prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Först vill jag bara nämna några sakereftersom vi behandlar ett betänkande där finansutskottet tillstyrker atl riksbanksfullmäktige bevil jas ansvarsfrihet för sin förvaltning och också biträder fullmäkti ges förslag till disposition av resultat och lill kompensation för det inkomstbortfall som staten lidit i samband med att huvudmannaskapet ändrades föi' mynltillverkningen. Ulskotlel föreslår således alt fastställer balansräkning och resultaträkning. 164 Med anledning av redogörelsen förriksbanken har vi också tagit upp fyra motionersom har avlämnats under den allmänna motionstiden. Det lycks vara så atl mångaanser atl fortfarande har ett inflytande över . Men vihar, vilkel har varit inne på. hell stiftat en nyriksbankslag. Sådana frågor som bl.a. behandlas i de första motionerna, omavskaffandet av lioöringen som växelmynt, är alltså frågor som ensamnu har att ansvara för Där kan man säga atl motionären harblivit bönhörd. , för sedan, beslutaderiksbanksfullmäktige att tioöringen skall slopas och ersättas med en nyfemtioöring som lägsta myntvalör. Indragningen av lioöringen kommer att sketidigast . Delta gäller också den andra motionen av tvåsocialdemokrater om att ett eventuellt nytt liokronorsmynt skall ges ut i enhelt nickelfri legering. Riksbanksfullmäktige har även här fattat beslut omalt det nya liokronorsmynt som kommer skall ulföras ien hell nickelfri legering. Moderaten har lämnat en motion som ocksågäller ansvarsområde, nämligen hur valutareserven skall varauppbyggd. skall inte genom uttalande begränsa riksbanksfullmäktigeshandlingsfrihet i detta avseende, varför den här motionen naturligtvisavstyrks och förhoppningsvis inte kommer tillbaka nu när del är somhar ansvaret för valutapolitiken. Det är grundlagsfäst. Det ser alltså, LarsTobisson, ul som om del har gått myckel fort med oberoendeslällning. Det som tar upp är rikligt, eflersom han behandlar denreservation som finns fogad till belänkandet. I den vill reservanterna gå ettsteg längre. åberopar utskottsmajoritelen alt sä sent som hösten1988 har antagit nya lagar som reglerar verksamhet. Det var lagarsom föregicks av elt omfattande utredningsarbete av den slatsskuldspoliliskakommitté som nämnde här. I motionen och reservationen harytterligare frågor för atl öka självständigheten tagils upp. Det är riktigt, som påslår, atl det harpågått en hel del diskussioner i om att eventuellttillsätta en ny ulredning, inte minst med anledning av den internationelladiskussion som förekomm-mer om centralbankernas ställning och verksamhet. Menför dagen har det projektet avförts från dagordning. Mananser där att det, eflersom de här frågorna har varit föremål föröverväganden och vi har fåll en helt ny riksbarikslag, inte finnsnågon anledning atl vidta ytterligare åtgärder I vissa av de frågor som tasupp, som samrådsförfaranden mellan , kan man gå motionärernatillmötes utan att samrådsförfarandet formaliseras. ställde några frågor till mig. Han undradeav vilken anledning vissa direktiv till ett kommitléuppdrag som var ute tilldiskussion drogs tillbaka . Det finns kanske anledning, som viutskottsmajoriteten säger, alt vänta någol med ytterligare ålgärder, eflersombeslut har fattats om en ny riksbankslag. Men det innebär också ettproblem att hell fjärma från rikdagens kontroll. Det kan också havissa demokratiska aspekter citerade ut en debattartikel. Jag har lagtmärke till alt i sin motion anser att uppdrag som riksdagsledamotinte bör vara 1989/90:118 9 maj1990 förenligtmed ledamolskap i riksbanksfullmäktige. Del antyds av atlpolitiker kan göra det lilel för lätt för sig. nämligen all resonemangenhandlar om alt enbart trycker upp sedlar Som jag uppfattar del kan det finnas en del tankegångarbakom den här motionen och reservationen om atl demokratin upplevs som för mjukdä de riktiga ekonomiska besluten skall fallas. Dem skall vi överlåta påekonomisk expertis som. vilkel slår någonslans i motionen, har den teoretiskaoch praktiska erfarenheten av ekonomiska frågor Det finns alltså vissademokratiska aspekter på en sådan här fråga. Även om detta är frågor som vi medtanke på den internationella integrationen har anledning atl uppmärksamt följa,finns det anledning alt ta del litet lugnare. Jag går väl nägol lill mötes om jag på dethär litet mjuka sättet yrkar avslag på reservationen om ell ytterligare oberoendeför och bifall till finansulskoltels hemställan i betänkande nr 27. 