prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Del redovisas i budgetpropositionen ochberäknas uppgå till nära 800 miljorier Det är alltså ett avsevärt belopp som påolika vägar går till idrotten. Ändock är de statliga fillskotten endast en delav samhällsstödet. Kommunerna står för den största insatsen, och landstingenbidrar också. Mot bakgrund av delta finner utskotlsmajoriteten attregeringens förslag till medelsanvisning, med ett undanlag, är väl avvägt. Detförtjänar att påpekas atl idrotten inte är den enda folkrörelse som göranspråk på samhällsstöd. De pengar som går till idrotten måste också avvägasmot motsvarande stöd lill ungdomsorganisationer, ideella föreningar och andrafolkrörelser och andre vice talman hartagit upp frågan om Tipstjänst i denna debatt. Vi kommer att få andratillfällen att debattera den frågan. Inom korl kommer en skrivelse från regeringenom formerna för Tipstjänsts stöd lill idrotten atl lämnas till . Vihar också frågor om lotterier som sannolikt kommer att bli föremål förbehandling . Det finns anledning att återkomma till dessa frågor Jag vill dock betona att denna fråga inte är riktigt likaenkel. En andel -hur stor eller liten den än är - ifrån Tipstjänsts vinst lillidrotten innebär i princip elt avsteg från möjligheterna att fördela lill andraorganisationer -ungdomsorganisationer, ideella organisationer och andrafolkrörelser I praktiken innebär det också elt statsstöd, eftersom det innebäratt den vinst som Tipstjänst levererar in till statskassan minskar imotsvarande mån. Del är naturligt atl förmoda all regeringen i elt sådanl lägeväljer atl se lill det totala stödet lill idrotten, oavsett om del kommer frånTipsljänst eller från statsanslaget. Jag tycker att denna synpunkt och det härförhållandet är värda alt fundera på innan man intar en alldeles för tvärsäkerståndpunkt i denna fråga. Det undanlag jag nämnde tidigare gäller det lokalaaktivitelsslödel. Del är bra atl vi nu får en uppdelning av detta mellan å enasidan idrottsrörelsen och å andra sidan barn- och ungdomsorganisationerna. Delär också bra att , för idrottens räkning, skall se över deregler som gällt för aktivitelsslödel. Sannolikt kan nya regler, meravpassade lill den verksamhet som bedrivs, medverka till alt pengarna får enbättre effekt. Inför valet gjorde de flesta partier utfästelser omnivån på det lokala aktivitetsstödet. Det var utfästelser somRiksidrottsförbundel har tolkat skulle infrias . Så sker numed det beslut som med stor majoritet sannolikt kommer all fatta omen stund. Jag vill påpeka elt förhållande för andre vice talmanChrister Eirefelt. Det är helt riktigt att det var en samlad opposition som kommed ett förslag om en höjning av det lokala aktivitelsslödel lill idrotten. Vifann att detta var ett lämpligt sätt att uppfylla del löfte som vi gav ivalrörelsen. Vi drog då den konsekvensen - vilket också gjorde, detskall jag i rättvisans namn säga - att också aktivilelsstödet till andraungdomsorganisationer måste höjas, som vi hade beslutat efter en tidigaredebatt. Men där var och eller de övriga inte likauppmärksamma. Ni lade inte fram några motioner om detta, ochLars Ahlslröm. Detta var på väg att passera utan någon aktivitet från er sida. Jag tror alt vi kan ta varandra i hand när del gällereventuella försummelser på olika områden. Sannolikt har vi kommit fram till enmycket bra lösning, med det förslag som lagts fram, både när det gällerungdomsorganisationerna och idrottsrörelsen. Till vill jag säga följande när det gällerdet lokala akfivitetsstödel. Jag har med stort intresse, ett visst nöje ochicke utan löje lyssnat till deklarationer om betydelsen av detlokala stödet till idrotts-organisationerna. Jag erinrar mig denidrottspolitiska debatt som fördes före och efter 1985. Dä villemoderaterna avskaffa statens bidrag till del lokala aktivitelsslödet. Man kannaturligtvis ändra sig. Märk väl, , alt ert ställningstagande då skeddemed den principiella invändningen all staten icke skulle slå för