prot · GD0998 · 1989-12-31 00:00:00 — I anslutning till beslut om kärnkraftensavveckling uppdrog regeringen ål en särskild utredningsman alt redovisaavvecklingens effekter på den elinlensiva industrins konkurrensförhållanden.Regeringen har vidare uppdragit ål bl.a. statens energiverk alt utreda vissafrågor rörande energihushållning och effektivare elanvändning. Resultaten frånutredningarna kommer atl läggas lill grund för den energipolitiska propositionsom regeringen avser atl förelägga . Utgångspunkten äratl energipolitiken skall inriktas pä långsiktigt bärkraftiga lösningar somskapar möjlighet till god framförhållning och bibehållen konkurrenskraft. Regeringenavser att i den energipoliliska propositionen även ta upp frå- 1989/90:982 april 1990 gan omkonkurrensvillkoren för den elinlensiva industrin under kärnkraftsavvecklingen. AnL 10 (); Jag ber alt få lacka industriministern försvaret. all vara alltför elak, måste jag säga alt jag är imponerad överatl industriministern lyckas skriva tre och en halv sida utan innehåll. Situalionen i Ange kommun är myckel bekymmersam. Under1980-lalel har kommunen förlorat närmare 1 000 människor, och kommunen är nunere i så låga befolkningstal att förutsättningarna för att upprätthålla denkommunala servicen blir mycket små. Därutöver har den aviserade nedläggningenskapat ylleriigare bekymmer i kommunen. Situationen i har varit akut tid.Regeringen har, som industriministern erkänner varit väl medveten omsitualionen. Trots detta har ingel konkret skett. Situationen för dem som blirfriställda i är ytterst besvärlig. Man skulle här kunna använda delgamla uttrycket all "råttorna lämriar del sjunkande skeppet". Mensituationen för dem som friställs i är betydligt allvarligare än sä.De kan inte lämna del sjunkande skeppet. De har ingel val. Det är för långt atlpendla till , per dag. Alla som berörs av nedläggningen,inkl. de som berör dynoverksamheten som vi nu hoppas blir kvar, har egna villori . De kommer inte att kunna sälja sina fastigheter utan all lidastora ekonomiska förluster Det finns inga ersättningsjobb i Ange, och de orkarinte, som jag sade, pendla till . Vi här i kammaren vet atl regeringen har gjort storainsatser i exempelvis och . Situationen i är faktisktmånga gånger besväriigare än i . De 100 jobb som skall bort , plus dedrygt 50-60 jobb som redan fallit bort i med en befolkning på 12 000människor, skall ställas emot några hundratals jobb som försvann i meden befolkning på 300 000400 000 människor I skaffade regeringen omgåendefram ell paket, del blev en hel bilfabrik. I har ingel skett på tvåår Jag tycker atl jämförelsen kan göras. Skillnaden talar sitt lydliga språk. Jag skall slälla några följdfrågor i god lid så altindustriministern hinner fundera på svaren. I industriministerns svar stårbl.a. atl regeringen avser all i samband med den energipoliliska propositionenäven ta upp frågan om konkurrensvillkoren för den elinlensiva industrin. I anser man att en ny treårsperiod med billigelkraft från skulle innebära atl man klarade sig över krisen eller åtminstone fick andrum att ordna nya jobb. slås intekiseltillverkningen ut innan regeringen hunnit lägga någol förslag om hur denelkrafiinlensiva industrin skall behandlas. Är industriministern beredd att låta få slutaytterligare ell treårsavtal om norsk elkraft för räkning? Åtgärderna i och kom till stånd efterförhandlingar med storföretagen . Är industriministern beredd attanvända det s.k. lokaliseringssamrådel för all skapa en ny varaktigindustrisysselsältning i ? Ange kommun kominer enligt regeringens förslag alttillhöra stödområde 2. Är industriministern beredd att medverka till att Angetemporärt får flyttas till stödområde 1? Om socialdemokratin dessutom ärberedd alt rösta ja till förslag om att sänka socialavgifternalill all icke offentlig verksamhet, skulle Ange och fä en temporärsänkning även av socialavgifterna. Detta skulle göra del mycket lältare altrekrytera ny företagsamhet till , inte minst när det