prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Redani höstas när och , då såta vänner, gick ut och krävde entidigareläggning av reformen kände jag en stor tveksamhet inför detta, vilketjag också gav uttryck för Dels kunde det innebära att vårens riksdagsbeslut omsänkta skatter och skattereduktion hotades att inte förverkligas 1990, delskunde det betyda att för framtiden viktiga beslut tvingades fram utan nödvändigberedning. Jaghar fått rätt i båda avseendena. försökte påverka så långt det gick föratt få en bred parlamentarisk uppslutning kring en fördelningspoli-tiskt riktigreform. Vi lyckades få igenom en bättre skatteskala, där statsskatten för 1991börjar redan vid i stället för som ett förhöjtgrundavdrag kommer att gälla främst för dem med lägre inkomster För 1990lyckades vi få igenom en lindring av bostadsbeskattningen, en förbättring avförslagen om reseavdrag, om än inte tillräcklig, och förhoppningsvis enparlamentarisk utredning om kommunalskatterna och deras utjämning. Men även omvi har lyckats påverka i flera avseenden, så blev resultatet tyvärren tvåpartiuppgörelse utan hänsyn till verkligheten och dess människor Regeringenssätt att arbeta lämnar mycket övrigt att önska. Det är inte konstigt attmänniskor och företag börjar känna en besvärande osäkerhet om framtidensskatter. har i ett särskilt yttrande betonat vikten av i god tidfattade beslut på skatteområdet. Jag vill också betona att helatiden har krävt att helheten måste beaktas när det gäller både skatter,energifrågor och bostadspolitik, därför att fördelningseffekterna inte uppstårbara på grund av beslut på det ena området. Det är den sammanlagda effektenför människor som gäller! Det finns snart inte en människa med inkomst här iSverige som inte har börjat fråga sig vad de föreslagna 1989/90:47 15december 1989 1989/90:47, 15december 1989 Inkomstskattenför , m.m: förändringarna kommer attinnebära för just dem! Regeringen är fortfarande skyldig dem svaret! Nuliggande förslag gäller 1990, och vi i har som en förstaskattesänkning godtagit förslaget till skattesatser , med den skillnadenatt vi kräver en skattereduktion med för personer med inkomst under140000 kr Vi har därigenom fullföljt de fördelningspolitiska kraven i vårensriksdagsbeslut. Skattesänkningarär inte så enkla att genomföra som vill ge sken av, speciellt intei tider då överhettning i ekonomin påfordrar åtstramning. Vi kan inte ställaoss bakom finansiering, som vi anser vara bristfällig.Skattesänkningarna måste finansieras på ett ansvarsfullt sätt. ochsocialdemokraterna har visserligen finansierat sitt förslag, men inte på ettansvarsfullt sätt! Det fördelningspolitiska hänsyntagandet existerar inte! Socialdemokraternaoch kommer att rösta fram en finansiering som mer och merliknar en tvångströja i stället för ett medel att nå uppsatta mål! Jagskall ta ett exempel: Ett sjukvårdsbiträde i har en lön på .7500 kri månaden, dvs. Om hon har enkel resa till arbetet,vilket inte är ovanligt, har hon en beskattningsbar inkomst kring Honfår en skattesänkning av detta belopp, dvs. ca Om hon reser tremil i tjänsten med egen bil per dag , kommer dagens beslut att ledatill en ökad inkomstskattebelastning för henne på nära i anslutningtill just reseersättningen. Hon skall därtill betala höjd bensinskatt med 1:50kr per liter Om man därtill lägger ökad hyreskostnad genom energimoms och ökadfastighetsbeskattning, kan man ju fråga sig hur stimulerad hon blir till bl.a.extra arbetsinsats. Dåkanske någon säger att hon naturligtvis har en man som tjänar mer pengar ochfår mer över Det borde inte finnas någon kvinna i den här salen som ställer sigbakom det resonemanget, att kvinnan med den lägre inkomsten på det sättetskall bidra till sin högavlönade mans skattesänkning. För övrigt kanske hon ärensam och har barn. Vad skulle det innebära? Jo, vare sig hon har barn ellerinte behöver hon antagligen bostadsbidrag, m.m. Denu framlagda förslagen i propositionen kommer att få en prishöjandeeffekt. Detta beror mestadels på denföreslagna finansieringen genom mervärdeskatten. Prishöjningarna slår genommomsmodellen hårdast mot dem med litet konsumtionsutrymme. Minslutsats blir: Många får efter dagens beslut skatta sig lyckliga om de inte fårhöjd skatt 1990. Propositionen har i för liten