prot · GD09124 · 1989-12-31 00:00:00 — Det vore lika bra all irise alt del behövs en komplettering påfinansieringssidan. AnL 6 () replik; Logik kan handla om många olika saker Detförhållande aft vi har reklam i satellitsändningar skulle alltså utgöra skäletlill all alla de farhågor för det onda i form av reklam som uttalades fråucenlerpartiets sida under 70-talel - jag kan hänvisa till riksdagsprotokollen -skulle alltså ha försvunnit i och med alt man har märkt atl reklam inte är såfarligt. Jag kan inte lyda del på annat säll. I annal fall måste jag säga attokunskapen var mycket slor . Min egen utveckling har i stället gått i motsattriklnirig. Inte minst mol bakgrund av den utredning som hargjort inom företagel om reklam har jag blivit något konfunderad inför t.ex. eureklamlid i egna kanaler Jag tillhördem som auser att reklamsändriirigstideri bör vara begrärisad och icke brytapågående program. Jag tror alt del är utomordenlligt viktigt atl vi följerutvecklingen här hemma. lar del hela belydligl lältare. Han ser dellaenbarl som en firiansieringskostnad. Hemskhelerna är inte så hemska som maufråu ceu-terus håll en gång i fiden trodde. Därför accepterar mau nu reklam ochser del som en inkomstkälla. Även riär vi diskuterar reklam i TV är kvalitetsfrågan,hänsynen lill tittarna och kravet på en public service-funktion utomordentligtviktiga faktorer som inte får glömmas borl. sade atl jag anförde ell citat av honom. Detvar självfallel ingel citat, ulan jag talade om ett reklamfrilt publicservice-företag och jag framförde önskemål om delsamma. Del är bl.a. mol denbakgrunden som vi har önskat en parlamentarisk utredning om . AnL 7 JANHYTTRING (c) replik: Problemen med reklam kvarstår Jag kan inteinse alt vi från har varit oförslående på den punkten. Men dessaproblem finns också i alla sändningar som innehåller reklam, vilket jagkan notera alt moderaia samlingspartiet ingalunda har vänt sig emot. Frågan ärbara varför moderata samlingspartiet skall förmena /TV atl kunnala del av de intäkter som faktiskt finns i samband med reklamsändningar Vi i centerri ser del inte som oförenligt att kombinerapublic service-funktionen med vissa kompletterande finansieriugsmöjlighetervia reklamsänd-riirigar Reklamsäridriirigarria kommer rialurligtvis altregleras och exempel på reklamtid är just sådana frågor somskall diskuteras inför ett införande av reklam. Jag förmodar all samma frågorkommer alt diskuteras inför införandel av eu tredje marksänd, fristående,reklamfinansierad TV-kanal. Moderaia samlingspartiet har icke något emotreklamfinausiering av denna kanal eller all denna hemska reklam kommer atlfinnas där Vi icenlern anser all detta bör diskuteras i ett sammanhang. intesärskilt framsynt atl låta /TV avstå ifrån den kompletterandefinansiering som en måttlig reklamsäudniug kan innebära. AnL 8 (vpk): Utvecklingen inom etermedieområdel i omvärldhar präglats av fortsatta och omfattande förändringar Anlalel TV-sän-dandesatelliter har ökat och sänds ett fyrtiotal program över ,varav 15 kanaler sänds vidare till . kan av samtliga hushållse satellilsända program. Om kabelnätels tillväxt fortsätier i samma takt somunder de senasle åren, kommer antalet hushåll som kan se kabel-TV all passeramiljonen . Vpk anser alt jusl med hänvisning lill den snabbautvecklingen inom eter-medieområdet måsle förutsättningar skapas som stärkerSveriges Radios konkurrenskraft och gör del möjligl för atlerbjuda tittama och lyssriarna kvalitativt högtstående program som återspeglarden svenska verkligheten på alla nivåer. Det är på så sätt man skapar verkligavalmöjligheter för folk, inte minsl för de TV-tittare som också ifortsältningen kommer all vara hänvisade lill sändningar via marknätet.Verkliga valmöjligheter skapas genom atl framstår som elt kvalitativthögtstående alternativ till olika multinationella mediebolag som har tagit handom en slor del av salellilsändningarna och överöser oss med undermåliga ochofta våldsförhärligande program. Mol denna