gällerkvinnoförlagande. Vidare tolkar jag industriministerns svar beträffandelänsanslagen som atl pä grund av den akuta krisen i Ljungaverkockså i kommer att få betydande höjningar av länsanslagen. Är dettaen feltolkning, eller kommer det all bli så? Del kanske ändå kunde vara enliten positiv lanke. är det mest elkraflsinlensivalänet i landet. svarar för av hela landels industriellaelförbrukning, men för av sysselsättningen. Länet kommer atl drabbasmyckel hårt när kärnkraften avvecklas, framför alll om den avvecklas i förtid.Den elkraflsinlensiva industrin i länet har ca 6 000 anslällda som kommer atldrabbas. Del rör sig om pappersindustrin, GA-metall i , Hagraf iHärnösand som varslat om nedläggning, saml nu också . fanns att läsa i tidningen gemensamt uttalande från Fabriks, Pappers, SIF, Metall och SALF iSundsvallsområdet: "Vi vill inte ha deklarationer om alt problemen kommeratl lösa sig. Vi vill veta de konkreta långsikliga förutsättningarna för svenskelintensiv industri." De har ännu inte fåll något besked. Tiden rinneri väg, ochdet är självklart alt oron stiger. Vilkel besked har industriministern alt ge till sina fornagamla kompisar? Vad har de för besked alt vänta? Anf.11 (); Jag lackar industriministern för svaret, fast jag lycker -liksom ~ att det är ett mycket intetsägande svar Det är ju ganska fantastiskt att det finns utredningar somarbetar med hur energifrågan skall lösas ännu efter folkomröstningen.Del har lagts ned mycket energi på utredningar både mänsklig och materiell, mennågra slora framgångar har vi inte sett. Del rör sig nu om många åralltför många, som svensk industri har tvingats att planera sin framlid ulanatl veta hur energipriserna skall se ut och utan alt veta hurenergitillgången kommer atl utvecklas för just del egna företaget. Det går många rykten om atl elpriserna skall gå upp och omelransonering. Del står helt klart alt priserna kommer atl gå upp och att detkommer all bli en ransonering, om vi inte får någon ny energikälla. KemaNord i är inte den första industri somläggs ned på grund av höga elpriser. När det gäller Hagrafs i var dehöga elpriserna också en viktig ingrediens även om del var miljökraven som varden utlösande faktorn. Som industriministern känner till har vi många sloraelinlensiva industrier i . Men om regeringen fortsätter medden nuvarande energi- och EG-poliliken kommer dessa industrier att flyttautomlands eller atl lägganed sin verksamhet. GA-metall har kommit väldigt långt med planerna på enutbyggnad i , trots att man helst vill bygga ut i anslutning lill denbefintliga fabriken i för atl kunna utnyttja den infrastruktur somfinns i områdel. Del finns bl.a. 250-300 småföretag som på olika sällservar GA-metall i sin verksamhet. KemaNords karbidlillverkning i behöver byggasut. Denna utbyggnad kominer atl ske i , eflersom av den ingåendedelen i karbidtillverkningen är el. Våra skogsindustrier bygger ul i och i Canada.SCA har av sina anställda utomlands. Koncernledningen består,efter en genomförd omorganisation, av 20-25 personer Man kan ju gissaall det nu också är ganska enkelt för koncernledningen atl flytta utomlands, omman skulle anse det nödvändigt. SCA Packaging flyttar sin ledning lillBryssel. Industriministern skall också veta alt de skogsindustriersom bedriver verksamhet i budgeterar , jämfört med , kostnadsökningarför el och för ved till noll kr. beräknar man att löneökningarnaunder kommer att ligga mellan och . Vi vet att motsvarandeökningar här hemma i för både el och ved ligger mellan och 15 %saml att löneökningarna går upp emot . Med denna utveckling, som dessutomdrivs på av inflationen, kommer det - om utvecklingen fortsätter - inte atl blilönsamt att tillverka massa och papper i , inte ens om man har egnastora skogsinnehav i landet. I en debattartikel i uttaladeBirgitta och att "energipolitiken får inte betalas medarbetslöshet och utslagning av de anställda i svenska basnäringar". Dävill jag fråga industriministern; Kommerregeringen att föreslå en utbyggnad av de orörda älvarua? Ellerkommer regeringen alt föreslå en ändring av koldioxidlaket? Och/eller kommer industriministern att föreslå en nyfolkomröstning om kärnkraften? 