prot · GD0984 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag är också medveten om att priset när detgäller all mjölkproduktion i landet har säsongvarialioner Pä grundval av deuppgifter jag har fått har jag försökt se till att de exempel som jag gav inteinkluderade säsongvariationer Men det är möjligt att mina sagesman haröverdrivit något. Jag är tacksam för svaret och över all regeringen låterjordbruksnämnden noga följa utvecklingen. Det är oerhört viktigt att vi harkvar mjölkproduktionen i varje fall på dagens nivå inom - annars ärdet risk alt mejerierna inte får tillräckligt underlag, och då kanproduktionen snabbt rasa. Överlägeningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1989/90:454 om bedömningen av riskernamed odling av gentekniskt förändrade vä.\ter har frågat mig vilken kompetenslanlbruksslyrelsen har alt genomföra riskbedömningar beträffande tillstånd förodling av gentekniskt förändrade växter Lantbruksstyrelsen är central förvaltningsmyndighet bl.a.för frågor om lantbruket, trädgårdsnäringen och växtskyddel och har även handom frågor om miljövård inom jordbruket. Regeringen inför i växtskyddsförordningen(1972:319) kravet att den sorn odlar gentekniskt förändrade växter i växthuseller utomhus skall ha tillstånd för verksamheten. Styrelsen har enligtförordningen att pröva dessa frågor efter samråd rned delegationen förhybrid-DNA-frågor och . Vid prövningen skall särskiltbeaktas alt odlingen inte får innebära risker för omgivningen eller för miljöneller risk för utarmning av den genetiska mångfalden. Den samlade kunskapen på detta område finns inte hosen enda myndighet. Den finns främst hos delegationen för hybrid-DNA-frågor,och lantbruksstyrelsen. Lantbruksstyrelsen är den myndighetsom har den största kompetensen på växtodlingsområdel. Regeringen hardärför lagt ansvaret på lanlbruksslyrelsen. Enligt vad jag har erfarit har til!lanlbruksslyrelsen redan kommit in en ansökan om tillstånd att ifäll pröva en växt som modifierats med hjälp av genteknik. Ansökan har, förutomtill dem som styrelsen har samrådsskyldighet med, remitterats till ett flertalmyndigheter och organisationer där kompelens finns i de olika avseenden som ärrelevanta för en riskbedömning. Styrelsen kommer således alt få in ett brettbeslutsunderlag, vilket bör möjliggöra en omdömesgill hantering av dessaärenden. AnL 50KARIN (); Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jagvill också passa på att tacka för en utsökt middag . Det är enmyckel intressant konferens som pågår i - den visarverkligen bredden i de här frågorna. Jag tycker atl det är myckel angeliigetatl vi i den här situationen verkligen markerar att tar initiativ och ivilken riktning de går. Regeringen har också, på grundval av bl.a. motioner,tagit initiativ. Jag tolkar svaret så, att jordbruksministern bedömer attlantbruksstyrelsen har kunskap på det här området - den är inte samlad justdär, utan man har också kunskapen hos andra angivna myndigheter atl tillgå. Minföljdfråga så här med en gång blir då; Anser jordbruksministern attlanlbruksslyrelsen har kapaciteten och de ekonomiska möjligheterna alt levaupp till det bemyndigande man har fåll? Vilka kriterier gäller förriskbedömningen? Hur skall vi veta att vi nu kan odla de hår nya produkterna,det här nya livet sorn man skapar på växlsidan? Jag har tidigare fåll svar på det avjordbruksministern - han har då hänvisat till alt växtskyddslagen genom sinabestämmelser läcker det och all vi pä delta sätt kan vela alt kriteriernauppfylls. Men jag vet också att mänga hävdar atl del inte är tillräckligt utanatt vi måste komplettera växtskyddslagen. Anser jordbruksministern att detbehövs? Det här är egentligen två frågor. Den ena gällerdet som frågat orn, nämligen lantbruksstyrelsens möjlighet attgöra en bedömning av de ansökningar som kommer in inom ramen för de lagarsom vi har. Där har jag givit svaret atl jag anser alt lantbruksstyrelsenhar den möjligheten. Lantbruksstyrelsen kan köpa kompetens, och man kan, om mananser alt del är