prot · GD09133 · 1989-12-31 00:00:00 — Resultatet har blivit väldigt stora kostnader på grundav att man dels inte kan få fram utredningar , dels inte kan få framtillräckligt med kommunplatser Det finns ju ungefär 7 000flyktingar med uppehållstillstånd som väntar på kommunplats. Kommunernahar å sin sida vid förhandlingar med invandrarverket nämnt olika problem som ärvälkända, nämligen bostadsbristen och, i vissa delar av landet, arbetsmarknadsproblem.I några fall kan man också konstatera att politikerna utan att säga det rent utantyder att de är rädda för någon form av lokala, främlingsfienfliga opinioneroch att de av den anledningen inte vill öka sitt mottagande. I en del fall kanman nog säga att kommunpolitikerna har varit alldeles för ambifiösa i sittmottagningsprogram och att det i sig har 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen blivit ett hinder för enökning av mottagandet. Dessa politiker har avvisat lösningar såsom provisoriskabostäder och liknande. Vikan emellertid inte i fortsättningen ha en situation av obalans mellan å enasidan det system enligt vilket staten accepterar asylsökande och flyktingar ilandet, och å andra sidan den förmåga som kommunerna har att ta emot och slussaut flyktingar Vi kan inte ha kvar den situationen ,eftersom den situation vi har , med en stor sluss- och förläggningsverksamhet,då kan bli någonting permanent även . En del debattörer menar attdetta skulle kunna bli ett led i att vi får främlingsfientliga strömningareftersom "" i allmänhet då ser flyktingarna som sysslolösanär de inte blir utslussade i samhället på rätt sätt. Denslutsats man enligt min mening måste dra av detta är att det är nödvändigt attfinna en gemensam linje mellan staten och kommunerna om hur storflyktingmottagning vi kan klara av, vad som så att säga är praktiskt genomförbart.Om det inte finns en samsyn mellan kommunerna, som skall göra det prakfiskaarbetet, och staten, som håller i regelverket, då kommer vi hela fiden att levamed den akuta situation som innebär att vi får problem medföriäggningsverksamhet. Det blir då.framför allt flyktingarna som blirförlorarna, eftersom de får sitta emellan när systemen inte fungerar Idetta sammanhang finns det kanske anledning att något kort kommentera någotsom man från framför allt sida har tagit upp till diskussionunder senare tid, nämligen frågan om man skall överge systemet med en särskildmottagningsorganisation och i stället ha en direktutflyttning i samhället.Innan man går vidare i den typen av resonemang skall man kanske ha klart försig varför vi har nuvarande mottagningssystem, varför, om man går tillbaka tillgrunderna, AGFA-reformen över huvud taget kom att diskuteras och genomföras. Anledningenvar att man framför allt i storstäderna ansåg att man fick ta emot enalltför stor andel av antalet flyktingar i landet och att man ansåg det vararättvisare att fler kommuner fick ta del i det arbetet. Om man lämnade systemetmed utflyttning via kommunplatser och annat, skulle jag kunna tänka mig att enstörre andel av de asylsökande eller flykfingarna återigen i första hand kommeratt välja storstäderna. Man kan se hur svårt det harvarit för invandrarverket att över huvud taget teckna avtal med de störstakommunerna. Man kan också se att politikerna här i i stor politiskenighet har varit väldigt restrikfiva i de avtal som skrivits med statensinvandrarverk, i vilka man har lagt in ett antal förbehåll som syftar till attbegränsa antalet flykfingar som tas emot framöver Ävenom jag förstår att det finns ett gott syfte med de tankegångar folkpartietframför, är jag inte säker på att dessa tankegångar löser delproblem man ifolkpartiet tror sig lösa, dvs. att det skulle leda fill en minskning avriskerna för främlingsfientlighet och lokala opinioner Om trycket ökar på ettfåtal bostadsområden eller områden i storstäderna, blir förmodligen reaktionendär densamma som den som har uppstått i anslutning till de platser där nuinvandrarverket'bygger