökande har en utbildning sommotsvarar gymnasieskolan. Det erbjuder icke lärlingsutbildningen.Läriingsutbildningen ger icke denna bredd och detta djup som man kan förväntasig. Kvar finns det möjligheter att inom speciellt smala yrkesområden, t.ex,hantverk, där det går och känns rätt att ordna utbildning. har moderalerna fått en slödpalrull i miljöpartiet.Meri ni kommer alt konstatera att dét'näririgslivet och samhället behöver äricke eri lärlingsut-bildnirig utau def är en bred och bra gymnasieutbildningsom man kan bygga vidare på om man så vill. Det stämmer med det intresse och deönskemål som finns inom näringslivet. Def är smala yrkesområden, som t.ex. hantverksyrken,och det är utbildningar som ej kan anordnas av gymnasieskolan. När vi sedantittar på den framlida gymnasieskolan får vi se hur eventuellt enlärlingsutbildning kan inrangeras. Men vi måsle slälla andra krav på lärlingsutbildningenän de krav vi har Vi måste garantera att de som eventuellt går enlärlingsutbildning får en betydligt bredare och bättre bas. Det är ocksåangeläget atl den som går en lärlingsutbildning icke knyts till en speciellarbetsgivare ulan har möjlighet att välja den arbetsplats han själv vill haefler genomgången utbildning. När del gäller lärlingsutbildning vill jag också gärnasäga att det inte är brist på platser som är anledningen till atf inte flersådana utbildningar anordnas. Vi har 3 200 platser i ungefär 150 yrken.Men de platser som firiris utriylljas irite. Dels är intresset svagt hosarbetsgivarna, dels väljer inte Urigdomarria dessa alterriativ. Urigdomarriavet att de har bälire riytta av eri ordentlig gymnasieutbildning än av den begränsadeutbildning som lärlingsutbildningen ger Jag tycker aff def är viktigt aft manslår fast detta, att det inte är brist på platser som hindrar en eventuellutökning av lärlingsutbildningen. I och för sig skulle man naturligtvis vara glad över att moderalernanu säger att vi behöver resurser så att vi kau få fram platser förförsöksverksamheten. har ju varit motståndare till ÖGY hela tiden.Det var vpk och visocialdemokrater som fick driva igenom ÖGY här i . Centernaccepterade reformen i en andra omgång. har ni själva - inte bara vi somgjorde upp, utan även folkparliel - accepterat detta. Man föreslår nu enytterligare utökning av försöksverksamheten. Vi kom överens om atl vi skulle starta med en begränsadförsöksverksamhet, 6 000 platser i första omgången. Defta utökades till 10 000platser för att vi skulle få en bredare utvärderingsyta. föreslåsytterligare 1 200 platser för att man skall kunna göra fullskaleförsök. Det är viktigt att man är medveten om atl ÖGY är enförsöksverksamhet som skall utvärderas. Därför tycker jag att man inte skallsäga atl ÖGY-försöket har misslyckats, . Ingen kan påstå all det harmisslyckats. Intresset är myckel stort - det har framgått av det som har sagtsav dem som vill att man skall utöka försöksverksamheten. Det finns ett mycketstarkt intresse från , kommuner och landsting att utökaverksamheten. Vi säger atl man måsle utvärdera denna försöksverksamhet, precissom all annan försöksverksamhet, för att därefter kunna fatta ett ordentligtbeslut på denna punkt. Det är möjligt att det behövs personer som specielltägnar sig ål plalsackvisition. Det får i så fall vara personer som finns iskolan, som själva skall medverka i detta. sade tidigare atl vi kastar ul pengar pådella. Jag vill då säga alt man skall tänka sig för litet grand innan manföreslår utökningar inom områden där skäl för sådana icke föreligger Jag tycker atl del är viktigt alt vi får dennautvärdering. Det finns också en parlssammansall utvärderingsgrupp, som skallgöra en översyn. Jag tror dock infe aft vi skall utöka denna verksamhet. Vimåste få fram underlaget. Vi kan nu utvärdera det tredje året enbart när detgäller de 