prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — Tvåav motionerna kräver förbud mot oljeprospektering, och den tredje, en moderatmotion, vill ställa höga miljökrav vid prospektering. Detär enligt utskottets mening av stort nationellt inlresse att vi får kännedomom vilka fyndigheter som finns på den svenska konlinentalsockeln. Av denanledningen har utskottets majoritet avstyrkt tanken på ett totaltförbud motoljeprospektering i . Men utskottet har naturligtvis stor respekt förden oro som man ger uttryck för när det gäller känslighet förutsläpp.Utskollel är väl medvetet om problem och farorna där i dag.Vi måste därför ställa oerhört höga miljökrav och ha striktasäkerhetsbestämmelser vid hanteringen av prospekleringen. UtrikesministerSten har i kammaren redogjort för sill besök iBaltikum där han med företrädare för de baltiska länderna tog upp frågan omÖstersjöns stora problem och risken all del kommer atl bli ett dött hav. Hantycks ha fåll en bra respons när del gäller all intensifiera arbetet med atlrädda från atl bli ett dött hav. Det är egentligen inle såstora skillnader mellan reservanternas skrivning och utskotlsmajoritetenssyn i denna fråga. Skillnaden ligger i om vi skall skaffa oss kunskaper om våratillgångar eller ej. Jag tror all utskotlsmajoriteten är minst lika orolig somLars , Denandra skillnaden gäller om vi eventuellt skulle utvinna olja om vi fann olja.Där delar vi inte hypotetiska inställning till all del skulleleda lill ökad oljeanvändning i , Industriministern har i elt frågesvargett klart uttryck för atl en eventuell oljeutvinning skulle minska vårt importberoendeav olja och inte leda lill ökad användning, 1reservation 1 konstaterar man atl det är i varje nations intresse all undersökaolika fyndigheter på konlinentalsockeln. Den uppfattningen delar naturligtvisutskoitsmajoriteten, men vi vill inte förbjuda prospektering. Utskottetsmajoritet anser all genom aktiv uppslutning kringHel-singforskonventionen på elt mycket bättre sätt bidrar lill att förslärka desäkerhetsföreskrifter som finns. Där delar vi absolut inte atl man bara skall säga nej till alla förhandlingsinviter som kangöras. är fakliskl elt land med stor respekt och kan driva frågan mothög säkerhet, om deltar i Helsingforskonventionens årliga möten medkonstruktiva diskussioner kring ökad säkerhet. Vi kan få andra länder med påvåra krav, . Då bidrar vi lill aktiv medverkan för all ge större chans alt bli ell friskt hav igen. Utskottetvill understryka alt den av regeringen utövade kontrollen över verksamheten ärbra och alt man då förutsätter all regeringen prövar borr-ningslillslåndutifrån konventionens intentioner. Ireservation 2 vill reservanterna alt skall uppta förhandlingar omtotalt förbud mol prospektering och utvinning i . Det avvisar utskotlsmajoriteten.Vi anser alt vi här måste fortsätta arbetet som förhoppningsvis skall ledalill framgång och därmed också bidra lill all skapa regler som andra skallfölja i precis samma utsträckning som vi. Med del anförda yrkar jag avslag på båda reservationerna och bifalllill utskottets hemställan i della belänkande. 1989/90:27 16november 1989 talar om att det är ett stort nationellt intresse för ossalt skaffa kunskaper. Om enbart talar om prospektering, är delväl snarare dumt all skaffa sig kunskaper om man inle avser att utvinna olja omman verkligen hittar någon. Det inleder bara lill frestelse. Om man inte vet omatl del finns olja är det ingen större risk att man börjar utvinna den. Vidarepåstår atl del ligger i varje nations intresse alt känna lillsina naturtillgångar. Så har del förvisso alltid varit. Det är en gammalvedertagen sanning. Vi från försöker nu få utskottet och riksdagenalt inse atl gamla sanningar ibland kan behöva ifrågasättas och all man kankomma till nya resultat. Eftersom vi nu känner till problemen medkoldioxidutsläppen, borde vi kunna komma till nya resultat. Jag har försöktförklara detta i milt inlägg, men det förslår uppenbarligen inle , Beträffandeimportberoendet håller jag