förläggningar eller i de kommuner som har försökt taemot fler flyktingar och ordna det genom tillfälliga bostäder Jag är inte säker på att mandärigenom har löst grundproblematiken, även om jag förstår att det finns godaambitioner bakom. Utantvivel måste man fundera över om det kommunala flyktingmottagandet kan ha denutformning det har om vi skall klara samordningen mellan det som ärstatens åtagande och det som är kommunens åtagande i den här delen. Detfinns flera frågeställningar som det enligt min uppfattning finns skäl attfundera kring med anledning av det som har hänt . Jag taladetidigare om antalet asylsökande som har beviljats asyl inte med hänvisningtill att de uppfyller konventionen utan mer av humanitära skäl. Detär i detta sammanhang intressant att se hur opinionen uppfattar de olika skälenför asyl. I anslutning till Kimstaddebatten gjordes det en liten opinionsundersökningsom anordnades av något av de regionala TV-bola-gen. Det visade sig att när mangick ut och frågade vilka skäl som skulle väga tyngst när man tog emotflyktingar, placerades de humanitära skälen av Kimstadborna högst, medandäremot de politiska skälen, de som i vår nuvarande lagstiftning väger tyngst,kom betydligt längre ner i den allmänna opinionens uppfattning om vilka skälsom skulle gälla för flyktingmottagandet. Denfråga som vi då måste ställa oss är om vi skall förändra någonting i det svenskaflyktingmottagandet och om en sådan förändring skall ske i riktning mot enminskning av antalet mottagna spontant inresande flyktingar och ökar denhumanitära delen där flyktingar kommer via kvot från olika typer avflyktingläger Jag tycker att det finns anledning att ha en ganska öppen och rakdiskussion om detta. Detär bara att konstatera att det här i kammaren finns mycket olika uppfattningarMaria från säger att det inte får bli några inskränkningari asylrätten. har här tidigare å andra sidan argumenterat fören övergång fill ett mer renodlat kvotsystem. Jag tror att det är mycketviktigt för den svenska flyktingpohfiken att alla partier ändå försöker atthitta någon gemensam samsyn på detta område. Förutsättningen för att vi skallkunna ha en sammansatt, generös flyktingpolifik är att vi alla på något sättsöker samlas kring en gemensam uppfattning om hur den här fördelningen skallvara. Det har stor betydelse för hur vårt flyktingmottagande skall se ut. Detfinns uppenbara fördelar ur flyktingarnas synvinkel med att öka andelenkvotmottagna. De är klara, utredda och färdiga när de kommer till gränsen. Debehöver alltså inte placeras på sluss- och utredningsförläggningar eller påvanliga förläggningar, utan de kan flytta direkt till kommunerna och ingå i detkommunala mottagningsprogrammet: Det finns uppenbara fördelar med detta. Åandra sidan blir frågan: Vad får det för konsekvenser att begränsa asylrätten? Omvi ser på de länder som ligger närmast i ser vi en utveckling där fleroch fler länder begränsar antalet flyktingar En fråga som vi också måste ställaoss är: Kan ensamt behålla egna asylregler, om hela omvärldenbegränsar asylrätten, utan att vårt flykfingmottagande blir totalt kaos? Dessafrågeställningar måste vi öppet debattera och diskutera utan att vi kommer iaffekt och utan att vi skyller varandra för att vara flyktingfient- 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen liga ochinvandrarfientliga och åstadkommer debattklimat som gör det omöjligt attdiskutera hur vår flyktingpolitik skall se ut. Detär sådana tankegångar som ligger bakom det krav som vi i centerpartietframförde i en motion i anslutning till flyktingkrisen. Vimenar att vi måste dra slutsatser av 1980-talets flyktingutveckling. De erfarenheternamåste ligga till grund för en utformning av en flyktingpolitik för 90-talet. Vikan konstatera att en mycket stor del av det som blir vår flykfingpolifiknaturligtvis i hög grad formas av vad som händer i vår omvärld. Vi kan se enrad förändringar som kommer att påverka flyktingsituationen