prot · GD0980 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi vet också att vi i vissa frågor kan få stöd fråncenterpartiet, i andra frågor kommunisterna. Därefter harvi haft en omröstning i denna kammare som innebar 175 ja och 101 nej till ensocialdemokratisk regering. Vari ligger fifflet i detta, ? Vi har följtförfattningen, och en demokratisk process har avslutats med en omröstning idenna kammare. Jag tycker faktiskt atl skall dämpa tonen en smula,för det är vikliga frågor som vi diskuterar Spar överorden till någol möte somhandlar om någol betydligt mindre viktigt än svensk demokrati och den svenskagrundlagen! framlade i fem punkter förslag.Låt mig peka på att när det gäller tre av dessa fem punkter möter entotal splittring på den borgerliga sidan. lovar atl sänka skatten, och detta kritiserasav och av . lovar en avveckling av kärnkraften - förlåt, attinte avveckla kärnkraften. Även den bäste kan säga fel, och det är ingen somtror att är någon garanti för en avveckling av kärnkraften. Däremotutlovar att kärnkraften inte skall avvecklas på det sätt somriksdagen har bestämt. Har han med sig på en sådan linje? att måste vara med i . Det innebär väl medlemskap i ?Har han med sig på den punkten? Det blir ju ointressant om han talar om en borgerligallians som man på punkt efter punkt- på tre av de fem punkter somhan redovisar här-har stora avgörande klyftor i det borgerliga lägret. tog upp ett antal frågor. Den förstagällde lönestoppet. Varför är det så nödvändigt alt vi gör någonting åtlöneutvecklingen, sade . Han ville göra gällande att det ärmindre viktigt nu än det var tidigare. det är det inte. Det är med andramedel som vi arbetar med denna fråga. Utgångspunkten är någontingutomordentligt viktigt, nämligen den fulla sysselsättningens politik därSverige går mot strömmen. Vi behöver bara titta på för att hittaen arbetslöshet på . Arbetslösheten ute i är i genomsnitt . läget har vi satsat på den fulla sysselsättningens politik, eftersom vi anseratt arbetslöshet är ett hot mot den enskilde individen, mot hans eller hennesfrihet och trygghet, och eftersom arbetslöshet i längden kanske t.o.m. ärelt hot mot själva demokratin. Fackföreningsrörelsen får då naturligtvis en väldigt starkställning, liksom den enskilde löntagaren. Det har lett till att lönerna på treår har ökat medan vi har haft en tillväxt pä . Det är det härproblemet som vi anser vararoten lill det onda. Vi vill bibehålla den fulla sysselsättningen. Men då måsteparterna ta ett gemensamt ansvar. Därför vill inte den socialdemokratiskaregeringen gå den väg som andra länder använder för att lösa det här problemet,nämligen atl låta arbetslösheten öka. Då handlar det inte om eller 2,5 %eller . utan erfarenheten utifrån visar att det då handlar om 5-10%och ibland ännu mer. Detta är problemet, , som vi försökerangripa och där vi icke har gett upp. Med hjälp av den statliga medlaren ochgenom alt sälta tryck på parterna kan vi undanröja de risker de själva annarslöper Del är fortfarande en viktig del i vår ekonomiska politik. ställde också ett antal andra frågor Jagskall försöka hinna börja besvara dem under mitt inlägg. Föräldraförsäkringenhar vi skapat utrymme för inom en balanserad budget. Det har kunnat ske tackvare ett hårt budgetarbete med nödvändiga omprioriteringar Sex veckors semesterär, , en rättvisefråga. Det är orimligt att arbetare inom denprivata industrin skall förvägras detta när andra grupper har rätt lill del.Däremot vill vi skapa flexibilitet när det gäller uttaget av den femte ochsjätte serneslerveckan. Vi tror atl vi därigenom vidtar en mycket positiv åtgärdsett från utbudspolitiska utgångspunkter När det gäller kärnkraften kommer en rad utredningar undervåren. Vi skall bereda dem i vanlig ordning. Därför är del ganska orimligt attbegära att jag , innan vi har fått alla utredningar och innanutredningsarbetet har börjat, skall kommentera delar av ett utredningsförslag. När del gäller barnomsorgen innebär värt förslag attpersonalkooperaiiv nu får statsbidrag och att s.k. företagsdagis också fårstatsbidrag. Det är alltså två punkter där jag förstår alt tidigarebegärt beslut i den riktningen. är min tid ute och jag får förhoppningsvisi en senare replik återkomma till övriga frågor som och andraställt. 