del lokalastödet, ulan det skulle kommunerna göra. Jag noterar alt har gjorten betydande omsvängning, och det tycker jag är mycket bra. En mycket stor roll för idrottsrörelsens verksamhet ochför dess framtid har ledarna. De är mänga, och de lägger ner ett mycketomfattande arbete, i de flesta fall på helt ideell basis. Idrottsrörelsen haren god insikt om ledarnas belydelse för verksamheten, och den delas avsamhället. Genom tillkomsten av har möjligheterna alt ge en godutbildning blivit belydligl bättre . I en reservation från föreslås ekonomiskastimulansåtgärder för ideellt föreningsarbete. Det ger anledning till någrafunderingar kring ledarrollen. Jag föreställer mig alt arbetet somidrottsledare av de allra flesta uppfattas som stimulerande, roligt ochutvecklande på många sätt. Det är därvid ingen skillnad mellan en ledaruppgift,vanligt idrottsutövande, vilken annan hobby som helst eller någon privatfritidssysselsättning. Individen väljer att göra arbetet på grund av iritresseför verksamheten. Arbetet kan vara för-Criat med kostnader, däri harcenterreservationen rätt, ja visst. ning somföreningarna anser sig kunna ge sina ledare måste naturligtvis ligga inom ramenför föreningens ekonomi. Och säg mig den hobby- eller fritidsverksamhet som äralldeles gratis. Vi är därför inte beredda alt införa någon ny typ av bidragspeciellt avsett för ideellt föreningsledararbete. Det senaste halvårets idroltsdebatt har varit inriktad påeffekterna av ett nytt skattesystem. Den propositionen kommer på riksdagensbord i slutet av denna session. Vi kommer då atl få lillfälle alt diskutera dekonsekvenser skatteförslagel kan få för idrotten. Jag vill endast göra enkommentar 1 debatten hävdas atl idrottsrörelsen endasl berörs av deökade kostnader som finansieringen av reformen bygger på. Det är, såvitt jagförstår, en felsyn. Idrottsrörelsen beslår av sina cirka två miljonermedlemmar Ja, det finns uppgifter om att antalet medlemskap i ärlångt större till antalet. Del är nämligen många som är med i fleraidrottsföreningar De allra flesta av dessa kommer, såvitt jag förstår, all fåen betydande sänkning av sin inkomstskatt och de får således mer pengar iplånboken. Med den starka ställning som idrotten har i svenska folkelsmedvetande vore det underhgt om inte dessa miljoner medlemmar vore beredda atlsalsa ytterligare belopp på egen idrottsverksanihel och på sina barnsaktiviteter. Det går inte att fri-koppla idrottsvärlden som organisation från dessmedlemmar. Skatteförslaget kommer givelvis att förändra villkoren för idrottenliksom för aridra verksamheter På minussidan finns en del poster, på plussidanmedlemmarnas sänkta skatt. Del finns två motioner som syftar till enredovisning av hur del statliga stödet används med hänsyn lill fördelningenmellan kvinnor och män. Vi har förstått atl det finns vissa svårigheter attpresentera en sådan jämförelse. Del är emellerlid angelägel alt dennafördelning blir klarlagd. Diskussionen om idrotten ur jämställdhetssynpunkt ärmycket livlig just , därom vittnar inte minst motionerna Del är därförbra att en redovisning kan göras, så att debatten kan grundas på de faktiskaförhållanden som är för handen. Utskottet har utgått från att de problem somfinns inte är så stora, ulan siffrorna kan komma på bordet. Med delta, fru talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna. 109JAN HYTTRING (c) replik: Det finns elt alldeles besläml skäl till allvi vill att skall göra ett tillkännagivande till regeringen. sade här att det inte fanns något skäl, eftersom vi var överens. Hanvar litet ironisk. Han skall naturligtvis vara lacksam över altprioriteringarna och egentligen alltihop stämmer väl överens. Men vilkel är då skälet? Jo, så länge regeringen ochutskottels majoritet ägnar sig åt önsketänkande kommer vi atl framhärda i attkräva denna typ av tillkännagivande. Del går nämligen inte att göra deprioriteringar som ni begär att Riksidrottsförbundel skall göra, om inteförbundet får fillräckliga medel. Del är