prot · GD09131 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är då bara att beklaga att inte någrastörre partier har biträtt förslaget, eftersom det då kanske hade varit litetlättare att få resonans för det. Jag har en känsla av att ingen liksom vill tai den här frågan. Om vi nu får förslaget med en finansplan pä höstenrealiserat, är vi kanske i varje fall halvvägs mot det som vi eftersträvar Mendet blir också en väldigt märklig blandning. 105HANS LEGHAMMAR (mp) replik: Jag ställde i mitt inledningsanförande endirekt fråga till ordförande och rätten att bedriva fri opinionsbildning på utrikesnämndensansvarsområde och diskussionsansvarsområde. Men jag fick inget svar utan jagfick några svepande formuleringar om att den representation man har i utrikesnämndenär bra och att jag inte kunde mena allvar med att säga att man inte kundebedriva opinionsbildning inom utrikesnämndens område. Visst kan jag göra det. Så fort det finns läckor, så fortmedia får reda på vad som har dryftats på utrikesnämndens område kan jagbedriva opinionsbildning. Detta är min grundlagsskyddade rätt att bedrivaopinionsbildning inom alla samhällsfrågor! När det finns läckor kan jag bedrivaopinionsbild- ning inom utrikesnämndensområde, men annars kan jag inte göra det. 1989/90:131 har ingen möjlighet att veta vad som finns inom det området. Jaghävdar faktiskt att det begränsar min grundlagsskyddade möjlighet att ]bedriva fri opinionsbildning att av representation intehar ' '8"'"' -insyn i de här frågorna. Dess värre har man förpartiledaröverläggningarna Z'"''"'' '""' sammakriterier som för utrikesnämnden. Även där är av representationutestängd frän att kunna bedriva fri opinionsbildning. MenarOlle verkligen allvar med att det överensstämmer med en friopinionsbildning att så många procent av representation blirutestängd från en viktig opinionsbildningsgrupp? Jag kräver ett litet bättresvar Anf.106 () replik: Jag kan inte, , exemplifiera i detalj, men jag vill sägaatt det inte enbart gäller den fråga som berörs i motioner, nämligenden om att budgetåret skall läggas om så att det motsvarar kalenderåret. Detär inte enbart den frågan som är avgörande för om vi skall kunna göra dettaarbete mera intressant och ge en starkare ställning som beslutsforumoch debattarena, som jag tidigare talade om. Jagmenar att vi i arbete har tagit upp viktiga frågor,och jag tycker att tredje vice talmannen något högre kunde värdera talmannensinitiativ att på olika områden försöka förbättra våra arbetsformer Där pågår junu mellan partiernas representanter en livlig och bra debatt. Jagvill bara ge denna lilla påminnelse till och påpeka att haninte representerar all kunskap och sakkunskap på detta område och att det inteär så att om inte idéer förverkligas, är allt annat bedrövligt.Det var denna lilla påminnelse jag gav i mitt anförande. I övrigt tycker jagatt det är värdefullt att har drivit dessa frågor Jag har juockså tillhört länge och försökt verka för en ökad vitalitet. TillHans Leghammar vill jag säga följande. Vad är det utrikesnämnden sysslar med?Det är utrikespolitiska och försvarspolitiska säkerhetsfrågor Nog är det då bragroteskt att säga att ett parti på grund av att det inte är tillräckligt stortoch inte får representation i utrikesnämnden skulle utestängas fråndiskussionen kring de frågor med detta sakinnehåll som behandlas i nämnden. Jagvill erinra om att ni har haft representanter i försvarsutredningen och att nihar haft synpunkter på säkerhetspolitikens inriktning. Självfallet kan man dåinte säga att ni är utestängda frän den här debatten. Menar Hans Leghammar attPer har låtit sig bevekas så att han inte för någon diskussion omEG-frågor på grund av att ert parti inte finns med i utrikesnämnden? Jaghar inte sagt att man skall stänga ute eller något annat parti.Men man har diskuterat hur en utrikesnämnd skall vara sammansatt. Den bör ha enbegränsad storlek, och den bör ha en proportionell representation iförhållande till riksdagspartiernas styrka. Det kravet står i motsatsställningtill önskemålet i motion om att alla partier skall blirepresenterade. 