8CARL BILDT (m) replik: Statsministern förbrukade i sedvanlig ordningsin tid genom att tala om moderat politik; om socialdemokratisk politik brukardel inte bli mycket besked när han beträder denna talarstol. Han kritiseradeoss på ett antal punkter. Han log upp de fem punkter som jag nämnde i miltanförande. Låt mig då bara konstatera att där har vi en politik men socialdemokraternaknappast någon. Skallskattetrycket höjas eller skall det sänkas? Det vet vi inte. Vad skall man göra med den offentliga sektorn mer änprata? Det vet vi inte. Har mannågon politik för sparande i samhället? Det vet vi inte. Finns detnågon socialdemokratisk energipolitik längre? Det vet vi inte. Hur ser den socialdemokratiska Europapolitiken ut?Del vet vi inte. Del råder stor oklarhet om socialdemokratisk politik.Därför är ju också socialdemokratin en blockering för möjligheter altgå framåt i de här viktiga frågorna. Del rimliga i denna regeringskris hadevarit ett nyval. Författningen lägger nyvalet i statsministerns händer Hanblockerade detta. Därmed vardet en socialistisk majoritet i denna kammare. Jag säg inte några möjligheteratl driva en borgerlig politik med en socialistisk riksdagsmajorilel, ochnyvalet var blockerat. Svårare är egentligen inte den saken. Jag ställde en enda fråga till omsakpolitik. Det gällde den s.k. finanspolitiska åtstramning som skall ske.Skall den ske genom att man sparar på utgifter eller skall den ske genom höjer skatter? Den traditionella socialdemokratiska vägen är höjda skatterDen uteslöt . Den utesluts inte i regeringsförklaringen. Pådenna enda punkt skulle man väl kunna få en antydan till besked. Jag ansluter mig gärna lill fråga omkoldioxidtaket. Det förslag som lades fram innebär utökning avkoldioxidutsläppen. Är detta acceptabelt? Borgerliga meningsmotsättningar finns, och jag anade ensådan när gick upp och polemiserade litet mot mig med att jaghade sagt att socialdemokratin var en dinosaurie, medan han tyckte att den varen sengångare. Jag är beredd all åtminstone sluta en preliminär allians medBengt på denna punkt, efler alt ha konsulterat uppslagsbokangående vad en sengångare är Det visar sig nämligen atl sengångare är ensydamerikansk familj av tandfattiga däggdjur De är långsamma och klumpiga medrunt huvud. De har stora klor med vilkas hjälp de klättrar på undersidan avgrenarna. De är besläktade med de utdöda jälletrögdju-ren. Det verkar som om vihar samma bild av vad socialdemokratin egentligen är AnL 9 () replik: Efter detta finns del inte längre mycketutrymme för statsministern atl tala om borgerlig oenighet, men det finns andrasaker som vi kan diskutera. Statsministern ställde en direkt fråga till mig omskatterna. På den vill jag svara atl vi aldrig kom så långt i våra samtal atlvi diskuterade konkreta förändringar eller justeringar. Från i första handcenterpartiet konstaterades att man inte var beredd att alls göra någrakompromisserom innehållet i skaltereformen. Det är en erfarenhet som ocksåIngvar har kunnat göra tidigare. Sedan säger alt gärna vill varastörst och starkast, och det är jag helt övertygad om att han vill vara. Jagär också säker på alt del är fler som vill vara det. Möjligen är IngvarCarlsson en sådan kandidat. Jag skall erkänna att också jag gärna vill varastörst och starkast, men som alla vet känner jag all jag i varje fall inte ännuär riktigt där Både och talade slående nogmycket om de borgerliga partierna men ganska litet om den egnaregeringsförklaringen. säger att det som drev fram förslaget omlönestopp var att löneutvecklingen var viktig för sysselsättningen. Alldelessjälvklart är det så. Jag tror inte att det råder någon som helst oenighet ikammaren om att löneutvecklingen är viktig. Men det var inte den saken somIngvar