prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall fill utskottetshemstäUan. 1989/90:136 8 juni1990 AnL149 (e): säger att anslaget har ökat med 4 miljoner Men av dethar 3 miljoner gått enbart till Japanstudier Den säkerhetsrelate-radeforskningen har minskat. När FOA nu själv har föreslagit en neddragning påområdet som rör studier om ESK-processen och bevakning av radioaktivt nedfaUhar man varit nödd och tvungen därfill. En oerhört väsenflig och viktig uppgiftför FOA, som vi alla är glada över att man tar på sig, är att ha en av världensfyra datorcentraler som kan ta emot seismologiska data som kan ge verifikationav kärnvapensprängningar Det är självklart att vi skall fullfölja detuppdraget. Feletär, tycker och andra partier, att vi tvingas minska andra angelägnasäkerhets- och fredsrelaterade forskningsområden för att få plats med den härgökungen i boet. Därför tycker jag att det är skandal att ,som är vår fredsambassadör, utan vidare går med på att forskningen på dettamycket viktiga område dras ned och i stället ersätts med annan forskning påutrikesdepartementets område, som naturligtvis också är viktig och intressant.Men just den säkerhetsrelaterade forskningen minskar, och det tycker vi att deninte borde göra. AnL150 (): De pengar som vi har föreslagit skall gå till SAREC utgör ingetöverbud. Det är den summa som styrelsen själv har begärt och väl motiverat. Bidraget till har vivelat prioritera om till . Vi tycker också att inriktningen påstudierna är kraftigt beroende av det privata näringslivet, som självt bedriverrätt omfattande studier av ekonomi. Vi skulle gärna ha sett ett bredarestudium av hela Östasien-ekonomin, där även de svagare ekonomierna ingått. 151 MAJ (): Jag hoppas verkligen att kammaren inte uppfattar mig som negativ närdet gäller inställningen till säkerhetspolitisk forskning och fredsforskning.Det är tvärtom. Jag tror att den är av yttersta vikt. Det visar också utskotteti sina skrivningar. Utskottsmajoriteten har mycket klart slagit fast denpositiva inställning som finns. Detär alldeles riktigt som säger att FOAs prioriteringförändrats. Man har åtagit sig en mycket stor och viktig uppgift, men man harsjälv varit med och föreslagit hur uppgiften skall kunna av. Som jagsade har FOA ett mycket starkt stöd för Östeuropaforskningen frånEuropaforskningen, försvarsdepartementet och försvarsstaben. 1989/90:136 8 juni1990 skall man inte glömmabort. Man skall se hela bilden. Det är inte hela bilden som finns här. Jagskall gärna vara den första att säga att jag inget högre skulle önska än att vivar beredda att satsa oändligt mycket mer på förebyggande åtgärder, påforskning för fred och nedrustning. Men även här finns det begränsningar,motiverade av det vi har ansett oss ha råd med. Framför allt vill jag poängteraatt utskottet är positivt inställt till de förslag som regeringen har lagt framoch till förslag inom olika områden kring forskning om freds- och säkerhetspolitiken,även om det inte har funnits möjligheter att stödja alla de förslag som harlagts fram från olika håll. Denbedömning vi gör av SAREC är att bioteknikforskning är en mycket viktigforskning, inte minst för , och att det finns möjligheter inombefintliga ramar att satsa ganska ordentligt på den. Utskottet har också fåtten försäkran om att så kommer att ske. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 1989/90:KrU23 Forskning (prop. 1989/90:90 delvis). AnL 152 (): De reservationer som vi moderater står för i detta betänkande harforskningens kvalitetsaspekt och vår syn på sektorsforskningen som gemensamutgångspunkt. Vetenskapliga kvalitetskriterier skall känneteckna forskningenäven inom kulturområdet. Sektorsorganen med deras begränsade områden kansällan erbjuda den breda och kreativa forskningsmiljö som finns viduniversiteten och vid högskolornas institutioner. Forsknings-kvahteten skulledärför vinna på att medel från sektorsforskningen överförs till högskolor ochforskningsråd. Moderatasamlingspartiet har i annat sammanhang föreslagit att