107Tredje vice talman () replik: Herr talman! Nej, ,jag är inte så högmodig att jag tror att jag har lösningen på alla problem. Jagtror inte heller att de förslag vi här har lagt fram löser alla problem. Jagsade i mitt inledningsanförande att aldrig kan bli en vanligarbetsplats. Det har funnits en tendens hos en del som har kommit in i dettahus att tro att skulle kunna bli som en vanlig arbetsplats, där manarbetar från kl. 9 till . Så kan det aldrig bh. Jag tror inte att det förslag som här togfasta på, och som är ett viktigt inslag i vår reservation, nämligen enomläggning-av budgetåret, är det enda som behöver göras. Men jag menar att vimåste ha en ordentlig och förutsättningslös diskussion om vilka grundläggandeförutsättningar som skall gälla för uppläggningen av arbetet i om detskall bli några substantiella resultat. Det är så lätt att önska och ändralitet hit och dit, och det är lätt att prata runt frågan. Men sedan kommer vitill en utvärdering av vad som verkligen har uppnåtts med de s.k. delreformersom vi har genomfört. Har det blivit bättre? Har det blivit någon positivförändring? När fler budskap ut från ? Står numer i centrumför den allmänpolitiska debatten än tidigare? Det är de frågorna som vi måsteställa. Om vi då kan konstatera att det har blivit sämre, börnaturligtvis en klocka ringa, för att anknyta till vårt utskottsspråk, så attvi vaknar till och försöker hitta andra former för arbetet i parlamentet. Detär något oerhört viktigt. är dock det viktigaste statliga organ vihar och överordnad allting annat. 108HANS LEGHAMMAR (mp) repHk: Man studsar faktiskt till litet när man fårordet groteskt emot sig när man kräver rätten till fri opinionsbildning. Detgäller speciellt när ordet groteskt används av konstitutionsutskottetsordförande, som borde vara garanten för att bestämmelserna i grundlagen tillskydd för opinionsbildningen verkligen efterlevs. Det groteska skulle ligga i att vi inte inser att vi kandriva opinionsbildning i säkerhetsfrågor Visst kan vi göra det, vi kan inte göra det i de dagsaktuella frågor som behandlas vidpartiledaröverläggningar och i utrikesnämnden och som inte läcker ut i media.Vi vill kunna ta ställning om vi skall driva opinion i de frågorna eller ej,och det kan vi inte göra så länge vi är utestängda därifrån. villheller inte diskutera den grundläggande frågan om utestängningen och dengrundlagsskyddade opinionsbildningen. 109 () replik: Jag vill ge en kort kommentar till BertilFiskesjös anförande så att debatten här ändå inte skall sluta i pessimism.Detta utskottsbetänkande ger uttryck för en reformvilja när det gällerriksdagens arbete, och de bemödandena kommer säkert att kunna ge resultat. Detär min bestämda uppfattning. no (): Jag vill helt kort yttra mig över finansutskottets betänkande nr 39,som de gröna i allt väsentligt står bakom, enligt hemställanspunkt 1. Vi har däremot en avvikande mening, och det gäller oviljan att ta inde ekologiska dimensionerna i budgetprocessen. Vi anser att det ärutomordentligt viktigt att man genomgående i allt budgetarbete tar hänsyn tillde förändringar som pågår i de ekologiska systemen, eftersom de utgör grundenför det liv vi har Vivet att systemen förstörs i rask takt. Det är därför utomordentligt viktigtatt dessa frågor ständigt beaktas också i budgetprocessen, eftersom detbudgetarbete .som vi bedriver här i har ett stort inflytande på denekonomiska framtiden och det ekonomiska livet i vårt land. Vi måste någon gångockså få in detta i budgetprocessen. Jag yrkar därför bifall till reservationentill finansutskottets betänkande nr 39. Tack för ordet. 