ställde en kabinettsfråga på , utan det varmetoden att påverka löneutvecklingen, nämligen förslaget om lönestopp. Det varså viktigt att sade så här; Får vi inte igenom det förslaget ärvi inte bereddaatt regera landet. är lönestoppet borta, som tillbaka och säger alt det faktiskt går bra att regera landet utanlönestopp. Det var alltså omöjligt . Detta är ett nytt besked. Man undrar om regeringens avgångbara var en ren bluff. Var den bara ett sätt alt hitta en utväg för all inteKjell-Olof skulle avgå ur regeringen i protest mot regeringensotillräckliga ekonomiska politik? Det var i så fall uppenbart att det var dettasom det handlade om. Eller fanns det andra skäl till att man drev en ekonomiskpolitik som uppenbarligen inte längre behövs? Vad så gäller föräldraförsäkringen förstår jag visst vilkamotiv som har för atl bygga ut den. Men om del iregeringsförklaringen sägs att reformer skall genomföras bara under förutsättningatt man utan skattehöjningar kan föra en tillräckligt stram finanspolitik, ochom man sedan kommer tillbaka och säger att finanspolitiken inte blevtillräckligt stram utan skattehöjningar och atl man måste föreslå en radsådana, hur kan man då hävda alt det fortfarande finns utrymme för socialareformer? Vad betyder den formulering i regeringsförklaringen som säger allreformer skall genomföras bara om det kan ske utan skattehöjningar och vi ändåkan få en tillräckligt stram finanspolitik? Den frågan har inte svarat på. 10OLOF () replik: Jag ber så mycket om ursäkt för atl jagfaller ur ramen och inte här berättar några sagor eller ägnar mig ål detanimala fältet. I regeringsförklaringen finns trots allt en del sakpolitiksom jag tycker förtjänar en och annan kommentar och en och annan fråga. Fråganom skattereformen berördes av . Låt mig klargöra vårposition i den frågan. Alla vet all skaltereformen kom in i bilden i dessnuvarande subslansiella utformning efter valel 1988. När vi förde våra samtalvar inte frågan om ett extraval ute ur bilden. Del kan den inte vara innan manhar en ny regering sorn är beredd atl regera vidare. I del lägel resonerade viså här: Varför skall vi undanhålla svenska folket möjligheten atl för en gångsskull ha en uppfattning om skattereformen innan den definitivt genomförs? Förmig var del en demokratisk självklarhet att skattereformen ochfördelningspolitiken skulle bli en stor fråga i en nyvalsrörelse. Motsatsenhade varit en sensation. Man kan sedan diskutera hur fasta låsningarna har varit påolika håll. De har varit betydande, vilket är beklagligt. Jag tycker alt detfinns anledning atl också i fortsättningen diskutera skattereformen. Denfinansiering som valts av och socialdemokraterna kommer nämligenenligt min uppfattning att leda till betydande fördelningspolitiska ochsamhällsekonomiska problem. Det tycks som om regeringen var inne på ungefär sammatankegång. På s.9 i den version av regeringsförklaringen som vi har fåll slårnämligen alt regeringen kommer att genomföra en utvärdering av reformensfördelningspolitiska och samhällsekonomiska effekter Det är bra, men det kaninte innebära atl låsningarna är totala. Låt mig fråga: Av vem, hur och närskall utvärderingen genomföras? Det är viktigt att den sker fort och blir endel av underlaget för de kommande besluten. Utvärderingen kan sedan fortsätta även efterbesluten, men det är viktigt att vi får veta hur utvärderingen skall gå till. AnL 11 (vpk) replik: Jag har bara två frågor lill statsministernjust , nämligen dels en fråga om del kommunala skatlestoppet, dels en frågaom miljökonferensen, I mitt inledningsanförande sade jag all vi är motståndarelill kommunal-skaltestopp. Varför är vi del? Jo, därför alt den kommunala ochlandstingskommunala sektorn har stora ekonomiska underskott. Samtidigthar man stora ekonomiska behov som måste tillgodoses. Vi anser atl ett kommunallskatlestopp måste kombineras med ett ekonomiskt slödpakel lill kommunsektorn.Under 1980-lalel exporterade staten en del av sitt underskott lill kominunerna.I dag finns elt stort