6 000 platserna. För de andra platserna kan endast de första två årenutvärderas. Jag skall hastigt säga några ord om vad som har nämnts härtidigare. Det finns faktiskt möjligheter till delning i mindre grupper inomJST-utbildning-arna. Del är bara del att länsskolnämnderna skall göra enframställning till regeririgen, som kan besluta om en delning till klasser med16 elever Det finns alltså inga hinder för det, . Del finnsinte skäl att säga atl en skola måste läggas ned därför all den inte får hamindre klasser När det gäller regionala idroltsgymnasier av den s.k.Smålandsmodelleri -jag tycker i och för sig om Smålarid - finns inte riågotförslag förberett av . Riksidrottsförbundel har inteaktualiserat denna fråga. Förbundet, som ju bör vara med och framlägga förslag,har icke aktualiserat detta. Det framgår av utskottets belänkande, omCarl-Johan är tveksam. SÖ och bestämmer vilka kommuner somfår anordna gymnasieutbildningar i kombination med viss specialidrott. Detfinns alltså ingen spärr för detta. Däremot finns del skäl alt inte utökaantalet gymnasier med idrott pä elitnivå. Man kan dock länka sig enomfördelning till andra platser osv. Man får intrycket att avstämningsdatumel ärberoende av alt vi har infört ett nytt statsbidragssystem. Så är inte fallet.Datumet fastställdes innan det nuvarande statsbidragssystemetbörjade gälla. Vi får pröva delta isamband med alt förslag om gymriasieskolari kommer Urider nästkommanderiksmöte. Då får vi se vad vi kan göra åt det. Närdet gäller kommunernas uppföljningsansvar noterar jag att ni vill finansieraslora delar av era förslag själva. Vi har dock redan, enligt det förslag somnu lagts fram, föreslagit all detta ansvar reduceras på grund av situalionenpå arbetsmarknaden. Vi flyttar alltså 50 miljoner från del anslaget. Vi räknarmed att detta förslagsanslag skall räcka. Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer när det gäller båda betänkandena. Anf.85 (vpk): Även om det totala antalet platser i gymnasieskolan är större änantalet 16-åringar, är verkligheten den alt av 16-åringarna inte kommerin på gymnasiet. kommer det att bli någol fler än , genomutskottsmajoritetens beslut. LarsSverissori och jag är tydligen överens om flera viktiga målsättriirigar när detgäller den framlida gymnasieskolan. Jag hoppas att vi också är överens när delgäller gymnasieskolans roll för atl flytta från den botlen-notering somvi har när det gäller könssegregering på arbelsmarknaden. Jagär medveten om atl frågan om den mycket sneda könsfördelningen i gymnasieskolaninte formellt behaodlas i de betänkanden som vi nu debatterar Men jag ärangelägen om att denna fråga uppmärksammas redan nu och inte ligger och väntartill dess alt regeringens proposition ligger på bord. Jag villdärför upprepa min fråga till och socialdemokraterna: Påvilkel sätt påverkar jämställdhetsbeslut och de uslaresultaten socialdemokraternas arbele med utformandet av sill kommande förslaglill en reformerad gymnasieskola? Anf.86 i (c): Del har varit så att antalet platser på gymnasieskolan intestämmer med antalet 16-åringar Det beror på en rad olika orsaker, bl.a. påungdomarnas val och även på att vi har små gymnasieskolor på olika ställen ilandet. Det vet vi myckel väl. Ändå finns del elt anlal elever som inte kommerin. Atlanföra planeringsmässiga byråkratiska skäl för alt inte anpassa antalet platserlill antalet 16-åringar tycker jag är litet svagt. När nu antalet elever iframtiden kommer atf sjunka, finns tydligen planer på aft i motsvarande månminska antalet platser Men nog skulle man väl kunna göra denna lilla förändring,utan att def skulle slälla till så stora problem? gjorde en litet felakfig historieskrivning när det gäller ÖGY. Hansade att reformen drevs igenom av socialdemokraterria och vpk. På sätt och visvar det så. Vi var