bakgrund och i enlighet med vpk;skullurpolitiska målsättning anser vi alt det är av ovärderligt slor belydelsealt förutsättningar skapas så all - som man själv skriver - kanerbjuda de svenska lyssnarna och titlarna en mångfald i utbudet av program somär bildande, kunskapsberikande och inte minsl underhållande och som värnar omvår identitet, kultur och vårt språk och som skildrar den svenska verklighetenpå alla nivåer Kulturministern själv skrev i budgetpropositioueu 1987/88följande om verksamhet: "när ett växande och inte iringa omfattning kommersialiserat och utslätat programutbud når oss viasatellit och kabel är det viktigt att programföretagen lever upp lillgrundtanken om publicistiskt oberoende etermedier, vilka har som euhuvuduppgift all förmedla och levandegöra svensk kultur" Så tycktekulturministern då, och vpk instämde helt i den bedömningen. Om man utgår ifrån vad kulturministern tyckle ibudgetpropositionen 1987/88 skulle del vara ännu viktigare atlprogramföretagen lever upp till grundtanken om publicistiskt oberoendeetermedier vilka har som en huvuduppgift all förmedla och levandegöra svenskkultur För detta ändamål behöver dock ökade resurser Iställel har Radio-koncernens intäkter successivt utholkats under enföljd av år Så kan del inte fortsätta. Alla som verkligen menar allvar med atlönska en bättre svensk radio och television som kau möta kommersialismenskrafter, måste inse att ökade resurser måste ställas till Radiosförfogande. Vpk har förordat höjningar avmotlagaravgiften, utan att vinna gehör för detta. Men vi har ocksåpekat på möjligheter alt finna andra former att finansiera verksamheten än viamottagaravgifter Regeringen anser dock - och har så gjort år - atten allmän förstärkning av Radio-koncernens resurser bör anslåytterligare en lid i avvaktan på alt bl.a. frågan om den framtida TV-politikenskall beredas ytterligare. Regeringens mångåriga ovilja till förstärkningar-jagskulle vilja säga absolut nödvändiga förstärkningar - av Radiosresurser beror på all man vill ändra finansieringsformerna. Regeringen villinvänta beslul av den socialdemokratiska partikongressen. Det uppenbara syftetär att man vill ändra tidigare beslut om reklamfri TV. Vpk anser emellertid - i enlighet med Radiosplaner för framtida utveckling - att vi bör skapa förutsättningar för euulveckling av koncernen med bibehållen public service-inriktning. Vpk auser atlSveriges Radio också i fortsältningen skall fuugera utan reklamfinausiering,vilket är eu förutsättning för yttrandefrihet och kulturell frihet. Den s.k. mångfalden av snabbt växande TV-bolag somutnyttjar satellitsändningar i en reklamfinansierad verksamhet söker sig avnaturliga skäl lill sä slora publikgrupper som möjligt. Följaktligen har de ettprograminnehåll som är så litet kontroversiellt som möjligt, som inte ärifrågasättaride och inte kritiskt granskande. Av nödvändighet, inte minst medtanke på atf det skall sändas i olika länder , blir del utslätat ochförsvagat. Frågan om reklamfinansiering av Radiosverksatnhet har debatterats flitigt . Vårt partisuppfattning i den frågan är all förutom de myckel negativa kulturpolitiskaeffekterna som TV-reklamen kommer atl få är TV-reklam som rentfinansieringsalternativ del sämsta tänkbara. Eftersom TV-reklamen betalasindirekt av konsumenterna via varor, utsätts deu för alla mellanhändersprocentpåslag uuder varans väg från producent till konsument samt moms.Del har räknats fram alt av del som konsumenterna får betala kommeratt bidra till TVs ökade finansiering. Det beiyder alt den finansieringsformenblir 5-6 gånger dyrare för konsumenterna, bortsett från deu otillbörligapåverkan de kommer atl utsättas för Vi måste också ta hänsyn lill atl överkonsumtionen är vårtlids stora problem som förorsakar negativa effekter pä hälsa, miljö,privatekonomi, överhettning av rikels finanser samt omöjliga globala effekterAtl då finansiera TV genom alt stimulera lill ytterligare konsumtion - ellerrättare uttryckt, mer konsumtion - är barockt och hell emot vårt gemensammabästa. Sett ur detta perspektiv vore del sundare alt höja reklamskatten för altdämpa konsumtionen och atl därifrån ta fram resurserna lill en ökadfinansiering av TV. Reklam kostar oss konsumenter, efter alla procentuellapåslag på vägen samt moms, Det är ingen oansenligsumma. Från vpk;s sida anser vi atl radio och TV kan förmedlasåväl vårt nationella kulturarv som de nya kulturella strömningar som i varjelid bryter fram som uttryck för nya generationers erfarenheter. För all dettaskall vara möjligt krävs bl. a. svenskproducerade program. Därför föreslår vpkalt skall ha en större och i procent fastställd andelsvenskproducerade program i sina sändningar För atl detta skall bli möjligtmåste ha de nödvändiga resurserna. 1989/90:124 17 maj1990 Med det anförda yrkar jag bifall lill samtliga vpk-reservationer idella belänkande. AnL9 (); Jag skall först göra en kommentar till den hisloriebeskrivuirig somIngrid gjorde i början av sitt inledande anförande om Radiotjänst ochSveriges Radio och de glidningar som hon har sett i de andra partierna när detgäller ställningstagande lill reklam. Enligt avtalet skulle Radiotjänstbedriva programverksamhet med iakttagande av opartiskhet och saklighet. Ett förslag från företrädare för dåvarande högernom förhandsgranskniug, dvs. censur av radioprogram, avvisades. Del kan varaintressant all veta. IngridSundberg sade också all det inte är roligt alt tala om reklam. Hon har dockblivit något konfunderad när det gäller reklamens roll i TV. Men det räckerinte långt. Ju närmare ett beslut i reklam-TV-frågan vi kommer, destoangelägnare blir det att verkligen satsa på för atlden skall kuuna klara siu uppgift på bästa sätt i allmänhetens tjänst och förallmänhetens intresse. Denhär gången, såväl som förra gången vi behandlade medelsberäkningen förSveriges , uttalade utbildningsministern att hansställningstagande lill en allmän förstärkning av resurserna skall anstå ytterligareen tid. Detär emellertid nu och ell par år framåt som storverken kommer att uträttas, ivarje fall om vi skall tro SR-sludien. Tyvärr är det bara och vpksom vill ge deu resursförstärkning som erfordras för aft manskall kuuna genomföra det reformprogram som anges i . Del är ocksåvad som framkommer av vår gemensamma reservation. med del offentliga public service-uppdraget ger en integritet kommersiellt TV-förelag aldrig kan få. Höjning av TV-avgiflen ärett bättrealternativ än reklamfinansiering. Alla medborgares möjligheter att yttra sigmåste ytterst få kosta pengar Avgiftsfinansierad TV har också den fördelen atllillarna/korisumerilerua direkt kan bedöma vad TV-iitiandel kostar. Jag yrkar därför bifalltill reservationerna 1 och 5. Avsiktenrned all stödja allmän radio och allmän TV är givelvis att rädda framför alltbarnen från kommersiell TV. Som bekant har vi redan reklam i bl. a. TV3. Delhar föranletts av kabelnämudens ödesdigra beslul , vilkelinnebar atl begränsuingsreglerna för reklam vad gäller våld, pornografi ochrashels har salts ur spel. Här är det alltså fritt fram. Detta har indirektinverkan på synen på Kanal och . Detråder inget tvivel om all innehåller så mycket reklam riktad lillsvenska konsumenter att kabelnämrideri skulle bli tvungen, trots den beslutsvåndasom detta kan medföra, all förbjuda fortsatt vidaresändnirig av programkanalenom koncessionssystemel vore lillämpbarl. har medvetet riktal in sig påbarnen. Barn är aningslösa och lätta atl manipulera. Deskäl som åberopades för införande av reklamförbudet var dels att reklamköparnakan påverka programinnehållet på ell sätt som inte är acceptabelt, dels altreklam i TV kan få negativa konsekvenser för dagspressens eko- nomiskasituation, dels TV-reklamens ogynnsamma följder från konsumentsynpunkt. Förbudet syftade vidare till atl förhindra alt detuppkommer programkanaler med ett omfattande reklaminuehäll riktat mol Sverige.Tanken bakom förbuden mol våld och pornografi var atl barn kan skadas därav. de gröna verkar