skaUavvecklas. saknar de vetenskapliga kriterier som krävs för att påbästa sätt administrera medel fill kvalitetsinriktad forskning inomkulturområdet. Forskningsmedel som avser kulturområdet bör således intetilldelas . Vimoderater lägger stor vikt vid ansvarsmuseerna och vi har två reservationersom rör dem och deras forskningsvillkor Föratt möjliggöra en långsikfig planering och kunskapsuppbyggnad inom de viktigakulturinstitutioner som ansvarsmuseerna är föreslår vi att varje ansvarsmuseumtilldelas , och de fem ansvarsmuseerna bör få dessa forskningsmedeldirekt från regeringen och inte via . De unika kunskaper och denhöga kompetens som finns inom varje anvarsmu-seum motiverar väl att museernafår medel direkt för egen forskning. ansvarsmuseerna fårdisponera forskningsmedlen själva är den bästa garantin för hög kvalitet iverksamheten och för en effektiv användning av forskningsmedlen. Resterandeanslag för forskning inom kulturområdet bör anvisashumanis-tisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Närdet gäller det komplexa område som idrottsforskningen utgör behandlar enmoderat reservation Idrottens forskningsråd. Med den breda utformning,omfattning och betydelse som idrottsverksamheten har i vårt land kan det finnasanledning att ytterligare vidga aspekterna på idrottsforskningen. Idrottensforskning och högre utbildning har behandlats iriksdagen. inrättades Centmm för idrottsforskning.Därefter har hörsammat en moderat motion och beslutat att inrätta ensjälvständig idrottshögskola 1992. All högskoleutbildningskall vila på vetenskaplig grund, och forskning och ämnesutveckling bör varavikfiga delar av den nya verksamhet. Sverigesidrottshögskola bör bli en fackhögskola för högre utbildning, forskning ochforskarutbildning, som kan komma skolväsendet och idrottsrörelsen i hela landettill del. Idrottär ett mångfasetterat ämnesområde vari ingår flera kringvetenska-per.Idrottsämnet och den motoriska träningens betydelse för utvecklingen avkroppsuppfattning, jagidentitet och skolresultat är väl dokumenterat. För barnmed handikapp av olika slag är träning av den motoriska färdigheten viktig avsåväl fysiska som sociala skäl. Idrottär ett omfattande och innehållsrikt ämne i ungdomsskolan. Idrott är också denfritidsaktivitet som lockar i särklass flest barn och ungdomar fillföreningsverksamhet. Idrottenlockar alla åldrar Drygt 2,5 miljoner svenskar beräknas utöva någon form avorganiserad idrott på sin fritid. Många bedriver fysisk aktivitet och idrottpå egen hand. Fysisk träning, idrott och friluftsliv får en allt viktigarepreventiv friskvårdande karaktär och funktion. Samfidigt framstår vikten av attidrott bedrivs utan skaderisker som alltmer angelägen. Idrottsforskningenkommer att spela allt större roll, såväl för skolan som för idrottsrörelsen ochför friskvård och fritidsverksamhet. Allt tydligare framstår behovet av högkvalitet på utbildning, forskning och kompetensutveckling av ämnet idrott.Genom beslut att inrätta den nya finnsgrundförutsättningen för att åstadkomma den vetenskapliga miljö som krävs föratt generera forskning och utbildning på hög kvalitativ nivå. Remissbehandlingenav slutbetänkandet angående pågår Vid planeringen ochutformningen av måste stor tyngd läggas vid att geidrottshögskolan de nödvändiga förutsättningarna för god forskarrekrytering,forskarutbildning och ämnesutveckling. Genomatt med dubbel organisatorisk tillhörighet knyta både till och fill resp. fakulteter kansambandet mellan forskning och utbildning förstärkas. Vi moderater anser attde forskningsmedel som har administrerats via Idrottens forskningsrådkan få en mer effektiv användning om de överförs fill den samladeforskningsresurs som den nya i samverkan med 1989/90:136 att bli. därmed stärkas ochkvalitetsnivån höjas som Idrottens forskningsråd kan avvecklas. Med hänsyn till arbetsbelastning nöjerjag mig med att instämma i de moderata reservafionerna utan att göra någotyrkande. 