146 LARSTOBISSON (m): Jag konstaterar atl faktiskttog varning och gick ut mycket löst, får vi väl säga, i försvaret förutskottets ställningslagande. Det iir inte sä konstigt, för en kritik somskulle anföras mol vår motion och mot reservationen skulle också lill 100 %träffa de tilltänkta utredningsdirektiven, som inte bara var något löst utkastsom flöt omkring i ulan som av det ansvariga statsrådethade delgivits talman för samråd. Det gör man inte med det allraförsta utkastet på områdel. Jag skulle bara vilja säga lill att delsjälvklart inte är fråga om att frikoppla frän kontroll.Tvärtom. Det är såväl min uppfattning som den uppfattning som kom lill uttrycki utredningsdirektiven, all fortfarande skall vara elt riksdagensverk som har ett ansvar för. Men den kontroll som skallutöva, skall vi utöva på del vis som vi normall verkar pä, nämligen genom attdiskutera riktlinjerna för penningpolitiken saml ange vissa normer och mål sombör följas. Sedan gäller det, menar jag, att överlämna ål en självständig ledningför atl utifrån dessa demokratiskt fastställda kriterier föra enpolitik som värnar valulans yttre och inre värde. Det är som sagt den modellsom man alltmer får klart för sig skall eftersträvas om man vill nå resultat pådet här områdel. Jag nöjer mig också med atl konstatera all stort eftertryck sade att del för dagen inte är aktuellt med förändringarav del här slaget. Jag noterar delta. Jag skulle bara vilja tillägga all deltaär en sak som faktiskt brådskar. Det sker förändringar mycket snabbirunt omkring oss, och förändringar händer mycket snabbi med ekonomi.Försämringen går raskt, och det vore önskvärt atl vi inte fick elt dröjsmål vilket faktiskt blir fallet om vi försitter tillfället att åstadkommagrundlagsändringar redan lill hösten. 147ROLAND (); log upp frågan om att riksdagensätter upp normer och mål för . Det står också i reservationen altriksdagen kan sättaupp som elt sådant mål alt skall ha till uppgift att värna omkronans yttre och inre värde. Det är i och för sig elt viktigt och bra mål, mendet finns sä inånga andra viktiga mål för den ekonomiska politiken. Om man alltför myckel preciserar sådana här mål förriksbanken, kan del leda lill alt andra mål eftersatts, exempelvis den fullasysselsättningen, så att arbetslösheten blir en variabel som den övrigaekonomiska politiken och finanspolitiken kan ha svårt att parera. Även om den här frågan är väckt med lanke på den snabbainternationalisering som sker i ekonomin, tror jag alt man ändå inte får blifarlblind ulan all del är viktigt alt se att det kan finnas vissa problem. Jagtror alt del är viktigt atl observera alt det kan finrias falluckor När vi har fatlat beslul om en ny riksbankslag,tror jag all vi kan fundera litet till innan vi går elt sleg längre. Anf.148 (): Låt mig bara få påpeka alt när jag talar omnormer och riktlinjer som skall anges av , länker jag inte på det somjag menar skall skrivas in i grundlagen, för del behöver vi inte upprepa. Detstår där och behöver inte behandlas från ena året till det andra. Jag tänker mig självfallet atl vi liksom i vårabetänkanden om den allmänna ekonomiska politiken klarar ul vad som gäller pådet penningpoliliska området, vad som just nu är aktuellt, om del är atl vibehöver försöka balansera upp ett underskott i bytesbalansen, så all viprioriterar det yttre värdet, eller om del är något annat som skall tas fram. Detta är sådant som vi kan diskutera. Vi kan, genom debesök som jag menar atl riksbankschefen skall avlägga i finansutskottet påvissa lider inför de här ställningstagandena, säkerställa alt riksdagenverkligen har hand om ledningen i de principiella frågorna. vågar inte riktigt, åtminstone inte ,lämna uppdraget till atl försvara valulans yttre och inre värde,därför atl det finns sä många andra ekonomisk-politiska mål som