1989/90:131 30 maj1990 Anf.111 (); Ett enigt finansutskott har föreslagit att skall tillsättaen arbetsgrupp för att bereda frågor om roll och former för attfatta beslut i budgetfrågor Därmed tillgodoses i huvudsak tvä av de tremotioner som avgivits med anledning av revisorers förslag. Däremotavstyrker utskottet motionen av , i vilken han yrkar att denekologiska dimensionen skall ges större vikt och betydelse än den som tillkommerden ekonomiska. Motionen har följts upp med en reservation av . Iblandundrar jag om verkligen läser vad utskottet skriver Utskottet flera tillfällen uttalat den uppfattningen att det är viktigt att följa hurde samlade resurserna, inkl. miljö- och naturresurserna, utvecklas. Denutredning som regeringen skall tillsätta skall undersöka möjligheterna attkomplettera nationalräkenskaperna med miljö- och naturresursräkenskaper Syftetmed detta är just att registrera förändringar i naturen i fysiska termer ochatt försöka värdera dessa förändringar i ekonomiska termer Att kategoriskt yrkaatt de ekologiska hänsynen alltid skall gå före de ekonomiska förefaller migvara lika dumt som att tvärsäkert hävda att de ekonomiska hänsynen alltidskall gä före de ekologiska. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationen. Anf.112 () replik; Visst läser jag vad finansutskottet iolika sammanhang skriver i sina betänkanden. Och visst kan man konstatera attdet finns en liten grön ljusglimt här och där Men det grundläggande från vårsynpunkt är att dessa ekologiska frågor måste inarbetas kontinuerligt ibudgetprocessen. Det var egentligen det enda kravet vi ställde, och vi är litetledsna över att utskottet inte kan säga ja till det. 113 ()replik: Jag har förstått att det är omöjligt att göra helt nöjd. Dethade kanske varit klädsamt om han hade varit något mindre missnöjd. 114CARL () replik: Jag är inte så missnöjd. Jag ser det som enöppning att det ändå pågår ett omtänkande. Vi ser vår uppgift att städse"pusha" på frågorna ordentligt så att de verkligen kommer med i olikasammanhang. Vi får väl se vad som kommer att hända - men vi kommer att envisas. 115LARS (): betänkande 39 är som sagtenhälligt så när som på en reservation från representant. Jagansluter mig där till vad anförde från talarstolen. Att jag ändåtar till orda beror på att detta ärende kommit att behandlas mycket ingående avutskottet. Med min erfarenhet från finansutskottet är det dettaärende som vi har ägnat flest sammanträden och mest diskussioner. Det kan förefallasom om det inte har kommit ut så mycket av det. Men jag tror att det är ettmycket väsentligt ställningstagande som har gjorts, och det kan komma attbetyda avsevärda förbättringar för oss ledamöter i den svenska . En annan orsak till att jag vill ta till orda är att detfinns en tydlig koppling till en moderat kommittémotion, K234, om finansmaktenoch budgetprocessen, som vi väckte under allmänna motionstiden.Finansutskottet har yttrat sig endast till , eftersom därfanns ett förslag till grundlagsändring. Jag måste säga att det över huvudtaget har varit litet besvärligt att revisorernas förslag och den moderatamotionen har behandlats på olika håll här i . Men genom en samordningav utskottens ställningstaganden och genom denna gemensamma debatt har det,såvitt jag har förstått, ändå varit möjligt att nå fram till entillfredsställande lösning. I den moderata motionen berördes - mot bakgrund av enredogörelse för förhållandena i andra parlament - ett antal av de svagheter ibudgetprocessen som vi riksdagsledamöter fått känna av I sittförslag kom sedan revisorer att i stor utsträckning beröra sammaproblem. Både finansutskottet och instämmer iuppfattningen som har kommit till uttryck i dessa båda dokument att nuvarandeordning inte är tillfredsställande och att det finns goda skäl att se överriksdagens beslutsfattande i budgetfrågor Vi moderater framförde även ett antal konkreta förslagtill förändringar i budgetprocessen. Jag skall inte gå närmare in på dem här,eftersom de i slutskedet har hanterats av och redan iviss utsträckning berörts tidigare i debatten. Jag vill endast deklarera att vimoderater är mycket nöjda med att det yrkande