12MARTIN (); Det är värdefullt att mina kolleger har framställt dessa interpellationer om vikliga ochaktuella problem för i allmänhet och för Ange kommun isynnerhet. är det län som under 1980-talel drabbatshårdast av befolkningsminskningen. 1988 var länet del enda län som minskadesin befolkning. 1989, då alla län ökade sin befolkning, ökade Västernorrlandsbefolkning procentuellt minsl. Om vi ser lill Ange kommun har befolkningenminskats successivt med drygt 100 personer . Det bordeför länge sedan ha satts in kraftfulla åtgärder för atl skulleha fått del av samma befolknings- och välståndsutveckling som övriga län. Menkraven på åtgärder både från och frän en del av oss riksdagsledamöterfrån länet har man på regeringsnivå inte lyssnat till. Så sent som framhöll dåvarandeansvarig för regionalpolitiken, nämligen arbetsmarknadsminister ,i en debatt med oss tre ledamöter som yttrar oss här, all det inte förelågnågra skäl försärskilda insatser i . , då ävensocialdemokratiska riksdagsledamöter framhållit behovet av åtgärder, insågregeringen att någonting behövde göras. föreslogs vi.ssa åtgärder somdock enligt mening - som vi framhållit i motioner och reservationer -var otillräckliga. Som ny ansvarig för regionalpolitiken har statsrådet atl ta itu med problem på ett helt annal sätt änvad som skelt . Men interpellationssvaret ger inte särskilt myckethopp därom. Ange kommun, som det nu främst gäller är den minstakommunen i länet och den som har drabbats hårdast av negativbefolkningsutveckling. Åldersstrukturen är sådan atl in- eller återflyttningfordras för att befolkningstalet inte skall sjunka ytterligare. Ombefolkningstalet minskar ytterligare hotar delta den nödvändigasamhällsservicen. Det skulle innebära stor fara för gymnasieskolan, vilken ären förutsättning för atl yngre familjer kan länka sig alt flytta till kommunen. Den nu aktuella industrinedläggningen i Ljungaverkaccentuerar nödvändigheten av åtgärder för att vända ulvecklingen. Angåendenedläggningen i hänvisar industriministern lill företagets ansvarför personalen och sysselsättningen på orten. Han lovar all regeringen"kommer all noga följa ulvecklingen även framöver". Industriministernsredovisning över vad aktuella regeringsförslag kan ha för belydelse för Angekommun lycks främst vara en hänvisning till länsanslagen. Men länsanslaget harju under senare är - mot regeringens och socialdemokraternas vilja - höjtsgenom beslut av . I svaret nämndes en hänvisning lill högskolekurser i Ange.Dessa har dock inte särskilt stor omfattning. Enligt uppgifler som jag harfått, har del funnits en 1 O-poängskurs i småskalig produktion. Det är viktigtatt krav på ökade resurser lill små högskolor, bl.a. högskolanSundsvall/, går igenom så alt det blir ökade förutsättningar även föratt förlägga en högskoleutbildning i Ange. Industriministern erinrar i sitt svar om atl Stiftelsenindustricentra skall avvecklas och atl Ange kommun kommer atl få del av demedel som då frigörs. I den regionalpolitiska propositionen anges alt en delav de medel som frigörs vid försäljning av en anläggning skall användas tillutveckling av näringslivet i de åtta kommuner där stiflelsens anläggningar ärbelägna. Jag vill fråga industriminislern om Ange kommun kommer att få övertalokalerna för enbart en symbolisk köpeskilling eller om Ange kommun på annatsätt kommer alt få tillgodogöra sig hela värdet av stiftelsens anläggningardär. Det vore värdefullt för kommunen, som ju som bekant är hårt drabbad. Statlig verksamhet inom SJ och posten har i mer än 100 årbeiylt oerhört mycket i Ange kommun. I motioner har bl.a. jagbegärt att Ange skall prioriteras när det gäller om- eller nylokalisering avstatlig verksamhet av olika slag. Dagens situation visar att det ärsynnerligen viktigt att delta tillgodoses. Regionalpolitiken måste, som vi ser det, ses utifrån