överskoll i statsbudgeten som ungefär motsvararkommunernas samlade underskoll. Hur regeringen hanterar frågan om kommunernas ekonomivisar, anser vi, vilken väg man vill gå. Framhärdar regeringen i sinuppfattning om ett skatlestopp ulan statliga stödpengar, öppnas inte vägen fören demokratisering av den offentliga sektorn, som jag tror alt vi är överensom. Satsar regeringen ensidigt på skattestopp tvingar man i stället fram enprivatisering inom vården och omsorgen. Kommunerna måste långsiktigt få ellbättre skatteunderlag. har regeringen utlovat en utredning om bättre kommunalskatteutjämning. Del tycker vi är en bra idé. Vi anser atl alla kommuner skallomfattas av skatleutjämningen samt att företagsbeskattning ellerkapitalbeskattning är rimliga alternativ. När nu skattebasen för inkomst avtjänst vidgas kan man tänka sig alt kommunerna får behålla de extraskatteintäkter som uppstår Vårt parti är ingen vän av högre kommunalskatter, men vianser och inser atl det inte är vettigt alt lägga elt tak som intetäcker hela stugan. vet vi alt det regnar in i många av landetskommunalhus. Därför är min fråga; När tänker regeringen tillsätta den härutredningen och inom vilken tidsrymd skall utredningen vara färdig med sittarbete? Dessutom skall jag ställa en fråga orn miljökonferensen,som talar om i regeringsförklaringen. Avser man att vid dennamiljökonferens la upp till diskussion frågan om olika kärnkraftverk runtÖstersjön? Jag anser atl del finns utrymme för ett gemensamt agerande med t.ex.Danmark. Den danska regeringen har erbjudit ekonomisk hjälp och hjälp medatt utveckla en miljövänlig energiplan. Kommer frågan om reaktorerna attdiskuteras vid miljökonferensen? AnL 12 PERGAHRTON (mp) replik: Del är synd att det finns så mycket viktigtatl säga om vem som sade vad lill vem när under regeringskrisens dagar, så attstatsministern i hastigheten inte hinner med att tala om astma hos skolbarn,kärnkraft, arbetslöshet och sådana saker Lät mig ta upp detta med arbetslösheten. Det ärimponerande att här varnar för den arbetslöshetssituation sområder i . Jag tyckeratl det är alldeles utmärkt, för det är ell bistert faktum. Men vad som är engåta är hur han kan lova att han skall bekämpa arbetslösheten i ,som han aktivt anpassar och ansluter hela den svenska ekonomiskapolitiken till den som förs i EG. Det är ju så det ligger till. skall visserligeninte bli medlem i EG men skall, som det står i regeringsförklaringen, delta iden inre marknaden. På den inre marknaden skall lika regler gälla för kapital,tjänster, varor och arbetskraft. Där skall vi vara rned. Var och en som sysslarmed EG-frågorna vet atl det innebär att vi måste föra en gemensam ekonomiskpolitik, en gemensam skattepolitik och en gemensam finanspolitik. 1 allaväsentliga avseenden som påverkar arbetslösheten måste vi föra en med EGgemensam politik. De hade 1972 en arbetslöshet på svensknivå, . Deras arbetslöshet har sedan EG-inträdel fyrdubblats ochkommit upp på grekisk eller portugisisk nivå. Detta är ju fakta. Om man skall ta socialdemokratins politik här på allvar,måste ni beskriva hur som fullt anpassad medlem i EG;s inre marknadskall kunna föra en politik som leder till en annan arbetslöshet än den somdominerar inom EG. Är det inte ett ganska modest krav att få en sådanbeskrivning? Jag kan försäkra atl detta är en fråga somställs på alla arbetsplatser och i alla Sverigesfackförbundslidningar. får jag det märkliga intrycket alt vi imiljöpartiet är de enda som följer fackförbundspressen. Det är väldigt sällanman hör regeringsföreträdare referera till vad sorn står i fackförbundspressen. Vi läser fackförbundspressen, och vi vet att det finns enmyckel myckel stor oro för hur regeringen skall fä denna ekvation att gå ihop,atl återupprätta den fulla sysselsättningen och ansluta sig i allaväsentliga avseenden till en marknad sorn har en genomsnittlig arbetslöshet på9 %. sade t.o.m. , så den kanske har ökat de senastedagarna, vilket jag håller för sannolikt. Skulle ändå inte kunna upplysa