intensivt för atl det skallbli eu majoritet i denna kammare för yrkandet aff alla safellitfyper skallomfattas av kabella-geris koricessionssysfem. vilket vi bl.a. redovisat i ettöppet brev av till riksdagsledamöterna för s, c och vpk. Det är medeu viss oro som jag erfar alt socialutskottets betänkaride om FN-koucessioueriom barrieris rättigheter lär vara bordlagt. Det gäller här faktiskt effavgörande tillfälle då mari kan ta ställning lill koncessioussystemet ochåterupprätta kabellagen. Med reklam följer som bekant oftast våld ochvåldspornografi, vilkel tillsammans antagligen har en effekt på lång sikl. Delbidrar lill atl förstärka och bevara oönskade könsrolls- och maktmönster När del gäller grova våldsskildringar och våldspornografiär def en utbredd uppfattning i atl del är skadligt atl visa sådautför barn, t.ex. vid visning av film, videogram eller TV-program. Det finns dock hoppfulla tecken. Vad gäller reklam ochannonser med missvisande miljöargumeut visar barricri bra motståndskraft medegna motbilder, vilket redovisas i Råd och Rön ur 5/90. Def är en intressantläsning. Det behövs en stark icke-kommersiell barnkultur som motkraft. Det förekommer reklam i public service-kanalerna också,men detta sker irite ohöljt, del smygs in. Del är förbjudet förprogramföretagen atl mot vederlag medge kommersiell reklam. Likväl förekommerkommersiella budskap förhållandevis ofta. Sådan reklam bör uttryckligenförbjudas. I reservation 6 framför vi önskemål om att regeringenskall återkomma med förslag till ändringar i radiolagen, om så erfordras föratt komma till rätta riied smygreklameri. Jag yrkarbifall lill reservation 6. Den uppräkning av TV-licensen som majoriteteri i utskottettrots allt medger bör bl.a. kunna användas lill all rusta uppNorrbotteudistriklets ekonomiska resurser, så all delta kan klassas somspecialdistrikt och ges dubblerade möjligheter för alt åstadkomma enacceptabel bevakning av hela , som föreslagils i motion Kr252. Norrbotlendislriklel har slora och viktiga frågor attbevaka. Del kan gälla den militärslrategiska ulvecklingen, det samiskaprogramarbetet, miljösituationen eller utvecklingen av samarbetet mellan defyra grannländernas Nordkalolten-TV-regiouer Jag yrkarbifall lill reservation 10. Slutligen vill jag yrka bifall lill alla övrigareservationer där namn förekommer AnL 10INGRID () replik; Man kunde få den uppfattningen atl att del rådde oenighet mellan och när detgäller reklamfrihel. Där finns enighet, hur oväntad deu än måvara. 1989/90:124 17 maj1990 AuLll ()replik; Jag är medveten om atl vi tillhör de fyras gäng. Men vitänker ju också på att reklamen utanför public service-kanalerna kommer attpåverka dessa kanaler . Det kan i själva verket hända atl del blirelt monopol för reklam-TV i landet. Dellaär en koristitutioriell firiess som jag har tagit upp uågon gårig tidigare,men jag tror fortfararide irite all Irigrid är medveten om faran idet. AriL 12 ÅKEGUSTAVSSON (s); Det är mycketreklam och public service - eller en televisiori i allmänheferis tjärist - sommari diskuterar Jag tycker alt def är på siu plats atf göra det. derislora debatteri i riksdageri om detta, dvs. när vi skall ha ett nytt avtal, harvi ändå framför oss. Jag vill dock göra riågra kommeritarer i ariledriirig avderi här diskussiouen. IrigridSundberg lar yttrandefriheten som utgångspunkt. Detta är självfallel ettcentralt kulturpoliliskt mål - och det är centralt i varje demokrati. Hon sadeall yttrandefriheten måste gälla obegränsat, det får bara finnas tekniskainskränkningar Dellåter ju bestickande, och det kan man lätl hålla med om. Men inserman, om man borrar i den här frågari, atf def irite gäller svart eller vitt. Omman av hennes tes drar slutsatsen atl man skall etablera en kommersiell tredjeTV-kanal, så kan det hända alt yllrandefriheteu drabbas i den meningen aft defblir de ekonomiskt starka intressena som gör sig gällande. I ytfrandefrihefeuligger också ett ansvar för konsumenterna, och ett ansvar för att