ärbetydelsefulla, och nämner sysselsättningen. Men det ärfaktiskt på det sättet atl inte har sysselsättningen som sinuppgift. Dess uppgift är att sköta vår penningpolitik, kredit- ochvalutapolitiken. Den avvägning som skall göras medall annan ekonomisk politik, bl.a. syftande lill att hålla uppesysselsättningen, vilar någon annanstans. Den vilar ytterst här i ,och del är sedan uppdrag lill regeringen alt svara förfinanspolitik, arbetsmarknadspolitik och sådana saker Denna uppdelning i skildaavdelningar för finanspolitiken och periningpolifiken har vi all anledning attlära oss, för det är just själva finessen med vad jag har pläderat för, eltstärkt oberoende för . 149ROLAND (): har ju tillhörtstatsskuldspolifiska kommittén, och vad jag förstår av de diskussioner somförts där och som också fördes när vi antog den nya riksbankslagen har jusldetta med att man preciserar ändamål varit en svår avvägningsfråga,just med tanke på att målen för den ekonomiska polifiken och de medel som mananvärider i den Prot.1989/90:118 ekonomiska politiken, av vilka penningpolitiken är elt,skiftar över tiden. Detta är därför en fråga som manordentligt måsle fundera över Jag räknar med att vi kommer atl få anledning atlfortsätta fundera ett tag Ansåg I tnves e- till. Vi har ändå en nyriksbankslag som innebär ett steg pä den väg som Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fallasden .) 21 § Anslag till investeringar, m.m. Föredrogs finansutskottetsbetänkande /90:FiU34 Tilläggsbudget II inom område (prop. 1989/90:125delvis). AnL 150 (): belänkande 34 gällertilläggsbudget IIinomfinansdepartementets område. Jag skall försöka alt helt kort beröra två områdendär. har begärt ytterligare 230 milj. kr.,efler att tidigare ha fåll 1 100 miljoner - inte 1,1 miljon som det råkade slåi del ursprungliga budgetförslaget. kommer man alltså igeu och begärytterligare 230 miljoner Problemet är atl man har förbrukat bara 376 miljonerunder . De 724 milj. kr som är kvar lycker vi moderater att manböra kunna klara sig på , åven om byggnadskostnaderna harökat en del. Dessutom skall i framliden finansierasina investeringar med upplåning och inte via budgetmedel. Därför anser vimoderater all del inte behövs något tilläggsanslag ulan atl man kan använda de724 miljonerna under resten av budgetåret. Det andra områdel år kompensation för arbetsmiljöavgiflmed 280 milj.kr. Vi moderater har konsekvent arbetat emot införandel avarbelsmiljöavgiften. Därför anser vi hell naturligt atl någol tilläggsanslaginte heller riu behövs. Med detta yrkar jag bifall till reservatiorierna 1 och2. AnL 151 (); Arbetsmiljöavgiften, som beslutadeom våren .1989, har en dubbel uppgift. I del korta perspektivet är uppgiftenall åstadkomma en åtstramning som medverkar lill att dämpa överhettningen iSveriges ekonomi. 1 det något längre perspektivet, och då avser jag från ochmed , är uppgiften alt skapa möjligheter för människor som är förtidspensionerade eller långtidssjukskrivna att återgå till ett meningsfylltarbele och därmed öka utbudet av arbetskraft. som utskoltsmajoriteten föreslår, utge kompensationför arbetsmil jöavgiften omöjliggör självfallel avgiftens första uppgift, alt bidra till all 168 . dämpaöverhettningen i ekonomin. Det är anledningen till all vi i går emotdenna kompensation. Därmedyrkar jag bifall lill reservation 3 i nu aktuellt betänkande. 152 (); Jag vill börja med atl yrka avslag på de trereservationerna och bifall till ulskotlets hemställan. Belänkandet beslår av två delar som gäller delsinvesleringar, dels arbelsmiljöavgiften. För investeringar begärs elltilläggsanslag på 230 miljooer sorii behövs dels med tanke påkostnadsutvecklingen på byggmarknaden, dels för vissa nyförvärv såsom Sagerskahuset. I motion Fi49. som har skrivit, är det välell missförstånd, för där sägs alt invesleringsavgifien skulle vara orsak lillde ökade byggkostnaderna. Invesleringsavgifien har funnits i bara ell år - denvar under och har stigit lill . Del är ju en väldigtkort tid, och inverkan har varit ganska marginell på de totalabyggkostnaderria. Avsikteri med investeringsskatlen har faktiskt varit atlstyra över byggande från kontor till bosläder Som del slår i betänkandetbetalar ju inte heller staten någon invesleringsskatl. Beslutet om inköp och ombyggnad av ställdesig alla parfier bakom i överläggningar med regeringen. 