inte baramig ulan alla dem ute på arbetsplatserna som undrar; Hur skall EG-anpassningenförenas med en kraftfull politik för full sysselsättning? skall jag börja i andra ändan.dvs. Lät mig först göra den reflexionen efter att ha lyssnatpå Per Gahrlons inledningsanförande alt det inte är lätt att kopiera storatal. Del andra sorn jag skulle vilja säga till Per äratl om nu vi inte får utan diskriminering sälja våra varor på den europeiskamarknaden, om vi ställs utanför den utvecklingen, då skall Per fåuppleva en arbetslöshet som han inte kan drömma om. Det blir enarbetslöshet som kommer in via vår exportindustri och sorn obönhörligensprider sig in över den gemensamma sektorn. I ett läge då murar rivs och gränser luckras upp i Europarekommenderar att vi skall dra ner något av en järnridå runtSverige. Del kommer all slå mot sysselsättningen, och det kominer atl slå i enlång rad andra avseenden. Del är märkligt att inte inser att lösningenpå problemet med arbetslösheten i är att vänstern i Europa ochfackföreningsrörelsen i förenar sig i en progressiv politik. Det är attsatsa radikalt och framtidsinriktat, inte all isolera sig och tro att bara mandrar ner skygglapparna för ögonen så löser sig problemen. Om Per läser fackförbundslidningarna så noga, tagdå och läs om energipolitiken också, så kan vi komma tillbaka och diskutera denfrågan vid nästa tillfälle. Till vill jag säga att vi kommer atl tillsättautredningen möjligt. Jag föreställer mig att vi kan offenfliggöradelta i samband med att vi lägger fram propositionen om skattereformen. Detfinns flera tänkbara kompetenta organ som skulle kunna påta sig uppgiften, ochäven detta skall vi offentliggöra vid del tillfället. När sedan utredningen kan vara klar vågar jag inteha någon riktig uppfattning om, men vi har självfallet ett intresse av attutredningen om de fördelningspolitiska effekterna av skattereformen genomförsså snabbt som möjligt. Om menar även kommunalskatteutredningen,vill jag säga atl jag önskar att den kunde bli klar men atl jag inte vågargarantera något sådant, för vi vet att kommunalskatteutjämning är en väldigtkomplicerad fråga. Jag tror alt det var som ställde frågan omutvärdering, och då har jag berört den frågan i svaret till säger atl nyval har blockerats avsocialdemokraterna. Det är fel. Vi har avgått och låtit talmannen pröva olikaalternativ. Sanningen är ju att hade möjlighet att driva frågan omnyval om han hade önskat det. Jag drar precis samma slutsats som ett antal borgerligatidningar gör, nämligen alt i själva verket inte ville ha nyval. Hanville fortsätta i den nuvarande situationen, där prioriteringuppenbarligen är att försöka bli så stora som möjligt på ochcenterns bekostnad - ja, kanske t.o.m. på socialdemokratins bekostnad. Det ärmoderaternas strategi, och den är överordnad allt annat. Så vill jag svara på ytterligare en fråga, nämligen om denfinanspolitiska åtstramning som efterlyser. Ja, det skall ledarenför ett parti göra som faktiskt föreslår en underbalansering av budgeten med 25miljarder kronor på ! Är del någol område där uppträdermed den totala ansvarslösheten, så är det ju just när det gäller finanspolitiskåtstramning. förespråkar en väldig underbalansering som skulleleda till en våldsam inflation, underbalansering i en omfattning som jag troralt inget annat parti skulle ens drömma om. Stora, ofinansierade skattesänkningarlovas ut med från - total ansvarslöshet ochopportunism! har krävt en skattereform. När vigenomför den och och socialdemokraterna och i stor utsträckningockså lar ansvar för den, då går ut i våldsamma attackerför alt fånga röster på ett sätt som visar att inte tar särskiltstort ansvar för landet. Till slutskulle jag vilja svara på ytterligare en fråga, och kom elt rekordartat stort antal asylsökandetill . Vi haren moltagningsorganisation dimensionerad för 20 000, detkom 1 000 och vi hade prognoser som visade att antalet skulle kommaatt uppgå lill 50 000 I del lägel vidtog vi åtgärder som gjorde alt viändå hade 24 000 