omfattning uppmärksammat synpunkter underremissarbetet. Flera av redan gjorda effektstudier visar på sådana resultat. Vii vill betona vikten av att regeringen inväntar utredningar och remissomgångarinnan förslag läggs fram för . Det skulle ge betydUgt störrestabilitet i riksdagsarbetet och en bättre arbetssituation för alla. 1det här sammanhanget vill jag också hänvisa till vår reservation om pensionärernasbeskattning. Vi vidhåller, trots läckor från departementet, att en höjdgrundpension är det enda sättet att åstadkomma en beskattning som ärtillfredsställande för våra gamla människor De skall betala skatt efter sammaskatteskala. Först då kan de med lägst ATP ha möjlighet till en extra inkomstutan att det mesta skall betalas in i skatt. fattade med stor majoritet beslutatt alla regioner borde ha likartade sociala, ekonomiska och kulturella villkorVi har en färdig regionalpolitisk utredning som behandlas föratt hamna på bord i form av en proposition. Direktiventill den utredningen innehöll skärpta formuleringar jämfört med vad jag nysshar nämnt. , som leder Bergslagsgruppen, har i enartikel pekat på för den regionala balansen viktiga områden i skattepolitiken.Han har då lyft fram förändringarna i reseavdragen och förslaget att lägga entung moms på svenska fastbränslen. Båda dessa förslag ingår i den tredjedel avskattereformen som vi nu skall fatta beslut om. Vad han inte visste om iförfattandets stund var att och socialdemokraterna hade andraöverraskningar på gång, nämligen högsta momssats på hotell- ochrestaurangnäringen samt begränsningar av möjligheterna att göra avsättningartill investeringsfonder Genom att slå till som om varje företag vore enskattesmitare kommer dagens beslut att innebära katastrofala försämringar avresultaten inom turistnäringen. Det drabbar , , ,, , osv. Det blir ganska stora områden som kan drabbasåtminstone det närmaste året.Tusentals bokningar är redan gjorda, och ingentorde kunna belasta resultatet helt med momshöjningen. Prisändringar måste göras.Effekterna av det vet ingen. Vi i har på det bestämdaste motsatt ossdenna höjning av momsen. Regeringen lär väl bli tvungen att i efterhand kommamed mera nödlösningar till dessa redan tidigare hårt kämpande bygder För de mindre företagen kan förslaget om stopp föravsättningar till investeringsfonder, som också kom ganska plötsligt, innebäraatt företagen inte kan utvecklas och hävda sig i konkurrensen. Det gäller dåfrämst företag som har planerat investeringar utifrån möjligheten till enavsättning. Vi har exempel från sågverk som måste göra rätt stora stegvisainvesteringar I motion har vi tagit upp detta problem, och bl. a. dethar då föranlett utskottsmajoriteten att ändra på sitt förslag, men intetillräckligt, anser vi. 1 stället för att dispens skall sökas anser vi attregeringen skall ändra förordningen så att alla företag som före den 1 mars1990 ansökt om att få ta i anspråk belopp som avsatts i bokslut per den 31december 1989 eller senare skall omfattas av gällande regler Detmedger en lugnare omställning, därför att det ger rådrum. Så till energipolitiken, herr talman. Införandet avenergimoms är ett svek mot redan fastlagda energi- och miljöpolitiska mål.Utrymmet för miljöavgifter och en offensiv miljöpolitik minskar Införandet avenergimorhs innebär att som första land avlastar företagen skatt isamband med en skattereform och lyfter över skattebördan på hushållen. remissbehandlats färdigt läggs förslaget om energimomspå bord. Det innebär, förutom hotet mot energipolitiska mål, attbensinskatten höjs med Detta innebär ändrade förutsättningar för Inkomstskatten för , m.m. Inkomstskatten för , m.m. reseavdragennär det gäller både resor till och från arbetet och resor i tjänsten. Denregionalpolitiska effekten blir våldsam, liksom den samhällsekonomiska. har föreslagit en höjning av bensinpriset med 58öre i form av en miljöavgift på koldioxid. Vi har också fört fram möjligheternatill differentiering av bensinskatten, för att genom höjda bensinskatter kunnaändra trafikströmmar och skydda storstadsområdena utan att regionalpolitiskamål hotas. Vi avvisar helt och hållet förslaget om energimoms. Enligt vårmening bör skatte- och avgiftsuttaget på energi bygga på en miljöanpassadpunktbeskattning kombinerad med miljöavgifter och