nödvändigt, lägga ut forskningsuppdrag- nian kan användaforskare i SLU och man kan ta fram forskningskompetens genom ,genom hybrid-DNA-delegationen eller på annat sätt. Möjlighet alt göra bedömningarinom ramen för nuvarande lag finns alltså hos lanlbruksslyrelsen. Man harsjälvfallet också ekonomiska möjligheter all genomföra detta. Mer konkret frågar om kriterierna. Detgäller den raps som man redan tidigare, vid ett försök , bedömt. Därfick man två fors-karutlåtanden. I det ena underströks alt det rörde sig ommodellexperiment där man önskade lära sig överföringstekniken. Man bedömde alldessa försöksobjekt var helt harmlösa. De försiktighetsåtgärder som man villevidta log inte sikte på det här speciella fallet utan hade en principielluppläggning. Del fanns all anledning alt rekommendera att fällprovningen fickutföras när del gällde de rnodellexperimenl som det här var fråga om för altdärigenom kunna öka både växlförädlarnas och samhällets erfarenheter och rutinvid hantering av transgena växtprodukter. Så hette det i det ena utlåtandet. I del andra utlåtandet underströks det all den planeradeförsöksodlingen av raps rned modifierade lagringsproteingener kunde ske utanrisk under de förutsättningar som angavs i ansökan. Det är alltså de specifikakriterier som frågade orn. ställde vidare frågan orn det här är ett brasystem för framtiden. Nej, det är det inte. Vi kan hantera de här begränsadeförsöken i , rnen del är naturligtvis inte tillfredsställande attinför en utveckling som gårmyckel snabbt lita lill gamla lagsystem. För att just ge möjlighet tillbedömning av nya, framlida syslem har också mitt departement gjort enutredning, som är ute på remiss. AnL 52 (); Det är just den utredningen som liggertill grund för alt man använder sig av del bemyndigande som har givitregeringen. Utredningen har så atl säga redan nu fått konsekvenser. Vi hoppasnaturligtvis atl vi vad del lider skall få se mer konkreta resultat avutredningen i form av en proposition. Men jag vidhåller atl det känns som orn regeringen intelog tillräckligt kraftfulla initiativ när man inte lägger fast vilka kriteriersom måste vara uppfyllda utan bara hänvisar till praxis från vissa försök somföretagils. Visst hade det väl varit en styrka alt vela atl de och de kravenmåsle vara uppfyllda innan man får tillstånd. Det är del jag saknar. AnL 53 Jordbruksminister ; Jag menar atl vi får ell underlag för del närregeringen återkommer till med förslag på grundval av den utredningsom nu har sänts pä remiss och de remissynpunkter som vi hoppas få, in. Vi gören myckel bred remissgenomgång av de här frågorna. Jag menar att det i utredningen inte alls råder någonoklarhet om kriterierna. Det är olika typer av kriterier som också kräverolika slag av hantering. Dels handlar det om renodlat frågeställningarsom gäller exempelvis transgena överföringar i fråga om människor, mänskligtliv, foster-diagnoslik, del mänskliga genomel, osv. Myckel av delta är renodlatetiska frågor, där beslut skall fattas och i vilka del också i parlamentariskordning kommer atl läggas fram förslag lill . Andra frågor är mer en blandning av övervägandenoch allmänpolitiska mäl. Ett viktigt mål är t.ex. atl ha en genetisk mångfaldi vår natur Detta är elt mål sorn också måsle komma med i bedömningen. Min laletid håller på att gå ut, herr talman, men eftersomdel är en stor fråga sorn har tagit upp vill jag också nämna entredje faktor som är viktig i sammanhanget, nämligen miljöriskbedömningar somär av litet annan karaktär AnL 54KARIN (): Biotekniken totalt sett är en mycket stor ochkonkret fråga. Det vi så alt säga nosar på är just del bemyndigande somlanlbruksslyrelsen har fått när det gäller växter. Jag vill ändå hävda att växtskyddslagen, som man nurefererar lill, inte är komplett och alt den inte ger den säkerhet som vi ändåanser oss behöva ha för alt känna atl vi har kontroll över denna utveckling.Detta hävdas också frän . Man har från i olikayttranden sagt all man efterlyser en översyn av just växtskyddslagen och atlman