vi framförde i en annan kommittémotionmed anledning av revisorernas förslag har blivit tillgodosett så till vida attriksdagen föreslås tillsätta en arbetsgrupp för att arbeta vidare med dessafrågor. Det förhållandet att vi hade yrkat på att det skulle vara en regeringensutredning gör inte att vi ser någon nackdel med att riksdagsfrågorna behandlasför sig. Den del av finansmakten och budgetprocessen som vilar på regeringenkan kanske hanteras i annan ordning. Det har också sagts i deutskottsbetänkanden som finns att den problembeskrivning som lämnats i vårmotion bör ingå som bakgrundsmaterial för det fortsatta arbetet. Vi kommer iarbetsgruppen att på nytt föra fram de konkreta ändringsförslag som nu i avvaktan på detfortsatta utredningsarbetet har avvisats av . Avslutningsvisvill jag också understryka vikten av att det utredningsarbete som förestårinleds möjligt. Jag kommer på den talmanskonferens som stundar omnågon timme att väcka frågan om arbetsgruppens direktiv och sammansättning -detta med sikte på att komma i gång . Jag har inget annat yrkande än bifall till hemställan i finansutskottetsbetänkande 39. 1989/90:131 30 maj1990 116 (); Från revisorers sida är vi mycket tillfredsställda medfinansutskottets förslag att tillsätter en grupp för att fortsättaberedningen av frågan om roll i budgetprocessen. Det förslaget ärbra. Bra är också utskottets mening att gruppen ges fria händer att pröva olikafrågor, förhoppningsvis då även de förslag som vi lämnat men som finansutskottetinte tagit särskild ställning till. Vihar under vår granskning funnit att de senare årens utveckling på det statligaområdet och den nu påbörjade övergången till en budgetprocess med treårigabudgetramar gör det nödvändigt att vi inom tänker över vår roll ochvåra möjligheter att planera och genomföra våra politiska intentionerSamtidigt måste vi få ökade möjligheter att följa upp resultaten av vårabeslut. Jag är glad över att många talare i debatten här har haft sammainställning, dvs. att utskotten följer upp de beslut som fattas där Debeslutade formerna för budgetprocessen är bra. Men formerna kan inte binda våramöjligheter att få en riktig bild av olika samhällsområden. Budgetprocessen börför del inte bara bli ett tekniskt godkännande avfast, byråkratiskt utvärderade myndighetsområden. Därför har vi för att ökariksdagens inflytande förordat att budgetprövning, förutomställningstagande till sedvanliga budgetäskanden grundade på treårsramar,tar fördjupad ställning till den totala statliga verksamheten på vissaområden, dvs. förutom förvaltningsmyndigheterna även verksamheter viduppdragsmyndigheter, affärsverk, statliga fonder och stiftelser Vi förutsätter att pågående översyner av budgetprocessen förbättrarinformationen till och gör informationen säkrare. Ombudgetredovisningen ges fastare former utifrån enhetligare och av regeringenoch medverkande myndigheter klart definierade begrepp, kan avståfrån att medverka i en massa detaljregleringar och koncentrera sitt arbete påövergripande beslut i den politiska processen. Vihar inte i vårt förslag berört frågan om vår egen - revisorers -roll i den nyordning som sker Självfallet har vi inte heller haft anledningatt påpeka behovet av ökade resurser inom utskottsorganisationen somnyordningen medför Jag noterar utskottets förslag i denna del och biträderförslaget helhjärtat. Ökaderesurser inom utskottsorganisationen kommer att underlätta revisorernasarbete. Vi får då ökade kontaktytor De synpunkter på ett ökat ansvar förfinansutskottet som anförts i motion om finansmak- 1989/90:131 30 maj1990 ten och budgetprocessenoch som tas upp i finansutskottets yttrande till ärfrån revisorernas sida intressanta, eftersom revisorerna härigenom kan få ökademöjligheter att behandla övergripande organisatoriska frågor inomstatsförvaltningen som berör de olika utskottens kompetensområden. Denrapport som ligger till grund för dagens ärende har utarbetats på sex månaderinom