som sade; iRiksidroltsförbundets anslagsframställan rör det sig om hell andra tal än de pengarAnders är med och beviljar. Fråncenterns sida vill vi öka arislaget, mycket medvetet. Men vi begär inte attRiksidrottsförbundel, ens med det anslag vi vill ge förbundet, skall klara Prot. 1989/90:95 av allt man har sagt sig vilja göra, om man får lillräckligl med resurser. Sedansäger att det är bra att del är en del förändringar ] \ gentemottidigare år, om man ser pade motioner som har lagts fram. gen kommeratt få ta ställning lill ett centerförslag där folkrörelsernasfinansieringsmöjligheter behandlas. Staten har otvivelaktigt undandragit rättbetydande finansieringsmöjligheter för folkrörelserna. Del rör då inte baraidrotten, utan alla folkrörelser Förra årets debatt och den debatt som fördes ifrågan på blev konstiga debatter Jag har hört många som harsagl efteråt att de känner sig smått lurade av den diskussionen. Det sommålades upp då, att en parlamentarisk utredning gällande hela idrottsrörelsenbegärdes, det var inte sant. "Vad som begärdes var att man skulletillsälta en parlamentarisk beredning om möjligheterna fill finansiering. har jag, vid kontakter med idrottsrörelsen, fått detbestämda beskedet att man ställer upp på detta. Idrottsrörelsen kommer atlhjälpa till all driva fram elt sådant beslut. Min fråga till ärdå; Tänker gå emot delta krav nu också, när det behandlas iutskott och kammare? säger också, "i rättvisans namn",atl hade tänkt på de andra ungdomsorganisationerna som inte sysslar medidrott. Det var nog tur atl lade fram sin motion. Del är faktisktcentermotionens ära att det blev ett så klokt beslut, som innebar alt även deövriga ungdomsorganisationerna fick ell högre lokall aklivitelsslöd. Anf, 110 () replik: Doping är dess värre inte en avklarad sak,. Kampen mot doping är ytterst viktig. Jag framhöll della inteminsl vid förra årets idrottsdebatt. Jag betonade att det en gång för allamåste slås fast att doping är fusk och ett idrottens gissel. Vi måsle göra alltför atl minska och naturligtvis helst hell bli kvitt detta. När det gäller det lokala stödet, , har viingalunda varit motståndare till del. Vi har inte alls velat avskaffa det. Vihade vissa synpunkter på principerna. Men alldeles uppenbart har vår kritikvarit befogad och satt sina spår i budgetpropositionen. Där slår nämligen på s.80; "Det lokala aklivitetsstödel är av stor betydelse förden lokala idrotten och dess möjlighet att aktivera ungdomar. De nu gällandereglerna för fördelning av den statliga delen av detta stöd har kritiserats.Bland annat har man pekat på, all enhetliga regler gör atl vissa verksamheterhar svårt att utnyttja stödet. Också sättet att mäta aktiviteterna harkrifiserats. Jag har förståelse för dessa synpunkter Del är vikfigt attstödet kan användas på ett effektivt sätt, som passar för den verksamhet detär avsett. RF torde vara bäst lämpat atl utforma de regler som bör ligga tillgrund för fördelningen av idrottens del av det statliga lokalaakfivitetsstödel." Det är precis så vi vill ha det, nämligen elt bättreutnyttjande av stödet med mindre byråkrati och möjlighet för RF självt altbestämma hur man vill fördela della viktiga stöd till de små föreningarna. Prot.1989/90:95 AnL 111 vice lalman CHRISTEREIREFELT (fp) replik: 28 mars1990 Fru talman! görnaturligtvis ett riktigt påpekande när det Det är inga pengar man snyter ur näsan.De märks på något ° håll de också. Skillnaden är, menarjag, atl det är medel som är så intimt förknippademed idrollsaktiviieler De aktiviteterna är alltså en förutsättning för dedelar av Tipstjänsls verksamhet som har med idrotten att göra. Därför är dettaden realistiska vägen atl gå i det läget då vi är överens om attidrotlsverksamheten kommer alt behöva ell större stöd. Del faktum att inte vi har något yrkande om dopingenbeiyder inte alt vi inte diskuterar frågan. Vi har faktiskt ett helt kapitel omdetta bekymmer i vår motion också. Dopingen är inte bara ettmedicinskt problem utan också, som