bedömer en sådan vara nödvändig för att lagen skall bli komplett påväxlsidan. Vi kan ju koncentrera debatten på just fr;ågan om växterna. Jag menar att vi, utifrån det svar jag har fått ,inte kan känna att vi totalt sett har en tillfredsställande kontroll när delgäller just denna fråga. AnL 55 Jordbruksminister ; Jag är av en annan uppfattning i frågan.Detta är en mycket ny teknologi, en mycket ny forskningsinriktning. Del ärfråga om elt 80-tals-fenornen. Vi har kontroll över de mycket få fall av försök somförekommer i , och denna utredning ger också klarl besked om delta. Mendet innebär inte att vi kan leva rned dessa gamla regler i en framlid där dennaforskning kan expandera myckel kraftigt. Det är också av denna anledning somutredningen föreslår helt andra kontrollsystem för framtiden. Jag tror alt vi är överens om alt dagens kontrollsystemoch dagens kriterier inte räcker lill för framtiden. De räcker emellertid tillför de begränsade försök som förekommer i . AnL 56KARIN (): Jag kan hålla med jordbruksministern om atlvi naturligtvis mycket snart kommer att behöva den proposition som skall grundasig på resultatet från den nu sittande utredningen. Jag menar att vi har någorlunda kontroll över de få fallav försök på delta område som vi känner till . Men del är just därdiskussionen befinner sig. Vi vet att det här kommer alt blifråga om en myckel snabb utveckling. Och vi efterlyser atl riksdag och regeringskall ta initiativ och även ha kontroll över utvecklingen på detta område. Viskall alltså ligga före. Detta är vårt samlade ansvar Jag får nöja rnig med del svar jag har fått , ivilket jordbruksministern säger att han bedömer atl lantbruksstyrelsen hardenna kompetens och även har eller förmodligen kan komma att få, de resursersom är nödvändiga för all kunna leva upp till del bemyndigande sorn rnan harfått. Överläggningen var härmed avslutad. 16 S Svar på frågorna 1989/90:451 och 453 om regeringensställningstagande till förslag om patent på liv och har ställtfrågor till statsrådet rörande ett beslut att inte lämna ut en allmänhandling. Arbetet inom regeringen är så fördelat all del är jag somskall svara pä frågorna. Den handling som frågorna gäller innehåller en redovisningav synpunkter under hand som EFTA-ländernas experter på bioteknikfrågor lämnatpå förslag till direktiv rörande rättsskydd för biotekniskauppfinningar Handlingen innehåller alltså inte några ställningstaganden frånden sida. lingen av EFTA:sexpertgrupp till som elt led i del meningsutbyte som pågårmellan EFTA och EG i olika frågor. begärde en representant för att få ta del av yttrandet. Regeringen beslutade den 25 januariatt avslå framställningen. Skälet till delta var att handlingen innehålleruppgifter som omfattas av utrikessekretessen. Till vill jag tilläga atl en avrättscheferna i mitt departement har förklarat dessa förhållanden i ett brevtill den företrädare för som begärde alt få del avhandlingen. Denne inbjöds att ta kontakt med departementetstjänstemän för upplysningar i frågan och för information om det pågåendearbetet med rättsskydd för biotekniska uppfinningar. Med anledning av fråga vill jag strykaunder vad jag har sagl vid upprepade tillfällen: jag välkomnar en bred politiskdiskussion om patent och bioteknik. Del förhållandel att regeringen på grund avinnehållet i sekretesslagen har ansett sig förhindrad atl lämna ut enEFTA-handling påverkar självfallet inte denna inställning. Jag vill ocksåerinra om atl den svenska delegationen i EFTA;s parlamenlarikerkommilté harmöjlighet att la del av de aktuella uppgifterna. AnL 58GUDRUN (vpk); Jag ber atl få tacka så mycket för svaret. Nuinställer sig genast en rad nya frågor Först vill jag påpeka att det är flera som har reagerat pådessa uppgifter i samband med att de kom fram. Själv läste jag om dem i NyTeknik för bara någon vecka sedan. Det finns också ledamöter iparlamentarikerkommittén som har reagerat, uttryckt sin förvåning och sagt attde inte känner till detta. Delta blottar efter vad jag förstår ett