etthelhetsperspektiv, och regional balans måste vara elt centralt mål för allapolitiska sektorsområden. Tyvärr är detta knappast fallet. Jag skall ge någraexempel på hur olika aktuella frågor och förslag går emot Ange kommun.Skaltereformen miss- gynnarlandsbygd och glesbygd. Det gäller exempelvis det höjda bensinpriset,oförändrad ersättning för arbetsresor och sänkt ersättning för utnyttjande avegen bil. Dessa åtgärder tillsammans med andra slår emot glesbygd och landsbygdoch ökar kostnaderna för boende och företagande. Moms på energi är ett annalexempel som man ur landsbygdssynpunkl har gått emot. All avskaffa rätten till i skattefri inkomst för plockande av bär och svamp är elt direkt slagmol människorna ute i glesbygden. Införandet av kommunalt skallestopp kaninnebära stora problem för Ange kommun. Jag hinner inte räkna upp flera exempel, men jag vill sägaatl infrastrukturen är av största belydelse för ulvecklingen av alla kommuner,inte minsl av Ange kommun. Ange åren knutpunkt för järnväg, som borde kunnautvecklas mera. Jag skall återkomma till det senare om jag hinner. vill jag fråga industriministern om han kommeralt verka för atl man genom beslut på olika politikområden försöker fåsamfällda beslut som gynnar, och inte missgyrinar, glesbygdskommuner, somexempelvis Ange kommun. AnL 13MARTIN (): Jag skall inte ytterligare gå in på denbeskrivning av min hemkommun. Ange, som har lämnats här. Jag kan bara nämnaatt sedan jag första gången för besökte nuvarande NobelIndustrier i som arbetsförmedlare, har den delen av kommunen - Torpsförsamling i Ange kommun - förlorat bortåt en tredjedel av sin befolkning. Till atl börja med vill jag ta fasta på vadindustriminislern säger i svaret om företagets sociala ansvar Under snart 100år har detta företag, under litet olika namn, bedrivit bäde kraftproduktion ochelintensiv produktion i vår kommun. Kommuninnevånarna har ställt upp på en idet närmaste fullständig utbyggnad av vattenkraft. Skälet till atl alla enigthar ställl upp för vattenkraftutbyggnad har givetvis varit alt alla känner tillden belydelse som den elintensiva industrin har haft för arbete och utkomst påvåra industriorter har vi fått se hur denna elintensivaindustri sviktar gick utomlands med en investering i nyproduktion. Del är en investering som vi väl skulle ha behövt för ulvecklingeni vår egen kommun. varslar om nedläggning avkiseltillverkningen i . måste en ordentlig press sällas på företaget, somfortfarande gör stora vinster på sin kraftproduktion. Det måste sältas press påföretagel, så atl det tar ett socialt ansvar och sätter in ordentliga resurserför atl klara , som en livskraftig industriort, även . Som industriministern säger i svaret pågår jusl nuförhandlingar om företagels varsel. Än står således möjligheten öppen förändringar såväl i lidsplanen som när det gäller att göra andra insatser Sedanen lid tillbaka arbetar också en stiftelse med problemen i Ljungaverk.Problemen i är inte precis nya för oss. Stiftelsen arbetar medresurser från företag och från myndigheler på länsnivå och nivå. skall vi för övrigt i en uppvaktning från länoch kommun redovisa synpunkter och förslag från det arbetet och annat som rörarbets- marknadssituationenbäde i länet och i kommunen. Vi kommer då att presentera konkreta förslag tillny sysselsällning och till ulveckling av befintlig verksamhet. En väsentlig punkt som vi även trycker på i ensocialdemokratisk motion från länet är atl stödnivån på i Ange kommunskall få bibehållas även i fortsättningen. Vi vet av erfarenhet alt ettlokaliseringsstöd på den nivån i många fall är en förutsättning för alt fäföretagen intresserade av atl salsa på investeringar För att inte måla bilden av alltför svart kanjag här nämna atl vi fick beslut om ennyinvestering av en laser till ett företag i . Den satsningen varnaturligtvis ytterst välkommen. Om vi inte hade haft möjlighet alt gå in medett stöd i storleksordningen , tror jag för min del irite att vi hadekunnat få den investeringen till