153 (): Kan man forskai konst? Jagskall börja med en liten estetisk utvikning och peka på den här väven som vihar bakom oss. Den heter Minnet av ett landskap och är gjord av . Jag förhåller mig oftast kluven till motivet. Gestaltarbilden ett tillstånd före eller efter atomvinterns utbredning? Man kanspekulera om kostnärens avsikt - det är fritt för tolkning. Däremotkan man inte spekulera om det konstnärliga kunnandet, sammanställningen av de200 olika grå färgerna som ingår i väven och förmedlar den starkaljusupplevelsen och den ständiga förändringen i vävens gräng. Kunnandet omgarnerna och deras infärgning bygger säkert på tusenåriga insikter hosestetiskt sensibla människor som ständigt har fört sina insikter vidare. Dettalas inte så ofta om hur ny kunskap skapar nya förutsättningar för konst ochannan kulturverksamhet. Det impressionisfiska måleriets genombrott i slutet av1800-talet grundades dels på upptäckter inom optiken, dels på uppfinningen avnya oljefärger som kunde förvaras i tub. Dessa gav en ny förståelse för denfysiska omgivningen och beredde vägen för ett skapande direkt ute i det fria. Vetenskapoch teknik var inte orsaken fill impressionismen men det skapade viktigaförutsättningar för den. Resultatet av konstnärernas nya synsätt - Monets,- har bidragit till att förändra betraktarens uppfattning av sin världoch sitt samhälle. Det manifesteras en ständig växelverkan mellanteknologiskvetenskaplig kunskapsprodukfion, konstnärlig förnyelse ochmänniskors verklighetsuppfattning. är denna fråga kanske mer angelägen ännågonsin när det gäller konstens framtida möjligheter Iårets forskningsproposition framhålls vikten av "att forskningen blir ettredskap för kulturverksamhetens inriktning". Det finns ett stort behov avstöd till avancerat konstnärligt utvecklingsarbete som tillämpar ny teknik ochaktuella forskningsresultat för att skapa nya uttrycks- och upplevelseformer. Jagavser här framför allt det elektroniska fältet, t.ex. elektronmusik, videokonstoch datorgrafik. Konstnärer av olika kategorier står i begrepp att på ettsystematiskt sätt överskrida traditioneUa gränser meUan olika konstarter ochvill utnyttja ny teknik för detta. Vitycks stå inför ett nytt sätt att se och uppfatta verkligheten. Med elektroniskaimpulser kan man skapa "toner med ögat". En ny konstart som förenarmusik, stillbild och video med datorn som styrande och sammanhållande länk ärockså under utveckling. Konstnärsnämndenbegär i sin anslagsframställning särskilda medel för konstnärligtutvecklingsarbete som tar sikte på att tillämpa forskning inom olika områden.Nämnden påpekar att det är angeläget att göra koncentre- rade insatser medbetydande belopp, och att utvecklingsarbetet kan överskrida traditionellagränser mellan olika konstarter Konstnärsnämndensstyrelse som huvudsakligen består av konstnärer inom bildens och formens,tonens och scenens områden är på ett naturligt sätt väl skickad att fördeladenna typ av stöd - 0,5 milj.kr. för nästa budgetår och motsvarande summa förde följande två budgetåren. besitter på sitt område en samladkompetens, jämbördig med den som forskningsråden har inom sina områden. För att spara tid yrkar jag inte bifall till reservation 10, men jagvill markera att jag lägger allt mitt stöd bakom reservationen och har föravsikt att återkomma i frågan. 1989/90:136 8 juni1990 154 (): I forskningsproposifionen föreslås att vissa förstärkningar görs förforskning på kulturområdet. Bl.a. föreslås de s.k. ansvarsmuseerna få 1,84milj.kr. Detta hälsar vi från medstor tillfredsställelse. Det är dock angeläget att finna en lämplig form förfördelning av dessa medel. Regeringens förslag att tilldela dennauppgift innebär att rådet får en forskningsberedande funkfion som vi finnermindre lämplig för detta organ. Medlen bör enligt vår mening fördelas avregeringen direkt till museerna. När denna fördelning äger rum för den kommandetreårsperioden kan det vara lämpligt att regeringen tar råd av t.ex. dethumanisfisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet som har erfarenhet av attbedöma den vetenskapliga hållbarheten