emot reformen då, men inte för atl vi var emotyrkesutbildningen som sådan, utan därför atl vi var emot försöksverksamhetenoch i ställel ville genomföra reformen i full skala. Det var orsaken. Vi varinte emot en förlängd yrkesutbildning. lalar mycket om utvärderingen av försöksverksamheteri. Naturligtvis ärdel eu viktig puukt. Deri skulle då vara skälet lill alt mau inte 1989/90:114 3 maj1990 1989/90:114 3 maj1990 kan utöka anlalel platsermer än vad som föreslås. Jag tycker aft det är eft dåligt argument, eftersomman de facto utökar antalet platser Skulle alltså def faktum att man måste göraen utvärdering vara det som hindrar en utökning? Vi vet att behovet ochintresset finns och atl det ställer till problem ute i kommunerna atf reformeninfe är genomförd. Inom samma utbildningsområde kan det i samma kommun finnasbåde tvåårig och treårig yrkesutbildning. Det lycker vi inte är acceptabelt. Detär naturligtvis bra att länsskolnämnderna kan göra en framställning lillregeringen när del gäller GST-utbildningarna. Vi anser dock att man borde kunnainföra en generell regel om att man skall kunna göra det här när behov finnsoch att man inte skall behöva gå till regeringen i varje sådant fall. AnL87 (): Jag förstår nu att har en mycket avog inställning tilllärlingsutbildning. Han utgår tydligen ifrån att platserna inte utnyttjas. Eftvisst antal platser står tomma av de 3 200 som finris att tillgå. Det är givetatt def blir så riär lärlingsutbildnirigeri, såsom den är utformad , ärett komplement till gymnasieutbildningen och infe ett alternativ till den. Dåär del väl inte så svårt aft förstå att platserna inte utnyttjas. Därför krävervi att man skall fa bort bestämmelsen i gymnasieförordnirigeri, som säger inte får anordna lärlingsutbildning i kommuner med gymnasieskola som haryrkesutbildning. Defvar intressant att höra atf gång på gång åberopade . Har aldrig talat med ? är verkligen intresserat av atf fålärlingar till sin verksamhet. Det finns många småföretagare som inte bararepresenterar smala yrkesområden utan också yrken som är mycket vanligtförekommande. nämnde även ett annat ord som jagfäste mig vid. Han sade något i stil med att det kanske blir bättre när deinrangerar sig i gymnasieskolan. Jag vet inte om var med närutbildriingsulskottet var på studiebesök i . Vi träffade dåföreträdare för WS-ufbildningen, som hade drivits som lärlingsutbildning. Devar mycket förgrymmade över att de hade tvingats in i . Jagtycker att skall tala med småföretagarna. Kom sedan tillbaka ochhjälp till med att få fram bättre informafion om lärlingsutbildningen, vilkaförutsättningar den har och vilka villkor som bör gälla för aft man verkligenskall kunna fånga upp eleverna till den! AriL 88 (): Jag vill för säkerhets skull först yrka bifall till samtliga reservafioriersom har skrivit under, eftersom jag tror att jag glömde dettidigare. Jag sade inte att ÖGY hade misslyckats. Jag sade att det i allastyckeri inte hade fallit väl ut. Jag menar aft det måste finnas en flexibilitet.Man kan infe tvinga in ÖGY-sysfemet. Det är i stället bättre att behålla någotsom har fungerat mycket bra. Där det fungerar med lärlingssystem, skall man ha del kvar Baradärför atl det finns en försöksverksamhet behöver man inte inordna alla isystemet. Varför kan man inte fortsätta med något som har gett gott resultat? Närdet gäller den reformerade gymnasieskola som skall komma vill jag att gymnasietskall vara eft kreativt centrum för tänkande och skapande elever, där elevernasjälva i mycket högre grad skall få lära sig att lägga upp och komponera sinastudier upplever jag att de fråntas den förmågan. Det här går attgenomföra både på teoretiska linjer och i läriingsutbildning. Ju mer ansvar manfår ta för sin utbildning, desto bättre mår man i skolan och ju bättre resultatfår man.