1 reservafion 1 lar moderalerna också upp del faktum atlbyggnadsstyrelsen endast har använt en tredjedel av sitt anslag. Utskottetsmajoritet har förståelse för detta, och vi avstyrker därför motionen. Det är juinte så konstigt alt utgifterna ibland är lilel ojämnt fördelade över året ochibland även mellan åren. Detta är faktiskt en av anledningarna till atl visuccessivt inför treårsbudgetar Jag yrkar avslag på den reservationen. Vi hade en diskussion omarbetsmiljöavgifterna i samband med all de infördes. Del finns därför ingenanledning att ta upp den frågan igeri. 1 årets budgetproposition nämns atl statligt finansieradverksamhet skall kompenseras. Det har vi alltså, , redan ställt ossbakom. I budgetpropositionen annonserades också vad som skulle stå ililläggspropositio-nen. Del gäller jusl nu siatsbidragsfinansierad verksamhet. Delhandlar om löner till grundskolor Grundskolor har ju inte på något sätt någonmöjlighel alt ta ut ökade avgifter eller atl öka klasstorleken för allkompensera sig för de ökade utgifterna. Jag yrkar avslag även påreservationerna 2 och 3. Anslag lid invesleringar, m.m. AnL 153 RUNERYDÉN (m); Jag vill bara till Marianrie Carlslröm sägaalt invesleringsavgifien för byggen självfallel påverkar byggnadskoslnaderna iregionen. Dessutom vill jag peka på alt jag tycker atlbyggnadsstyrelsen skulle kunna klara sig på de 724 milj, kr som den har kvarför det aridra halvåret. Man hade förbrukat pengarför endasl ungefär elt kvartal, säger också atl investeringsavgifteninte har påverkat byggnadskoslnaderna särskilt mycket i Stockholmsregionen.Däremot lycks Prot.1989/90:118 den ha verkat myckel snabbt i . Avgifternavar nämligen där införda mellan kl. 9.05 och11.00 , och sedan var regeringen nöjd med den insatsen. Anslag till investe ringar, m.tn. j, jg (); Jag sade inte atl invesleringsavgifien intehade någon belydelse ulan all den hade en marginell belydelse. Invesleringsavgifien i infördes ifebruari, och den gäller fortfarande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslul skulle fattasden .) 22 § Beslut om fortsatt ärendebehandling onsdagen den 16maj Kammarens beslöt atl ärendebehandlingenskulle fortsättas vid arbetsplenum . 23 § Anmälan om frågor Anmäldesalt följande frågor framställts 1989/90:595 av Ingbrilt Irhammar (c) tilljustitieministern om permissions-och frigångsreglerna inom kriminalvården; har ingaspår efler bankir som rymde från Svarlsjöanslalten utanförStockholm vid en permission . är dömd för grov förskingringtill fängelse. Delta ekonomiska brottmål anses vara del mest omfattandehillills i svensk kriminalhistoria. vet ingen var K G Janssonbefinner sig. Myndigheterna misstänker att han lämnat landet. Trots dennamisstanke har ingen efterlysning via skett. har fått nytt pass som hantillåtits förfoga över, vilkel troligen har underlättat rymningen. Frikostigapermissions- och frigångsregler i kombination med bristande kontroller för debrottslingar som begått myckel allvarliga brott gör det tämligen enkelt alt avvika.Det finns flera exempel på liknande händelser Mot bakgrund av ovanstående vill jag slälla följande frågatill justitieministern: Ämnar regeringen vidta någraåtgärder med anledning av händelser av denna typ och i så fall vilka? 1989/90:596 av () lillstatsrådet om kapilal-täckningsreglerna ochkredilförsäkringsbolagen; I samband med atl förrahösten antog nya kapitalläckningsreg-ler för banker och andra kreditinstitut ienlighet med den s.k. Baselkommil-téris förslag, beslutades pä förslag avregeririgeri tillfälliga övergärigsregler för krav på kapitaltäckning vidfordringar på försäkringsföretag till utgången av 1990. Skälen för dessa övergångsbestämmelser var atl närmareklarlägga vad EGs slutliga ställningstagande blir vad gäller atl undanröja dekonkurrensnackdelar för kreditförsäkringsbolag i förhållande tillkreditinstitut som införandel av Baselkommilténs kapitalläckningsregler kommeratt innebära. uttalade enhälligt, i samband med sitt beslul omförlängning av nuvarande övergångsbestämmelser, alt ansträngningar bör görasför all en mera tillfredsställande lösning skall komma till stånd somundanröjer snedvridande effekter på konkurrenssituationen. Mot bakgrund av atl gällande beslul endast gällerinnevarande år frågar jag- I avvaktan på EGs slutligautvärdering- kommer regeringen att före innevarande års utgång atlförelägga förslag som tills vidare undanröjer den missgynnadeställning ur kapitalläckningssynpunkl som införandet av de nyakapitaltäckningsreglerna skulle innebära för kredilförsäkringsbolagen? 