i de aktuella projekten. I fråga omfördelningen av medel för de tre åren anser vi att ytterligare böranslås för /91. För de därpå följande två åren bör anslagsnivånhöjas med vardera året utöver vad regeringen har föreslagit. Enligtcenterns mening är det också angeläget att de regionala museerna kan tilldelasmedel för att utveckla den vetenskapliga verksamheten. Detta är viktigt för attde skall kunna behålla den vetenskapliga kompetens som de har Detta börske genom att ett nytt delanslag. Regionala museer, inrättas under anslaget G37, forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Delanslaget börtillföras 2,5 milj.kr. vart och ett av åren. Medlen bör fördelas på samma sättsom vi föreslagit när det gäller anslaget till ansvarsmuseerna. mofion under allmänna motionsfiden har vi föreslagit att 8 milj.kr. anvisasför åtgärder mot dopning. Det är 2 milj.kr. utöver regeringens förslag som detredovisades i budgetpropositionen. Genom den anslagskonst-mktion som regeringennu föreslår och som kulturutskottets majoritet ställt sig bakom kommer vårtyrkande att motsvara en sammanlagd medelstilldelning på 11,7milj.kr Jag instämmeri centerreservationerna. Anf.155 (): I detta betänkande behandlar utskottet de förslag som regeringen lagtfram i proposition 1989/90:90 om forskning, vad avser anslagen 1989/90:136 8 juni1990 till ljud och bild,forsknings- och utveckUngsinsatser inom kulturområdet samt idrottens forskningoch utveckling. Utskottsmajoritetentillstyrker de i propositionen framlagda förslagen. Inom kulturområdet tarpropositionen upp fem områden: - stöd till forskningen, - arkivens forskning, - kulturmiljövården vad avser riksantikvarieämbetetsansvarsområde, - museernas forskning samt slutligen - den samiska forskningen som samefondenskulturdelegation stöder Medlen till forskningen inom dessa områden ökartill 11,6 milj.kr, vilket i princip är en fördubbling. Riksantikvarieämbetetfår hyggliga uppräkningar , i huvudsak för att användastill forskning om luftföroreningarnas och försurningens nedbrytning avkulturminnen och föremål samt till forskning om bebyggelsemiljön. Vad gällerforskningen om bebyggelsemiljön vill jag påpeka vikten av bra samverkan medstatens råd för byggforskning som i bostadsutskottets betänkande 19 anvisatssärskilda medel. Utskottettillstyrker också regeringens förslag till medelsberäkningen för riksarkivet.Utskottet, liksom regeringen, finner det angeläget att nu gesmöjlighet att utveckla en nationell arkivdatabas för att integrera moderninformationsteknik i arkivbildningen samt utveckla nya metoder för papperskonserveringm.m. Statens kulturråds medelsberäkning för forskningsändamål grundar sig ihuvudsak på att rådet skall utveckla kulturpedagogisk och kul-tursociologiskforskning. Denna forskning är viktig bl.a. för att utveckla studieförbundenskulturverksamhet. Idetta avsnitt finns två reservationer från som förordar avslag påproposifionen i denna del. menar att forskningsresurserna skallöverföras till högskolan och forskningsråden. tycker attkulturrådet inte klarar kvaUtetsaspekten i sitt forskningsutövande. Utskottsmajoritetendelar inte uppfattning i frågan utan hävdar att med deökade resurserna klarar sitt ansvar att utveckla och öka kunskapsuppbyggnaden,vilket bl.a. är bra för studieförbundens kulturarbete. Vi skall observera attdessa slantar inte är s.k. grundforskningspengar, utan utvecklingspengarKulturrådets sammansättning är också en bra grund för att kvalitetsaspektenskall sättas i fokus. Ansvarsmuseernas forskningspengar disponeras av , somfördelar medlen mellan de fem ansvarsmuseerna: statens historiska museum,statens konstmuseum. samt Folkensmuseum - . Medlen skaU användas till forskning, kopplat tiUmuseernas uppgifter att vårda samlingar, göra dem fillgängliga, utföradokumentafionsarbete m.m. Ireservation nr 3 berörs frågan om vem som lämpligen skall handha fördelningenav anslagen. Utskottsmajoriteten anser att det är bra som det är, dvs. medkulturrådet som fördelare. Reservanterna tycker att