revisorernas kansli. och har påpekat attrapporten väcker flera frågor än den besvarar Jag vill till det säga attrevisorernas uppgift inte enbart är att komma med fullständiga lösningar påproblemen. Lika viktigt är att påpeka brister och felaktigheter och ställafrågor under debatt. uttalande berör de av beslutadebegränsningarna av den tid våra utredningar får ta. Det är ett beslut somenligt min mening bör omprövas. Tillsist, herr talman, hoppas jag att om kammaren bifaller finansutskottetsförslag om att tillsätta en arbetsgrupp, att någon från revisorerkommer att finnas med i arbetsgruppen. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 14§.) Företogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkanden /90;KU31 och KU36 samt finansutskottets betänkande1989/90;FiU39. Mom. 6 (driftsstödet iövrigt) Förstbiträddes reservation 4 av och med 44 röstermot 16 för reservation 5 av . 233 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 3 av m.fl. med 63 röster mot 38 förreservation 4 av och . 204 ledamöter avstod frånatt rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 210 röster mot 61 för reservation 3 avAnders m.fl. 35 ledamöter avstod från att rösta. Mom.8 (utbildning i tidningsledning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1, 8b, 15 och 77(fortsatt försök med förändrad budgetprocess i , m.m.) 117 ; Prot. 1dessa moment föreslås ändringar i huvudbestämmelser i riksdagsord- 30 maj 1990ningen. Av ändringsförsiagen framgår att ändringarna önskas bli genom-förda medett enda beslut. För bifall härtill krävs att minst tre fjärdedelar av deröstande och mer än hälften av ledamöter förenar sig om beslutet.Beslut skall fattas genom omröstning. Omröstningen kommer att förrättas medrösträkning. Utskottetshemställan bifölls med 302 röster mot 2 för avslag. Utskottetshemställan hade alltså bifallits med erforderiig majoritet, dvs. minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hadebiträtt utskottets hemställan. Mom.2 (finansmakten och budgetprocessen) Utskottetshemställan bifölls med 247 röster mot 61 för reservafion 1 av . 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom.5, 10, 23 och 27 (ordningen för behandlingen av propositioner och motioner,m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av Hans Leghammar- bifölls medacklamation. Mom.6, 9, 11 och 29 (omläggning av budgetåret, m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mot 34 för reservafion 4 av tredje vicetalman och . Mom.19 (inrättande av ett miljöutskott) Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 19 för reservation 8 av Hans Leghammar 1ledamot avstod frän att rösta. Mom.22 (sanningsförsäkran vid utskottsutfrågning) Utskottetshemställan bifölls med 231 röster mot 77 för reservation 9 av . Motn.28 (utrikesnämndens sammansättning) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 35 för reservafion 10 av ochHans Leghammar. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (den ekologiska dimensionen i budgetprocessen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av - bi fölls med acklamation. 1989/90:131 15 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden Förnyad behandling av föräldraförsäkringen Påförslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsple- Tredjevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar 16 § Förnyadbehandling av föräldraförsäkringen betänkande 1989/90:SfU24 Förnyad behandling 1989/90:100 delvis). av föräldraförsäkringen (prop. 118 (); återförvisades frågan om föräldraförsäkringen frånkammaren till utskottet. debatterades i kammaren bl.a. frågan ombarnomsorg. Dessa två ärenden hänger intimt samman. En av förutsättningarna fördet som brukar kallas full behovstäckning av barnomsorgen är att man har enföräldraförsäkring som är utbyggd Statsrådet i debatten . Inte ett ord nämndes då om återförvisningen avärendet gällande utbyggd föräldraförsäkring. Visste han ingenting eller villehan inte säga något? Ettav