24S Kammaren åtskildes . TOM T;SON THYBLAD 1 § Justering av protokoll................................................................................ 1 2 § Beslut rörandeutskoltsbetänkanderi som slutdebatterats den 4 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU27................................................ 1 Näringsutskoltetsbetänkande NU7................................................................ 2 Näringsutskoltetsbetänkande NU25.............................................................. ...... 3 Näringsutskotlelsbelänkande NU28............................................................... 3 3 § Meddelande om samlad votering............................................................... 3 4 § Statliga förelag ..................................................................................... 4 PerWesterberg (m) LouiBernal (mp) Sten-OveSundström (s) BengtHurtig (vpk) Beslulfattades under 6 § 5 §Bioteknik, m.m........................................................... 41 AndersCastberger (fp) AnnikaÅhnberg (vpk) vicetalmannen (om sammanträdels fortsättning under kvällen) () () BengtHarding () () (vpk) () () Tredjevice talmanneri (om debaltreglerna) () Beslut fållades under 6 § 172 6 § Beslul........................................................................ 90 Näringsutskoltetsbelänkande NU35................................ 90 Prot. Jordbruksutskottetsbetänkaride JoU9............................. 91 Lagulskonetsbelärikande LU31....................................... 93 7 8Ändring fördrag om internationell järnvägstrafik (CO- TIF) .................................................................................. 93 8 §Äktenskaps- och arvsrätlsliga frågor......................... 93 CharlotteCederschiöld (m) ElisabethPerssori (vpk) ElisabetFrarizéri (mp) 9i} Beslutom uppskjuten votering av kvällsärenden....... 116 108Ajournering för middagsuppehåll............................... 116 118Återupptagna förhandlingar....................................... 116 LolaBjörkquist (fp) 13.................................................................................... 8Vissa skadeståndsfrågor 119 ElisabetFranzén (mp) Beslutskulle fallas den 16 muj 14.................................................................................... §Vissa fastighetsrättsliga frågor 130 UllaOrring (fp) 15.................................................................................... 8Sakriittsliga frågor 138 AllanEkström (m) 173 Prot.1989/90:118 () ElisabetFranzén (mp) 16 §Översyn av lagen om ekonomiska föreningar........... 146 LolaBjörkquist (fp) ElisabelFranzén (mp) 17 8Skadeståndsansvaret vid atom- och oljeskador....... 152 ElisabetFranzén (mp) 18 8Vissa försäkringsfrågor............................................. 157 19 8Allmänna val.............................................................. 160 TilläggsbudgetII inom område....................................... 160 Finansutskottetsbetänkande FiU35 Beslui skulle fattas 20 8Riksbankens förvaltning ............................... 161 RolandSundgren (s) 21 8Anslag lill investeringar, m.m..................................... 168 IvarFranzén (c) MarianneCarlström (s) 22 8Beslut om forlsatl ärendebehandling onsdagen den 16 nuij .... 170 23 8Anmälan om frågor Prot. 1989/90:595av () om permissions- och fri- gångsreglernainom kriminalvården................................. 170 1989/90:596 av () omkapitaltäckningsreg lerna och kreditförsäkringsbolagen.............................. 171 gotab 96824, 1990