problem, nämligenatl man måste vela vilka handlingar man skall begära. Hur skaM man vela det närde frän början är hemligstämplade? Detta blir som jag ser det ett svartdilemma. Justitieministern säger alt redovisningen bara ger"synpunkter under hand" och inte några ställningstaganden. Man undrardå vad det är för "synpunkter under hand" som inte ärställningstaganden. Är det fråga om en redogörelse för de olika uppfattningarsom finns i de olika partierna? Sådana olika uppfattningar finns ju i dennafråga i förhållande till förslag. Om det är detta som avses,vad är det i sä fall som är så märkvärdigt rned det? Delta är ju väl käntgenom de motioner vi har väckt. Vad är alltså ställningslagande och vad är synpunkt?Det måsle ju vara en ganska svår fråga alt reda ut. Justitieministern säger vidare i sitt svar atl honvälkomnar en bred politisk diskussion och att det förhållandet att dessahandlingar är hemligstämplade inte har någon betydelse i sammanhanget. Det ärmöjligt att del inte påverkar justitieministerns privata uppfattning om detta,men det måsle ju försvåra en bred politisk diskussion i denna fråga.Åtminstone är detta min uppfattning. Jag vet inte om justitieministern tyckeratl del hemligstämplande som pågår pä någol sätt underlättar en bred politiskdiskussion. Jag skullegärna vilja ha litet synpunkter på de frågor som jag har ställt. AnL 59KARIN (): Även jag vill tacka justitieministern för svaret. Vi vet ju atl EG-kornrnissionens förslag, som man nu harinhämtat synpunkter på, är myckel generöst. Enligt delta förslag skall manegentligen utgå från att det blir tillätet alt la patent på i stort sett allt.Cellerna definieras ulan undantag sorn mikroorganismer Jag gör precis samma reflexioner på detta svar som dem somGudrun precis har redovisat. Jag menar atl del är ganska märkligt attdet svar sorn regeringen nu har lämnat inte alls skall ses som någon form av ställningstagande.Visst uppfattas vårt svar i ändå som att detta i stort sett är vadSverige anser om patentfrågorna. Jag har förstått del så atl svaret innehöll ganska passivasynpunkter, alt vi avvaktar vad andra länder säger, all vi inte har såkraftfulla invändningar Men eflersom förslag nu är så generöstsom del är, förväntade jag mig alt vi borde ha sådana invändningar borde ha reagerat krafiigt på detta, precis somNorge och har gjort. Men regeringen har tydligen formulerat sitt svarpå ett något passivt sätt, och det kan uppfattas som alt vi underförstått anseratt förslag eventuellt kan accepteras. Detta är enligt min uppfattning väldigt oroväckande, ochdet är fel väg alt välja när nu regeringen efterlyser en bred parlamentariskdiskussion omkring dessa vikliga frågor Del förhåller sig egentligen precistvärtom. Jag kan definitivt inte hälla med justitieministern orn dennatolkning. Frågorna till mig rörde ell beslut somregeringen har fattat om atl inte utlämna en viss handling till . Det är del förbundet som har begärt atl få ut handlingen, ochdel är detta som jag har försökt att svara pä. Del finns ingenting märkligt i regeringens hanterande avdel ärendet, ulan den har skett helt i enlighet med de regler som vi har isekretesslagen. En helt annan sak är del arbete som pågår inom ramen för dediskussioner som förs mellan EG och EFTA. Vi har möjligheter atl under hand gesynpunkter till på olika utkast och förslag som kommerdärifrån. Delta gäller bl. a. det i det här ärendet aktuella direktivet. Som nisäkert känner till pågår det förhandlingar om alt vi skall få möjligheter tillell mera reellt inflytande på det regelskapande arbete som pågår inom EG. Menjust nu har vi möjligheter att via expertgrupper lämna synpunkter under hand,och del utnyttjar vi. Därutöver finns EFTA;s parlamenlarikerkommitlé. Till denfinns knuten en svensk delegation. I delegationen ingår företrädare församtliga riksdagspartier. Avsikten med delegationen är atl riksdagspartiernaskall ha möjlighet att nära följa de kontakter som finns mellan EG och EFTA. har möjlighet all vända sig lill vpk:srepresentant , och kan vända