kommunen. Den hade med all säkerhet gäll ossförbi. Stiftelsen Industricentra har för del, i varje falllill viss del, blivit en mycket stor besvikelse. Den har inte blivit denoffensiva satsning på nyföretagande som vi en gång hoppades på, utan den harblivit mer av ell passivt fastighetsförvaltande företag. Vad som skall skeär något oklart. Industrihusen står dock där de slår De ulgör en resurs, om vibara kan få rätt sysselsättning. finns mycket ledig kapacitet.För min del hoppas jag atl lokalerna skall säljas till enskilda företag, som dåkan fä den styrka och stadga som egna lokaler kan ge. Avslutningsvis vill jag naturligtvis instämma i hurväsentligt det är att vi får en energipolitik som ger våra utlandskonkurrerandeelintensiva industrier en fortsatt livskraft. Det är en förutsättning förfortsalt verksamhet i och för de mycket elintensiva industrier somfinns i Ange kommun i övrigt. Betygsältningen pä interpellationssvaret somSigge Godin och gjorde, skall jag över huvud laget inte bry mig omatt kommentera, utan jag går direkt in på sakfrågorna. Jag tycker att det ärviktigare i politiken än alt vi sysslar med denna typ av politisk jargong.' Det är rikligt att Ange kommun har slora svårigheter ochatt det finns risk att de blir ännu större. Kommunen har ett besvärligt läge.Liksom många andra inlandskommuner i måste man ha olika stöd för atlklara ulveckling och sysselsättning för sina medborgare. Den regionalpolitiska proposition som vi har lagt framfrån regeringens sida syftar till all förslärka insatserna för just de kommunersom är mest utsatta. Det är, som jag sade tidigare, en koncentration med merapengar till elt mindre område. Del måsle också kunna leda till att vi kanförstärka insatserna. Vi har gjort stora insatser i och . Jagtycker det är riktigt. Vi måste också se till atl de områdena kan få del stödsom behövs för alt de skall klara sysselsättning och utveckling. Det är fel attskapa motsättningar mellan den typen av orter och problem och Ange. Vi skallnaturligtvis medverka till en utveckling i båda fallen. Denpolitik som jag tycker är den rimliga i det här sammanhanget är att bedriva enallmän ekonomisk politik som leder lill en bra ekonomisk utveckling med starkefterfrågan som också kan spridas över landets alla delar. Den måstekompletteras med en näringspolitik som skapar god miljö för förelagen altutvecklas i med bl.a. infrastruktur, utbildning, forskning och utveckling ochmed riskkapitalförsörjning och allt annat som är viktigt för företagensulveckling, inte minst teknikspridningen. Vi måste också slälla krav pä företagen, vilkel MartinSegersledt berörde. Ju större företagen är desto större är ansvaret. Företagenhar ett ansvar för alt planera sin verksamhet sä, att förelagens utvecklingleder till atl sysselsättningen upprätthålls även . I det härfallet, som alltså handlar om , handlar det ju om ett stort företagsom har varit etablerat i Företagel harnaturligtvis elt sårskilt stort ansvar föratt medverka till att andrasysselsättningstillfällen kommer till orten, om företaget skall avveckla denverksamhet som är förlagd lill . Företagel har resurser för dettaoch det bedriver olika verksamheter Vi måste gemensamt sälta tryck på företagetatt leva upp till della krav. Jag utgår från atl de förhandlingar som defackliga organisationerna nu för med företaget berör också den frågan och atlfacket sätter företaget under press. Om man på dessa sätt - med ekonomisk politik,näringspolitik eller genom alt betona förelagets ansvar - inte kan nåtillräckligt resultat, får vi också tänka oss kompletteringar medregionalpolitiska åtgärder Då får länets myndigheter och olika organtillsammans med kommuner och andra ansvariga myndigheter diskutera vilkaåtgärder som kan vidtas för att bygden skall utvecklas. Del finns särskildaanslag och resurser för detta ändamål. Nästa nivå - alltså om resurser fortfarande saknas - ärsjälvfallet att koppla in centrala organ och myndigheler. 