medverka lillalt kan fullfölja ell public service-uppdrag. Detta skall jagåterkomma lill . Iansvaret för yttrandefriheten ligger också alt andra medier än de eter-burnaeller satellilsända medierna har hyggliga villkor all arbeta under När detgäller presseus mårigfald har riksdag mol vilja setttill aff inrätta ett särskilt produktionsbidrag för andratidningar, eller annorlundauttryckt de tidningar som är ekonomiskt svaga. Därför tror jag att del ärviktigt all man för eu sådan här diskussiou myckel nyanserat. Närdet gäller televisionen som medium är del självfallel riktigt all det har skelten omfattaride lekriisk utveckling som i viktiga avseenden har förändrat förutsättningarna.Vi ser ju nu hur intressenter och aktörer söker - inte med yltraridefrihetensom utgångspurikt, meri ändå inte utan framgång -mula iri ell riyttkommersiellt iritressarit område. Del är detta kommersiella intresse som ärdrivkraften i verksamheten. De har ju iute primärt, eller ens sekundärt, någotintresse av aft fullgöra någon form av public service-funktion. Dettatycker jag är centralt uär vi diskuterar yttrandefriheten. -eller , om vi begränsar oss till all diskutera den delen avverksamheten - har alt leva upp lill elt sådaut uppdrag. Del innebär bl.a. -och det har funnits en bred enighet om della när man skrivit avtal mellaustaten och här i riksdag - atl man skall ge kunskap ochupplevelser Del skall vara tillgänglighet och mångfald, men det skall ocksåfinnas möjlighel alt tillgodose mindre gruppers intressen. skallfinnas möjlighet till mångfald i åsikter, det skall vara ett mångsidigt programutbud,inte minsl när del gäller del svenska språket och svenska artister med sverisktursprung. Jag tror inte alt det finns något kommersiellt TV-förelagsom är intresserat av alt ha några som helst restriktioner i fråga om publicservice-uppdragen. Del är nämligen inte det som marknaden efterfrågar sett frånderas utgångspunkter Däremot tycker jag atl man, i den mån man skall diskuterakommersiell television, skall diskutera vilken lyp av public service-uppdragmau i så fall kan lägga på dem. Jag rekommenderar inte bara kulturulskotlels ledamöterutan även övriga ledamöter all läsa vad verkställande direktören i SverigesRadio har skrivit i inledningen lill verksamhetsberättelsen. Deu finnstillgänglig på utskottets kansli. Han gör där följande kommentar när del gällerpublic service-verksamheten: "Det speciella med public service-verksamheten ärjusl variationerna mellan små och stora publiker. Det är en tillgång för ossall kunna spela mellan olika målgrupper och tillgodose mångas intressen. Mendet får inte bli så all vårt totala utbud i radio och tv av deu sloraallmänheten uppfattas som ovidkommande eller bara selektivt iulressaut." Del är detta som så atl säga litet grand är späunfältetvid public servicediskussionerna. Jag tror faktiskt all en mycket bredmajoritet av svenska folket gör bedömningen atl programbolagen inom SverigesRadio har lyckats väl med derina sin uppgift. Och vid en intemaliorielljämförelse ligger irite de sveriskproducerade programmen sämre lill. Tvärtomhar som bekant elt antal av program med heder kunnat visasutomlands och fått mycket goda omdömen och i vissa fall även fått pris. Som det har sagts i debatten finns det ett avtal som löperut senast . Det finns självfallet även fler frågeteckeninför ett nytt avtal. på två punkler i fråga om ett nytt avtal vill jagvara hell klar Den ena puuklen är atl statsmakterna även fortsättningsvishar ett ansvar för all se lill all public service-funktionen kan upprätthållas.Del kan även finnas anledning alt noggrant analysera om denna diskussion inågot avseende kan behöva utvecklas. Del är viktigt all publicservice-funktionen inte suddas ut. Den innebär nämligen en oerhörd styrka, intemiust ur kulturell men även ur demokratisk synpunkt. Den andra punkten är all del är nödvändigt all eltnationellt radio- och TV-förelag ges rimliga ekonomiska och konkurreusmässigaförutsättningar för atl även