sig tillcenterrepresentanten . Såvitt jag vet har ingen av dessa iEFTA-delegationen begärt all få se EFTA-handlingarna i fråga. Skulle de begäradelta skulle de givelvis få se dem. Alla frågor kan diskuteras där Men det ären sak för sig. Jag tror atl både och anseratt den viktigaste frågan i sammanhängt är den mera långsikliga frågan omvilken reglering det skall vara av gentekniken. När det gäller den frågan harjag svarat i andra sammanhang i att del pågår elt arbete med en bredparlamentarisk kommitté. AnL 61 (vpk); När jag ställde min fråga var det inte medutgångspunkt i att jag visste all en hemlig handling inte hade lämnats ut. Istället gällde det hanteringen av hela denna fråga. Jag ser då att det är enmängd frågor som rör harmonisering till EG som har hemligstämplats ochsom inte kan debatteras i offentligheten. Jag tycker att det är lika upprörandevarje gång. gällde del dessutom en fråga där flerariksdagsledamöter, även frän lagutskottet och EFTA-delegationen, visade storundran och inte hade någon aning om detta papper. De hade inte begärt atl fåpapperet eftersom de inte visste om dess existens. Det reella inflytande som skall få efler fortsattaförhandlingar är en helt annan sak. Jag tror inte mycket på det. Men all lämnasynpunkter under hand, som görs, i EG-harmoniseringsarbetet kan ju inteutesluta alt man talar om i det egna landet vilka synpunkter som lämnas. Detkan rimligen inte vara så. I så fall tycker jag att man skall proteslera motdet. Jag känner till denna delegation. Jag skall själv intamitt partis plats där Jag får väl då möjlighet alt återkomma i frågan. Men jagtycker alt den är mycket illa hanterad av regeringen. AnL 62 (): Del första man borde ha fått veta inför dennabegäran om synpunkter kring förslag är vad som gäller iSverige , dvs. atl vi följer patentlag som inte tillåter patentpå liv. De frågetecken som kan uppstå är att man inte vet hur lagen skalltillämpas och tolkas när det gäller alstring av liv. Jag går inte in närmare på lagtexten . Frågan är vilkenuppfattning omvärlden skall få av . Naturligtvis måste det ges klarabesked-inte elt sådant som har lämnats . Har den inte möjligheter att under handlämna synpunkter? Har den intefått denna fråga som man passivt har besvarat? Det finns ingen anledning attsätta likhetstecken mellan förhållandet all en viss handling på grund avsekretesslagens innehåll inte kan utlämnas till en viss begärande och att detskulle omöjliggöra en allmänpolitisk debatt kring dessa frågor Det är heltolika saker Vi har anledning alt fortsätta attdiskutera sakfrågorna. Det är också en helt annan sak än förhållandet att ettvisst dokument inte kan utlämnas till offentligheten. Jag tror att man måste ha som en självklar utgångspunktnär dessa gigan- Prot. 1989/90:84 tiska uppgifter hanteras i sak och form,att diskussioner pågår mellan expertgrupper där mångatjänstemän pä olika nivåer är inblandade och att det innebär att regeringeninte har tagit ställning till varje fråga. 64 (vpk): Justitieministern för en något kryptisk argumentation. Detär inte fråga om att stoppa den allmänpolitiska debatten i denna mycket vikligafråga där papper hemligstämplas så att det inte går atl få veta vad den svenskaregeringen ger för underhandsbesked angående EG-kommisionens förslag. Det ärinte heller fråga öm det som tog upp. Det är alltså inte fråga omvare sig del ena eller det andra. Vad är det då fråga om? Vad tjänar del tillmed detta hemligstämplande? Varför förs del inte en öppen debatt i dessafrågor? Vad är det fråga om när arbetet med anpassningen till EG pågår just pådetta sätt? För vem är delta en fråga att diskutera? 