i ochemigrationsrörelserna över huvud taget i och i hela världen. Det måstevi naturligtvis väga in i den flyktingpolitik som vi förhoppningsvis skallkunna vara överens om. Vii är glada över att regeringen nu har sagt sig vara beredd attdiskutera. Det står också i utskottsbetänkandet att man pä grundval av dediskussionspromemorior som har upprättats inom departementen vill fortsätta endiskussion om hur 90-talets flykting- och invandrarpolitik skall se ut, och detskall förmodligen formuleras ett nytt ställningstagande är 1991. Fram till dessskall det ske ett utredningsarbete. Jagvill understryka att vi i anser att det är oerhört viktigt att vi kanha en mycket fri och öppen debatt om detta. Jag sade i mitt förra anförandehär att vi inte får sopa problemen under mattan. Det om något bidrar tillatt skapa opinioner som bygger sina inställningar på uppgifter och argument somsprids av organisationer som inte har någon anledning att hålla sig tillsakliga fakta. Genom att sopa problemen under mattan ger vi dem näring. Det ärdärför som vi måste kunna ha en mycket rak och öppen debatt utan att hänfallatill att beskylla varandra för att vara invandrarfientliga och annat. Dethandlar trots allt om att försöka åstadkomma en så bra flyktingpolitik sommöjligt för vårt land. Vi måste se till att den flyktingpolitiken får en sådanutformning att flykfingarna tas emot och får goda möjligheter att verka ochleva i det svenska samhället framöver Socialförsäkringsutskottetsbetänkande 19 behandlar en del förslag som uppsköts vid behandlingen avutlänningslagen. För att spara kammarens fid vill jag för del,då föregående talare redan har argumenterat för reservationen om förvarstagandeav barn, yrka bifall till reservation 2 till socialförsäkringsutskottetsbetänkande 19. 28 () replik; Jag vill göra en kort kommentar till den diskussion som i gäng om spontan- och kvotflyktingar Detvore naturligtvis ganska bekvämt för att ha kvotflyktingar i ställetför spontanflyktingar Men problemen är flera. Det största problemet är att vi iså fall blir tvungna att lämna . Det tror jag egentligeninte att något parti i är berett att föreslå. Ettannat problem gäller flyktingarna själva. Kvotflyktingarna kommer huvudsakligenfrån läger i tredje världen. De allra flesta har ett skydd, även om det är ettdåligt skydd. Det är bara några enstaka flyktingar som via kvo- ten kommer direkt frånsitt eget hemland, egentligen innan de juridiskt sett har blivit flyktingar. Despontanflyktingar som kommer till och till kommer huvudsakligenfrån och från länderna i Mellersta östern. De har inga läger att resatill varifrån de kan bli rekryterade till länder via någon kvot. De harfaktiskt inte tillgång till några andra flyktingläger än dem som vi gör iordning i . De spontanflyktingar som kommer till ärflyktingar frän vårt närområde. De flyr hit precis som båtflyktingar frånVietnam eller cambodjaner flyr till sitt närmaste grannland för att där fåskydd. Det är därför egentligen inte möjligt för oss att byta spontanflyktingarmot kvotflyktingar Äpplen och bananer är faktiskt inte samma sak. Anf.29 () replik; Några av de påståenden som gör är helt riktiga. Detfinns ett antal mycket svåra avvägningar som måste göras. Men uppenbarligenpågår det en diskussion om vad man skall lägga in i begreppet flyktingoch hur man skall definiera flyktingbegreppet. Det gäller inte bara i vårtland, utan det gäller hela och för FNs flyktingkommissarie. Vihar anledning att delta i den diskussionen. Även om huvuddelen av de flyktingarsom har kommit hit har kommit från vårt närområde, som säger,får vi hoppas att den utveckling som sker i vårt närområde kommer att innebäraatt behovet att fly från dessa länder minskar radikalt . Dåuppstår problemet hur vi skall hantera situafionen i de områden som liggerutanför och hur man skall hantera konflikter där Det är bara attkonstatera att huvuddelen av de s.k. de facto-flyktingar, som denna debatt imycket handlar om , finns och kommer ifrån områden i framför allt ,och . 