en koldioxidskatt som gynnareffektivisering och inhemsk, förnybar, miljövänlig energi. utgår ingen skatt vid användning av biobränslen.Införande av moms på energi medför att möjligheterna att utveckla dessabränslen försämras kraftigt. De positiva effekter för miljön, förlandsbygdsutveckling och för jordbruksnäringen, som en utveckling av dessabränslen skulle kunna bidra till, tillvaratas inte. somsocialdemokraterna och skall rösta fram moms på biobränslenförsöker folkpartisterna att utnämna sig själva till biobränslenas främstaföreträdare. talar om en särskild biobränslekommission föratt främja utveckling av dessa bränslen. har också med rättapekat på risken att naturgasen konkurrerar ut biobränslen. Men först skall manlägga moms på biobränslen. Sedan kan man tänka sig att stötta utvecklingen avdessa bränslen. Det här kommer mig att osökt tänka på kärnkraften. Förstskall man bygga ut så att man kan aveckla. För att inte tala om momsen: Förstvill höja en massa moms, sedan vill man sänka den. Det går inteihop! Ser man på propositionen utifrån alla fina uppställda mål,så kan man ju faktiskt säga att regeringen med hjälp lyckats meden strike i bowling. Alla målen, dvs. käglorna, slås ut med ett enda svepandekast. Jag ber att få yrka bifall till samtliga dereservationer i betänkande SkUlO, som vi har på bordet , som centernsrepresentanter i skatteutskottet står bakom. BOLUNDGREN (m) replik: Jag tyckte att det var bra att deladeden analys som vi har gjort av effekterna av finansieringen 1990 avmarginalskattesänkningar. var orolig bl.a. för effekterna på lönebildningen,vilket vi naturligtvis också är, därför att ett antal människor de facto fårhöjd skatt och naturligtvis kommer att vilja kompensera sig. Sedan tog ett räkneexempel som jag tyckervar ganska intressant. En person som fick skattesänkning på fickskattehöjningar genom att avdragsrätten för resor i tjänst begränsas och genomatt bensinskatten höjs. Det som jag tycker gör en fundersam är att centernockså vill höja bensinskatten. vill begränsa avdragsrätten för resor itjänsten. Har gjort en kalkyl av hur det går för den här personen?Skillnaden är inte så stor är den statliga ersättningen för deförsta 700 milen. och socialdemokraterna säger , säger15 kr Enligt majoritetsförslaget skall tas upp till beskattning. skall tas upp tillbeskattning. Det är alltså en ganska stor del det också. föreslår enbensinskattehöjning med per liter att gälla från . Detmåste också fördyra körandet, såvitt jag förstår, och öka kostnaderna för bl.a.den person som tog som exempel. Varförinte säga nej till bensinskattehöjningen över huvud taget, som vi gör, och sägaatt man skall få göra avdrag för faktiska kostnaden för resor i tjänst? Ni harju accepterat den princip som uppgörelsen bygger på. GÖRELTHURDIN (c) replik: Det är alldeles riktigt att vi vill höja bensinskatten med perliter Det gör vi därför att vi vill ha en energipolitisk styrning, liksom enstyrning miljöpolitiskt. Jaguppfattade det så att ville ersätta energiskattehöjningar medminskade utgifter Vi kan konstatera att egentligen inte vill hanågon styrning på energiområdet. När man tittar på förslag tillfinansiering kan man konstatera att vill åstadkomma besparingar påca 8 miljarder på ett enda år De har en väldig tro på dynamiska effekter påett enda år Jag undrar vad dessa 8 miljarder är för besparingar Märks det intenär dessa miljarder skall dras in på olika områden i samhället? Jag tror inteatt egentligen har så mycket att hävda gentemot andra partier närdet gäller belastning på individer i det här samhället. Jagtänker inte lyfta upp det förslag som har om en ny obligatorisksjukförsäkringsavgift, som egentligen är en ny skatt som kommer att innebäraatt folk får större skattebörda med hjälp av än vad andra partierföreslår Men den debatten tror jag vi kan överlämna till finansutskottet. BOLUNDGREN (m) replik; Den debattenskall vi ju ha i kammaren , så den tar vi väl. Detsista sade var intressant. Det bygger, såvitt jag förstår, på enfelaktig debattartikel som ett tidigare centerpartistiskt landstingsråd har skrivit. Vårt förslag om sjukförsäkring är inte alls så som GörelThurdin hävdar Det vi vill är att man skall växla ut landstingsskatten mot enförsäkringsavgift successivt, med syfte att göra det