65 (): Jag vill verkligen välkomna denna bredadiskussion. Jag vill koppla funderingarna till hur arbetet framskrider iEFTA-kommillen inom . Justitieministern hänvisade till att vi kan lakontakt med våra resp. riksdagsledamöter. Men hur skall de kunna tillförasynpunkter då de inte vet att vissa frågor har ställts lill regeringen och altregeringen i sin tur har lämnat svar under hand? Den debatten begriper intejag. Varför kan man inte öppet deklarera ståndpunkt nier tydligt ochkraftfullt i just denna viktiga fråga? I hela EG-diskussionen och -iritregalionen vill haell reellt inflytande. År del fråga om alt köpa eller sälja? Låt mig erinra om alt den handjing som vi nudiskuterar gäller EFTA-ländernas experters underhandssynpunkter på ettutkast'från . Det är icke fråga om ett ställningstagande frånden . Låt mig återigen understryka delta. Jag tror att KarinStarrin har bättre möjligheter alt utröna den svenska delegationensarbetsformer själv än atl jag försöker besvara den frågan här AnL 67 (vpk); "EFTA-ländernasexperters underhandssynpunkter" Vad kan det vara för något, om del inte ären redovisning av de politiska opinionerna i dessa frågor? I är dennafråga föremål för politisk diskussion. Del finns inte något enigt uppträdande idenna fråga. Vi är flera partier som är mycket kritiska lill EG-kommissionensförslag. Del finns andra partier som är mera positiva. Del är ju en splittradbild. Är det den bilden som experterna visar? Eller har de egna tolkningar päexperlnivå som inte har någon politisk förankring? AnL 68KARIN (); Herr talmani Åven jag gör denna koppling närjustitiministern betonar att hon vill erinra om alt detta är ett besked baratill EFTA-ländernas experter Behöverinte de fä veta grunduppfattning i just denna vikliga fråga om patentpå liv? Är det inte del som skall vara överskriften på ett sådant brev? Kan vifå höra från justitieministern ett klarläggande om detta utan alt hon för denskull bryter mot sekretessprincipen? AnL 69 Justitieminister : När den särskilda kommission som jag haraviserat har genomfört sitt arbete kommer all la ställning, grundad påen bred parlamentarisk bedömning. AnL 70 (vpk): Jag har förstått alt det blir enparlamentarisk kommission, som kommer alt avge ett yttrande. Jag undrar baravad del är man sagl . Jag läser i den här artikeln i t.ex. alt enhandläggare på , , först säger alt detinte finns någon samlad svensk synpunkt men sedan modererar sitt uttalandetill att man i och för sig är enig men ännu inte helt har resonerat ihop siginom de olika departementen. Har då de olika departementen i dessa frågor enapolilisk inslällning, som står under, över eller vid sidan av partipolitiken?Vi i det här huset tror väl ändå alt det är de politiska bedömningarna somskall vara vägledande för hur skall la ställning i dessa frågor iförhållandet till EG;s förslag. AnL 71 (); Jag vill bara upprepa hur jag uppfattar ensådan här skrivning och hur jag uppfattar det hemligstämplade beskedet. Jagtycker bestämt all del är grunduppfattning som skall framgå av ettsådant här brev. Naturligtvis är del synpunkter i den riktningen som ävenexperter bör fä del av. De olika förklaringar vi fått kan inte varatillfredsställande, men jag förstår atl vi inte kommer längre i debatten nu.Jag tror inte att de här stora frågorna skall hanteras pä detta sätt ifortsättningen. AnL 72 Justitieminister : Jag tycker atl jag mycket noggrant harbesvarat den fråga som ställts till mig och som gällde varför en viss handlinginte lämnades ut lill . Jag har ingenting mer atttillägga i den här frågan. AnL 73 (vpk): Jag kan förstå att justitieministern inte harnågot mer att till-lägga, om hon har uppfattal frågan på det sättet. Jagställde frågan till , eftersom jag tyckte att del gällde äveninnehållet, dvs. hanteringen av diskussionerna mellan EFTA och EG och hela konstruktionenav denna anpassningspolitik. Jag har förståelse för att justitieministern intekan gå längre änså hiir och jag beklagar då alt inte kunde svara pä Prot.1989/90:84 frågorna. Överläuininuen var härmed avslutad. 17 § Förnyad bordläggning Föredrogs men bordlades återUtrikesutskoltels belänkande I989/90;UU18 Arbelsmarknadsutskotlels betänkanden1989/90:AU17 och AU19 Bostadsulskollels betänkanden /90;BoU10 och BoUll 18 j; Bordläggning 1989/90;104 Undersökning av olyckor 1989/90:115 Reviderade anslagsberäkningar för /91 avseende vissa departement, rn.rn. 19S Kammaren åtskildes .