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen 30 ALEXANDERCHRISOPOULOS (v): Det blir alltmer uppenbart för alla att inte kan föra enflyktingpolitik helt oberoende av det som händer i vår omvärld. Det äruppenbart för alla, åtminstone för de personer som är initierade i flyktingfrågor,att det är nödvändigt för oss att ta hänsyn till de förändringar som sker påflyktingpolitikens område i framför allt , och det oavsett våra strävandentill anpassning till EG. Oavsettom vi anpassar oss eller inte till den gemensamma restriktivare flyktingpolitiksom förs inom EG kommer vi att påverkas av dess utformning. Självfallet kommerde stora flyktingströmmar som vänder sig till om de inte får chansatt komma in där att vända sig fill det land som har en mer humanflyktingpolitik, och kan alltså inte lösa hela Europasflyktingproblem.Det är ett faktum som vi måste ta hänsyn fill. Det är intesjälvklart att politikerna och de politiska partierna i kan utforma enflyktingpolitik med fullständig valfrihet, dvs.valfriheten att välja det bästamöjliga humana resultatet, utan vi måste anpassa oss till den omvärld vi leveri. Det finns en inbyggd motsättningi flyktingpolifiken. 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen rar vi att vi inte kanleva upp till de målsättningar som vi har åtagit oss i och med att vi harundertecknat . förpliktigar oss att taemot alla som kommer till och som är berättigade att få politisk asyl.All denna inbyggda motsättning framkommer också i den dubbelbottnade politiksom vi har . Viför alltså en politik i allmänhet för att slä vakt om de demokratiska fri-ochrättigheterna och de mänskliga rättigheterna. Det har dokumenterats tidigare.Vi har kämpat för att familjer skall kunna återförenas. Det gäller bl.a.' fallfrän de tidigare socialistiska länderna. finns det personer som söker visum för att besöka släktingar i somär politiska flyktingar från . Men dessa personer får inte besöksvi-sum.Skälet till att de inte får besöksvisum är att det har dokumenterats att av dessa personer kommer att "hoppa av" till och söka politiskasyl. Ja, än sedan då? har förpliktigat sig att ge dessa personerpolitisk asyl om de är berättigade till det. För att undvika detta förhindrasalltså familjer att återförenas för personer som kommer från vissa länder,t.ex. Det är ett exempel på den dubbelbottnade politik vi för dag. finns det en lagstiftning som säger att när en utländsk medborgare giftersig med en svensk medborgare eller med en person som har rätt att vistas ilandet, får denna person inte uppehållstillstånd utan ett s.k. periodisktuppehållstillstånd som omprövas var sjätte månad . Dettaär för att det skall gå att utröna huruvida äktenskapet är ett skenäktenskapeller inte. Varför skall vi utsätta dessa människor för denna förnedrandebehandling genom dessa förhör som polisen genomför? Jo, för att vi är rädda föratt folk skall utnyttja skenäktenskapet som en metod för att komma tillSverige. Det försöker man alltså att förhindra med hjälp av denna lagstiftningom skenäktenskap. Resultatet har blivit att vår egen lagstiftning harmöjliggjort en omfattande slavhandel med kvinnor som utnyttjas av svenska mänoch skickas sedan tillbaka till sina hemländer om de inte passar Det finnsåtskilliga exempel på svenska män som har gift sig fyra fem gånger med kvinnorfrån utlandet som de sedan utnyttjat grovt. Rädslan för att folk skall kommatill ligger bakom denna tankegång. Mankunde ge många exempel. Men i alla dessa exempel framkommer denna motsättning.