regeringen skall fördelamedlen direkt till museerna. Utskottsmajoriteten anserinte att man ifrågasätter museernas kompetens genom detfördelningsförfarande som används med enkla, viljeinriktade budgetäskandenför forskningsprojekt. Samefondens kulturdelegation föreslås få för att sfimuleraprojekt till forskning om det samiska språkets ställning m.m. Dialekt-och ortsarkiven samt svenskt visarkiv DOVAföreslås också få ökade resurser. Innan storleken på insatsen avgörsvill man dock avvakta resultatet av statskontorets organisationsutredning, sömnu har överlämnats. har dock reserverats för DOVA under denkommande budgetperioden. Naturhistoriskariksmuseet föreslås också få förstärkningar i form av "nya" pengarliksom en ny professur från . Utskottet är enigt medregeringen på alla dessa purtkter redogjorde för reservation, som hanemellertid inte yrkade bifall till. Jag vill ändock erinra om vad vi sade i utskottetkring de här frågorna. Medel fill konstnärligt Utvecklingsarbete anvisas underett särskilt anslag som disponeras av tolv olika universitet med konstnärligautbildningar samt universitets- och högskoleämbetet. I propositionen föreslåsen höjning med drygt 1,7 milj.kr till . Detta anslag behandlas iutbildningsutskottets betänkande UbU25. Dessutomkan projektbidrag erhållas till konstnärligt utvecklingsarbete avkonstnärsnämnden från anslaget Bidrag till konstnärer Idrotten utgör en livaktig del av vårt samhälle. Detta kan vi utläsa avstatistiken, som visar att omkring fyra miljoner svenskar aktivt ägnar sig åtnågon form av sport eller motion. Idrotten utgör en betydelsefull faktor isamhället som påverkar normer, värderingar och livsstil. Sverigehar en god tradition inom idrottsforskningen, framför allt inom denfysiologiska forskningen. Efter1988 års budgetproposition har ett särskilt centrum för idrottsforskningeninrättats i . Nya professurer har inrättats. Detta innebär att det den1 kommer att finnas sammanlagt nio professorstjänster till idrottenstjänst i . Genomriksdagens beslut att en särskild idrottshögskola skall inrättas i Stockholm1992 kommer idrotten också att ges ökade forsknings- och utvecklingsmedel. Detär viktigt att koncentrerar forskningsinsatserna på välavgränsade områden. Kommande budgetår vill prioriterahandikappidrott och samhälle med sina forskningsinsatser Utskottet finner, ilikhet med regeringen, denna prioritering rikfig och angelägen. Detär också bra att kvinnornas idrottsliga verksamhet har uppmärksammats tydligtinom idrottsforskningen. För innevarande budgetår har 2,7 milj.kr anvisats tillRiksidrottsförbundet som stöd till idrottens forskningsråd. Dessutom har 5milj.kr anvisats som stöd till idrottsrörelsens antidop-ningsinsatser Medlentill idrottsrörelsens antidopningsinsatser föreslås nu öka med ytterligare 1milj.kr till 6 miljoner nästa budgetår En ökning med ytterligare 1 milj.kr.föreslås för idrottsrörelsens forskning och utveckling. Detta gör 9,7 milj.kr. 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 Vidbehandlingen av socialutskottets betänkande SoU30 kundevi konstatera att det dopningslaboratorium som finns vid sjukhus i åretsbudgetproposition föreslagits få förstärkta resurser Frågan ors ning lagsfiftningsåtgärder för att minska tillgången på dopningspreparat har också utretts och beredsför närvarande i . till haraviserats till innevarande år Dessutomantog en helt enig riksdag konvenfion om dopning. Jaganser att det nu pågår ett mycket aktivt arbete för att komma till rätta meddopningsproblematiken. Beträffandedetta avsnitt finns också reservationer. Den ena kommer från , som tarupp antidopning, och den andra från , som vill avskaffa idrottensforskningsråd. Utskottsmajoritetentycker att såväl anslaget till forskning om antidopning som vikten avidrottens forskningsråds bevarande är väl avvägt och belyst i skrivningarnasom redovisas i såväl propositionen som utskottsmajoritetens texter. Jag vill med detta yrka bifall tiU hemställan i kultumtskottetsbetänkande 1989/90:KrU23 på alla punkter och avslag