personer som stannade på grund av flyktingskäl plus 18000 anhöriga, alltså tillsammans 43 000. Vidare hade vi 23 000 människor påinvandrarverkets förläggningar varav 7 000 med uppehålls- och arbetstillstånd. Då är del verkligen trist att en svår fråga utnyttjas ipartipolitiskt syfte, när i stället kunde hjälpa till alt ta framde platser ute i kommunerna som är nödvändiga för all vi skall klara deflyktingar som redan har tillstånd att bo här. AnL 14CARL BILDT (m) replik; Statsministern är indignerad över attmoderaterna vill bli stora på socialdemokraternas bekostnad. Ja, det må han juvara i egenskap av socialdemokratisk partiordförande. Men del är faktiskt såatt vi står för en politik som vi är övertygade om är rätt och riktig och sundoch sann, och den för vi ut. Det leder av allt att döma till atl också mångasocialdemokrater överger sitt gamla parti, som de tycker är förslelnat ochtråkigt, och så går de lill del som representerar idéerna för framtiden i mångaländer. Det tycker den socialdemokratiska partiordföranden illa om, och det kanjag förstå, men det är inte myckel alt moralisera över i talarstol. Sedan moraliserar han också över att jag inte skulle harätt all ställa frågan lill honom orn vilken finanspolitik som regeringentänker föra. Jag har nog rätten alt ställa den frågan. Sedan har statsministernrätten atl säga att han varken vill eller kan svara på frågan, och del är välinnebörden i det svar vi just fick. Statsministern kan inte svara på frågan, som så mångagånger förut, eller han vill inte svara på frågan. Men det är högst legitimtalt i fråga hur finanspolitiken skall se ut. Ni har inte kunnat föraden tidigare. säger ni alt ni skall föra den. Det finns två vägar; spara påutgifterna eller höja skatten. Jag frågar; Blir det höjda skatter? Frånstatsministern blir det ingel besked. hörde jag i och för sig i morgonekol i förrgår altstatsministerns politik är att, som han sade. Nåja, delvar intressant att få besked på den punkten. En statsminister som i andrasammanhang säger atl han skall samla nationen kring breda lösningar och somsamtidigt säger att han skall isolera näst största parti är inte uteför att samla nationen, utan han är ute för all söndra i syfte att bevara sinegen makt. Del var elt besked så gott som något. Jag upprepar mina frågor: Skattehöjning eller sparande -hur ser finanspolitiken ut? Kommer koldioxidmålet att tas bort eller kommerdet atl vara kvar? Det är tvä raka frågor Jag begär inte alt statsministern skall ge några varaktigasvar. för det vi har lärt oss av dessa kriser är ju att han kan vända på enfemöring. Det som inträffade under regeringskrisen var atlstatsministern avgick pä en 3 protokoll 1989/90:80 politikoch återkom på en annan eller rättare sagt ulan någon politik alls. Samma sakgjorde han . Han gick ut rned en politik och ändrade sigtotalt. Vid regeringskrisen , i striden orn lönestoppet,var det vi som fick rätt. Del går och del iir bra all regera landet ulan dennastatliga reglering.' har blivit de stora U-svängarnasstatsminister i . 15BENGT () replik; Jag log kontakt rned invandrarminister förravåren, när vi såg atl det började bli allt större problem påflyktingförläggningarna att få ut flyktingarna i kommunerna, och frågade om delinte var lämpligt all alla partier samverkade för alt t.ex. få framfler provisoriska bostäder En sådan samverkan avböjde invandrarministern. Så mycket mer kan man i opposition inte göra. Våra lokalaföreträdare försökte på olika siitl la initiativ i sina kommuner för alt ökaflyktingmoltagandet. Del allvarliga rned regeringens nya flyktingpolitik är altmänniskor sorn har skyddsskäl. märniiskor som vi tidigare låtit stanna iSverige och som på goda grunder har sökt sig hit därför att de är förföljda isina hemländer, inte längre har denna självklara rättighet. Min önskan ärfortfarande att regeringen skall ändra den politiken. Sedan är det alldeles klarl att ett skäl till att lönernastiger vilket oroar och många andra, är all det förs en försvag finanspolitik.