med om all det naturligtvis är olyckligt atl vi harell sådanl. En myckel stor del av den olja som förbrukas 7 protokoll 1989/90:27 Prot.1989/90:27 16 noveinber 1989 i Sverigekommer numera ifrån . Jag tycker inle all del är sämre än om den skullekomma från . Däremot tycker jag all regeringen skulle ha gjorl mycketmera för atl minska imporlberoendel genom en kraftigare salsning på inhemskenergi, vindenergi, bioenergi, solvärme elc. Pä dessa områden finns delåtskilligt alt göra, , för all minska imporlberoendel. Del bör mansåledes göra i slällel för atl ge sig in och ta större risker i ell redan hoialhav. Det är bättre att agera enligt Helsingforskonventionen änall enbart säga nej och åter nej. Jag har aldrig haft någol eller sagt något emotatl vi skall verka inom Helsingforskonventionens ram. Jag är dock ganskaövertygad om alt vi med mycket slörre framgång skulle kunna förmå andraÖslersjösla-ter all vara restriktiva när det gäller oljeulvinning i Östersjönom vi först har sopat rent framför egen dörr, dvs, om vi har sagi all vi länkeravslå från all sådan verksamhel. ställde en direkl fråga omhuruvida man skall nöja sig mied enbarl prospektering. Del är självklarl all omelt land hittar gas- och oljefyndigheier inom sill territorium, mäsle del varaelt nationellt intresse alt kunna utvinna fyndigheterna. Det leder dock inle,som påslår, till ökad användning. Därtill är vi för miljömedvetnai det här landet. Nar man lyssnar pä miljöparlisierna här i kammaren får manuppfattningen att de anser att all den samlade kunskapen och vetenskapen idetta land finns representerad hos 19 miljöpariisier, I övrigi finnsdel troligtvis ingen kunskap. Trots atl vi från utskottet ochutskottsmajoriletens sida har hämtat in kunskap från olika myndigheter ochorgan som kan dessa frågor, ifrågasäller om vi över huvud tagelvet något om den här saken. gör en ganska bedrövlig beskrivning iden här frågan, Enligt vår uppfailning är del icke eltsjälvklart inlresse i alla situationer atl man skall utvinna varje tillgång somman eventuellt kan finna inom landets gränser. Där intar och jagtydligen två helt skilda ståndpunkter. Vi får se om vi kan kommaöverens på den punkten. Från sida menar vi således all del i vissafall - detta är ell sådanl fall - gäller att globall minska användningen av enviss naturresurs. Då skall vi inte anstränga oss atl utvinna den, i synnerhetsom denna ansträngning är förenad med stora risker för vår närmiljö. Vi från begripernaturligtvis inle allting. Vi tror dock all vi har satt oss in i miljöfrågornakanske lilet bättre än de flesia i denna kammare. Del är därför vi har blivitmiljöpartister. LEIFMARKLUND (s); Av uiskotiels betänkande framgår klart alt viicke på något sätt kommer alt la de slora risker som försökerbeskriva när del gäller prospektering och eventuell utvinning. Vi kommer altfölja Hel- singforskonvenlionen ochde skärpta regler som vi troligen kommer alt få i framliden när del gällerhariteringen av prospekleringsverksamhel i och , OmSverige som land skall kunna bli trovärdigt och driva miljöfrågornainternationellt, måste vi naturligtvis driva dem på ett sådant sätt all vi fårrespekt runt om i världen, LARSNORBERG (mp); Jag vill bara konstatera all utskotlsmajoriteten över huvud tagel ickehar berört den kanske allvarligaste miljöfråga som vi reservanter har tagitupp, nämligen koldioxidutsläppen och växthuseffekten. Del är en sorglig ochallvarlig brist all den frågan totalt saknas i betänkandet. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut skulle fattas ,) Prot, 1989/90:27 16november 1989 27§ Meddelande om interpellationer Meddelades all följande interpellationerframställts 1989/90:63 av GullanLindblad (m) till socialministern om åtgärder mol ökat anlal aborter: I radionyhelerna uppgavs altantalet aborter nu åter ökar kraftigt. Ökningen uppgavs vara 3,- ytterligare1 000 aborter - och de flesta abortsökande är kvinnor i de yngstaåldersgrupperna. Entilltagande oro för all använda p-piller på grund av debatten om blodpropp ochcancer uppges vara en orsak lill den ökade aborlfrekvensen. Dessutom ansesinformationen om användandet av kondom på grund av aidsfa-ran ha misslyckats. DocentViveca vid i anser enligt sammaradioprogram alt "man skulle behöva vela mera om mannens roll" i ensituation med ökande anlal aborter. motion lill 1988/riksdag har vi motionärer tagit upp bl.a, frågor omfosterdiagnostik, tidsgräns för sena aborter och frågan om mannens delaktigheti abortbeslul. Vi har också pekat på behovet av informationsinsatser, behovetav eflerkontroll efler aborter, rådgivning för gravida kvinnor i kris samtsärskilda utbildningsinsatser lill vårdpersonal. Vi har dessutom begärt en förutsättningslösöversyn av abortlag. Motbakgrund av den oroande ökningen av antalet aborter vill jag nu lillsocialministern ställa följande frågor; Vilka åtgärder ämnar socialministern företa ianledning av del ökande antalet aborter? Kommer socialministern altlåta företa en översyn av abortlag? Prot.1989/90:27 1989/90:64 av (vpk) till arbetsmarknadsministern om facklig organisations räll lillsiridsålgärd; Arbetsdomstolen har i enprincipiellt mycket betydelsefull dom meddelad utsträcktfredsplikten enligt 41 och 42 §§ MBL i sådan omfattning att normal fackligverksamhel förhindras. Del gäller det s.k, Brilanniamålel (mål AI34 och AI36/88).Tvisten gäller Svenska sjöfolksförbundels försök atl inom ramen förITF-kampanjen till-tvinga sig kollektivavtal med hjälp av fackligastridsåtgärder Föremål för slridsålgäiderna var det Cypernregislrerade fartygetBrilannia. Fartyget hade filippinsk besättning som varit medlemmar iITF:s medlemsorganisation på , Denna organisation hade ettkollektivavtal med arbetsgivaren som ITF godkänt. Arbetsgivaren sade upp deltaavtal och träffade avtal men en "gul" fackförening som inle varmedlem i ITF. Avtalet medförde lönesänkningar pä , När fartyget anlöple hamn krävde och atl arbetsgivaren skulle teckna ett nytt ,När arbetsgivaren vägrade förklarades fartyget i blockad av ,beslutade om sympatiåtgärder beträffande lastningoch lossning av fartyget. Arbetsgivarsidan hävdade atl slridsåtgärderna varolovliga med hänvisning lill det "gula" kollektivavtalets existens. Arbetsdomstolen delade arbetsgivarsidans uppfattning ochförklarade atl slridsåtgärderna stred mol 41 och 42 §§ MBL. Enligtarbetsdomstolen gällde delta också när fackliga stridsålgärder vidtas i Sverigeför atl undanröja eller åstadkomma ändring i ett avtal mellan utländska parterför en utländsk arbetsplats. under förutsättning all sådana fackligastridsåtgärder är olovliga enligt tillämplig utländsk lag, parexempel kan tydliggöra domens praktiska effekter, 1, Ett portugisiskt förelag medportugisisk arbetskraft bedriver verksamhel i , En svensk facklig organisation vidtar stridsåtgärder för alt ett svenskt kollektivavtal skall tillämpas på arbetet, Slridsåtgärderna blir olovliga och stridande mol medbestämmandelagen både i del fall inget kollektivavtal fanns tidigare och om ett portugisiskt avtal var gällande. Arbetsdomstolen kan döma den att betala skade stånd till den utländska arbetsgivaren. Svenska fackföreningar kan inte längre upprätthållaprincipen att arbete ulfört i skall omfattas av svenskakollektivavtal. Konsekvenserna av della kominer att bli ännu större om Sverigekommer alt infallas i EG:s fria rörlighet på människor, kapital, varor ochtjänster, 2, En facklig konflikt pågår t,ex, i ellerBrasilien och är olaglig enligt del landets lagstiftning. Om i internationell solidaritet skänker pengar lill sina kämpande broderorganisalioner stri der detta mol 42 § MBL, och del kan av den svenska arbetsdomstolen dömas atl betala skadestånd till den utländska arbetsgivaren. Det kan också konstaleras alt skyddet i regeringsformen 2kap. 17 §, för rätten all vidta fackliga stridsålgärder, genom utgången avdetta mål visat sig vara av myckel begränsat värde i sak. Jag villställa följande frågor lill arbetsmarknadsministern: . .... .