på de reservationer som harfogats till betänkandet. Anf.156 (): Vi moderater vill ha effektivaste möjliga användning av deforskningsmedel som anslås på kulturområdet. Inom ansvarsmuseerna finns unikkompetens och kunskap. Det finns ingen anledning till att skallsitta och göra bedömningar av hur de forskningsmedel som skall gå tillansvarsmuseerna skall fördelas. Vi moderater anser att den klokaste användningenav forskningspengarna uppnås om ansvarsmuseerna får dem direkt. delar glädjande nog min posifiva syn på idrotten. Det är, som jagpåpekade i mitt anförande, mycket viktigt att man vid utformningen av den nyaIdrottshögskolan lägger mycket av tyngdpunkten vid forskning, forskarutbildningoch ämnesutveckling. Forskningenskall enligt min och moderatemas mening inte styras uppifrån av politiker litet när jag läste detta betänkande. Regeringen blandar sig i vadidrottens forskning skall handla om. Idrotten har prioriterat områdenahandikapp, idrott och samhälle. Regeringen lägger sig i det hela och anser attäven kvinnlig idrottslig verksamhet bör uppmärksammas inom idrottensforskning. Jag tycker att det är övermaga att regeringen försöker styraforskningen inom idrottsområdet. Inomidrottens forskningsråd är det viktigt att medlen som kommer idrotten till delanvänds så effektivt som möjligt, och det gör de enligt min uppfattning om desamordnas med Centmm för idrottsforskning och . Det behövs dåinte någon extra organisation för att fördela dessa medel. 157 (): 154 Fru talman! Jag tycker inte, , att detkan vara så farligt om ansvarsmuseerna innan defår sina pengar lämnar in någon form av enkel beskrivning över vad de tänkerforska kring. Det handlar inte om så mycket mer än att man skall tala om vadman vill använda pengarna till, och de fördelas enligt rätt enkla metoder Vadgäller de övriga frågorna som tog upp vill jag hänvisa till vadjag sade i mitt huvudanförande. Anf.158 (): Inte heller jag vill säga att det är farligt att förfara på det sättLeo beskrev, men däremot är det onödigt. Överläggningen varhärmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs trafikutskottets betänkande 1989/90:TU26Transportforskning (prop. 1989/90:90 delvis). Anf.159 i (m): Vi moderater står bakom detta betänkande, TU26, utom i de delar där vihar lämnat reservationer. Jag yrkar bifall och kommer att begära votering tillförmån för reservation 7, och mitt anförande kommer att koncentreras tilldenna reservation. Vimoderater har krävt en bilsocial utredning, men tyvärr har vi inteerhållit stöd för vårt önskemål. Utskottsmajoriteten refererar i betänkandettill att ett flertal undersökningar pågår eller planeras, vilket skaU tolkassom att det vi begär är på gång eller kommer att aktualiseras. Vi delar inteden uppfattningen, utan vi anser att bilismens sociala betydelse borde varaskäl för en särskild utredning. Enligtvår uppfattning har bilen för miljontals människor i vårt land en stor socialbetydelse. De inskränkningar i fråga om bilismen som ofta förs fram i debattenkommer, om de blir verklighet, vilket vi moderater inte hoppas, att innebäraallvarliga ingrepp i de enskilda människornas privafiiv. Vimoderater är, det skall betonas, posifiva fill bilismen och vill att dennasuppenbara fördelar skall omfattas av många. Vi vägrar, fru talman, att ställaoss i kön av bilismens domedagsprofeter menar att bilen betyder oerhörtmycket för många människor och att den framöver kommer att betyda ännumer. Attmedverka till begränsningar i fråga om bilen, så att densamma bara kan användasav ett ekonomiskt gynnat fåtal, kommer vi moderater aldrig att ställa upp på.Vi är positiva till teknik, utveckling och forskning och är övertygade om attden framtida bilen inte kommer att bli den miljöbelastning som vissa kritikeri dag hävdar. Detta sker oftast i syfte att skapa kortsiktiga politiskapoänger, där man enligt vår uppfattning spelar på obefogade känsloscenarion. Bilen betyder mycket förde enskilda människorna, både i deras privatliv 1989/90:136 8 juni1990 och deras yrkesliv.