1 Ljungaverksfallethar vi faktiskt inte kommit längre än lill att företaget skall pressas till attgöra insatser Nästa skede är alt och dess organ skall arbeta meddessa frågor. Jag kommer inom korl att föra diskussioner med länets ochkommunens ansvariga för all diskutera situalionen. Men det skulle vara fel avmig atl nu deklarera konkreta åtgärder i ett enskilt fall, där man ännu intekommit längre än till att inom företaget diskutera möjligheterna lill lösning. Självfallet skall vi medverka till att lösa de problem somkan uppstå, men vi skall ta frågorna i rätt ordning. Politiken får inte ledatill att vi sprider löften omkring oss - vi måste först skaffa oss ettordentligt underlag, innan vi börjar tala om vad vi skall göra. Dårför har jaginte mer alt säga i interpellationssvaret än vad jag gjort i dag- innan jagfört överläggningar i det konkreta fallet. ställde en rad frågor som har med situationeni alt göra. Dem kan jag inte besvara, innan jag haft en mer ingåendekontakt med parterna och fått veta vilka problemen är Det gäller Vallenfallsmöjligheter att svara för transitering av elkraft och möjligheten atl köpabillig elkraft från osv. Jag kan inte svara på de frågorna . Är vi beredda atl föra lokaliseringssamråd för att skapaen ulveckling för sysselsättningen? Jag kan inte svara på den frågan heller. Vimåsle först diskutera vad och företaget kan göra osv. Skall Angeföras över till stödområde 1? Också det är en fråga som hör lill den kategorin. Minrepliktid är dess värre strax slut, så jag får återkomma i nästa replik lill deandra frågor som ställdes. Men när del gäller länsanslagen är det faktiskt pädet sättet atl det förslag som ligger på bord innebär atlytterligare 200 milj. kr. ställs till förfogande. Pengar kommer naturligtvisäven till Västeriiorrlands lån. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 15 (): Skälet till att jag nämnde ochUddevalla som exempel, herr industriminister, är ju inte alt jag missunnardessa orter insatser, utan för att beskriva atl det i det fallet gick snabbtatt fatta beslut om en hel bilfabrik. och Ange har inte begärt altfä någon bilfabrik, men de har väntat på besked. Då lycker jag kanskeatt det finns skäl för regeringen att också inse hur besvärligt läget där uppeär Vi vet alt Casco i har världens bästakiseltillverkning. Enda skälet till nedläggning är att det svenska elpriset ärför högt och att företaget inte kan förnya sitt kontrakt på norsk elkraft. Detta är ju, som sagl, en gammal historia somindustriministern rimligen borde kunna ha en åsikt om, framför allt eftersomindustriminislern är mycket väl bevandrad i just de här frågorna. investerade företaget 3,5 milj. kr i enugn för kiseltillverkningen. Det måste innebära att företagel har intresse avalt driva verksamheten vidare. Då borde man också kunna lösa den här fråganmed åtminstone en ytterligare period med norsk el till . När industriministern försöker besvara frågorna såbeskriver han näringspolitiken i svepande ordalag och säger atl det ärforskning och utveckling det handlar om. Men Ljungaverksborna kan inte nöja sig med det svaret! De skulle möjligen kunna nöja sig med ettsådant svar om någol hade hänt - men de har ju väntat . Delhar de fackliga representanterna ocksä gjort. I fråga om KemaNords eget ansvar säger industriministernatl vi måste sälla tryck på dem, eller rättare sagt all facket skall sättatryck på dem. Mina frågor blir dä; Vilka kontakter har regeringen haft medKemaNobels representanter på högre nivå och vad har ni kommit fram fill? Harni diskuterat frågan? Frågan om lokaliseringssamråd kan ingå i dediskussionerna, och del är något som industriministern ändå borde våga uttryckaen åsikt om. Industriministern sade alt om man på den regionala nivåninte har tillräckliga insatser, då skulle centrala myndigheter kopplas in. Menvi som sitter i den här kammaren vet alt man inte kan lösa detta problem på detregionala planet, därför atl är unikt! Det finns ingapendlingsmöjligheter och människorna drabbas hårt ekonomiskt om de måsle säljasina fasligheter och flytta osv.