möjligt för människor attsjälva välja vårdgivare. Då skall man ha en försäkringslösning i stället förden skattelösning, som följde av och som innebär attlandstingspolitikerna själva och ensamma disponerar över hela den kaka som gårtill sjukvården. Det tycker vi är fel. Vi vill ha valfrihet för individerna.Det blir ingen ökad skattebelastning, det blir en omsvängning frånlandstingsskatt till sjukförsäkringsavgift. Det var bra att jag fick upplysa GörelThurdin om detta. Sedantycker vi också att skatteinstrumentet skall användas så, att man får enstyrning mot energihushållning och en bättre miljö. Det är ett av skälen tillatt vi vill ersätta vissa punktskatter på energiområdet med en koldioxidskatt.Det innebär alltså en hårdare beskattning av den energiproduktion 1989/90:47 15december 1989 Inkomstskattenför är 1990, m.m. 1989/90:47 15december 1989 som ger störrekoldioxidutsläpp. Däremot skulle biobränslen inte alls beskattas i detavseendet. Det handlar så att säga om en nollmoms på biobränslen. Ikretsloppet skulle det innebära att den koldioxid som släpps ut förbrukas. Detär uppenbart att besparingar och minskade utgifter inom den offenthga sektornpå sikt är nödvändiga. Till skillnad från skattehöjningar, som jag tidigaresagt, kan dessa utformas så, att de inte direkt drabbar hushållens ekonomi. Tillbakatill min ursprungliga fråga. Det fascinerade mig att , liksomjag, kritiserade socialdemokraterna och för att man höjer skattenpå bensin, vilket ju drabbar glesbygden. Men ni i föreslår ju också enbensinskattehöjning, som skulle gälla från , om i detnärmaste per liter- att jämföra med 1:50. Det måste väl också drabbanågon. Varje höjning måste väl betalas av dem som de facto använder bensin. Detär bara fråga om hur stor den höjning blir som ni diskuterar medsocialdemokraterna och . Om man har bestämt sig för att det inteskall gå att göra avdrag fullt ut för kostnader för resor i tjänsten - omschablonbeloppet ligger under den nivå som gäller för den faktiska kostnaden -har man ju bestämt sig för att straffbeskatta dem som har egen bil i tjänsten.Frågan är alltså bara hur mycket eller hur litet man vill straffbeskattadessa. GÖRELTHURDIN (c) replik; När man beaktar en skattereform måste man se till den sammanlagdaeffekten. Om man gör det, kommer man att märka att det finns en stor skillnadjämfört med förslaget i det aktuella betänkandet . Närjag lyssnar på blir jag ännu mer orolig vad gäller kommunalskatternaoch den utväxling som han talar om. Jag har en känsla av att det kommer att bliganska tungt på det kommunala beskattningsområdet. Sedanhar inte svarat på frågan om vilka besparingar som villåstadkomma genom att någonstans i samhället ta bort 8 miljarder Det måste ju pånågot sätt drabba individerna. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. (vpk): De flesta tycker om politiker som inte kritiserar andra utan som talarom vad de själva vill. Väljarna inser att beslut ofta måste och bör grundas påkompromisser Jag delar dessa värderingar Men jag bryter mot den principen ändå,eftersom jag har så stor lust att framföra kritik i den här frågan. Undertidigt 70-tal fick jag ett erbjudande om att köpa ett märke på vilket det stodÖkad jämlikhet. Jag sade nej. Försäljaren blev sur ochfrågade: Stöder du inte kravet på ökad jämlikhet? Jo, sade jag, men jag verkarför en sådan i vpk. Då var vi eniga om det kravet, men inte om vägar eller omtakten. 1 dagens debatt är vi inte ens överens om målet. Kan den här s-märkteförsäljaren gå ut - när det är sent 80-tal - och sälja sitt märkeunder parollen Ökad jämlikhet? Kan han verkligen mot bakgrund avskatteomläggningen och utan att rodna ens dela ut samma märke gratis? Det fårhans samvete avgöra. I det följande skall jag koncentrera mig på tre områden.För det första gäller det vpk;s principiella hållning. För det andra handlardet om den process som har föregått betänkandet. För det tredje gäller det ettavsnitt om de konkreta besluten. Men först och främst, herr talman, yrkar jag bifall tillsamtliga reservationer som är undertecknade av vpk. Vpk;s grundtanke är att man skall betala skatt efterbärkraft, att vi skall ha ett progressivt system, där höga inkomster träffas avett större skatteuttag än låga inkomster Vi vill inte ha en skatteomläggningsom gör att