påpekade, ett avsteg från fairplay som skadar idrottsrörelsen. Del är viktigt alt vi inte släpper den härfrågan. Men det är på samma sätt med denna fråga; idrottsrörelsen är välmedveten om problemen och har flera aktiviteter på gång för all komma lillrätta med dem. både i vårt eget land och på det internationella planet. Så åter till frågan om aktivitelsslödel. del skedda vid en försummelse. är del nog inte så alt de andraideella föreningarna inte hade fått detta stöd. Det har varit vårlinje att fördelningen skall vara likvärdig. Inte minst de som representerardessa föreningar hade nog under alla förhållanden sett till all det blivit så. Det finns väl ingen anledning all ytterligare plåga AndersNilsson i den här frågan, men att åter säga atl avsikten med löftet var atl detskulle ske är ju inte sant. Det finns ingenfing i del svaret- jag läste del en gång till - som visar atl del inte gällde det är somRiksidrottsförbundet frågade om. Kritiken från inte minst dåvarande ordföranden var ju förödande. Det är också något som tyder på atl inte någon iidrottsrörelsen trodde någol annal än alt det gällde del året. Jag slutar med atl säga att del slår mig igen att denviktigaste uppgiften för oss som är intresserade av idrottsrörelsen och sominser de många positiva effekter som idrotten har kanske trots alll är att inomvåra resp. partier påpeka de förtjänster som idrotten har och all slåss föridrottens möjligheter atl fortsätta att utvecklas. AnL 112 () rephk: Det var faktisktså att inte hade någon motion kring frågan omungdomsorgariisationerna och akfivitetsstödel. När det gäller hur frågan tolkades inom idrottsrörelsen såär jag alldeles bestämd på den punkten. poängterade vid fleratillfällen att det måste tolkas som ett löfte som skulle infrias undervalperioden. , fortfarande när det gäller akliviietsslödelså var det faktiska förhållandet det all dessa år - det var 1985och ytterligare - yrkade avslag på anslaget i pengar räknat. Ni villealltså inte ställa upp med pengar! Det tycker jag är ganska talande. Till vill jag säga angående diskussionen omprioriteringar att 114 Hyttring för ett resonemang som gårut på att om man inte får tillräckligt med pengar, så kan maninte prioritera. Del är elt synsätt som jag inte tror finns någonslans. Del äri slället så att varje verksamhet, varje organisation och förening ellermyndighet som gör prioriteringar i sin verksamhet avser all verka efter deprioriteringarna inom den ram de har Det kan naturligtvis betyda olika mycketberoende på hur hög anslagsnivån är Men givetvis är systemet sådant att om enorganisation gör vissa prioriteringar så är den också beredd att följa demantingen man får ett stort eller ett litet anslag. Jagvill betona, vilkel också själv har sagt, att de pengar somcentern föreslår icke heller räcker för Riksidrottsförbundel om man skulletillämpa del resonemang som Hyttring själv för och som innebär atlRiks-idrottsförbundet skall klara av alla sina prioriteringar Jagtror alltså alt med det anslag som ges har möjlighetatt göra prioriteringar i de riktningar som angetts. Slutligen,, när det gäller frågan om en utredning så har jag i denhär debatten hävdat alt det avgörande är inställning. Viborde vara överens om alt det avgörande i sammanhanget är omRiksidrottsförbundet anser atl del föreligger behov av en parlamentarisk ellerannan utredning på ett eller annat sätt. (forts. 21 §) 19 § Ajournering förmiddagsuppehåll Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehäll. Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 21§ Anslag till idrott (forts, kulturutskottetsbetänkande KrU 15) Anf.113 () replik; säger att de prioriteringsdiskussioner som jag har förtär felaktiga. Men jag vänder mig naturiigtvis inte mot prioriteringarna. Degörs av Riksidrottsförbundel och de är naturligtvis riktiga. Men alla måste juförstå att allt inte kan prioriteras, vilket ulskottsmajoriteten utgår fråri,om inte erforderliga medel ges. Det tycker jagaren självklarhet. Sedanvill jag säga några ord om doping. säger att denna fråga intefanns med i den här motionsomgängen. Men del finns motioner om insatser motdoping. Dessa motioner kommer atl behandlas i samband med behandlingen av den forskningspolitiskapropositionen och de motioner 1989/90:95 28 mars1990 som väcks med anledning avden. Vi får alltså lillfälle atl senare debattera denna fråga i kammaren. Jagvill ge och övriga socialdemokrater ett gott råd, eftersom detsocialdemokratiska partiet är det största partiet som står bakomskatteomläggningen. säger att skallen kommer att sänkas för ossenskilda människor och atl detta på någol sätt måste komma folkrörelserna tilldel, eftersom vi därmed skulle bli mer benägna att genom frivilliga bidragstärka ekonomin. Jag varnar socialdemokraterna för att dra dessa slutsatser avframför allt två skäl. Delena skälet är att det är fråga om en skatteomläggning. Det kommer helt säkertatt visa sig att det inte handlar om någon skattesänkning. De ökade pålagor förfolkrörelserna kommer även att drabba oss som privatpersoner Höjdakommunalskatter och en mängd andra faktorer gör att skatteomläggningen intefår den effekt som man utgår från. Detandra skälet är att det har gjorts undersökningar genom att märiniskor på gatanhar fått frågor om sin uppfattning. Då har det framkommit att människorna, somskulle bidra till en bättre finansiering av folkrörelserna, i varje fall intehar fåll klart för sig alt skatteomläggningen skulle innebära någraskattesänkningar En majoritet tror faktiskt inte alls på detta budskap. Ochsannolikt leder det till alt människorna inte heller kommer att offra mer privatapengar på stöd fill folkrörelserna. Allt delta leder mig fram till att detmåste bli fråga om ett ökat stöd, och det är detta ökade stöd som jag pläderarför. Detkommer också att bli mycket viktigt med en genomgång av folkrörelsernasfinansieringsmöjligheter Då vill jag inte bara uppehålla mig vid Tipstjänst,eftersom det vore orätt. säger slutligen all socialdemokraterna skall ställa sig bakom detta omidrottsrörelsen begär del. Men jag pläderar för hela folkrörelsen som ellkollektiv. Och folkrörelsen består av mer än idrottsrörelsen. Omidrottsrörelsen var ljummen förra gången, så var de andra folkrörelserna destomer intressanta. Jag ser därför fram emot alt samtliga folkrörelser kommer atlnappa på detta bud och begära en sådan utredning. Anf.114 () replik: lycks tro alt om manupprepar ett påstående tillräckligt blir del sant. Men så är sombekant inte fallet. Vi moderater har aldrig velat avveckla det lokala stödet.Sanningen är ju att vi moderater ville att stödet skulle finansieras på ettannat sätt, nämligen på det ganska självklara sättet atl kommunen skall stå fördet lokala stödet, att skall stå för det regionala stödet och atlstaten skall stå för stödet fill riksorganisationen. Men detta är ju historia,och talar vi om och om framtiden. Jag tror, , att svenskidrott är glad över att de övriga partierna i kulturutskottet tvingade socialdemokraternaatt gå med på en ökning med 23,5 miljoner av stödet till lokal verksamhet. 115 () replik; Jag vill direkt fill säga att det här tvånget inte kännsbetungande, utan jag anser att del var en mycket bra lösning som vi kom framtill. Jagvill säga några ord om skatterna. Den föreslagna skattereformen får vissaeffekter En del saker blir bättre genom att människor får sänkt skatt. Å andrasidan fördelas kostnaderna för denna reform på olika sätt, bl.a. genomkapitalskatter, vidgad moms, m.m. Del innebär att del blir vissa konsekvenserför idrottsrörelsens organisatoriska del och verksamhet i form av fördyringarMen dessa pengar måste hamna någonslans, och medborgarna får alltså sänkt skattoch har då möjlighel atl på olika sätt bidra till idrottens finansiering. Detkan ske på många olika vis. Somen slutsummering av denna debatt vill jag säga att jag lycker att bådemoderaterna och målar villkoren för idrottsrörelsen i alltför dystrafärger Jag har ju varit med vid debatterna om idrotleu här