socialdemokraternas grundläggande motiv för offentlig reglering av en radsamhälleliga aktiviteter och utbyggnaden av de s.k. välfärdssystemen har varitatt staten, det offentliga, kan planera bättre på grund av bättre överblicköver inte minst framtida behov. Verkligheten har emellertid alltför oftaavslöjat något annat, nämligen att denna typ av planering och styrning intehåller Men att man inte vet vilka beslut som skall fattas från till enannan visar faktiskt på beslutsanarki, inte på planering. Deekonomiska förutsättningarna var dock, bl.a. av ekonomiska experter, kändaåtminstone månader, ja år, tillbaka -1987, i valrörelsen och förfinansplanen 1990. Regeringens kovändning i det här ärendet visar milt uttrycktpå bristande förutseende eller också på regeringens bristande vilja att erkännaatt tredje vägens pohtik har kapsejsat. Varförbryr jag mig om att framhålla detta? Jo, därför att det är viktigt att aktörernapå den politiska marknaden inser att förryckta planer - en hoppigdag-för-dag-politik - river sönder hushållens, de enskilda människornas,ekonomiska planering. Politiken skapar stora problem för de enskilda människorna,och den skapar otrygghet. Ett minimikrav på en "anständig" politikär att man klargör ekonomiska realiteter så snart man själv insett vad deinnebär Häri har regeringen och regeringsparfiet svikit, och det är ett allvarligtsvek. Sedanvill jag övergå till frågan om den mest lämpliga utformningen av stödet tillföräldrar, och särskilt småbarnsföräldrar Regeringenhar valt en modell - föräldraförsäkringen - som bygger på att ersättningen,stödet, skall utgå efter föräldrarnas fidigare inkomst. Detta innebär att densom har hög inkomst får högre ersättning än den som har lägre inkomst. Härstöter vi på en mycket gammal socialpolitisk tvistefråga, nämligen om statenskall stå som garant för en minimistandard eller skall svara för en inkomsttrygghet.Striden stod väl som hårdast när sjukförsäkringsreformen genomfördes på50-talet, och socialdemokraterna var mycket kluvna i denna fråga. Som bekantstod mot Sträng och hävdade behovsprincipen.Sträng hävdade en pragmatisk princip, dvs. man antog den princip som antogspassa röstmaximeringen bäst. Inkomstgarantiprincipenför föräldraförsäkringen motiveras mycket svagt i utskottets yttranden. I SfU24hänvisas till SfU 11 s. 7 där man säger "att det ekonomiska stödet tillsmåbarnsfamiljerna i första hand borde vara konstruerat så att det kunde täckaföräldrarnas inkomstbortfall medan barnet var litet. Därigenom fick även denförälder som hade högst inkomst möjlighet att ta ansvar för vården avbarnet." Det är ett intressant konstaterande. Att de föräldrar som t.ex.på grund av långvariga studier får mycket liten föräldraförsäkring, enförsäkring endast på garantinivå, motiveras med att föräldrar med högreinkomster skall få större möjligheter att fördela uttaget av föräldraledighetensig emellan. Är detta verkligen en rättvis och vettig prioritering? Resultateti praktiken blir givetvis att blivande föräldrar i större utsträckningplanerar inkomstförhållanden och barnsbörd. Genomsnittsåldern förförstföderskor har också ökat . En konsekvensav högre åldrar för förstföderskor är en viss ökning av problem med sterilitetoch andra komplikationer och då också högre medicinska kostnader Detta är enkonsekvens. Det finns säkert andra, bäde positiva och negativa. Att jag tagitupp dem är för att illustrera vilka styrande effekter som den tekniskautformningen av föräldraförsäkringen kan få. Härstår vi moderater för en annan syn, en annan avvägning, för övrigt tillsammansmed de övriga borgerliga partierna. Vi anser att stödet till föräldrarna skallutformas så neutralt som möjligt och så litet styrande som möjligt. Det ärfamiljerna som själva skall avgöra fördelningen av ledigheter, hur barnen skallvårdas, osv. Det är därför vi förespråkar vårdnadsbidrag, lika för alla barn,inte beroende av föräldrarnas inkomster En annan olikhet finns också.