i praktiken kunna fullgöra ett sådanl uppdrag. Ochäven för detta har statsmakterna självfallet elt viktigt ansvar inte miust vidupprättandet av de legala ramarna för verksamheten. haridlar det om hur uästa avtalsperiod skallförberedas. Det har också fogats reservaliorier till belärikandet om delta. Detkanske inte är särskilt dramatiskt. Men det är extra viktigt just inför deltaavtal att man noggrant funderar på hur public service-uppdraget skallupprätthållas i en ny mediesituation. Möjligen får redau nästa åranledning att på ett mer djupgående säll återkomma lill denna fråga. Dessa konstateranden är självfallel vikliga eftersom del ibelänkandet finns reservationer om reklam inom eller utom ,och re- 2 proiokoU 1989/90:124 servaniernadrar åt olika håll. Reservanterna vill redan nu binda när del gällerreklamfrågan. Jag tror alt del är olyckligt. Det finns inte någon anledning allnu här i la ställning till detta. Del tror jag atl även reservanternavid en mer seriös än politisk graoskriing inser Reservanterna menar ju alldella skall ske innan ell beredningsarbete påbörjas bl. a. inför en nyavtalsperiod. Majoriteten menar atl bör avvakta en parlamentariskberedning av frågan. Del stämmer väl överens med parlamentarisk praxis, ochdel är dessutom både sakligt och politiskt riktigt om man vill eftersträva någorlundabreda lösnirigar I delta sammanhang vill jag vända mig lill noterar, som förelrädare för socialdemokraterna i kullurutskottet, deöppningar, såsom jag tolkade del, som gjorde i sitt inlägg. Vi fåranledning atl återkomma till en diskussiou i detta avseende. Andra reservationer handlar om sådanl som rimligen börankomma på självt atl la ställning lill under löpandeavtalsperiod. Det gäller utläggningen av program, sjöväderrapporleringeu,kulturbevakuingeu, utbyggnaden av lokalradion, resursförstärkning till TVsNorrbottendistrikt, resursfördelningen mellan TVs båda kanaler, m.m. Jag skallnöja mig med all konstatera all del i huvudsak är och SverigesTelevision själva som bör ha ansvaret för detta, självfallet inom ramen föravtalet. Måriga har berört deri ekoriomiska situationen. Jag villmed hänvisning till de sex utredningsprojekten som självt hartagit initiativet lill göra ell konstaterande, riämligen atl nuslår inför möjligheten all få ganska hyggligt med ylleriigare resurser förprogramverksamheten. Siffran 100 miljoner har nämnts. Det innebär en potentialsom motsvarar första årets nivåhöjning enligt . Och del tror jaginte är eft helt ointressant konstaterande. Jag vill slutligen ta upp frågau om närradion. Jag skallkoncentrera mig på eu sak. Myckel av närradionämudeus verksamhet handlar ommyndighetsutövning och bör därför inte betalas av dem som utnyttjartjänsterna. Jag skall göra en jämförelse. Svenskar som betalar moltagaravgiflbetalar därigenom även för radionämndens verksamhet. Del är alltså inte frågaom någon skattefinansiering, utan motlagaravgiften används till en sådanfinansiering. Denna parallellitel håller ganska bra, och därför är del inteorimligt atl mau har elt avgiftsuttag på dessa punkter. Med del anförda ber jag all få yrka bifalltill utskottets hemställan. AnL 13 INGRIDSUNDBERG (m) replik: Jag tror alt det är första gången som vi haren diskussion här i kammaren, där den centrala frågan på intet sätt gällerreklam eller inte reklam. gäller del när, var och hur log upp del som jag sade i mill inlägg ochtalade om public service-ansvaret och i allmänhetens tjänst.Jag tror all hans bedömning var helt korrekt, nämligen alt del inte råder någrameningsskiljaktigheter om funktionen i delta. Jag tycker atl jag värnar mer omSveriges Radio än jag gjorde tidigare, just på gruud av denkonkurrenssituation som har uppkommit. Sedausade hell rikligt att vi kommer all få diskutera delta senare,och del skall vi göra. Vi måste då ta slällning till hur denna funktion skallupprätthållas i en ny mediesituation. Men å andra sidan är det inte något somman ständigt kan skjuta . Def gäller även programpolitiken.