-,, j f ,, 16november 1989 Anser arbetsmarknadsministern att de inskränkningar i de fackliga orga- nisalionernasrättsliga möjligheter all vidta stridsålgärder som följer av den aktuelladomen är acceptabla? Avserarbetsmarknadsministern atl vidta några initiativ på lagstiftningens område föratt eliminera de ur facklig synpunkt ödesdigra konsekvenserna 1989/90:65 av () till utbildningsministernom radiomonopo-lel; kämpadetidningsmän som för rätten att sprida och ta emot informationgenom tidningar. Staten slogs intensivt för all bevara sittinformalionsmonopol. Kampen vanns av yttrande- och tryckfrihetens vänner. Deprinciper som därefter har gällt anses numera vara självklara i ett öppet ochfritt samhälle. När radion introducerades gavs Radiotjänstmonopol på radiosändningar. Del monopolet kunde då motiveras av tekniskabegränsningar, men finns inga sådana begränsningar längre. Ändå har inledelta monopol brutits upp, trots atl det är elt hinder för en verkliginformalions-och yttrandefrihet. Närradions införande innebar ett litetsteg mol fri radio. Ideella, politiska, fackliga och religiösa organisationerfick då möjligheter att sända information inom en radie av fem kilometer.Längre än så ville inte vidga informationsfriheten. sänder över 2500 organisationer närradio. Det sammanlagda antalet sändningstimmar är 210000, vilket är mer än antalet för riksradions kanaler tillsammans.Kostnaderna för atl sända närradio är däremot höga, och stationerna får inle laemot några tillskott genom reklamfinansiering. Följden är alt det är de sloraoch rika organisationerna som har råd att sända. Yttrandefriheten begränsasdärigenom lill all gälla organisationer som har mycket pengar. Alt sända närradio kostar , . lill alt finansiera den statliga kontrollmyndighetenNärradioverksamhetens verksamhet. begär nämnden att få sina anslag höjda nästaår. Det innebär atl avgiften höjs till . Om detta blirverklighet är del ett hårt slag mol många närradiostationer, som redan nu harsvårt att få verksamheten all ekonomiskt gå ihop. För exempelvisnärradiostalionen Radio Nova i innebär förslaget ökade kostnader pånästan . Avgiften till skulle stiga från 130000 lill . En sådan höjning hotar Radio Novas och andranärradioslalioners existens. Det kan betyda slutet för den närradio somnämnden är satt att övervaka och kontrollera. I stället för att höja avgifter för en service somNärradionämnden varken ger eller kan ge, borde staten underlätta en etablering av fri radio. Del kan ske genom alt Radio Nova och andra nedläggningshotade närradiosiationer 101 1989/90:27 under enförsöksperiod får finansiera sina sändningar med reklam. kan läggas ner ochdess uppgift alt tillstyrka sändnings-schema för varje närradioförort överföraspå resp. närradioförening. Övervakningen av sändningarna kan överlåtas på enfrivillig sammanslutning liknande . Omvi blickar ut i kan vi se alt snart är det enda land somförhindrar etableringen av en fri radio. I , exempelvis, omfördelas via enskall reklaminläkler från slora och relativt rika radiostationer till attstötta fattigare stationer. Även i , i och på användsreklam som en finansieringskälla för radiostationer. Men det är inte bara iNorden yttrandefriheten i etermedia stärks. Det fria informationsflödet harstarkt bidragit lill demokratiseringen i , och senast i Östtyskland.Behovet av fritt utbyte av idéer har fåll den ungerska regimen att göra detmöjligt för enskilda personer, företag och organisationer att startaradioproducerande företag. Inom del europeiska samarbetet, både i Europarådetoch i EG, tas steg för all uppmuntra informationsutbytet via etern. Målet äratl människor i skall kunna la emot sändningar även från andra länder. Sverigehar gått mot strömmen i del som alltmer kännetecknas avavregleringar. I återstår många steg alt la för att myndigheternaskontroll över våra viktigare medier skall försvinna och verklig yttrande- ochinformationsfrihet skall skapas. Medanledning av ovanslående ber jag all lill statsrådet få ställa följande frågor; Vilka speciella förhållanden i gör atlregeringen inte är beredd att acceptera fri elableringsrätl för radiostationer? Är regeringen beredd all föreslå försöksverksamhetmed reklamfinansiering av nedläggningshotade närradiostationer för atlsäkerställa deras existens? Vilka åtgärder har regeringen för avsikt all vidtaför all garantera att erhåller samma grad av ytirande- ochinformationsfrihet i etermedia som flertalet övriga europeiska länder? 