Å ena sidan säger vi att alla människor är en tillgång, att medmänsklighet,solidaritet och de humana värdena måste vara vägledande för våra politiskahandlingar Å andra sidan betraktar vi dessa människor som potentiellalycksökare. Dessa människor misstänkliggörs. Vi föreslår åtgärder för attgranska deras identitet, och vi överlåter den polisiära myndighetskontrollenfill olika trafikbolag. Vi behandlar över huvud taget dessa människor somproblem som kommer till och som vi vill bh av med. Fråganär om det finns fog för detta. Det är möjligt att det finns fog. Det är möjligtatt hela denna dubbelbottnade politik bygger på den inbyggda motsättningen. Detär också möjligt att alla de restrikfioner som finns, allt detmisstänkliggörande som i.dag finns, visumtvång osv. som stoppar människor attkomma till och söka politisk asyl är befogade. Sålänge vi har den lagstiftning som finns , så länge vi har de beslut somriksdagen har fattat, så länge vi har den i programmatiska ordalag humana ochgenerösa flyktingpolitiken som skall bygga på solidaritet, omtanke och medmänsklighet, måstevi slå vakt om de traditionella värderingarna. Hela det solidariska samhälletbygger pä dessa värderingar Vi har inte råd att ifrågasätta dem. Så länge vihar denna inriktning får regeringen finna sig i att oppositionspartierna harsom sin uppgift att se till att de beslut som vi fattar också verkställs. Jagtror inte att regeringen är motståndare till dessavärderingar, och jag tror inte heller att regeringen intevill slå vakt om värderingarna. Regeringen har antagligen goda skäl till attanvända sig av den dubbla politiken. Men frågan är om vi kan fortsätta på detsätt som vi agerar . Vad är effekterna av de dubbla budskapen? Styrksförtroendet gentemot politikerna, de polifiska partierna och de beslut som vifattar i med hjälp av den dubbla politiken? Vad är det i så fall somär lösningen? Vi måste kunna precisera vad vi menar med generös och humanflyktingpolitik. När jag talar med på varvet säger jag till honom attdet är viktigt att slå vakt om solidariteten i det här samhället. Det ärviktigt inte minst med tanke på att om solidaritet avskaffas kommer de svagagrupperna i samhället att drabbas. Det är viktigt att vi inte delarmänskligheten i vi och dem. Vi är svenskar och de andra är flyktingar, ochflyktingarna behandlas annorlunda. Nästa gäng drabbas någon annan grupp - detkan vara handikappade, pensionärer eller kanske kvinnor - om vi inte slär vaktom principen om solidaritet. säger att han är överens med mig. Mennär han frågar mig vad jag menar med human och generös flyktingpolitik ochsolidaritet, är det viktigt att jag kan svara på frågan. Vifrån säger att en human och generös flykfingpolifik inte behöverutgå från folkmängd eller- i jämförelse med andra länder-antaletflyktingar som tar emot. Vi kan lika gärna se på förhållandet till vårlevnadsstandard, inkomst per capita, demokratiska traditioner ellerarbetarrörelsens grundläggande principer och på så sätt ändå utöva en generösflyktingpolitik och ta emot ännu fler flyktingar än vad vi gör . Detär viktigt att de andra partierna försöker definiera vad de menar med engenerös och human flyktingpolitik. Vad innebär det i verkligheten? Folk kräveren definition. Så länge vi inte definierar klart vad vi menar, sä länge vi integer svar på den inbyggda motsättningen som finns i flyktingpolitiken,skapas denna misstro, misstänksamhet och allmänna rädsla som kan leda till denöppna rasism som vi har . Jag yrkar bifall till samtliga reservafioner iföreliggande betänkanden. 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen 31 (): Vi skriver historia . Den tid kommer när vi och det som nuhänder blir historia. Hur skall omdömet om låta? Kommer det attheta att en våg av rasism drog genom landet? Det måste vi förhindra. Vi kaninte acceptera att framtidens dom över blir att det 1990 drog envåg av rasism genom landet. Vi måste på alla fronter motarbeta detta. Viser de nya svenskarna överallt. De tillhör , och de fillhör framtiden. Enganska stor grupp av svenska invandrare tillhör redan historien. 