i kammaren sedan1982, och har tongångarna varit ungefär desamma. Under de allra flestaåren har jag påpekat att idrottsrörelsen har utvecklats mycket väl i vårt land.Del har skell stora idrottsliga framgångar, och det har gjorts insatser på enmängd områden som har prioriterats av idrottsrörelsen - handikappidrott,jämställdhet, motionsverksamhet, idrott för invandrare, m.m. År har vikunnat avläsa atl idrottsrörelsen har haft en mycket posifiv utveckling. Detär min bestämda övertygelse atl del även kommer atl ske . Jag troratl den svenska idrottsrörelsen har den vitaliteten och målmedvetenheten attden förmår att anpassa sig lill nödvändiga samhällsförändringar Jag ärövertygad om alt det beslut som vi kommer att falla med anledning avdenna debatt och detta belänkande kommer atl bädda för en fortsatt bra utvecklingför idrottsrörelsen i . 1989/90:95 28 mars1990 Tredjevice talmannen anmälde att och anhållit atl tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker AnL 116 (): Precis som påpekade har idrottsrörelsen betytt ochbetyder väldigt mycket i vårt land. Vi vet atl det är många som är aktiva iolika idrotter och att idrotten engagerar många ungdomar och barn. Vi vet ocksåall fler och tler kvinnor deltar i idrottsrörelsen. har jag, när jaghar lyssnat på debatten, funderat över att det återstår många frågor atldiskutera. Bl.a. gäller det barnens roll i idrottsrörelsen. Vad beror det påatl färre och färre barn idrottar i egna och självvalda former och mer och meri organiserade former och vilka konsekvenser får det? Vilka konsekvenser fårkommersialiseringen av idrotten för idrottsrörelsen och att den i många fallblir en näring, och vilka konsekvenser får det för amatörsporten? Vad betyderpengarna i idrotten? Allt detta måste vi fortsätta att diskutera, och del trorjag också atl det finns förutsättningar för, eftersom vi har en mycket öppendialog i landet mellan dem som är intresserade av idrottsrörelsen och avmolionsidrotl. Det är min förhoppning att vi kan fortsätta att föra dennadebatt även här i kammaren, eftersom idrotten beiyder så otroligt myckel förbåde unga och äldre människor i landet. Jag har begärt ordet på grund av alt jag väckte en motion om det som berörde i sin inledning.Vi vill alt regeringen skall göra en analys och redovisa hur stor del avidrottens anslag som går lill kvinnor har antagit en Prot.1989/90:95 jämställdhetsplan. Detta är ettmycket bra inifiativ. Man är stimulerad av 28 mars1990 utredningen som den socialdemokratiska regeringen lättillsätta i mitten av 80-talel. I jämställdhetsplanen säger man att det är väldigt viktigtatt kvinnornas roll i idrotten synliggörs, precis som i politiken, och att manfår fram fakta på bordet, som sade. Så här skriver man i planen;"I rapporter, statistik, redovisning etc skall tydligt anges om materialetavser män eller kvinnor Fördelningen av idrottens ekonomiska resurser mellankönen bör årligenredovisas i budgeläskande.---------------------- Delta är en förutsättning föratl få merinformation om kvinnors villkor inom idrotten och för att förändra dessa." Hur skall del gå till? Vi har alltså skrivit den härmotionen för atl stödja . Vi vill atl regeringen skall tafill sig delta och föreslå åtgärder om så behövs. Hur skall detta alltså gålill? Del sägs i ulskoltsbetänkandet att det kan finnas problem kring dethela. Det kan hända att man inte har tillräckligt material just , det kanskapa extra arbete i ett inledningsskede. Men precis som utskottet säger måstedenna redovisning göras. Det är väldigt viktigt, därför att vi måste ju se hursitualionen är och vi måsle sälta in åtgärder Om del visar sig all flickoreller kvinnor får en mindre del av anslagen, måsle vi tänka efler vad del berorpå. Beror det på atl flickor eller kvinnor har elt annal förhållande tillidrotten, att kvinnor har ett annat sätt all idrolta som inte genererar likamycket statliga pengar, därför att vi har ett system som medverkar till ensådan orättvisa? 1 sä fall måsle vi ändra systemen.