1989/90:66av () till miljö- och energiministern om kärnkraftsawecklingen: På en fråga om regeringen avser alt redovisa demiljömässiga konsekvenserna av kärnkraftsawecklingen svarade miljö- ochenergiministern, vid en frågedeball i , enbart med elt ja! Honutvecklade inle svaret och vägrade atl svara på frågan om när en sådanredovisning skall ske. Statsrådet hade heller inget svar på frågan om hon avseratl ge statens energiverk tilläggsdirektiv lill verkels utredningsarbetetillsammans med om utformningen av en miljöanpassad svenskenergiförsörjning. Iregeringens direktiv till denna utredning slås nämligen fast att enbart de framtida scenarion som utesluter en fortsall användning av kärnkraften skall utredas. Detta innebär atl regeringen genom sina direktiv styr statens ener giverks utredningsarbete så atl de miljömässiga konsekvenserna av kärn- 102 kraftsulvecklingen döljs för svenska folket. oförmågaalt ge besked om när skall få en redovisning av de miljömässiga konsekvensernaav avvecklingen, är oacceptabelt. Avvecklingen kominer atl medföra en ökad användning avfossila bränslen för elproduktion samt en ökad direklanvändning av fossilabränslen i slällel för el. Vidare kommer avvecklingen all medföra en bristandetillgäng på el för nya och rena industriprocesser, för reningsåtgärder motföroreningar och för en övergång lill miljövänligare kommunikationsmedel. Mot bakgrund av de miljömässiga konsekvenser somotvetydigt följer av en kärnkraflsaweckling vill jag fråga miljö- ochenergiministern följande; Avserregeringen all redovisa de miljömässiga konsekvenserna av kärnkraftsawecklingen? När kommer ensådan redovisning och i vilken form? Kommerregeringen ge statens energiverk tilläggsdirektiv för sill ulred-ningsarbele omen miljöanpassad svensk energiförsörjning så all verket också kan redovisa dekonsekvenser som följer av kärnkraftens avveckling? Om regeringeninle ger sådana tilläggsdirektiv, hur skall svenska folkel kunna ges insyn i demiljömässiga konsekvenserna av en kärnkraflsav-veckling? 1989/90:67av () lill kommunikationsministern om järnvägssatsningar under90-talet; SJ:s ledning har lillregeringen överlämnal en presenlalion av SJ:s krav på ny- och ombyggnader avbannäiel under 1990-lalel. Framslällningen presenlerar 23 olika projekt till ensammanlagd kostnad av ca . Denna modernisering av delsvenska järnvägsnätet skulle kunna ge en 100-procentig ökning av persontrafikenoch kraftiga förbättringar av miljön genom alt järnvägen tar en slörre andelav transportarbetet i vårt land. SJ:s bedömning ligger myckel nära den som centerpartietpresenterade i en partimolion under allmänna motionstiden . Fräncenterns sida pekade vi härvid bl.a. på möjligheterna atl finansiera utvidgadeåtaganden genom utgivning av järnvägsobligalioner. Dessa borde erbjudas såvälhushällen som institutionella placerare. Enligt vår mening finns nu särskild anledning alt nogaundersöka denna finansieringsväg. Enligt riksgäldskontoretsförvaltningsberättelse kommer premieobligationer motsvarande ca 50 miljarderall lösas in under innevarande och näsla budgeiår (Redogörelse /90:3;diagram s. 31), Del lorde slå i strid med nu gällande konjunkiurpoliliska niälalt denna inlösen tillåls ytterligare förslärka hushållens konsumtion. Del ärdärför hög lid all vidta åtgärder som ger hushållen ett positivtplaceringsalternativ- gärna av nationell invesleringskaraklär. I,ex,järnvägsobligalioner. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor lill statsrådet: Kommer regeringen all vidtanågra åtgärder för all förverkliga det förslag SJ lagl fram? 2, Ärregeringen beredd medverka lill utgivande av järnvägsobligalioner? Prot,1989/90:27 28 § Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1989/90:2111 av (vpk) tillkommunikationsministern om poslens pakelsortering i : Poslen, huvudkontoret, vill flyttaöver paketsorleringen i till , Olika utredningar ompostsorteringens framtid pågår eller har redan presenterats. Flera utredare harvisat att den bästa och mest effektiva lösningen är atl ha postpakelhanteringbåde i och , menar dessutom alldel mest effektiva är att organisera pakelhanleringen i i en särskildterminal. Om Posten verkställer sina planer innebär del atl ettmyckel stort antal paket kominer all transporteras från till försortering och därefter tillbaka lill för utdelning. Del belyder i sintur att transportbehoven ökar samt risk för ytterligare vägtrafik och avgaseri en redan hårt belastad miljö. Jag vill därför frågakommunikationsministern om han anser atl det är samhällsekonomiskt försvarbartoch ett uttryck för effektivitet att flytta paketsorleringen från Göteborglill , 1989/90:212 av Margö (vpk) till civilministernom cirkuläranvisningar: I proposition 1988/89:86, Nyullänningslag m,m,, s. 135 faslslås atl i princip bör liksom hillills rätttill offenlligl biträde föreligga redan under polisutredningen. Propositionenhar i denna del antagits av . har i cirkulärmeddelande, den 26 juni1989 C/M 6/89, uppmanat landels polismyndigheter alt upplysa asylsökande omföljande: den avsedda ordningen är atl ställning skall tas lill frågan omrättshjälp först sedan ärendet överlämnats lill invandrarverket.Rikspolisstyrelsen anser således atl offentligt biträde normalt inle skallförordnas under polisutredningen. Jag frågar därför civilministern omrikspolisstyrelsens cirkuläranvisningar innebär atl del av fattadebeslutet inle gäller fullt ul, 1989/90:213 av () till statsrådet om kostnadsansvaret för handikappades gymnasieutbildning: Vid riksdagsbehandlingen våren 1989uttalade en enig riksdag atl kommittén (S 1988:03) om samhällets stöd lillmänniskor med funktionshinder, den s,k. handikapputredningen, skyndsamt skullebehandla frågan om kostnadsansvaret för handikappade elever vid Skärholmensgymnasium. Kommittén har därefter föreslagit atl staten skall geskostnadsansvaret för dessa ungdo- I anledning härav vill jagfråga statsrådet följande; Ämnar regeringen lägga fram ett förslag så atlstaten tar på sig kostnadsansvaret för handikappade ungdomar vid Skärholmensgymnasium från ? Prot, 1989/90:27 16november 1989 1989/90:214av () lill utbildningsministern om skatteöverenskommelsens betydelseför studerande med studiestöd: Socialdemokraternas och folkpartielsskatteuppgörelse innebär all inkomstskatten sänks men för all bibehålla ettoförändrat skalletryck höjs de indirekta skatterna kraftigt på vissa områden. Deltager negativa effekter framför allt för grupper med små eller inga inkomster.Bland dem märks de studerande. Ulredningens förslag kommer dessutom altinnebära all boendekostnaderna ökar med bortåt mer än vadsom annars blir fallet. Denkompensation som föreslås anses av många helt otillräcklig. Konsumentverketpekar i sitt remissyttrande över betänkandet om reformerad inkomstbeskattningpå att den av regeringen föreslagna höjningen av basbeloppet är otillräckligoch skulle leda till att värdet av studielånet urholkas. Verket framhållerockså alt förslaget leder lill kraftigt ökande skuld, längreålerbelalningslider, ökning av antalet som inle kan slutbelala sina studielån,all främst kvinnor drabbas av effekterna och att risken för social- och köns-mässigsnedrekrytering ökar. Även CSN är kritiskt i sill remissyttrande och säger atl"dels urholkas studiestödets reella värde, dels leder förslaget lill enväsentligt ökad skuldsättning". Min fråga är: Anserministern att det förslag som ligger i propositionen är tillräckligkompensation för de kostnadsökningar som skatleöverenskommelsen åsamkar destuderande, eller avser han alt lägga kompletterande förslag för atl komma upptill den nivå, som är nödvändig för att studiestödet skall behålla sitt reellavärde?