1989/90:133 1 juni1990 Flyktingpolitikenoch tvångsmedel i utlänningslagen måste acceptera bådehistorien - den kan vi ändå inte göra någonting åt -och , den verklighetsom råder i landet. Det ligger möjligheter i detta. De nya svenskarna somkommer hit är en resurs för framtiden. De utgör naturligtvis en kulturell ochen personlig resurs, men också en arbetskraftsresurs som kan användas för attbygga upp landet. är ett litet land. Vi kan gott och väl ta emotflyktingar för att främja en god utveckling för framtiden. AlexanderChrisopoulos tog upp risken för att man, om man behandlar människor och djurokänsligt och kallt, fill sist blir okänslig och kall. Genom att skada andramänniskor skadar vi också oss själva. AlexanderChrisopoulos talade också om den grupp som står utanför samhället och som gersig på de svagare. Det är inte bara denna grupp som inte accepterar reglernasom står utanför samhället, utan det finns ytterligare en grupp: de människorsom befinner sig på våra förläggningar Det är en blandad grupp av människorsom också står utanför vårt samhälle, men som utlänningar i har devissa rättigheter enligt grundlagen som de inte alltid får tillgodosedda. Ocksåmiljöpartiet de gröna vill ha en enig flyktingpolitik. Det är inte fråga omannat. Det vill alla ha. Men den enighet som majoriteten vill uppnå är att allaskall tycka i enlighet med majoritetsförslagen. var 50 reservationerfogade fill betänkandet om utlänningslagen plus de vilande punkterna.Majoriteten har inte på en enda punkt ändrat på någon bokstav efteroppositionens önskemål. Vad är det för sorts enighet? Enighet uppnår man genomatt ge och ta. Här har man icke rättat sig efter den opposition som ändå fannsinom tre parfier Vad innebär överhetens ansikte? Vad visar överheten som sin avsikt ochvad tillåter den? Vad sanktioneras av överheten i när det gällerflyktingpolitiken? Jo, man kriminaliserar asylsökandet i sig genom attlagstifta om tvångsåtgärder, ta till undantagsparagrafer och tala om missbrukav asylrätten. Begreppen "missbruk av asylrätt" och "falskaflyktingar" infördes i vårt språkbruk genom ett pressmeddelande beståendeav sex punkter Etablissemanget i detta sammanhang består av regeringen, stadigaverk, poliser m.m. och den byråkrati som hänger samman med deras verksamhet. I ett TV-program sade hon att denär bättre än de flesta andra. Där förekommer det inga terrordåd - precis som omSveriges övriga förläggningschefer skulle rå för vad som hänt där! Det är ändåinte förläggningscheferna som har inflytande över om det blir terrordåd ellerinte. Utlänningarna tycker att det är bra att de får arbeta, även utan lön.Också anser att de asylsökande skall få dämpa sin ångest ochapati med meningsfull sysselsättning, t.ex. genom att arbeta. Men då skall deha betalt, så att de själva kan bekosta sin lägervistelse med den lön som defår när de arbetar Ocksåsocialdemokraterna tycker att det är bra att de asylsökande arbetar, dvs. om deinte får lön. Socialdemokraterna har alltid stått på lönearbetarnas sida, menhär gäller visst andra regler talar om full sysselsättning föralla, och det borde också omfatta de asylsökande som finns i . För attdet inte skall bli något missförstånd vill jag betona att jag inte menaratt vi kan garantera de asylsökande full sysselsättning. Men de skall ha rättatt få arbeta om de vill och om det går att ordna arbete. Är på väg tillbaka till främlingsfientlighet och invandrarhat?Vi har under århundraden varit mycket restriktiva mot utlänningar och tagit inenbart högt utbildade till hovet eller till bergsbruket. Vårt gamla förtryck avt.ex. zigenare är känt . Vi har t.o.m. förtryckt vår egen urbefolkning,samerna. Nej, låt oss ta väl hand om våra nya svenskar och låt demfå göra rätt för sig. Det vill de ju själva. befinner vi oss i ett läge som vi tidigare endasttalat om och som vi egentligen inte trodde skulle bli verklighet. Dagensproposition handlar om tvångsåtgärder mot en av de mest utsatta grupper vi hari samhället, nämligen flyktingarna. Proposifionen innehåller även förslag omtvångsåtgärder mot barn. Det här ärendet fick inte stå först på dagens lista,utan det fick komma när dagen var litet framskriden. Den nya utlänningslagen antogs fill största delen den 31maj 1989 och trädde i kraft .