vanUga löntagare får sänkt inkomstskatt men höjd indirekt skatt. Ensådan omläggning innebär visserligen några fördelar Men nackdelarna är långtfler Vi eftersträvar således en verklig reform för vilken gäller följandeutgångspunkter; Vi vill ha ökad skatt påproduktion. Vi viU ha skatt när det gäller företa gens nyttjande av produktionsfaktorer, alltså proms. Vi vill ha ettnytt kommunalt skattesystem och lägre kommunalskatter Detta skulle åstadkommasgenom en omfördelning mellan stat och kommun. Vi vill halägre skatt på arbete, progressiva inkomstskatter och en minskadmarginaleffekt beträffande låga och normala inkomster Dessutom vill vi haoförändrad marginalskatt för verkliga höginkomsttagare. Ett riktmärke bör varaatt normala arbetsinkomster träffas av högst marginaleffekt. Vi vill ha ökadskatt på kapital. Arbetsfria inkomster skall beskattas progressivt. Vi vill hadifferentierade indirekta skatter Det skall vara lägre skatt på basvaror Jaghar sagt det men jag upprepar: Det som går att åstadkommainom EG borde även gå att åstadkomma i . När man har differentieradeindirekta skatter kan uttaget av de indirekta skatterna breddas. Moms påfinansiella tjänster vore utmärkt. Vi stöder alltså tanken på en grundläggandeskattereform. Vi redovisade ju våra principer inför valet . De borgerligapartierna redovisade sina idéer Men socialdemokraterna, skulle jag vilja säga,passade . Alla vet att förloraderöster vid förra valet. Men man kunde ju inte förklara varför låginkomsttagarnaskulle betala medelklassens och de rikas skattesänkningar Jag är ingen vän av starka ord. Jag tror att allapolitiker strävar efter att åstadkomma det goda samhället. Jag kan därförförstå att folkpartiledaren blev bitter över talet om felprogrammerad hjärnaeller över buskpratet om fulla ligister och nyktra folkpartister Men jag blevförvånad över det som sades efter valet när det gällde detta med att riva broarVarför denna ilska? , med facit i hand, kan jag förstå detta. Kanske vissteBengt redan då vad vi vet nu om vad som skulle komma frånregeringen. Visst måste det kännas bittert att få kritik om man vet att man äröverens i sak - Inkomstskatten för , m.m. 1989/90:47 15december 1989 även om det är i lönn. Menav valresultatet framgick att väljarna sade ifrån också i fråga om skattepolitiken.Väljarna trodde inte på en nyliberal skattepolitik. Arbetande skatteutredningar fick order om attskynda på. Den enda hämskon var att låginkomsttagarna inte skulle betalahöginkomsttagarnas skattesänkningar Man bedrev arbetet med en sådan hast attutredningens majoritet sade: Förslag som ej kan förväntas samla majoritet kanej bli föremål för beredning. Såblev socialdemokrater och folkpartister överens. Vi i vpk reserverade oss tillförmån för en utjämningsreform. Utredningen föreslog en reform som skulleinnebära sänkt marginalskatt. Vpk prioriterade fördelningspolitiken.Tutredningen fick kraven på effektivitet slå ut fördelningspolitiken. Av tre fördelningsstudier - från TCO, LO och SCB - framgick att desämst ställda skulle få föga. Många skulle rent av förlora. Men devälbeställda skulle tjäna bra på reformen. Men det var i och för sig ingennyhet. Det stod redan i utredningens egna expertrapporter I bil. 17 kan manläsa att en femtedel av alla hushåll förlorar mer än . 8framgår att hushåll med hög bruttoinkomst per konsumtionsenhet ökar sindisponibla inkomst mest. Jagoch många med mig hoppades att vi skulle kunna vrida utvecklingen, så att dengick i andra banor Ju längre debatten fortskred, desto klarare blev det attskattebetalarna inte trodde på reformen. Det insåg man från borgerlig håll.Dagen innan höstriksdagen samlades hade skatteutskottet ett möte. Då föreslogmoderater och folkpartister att reformen skulle tidigareläggas. Filosofin varklar: Ju snabbare vi seglar, desto större chans har vi att nå hamnen. Menförslaget fälldes i utskottet av vpk, , och utskottetssocialdemokratiska grupp. Det var ett klokt ställningstagande. Nästa dagmeddelade vår statsminister att reformen borde tidigareläggas - i pjäser brukarett drama av det här slaget åtföljas av scenanvisningen "ridå". Det gällde ju att snabbt och utan fortsatt offentlig debatt drivaigenom ett nytt skattesystem. Men det är att visa ringa respekt förremissrundan. Genom tidigareläggningen blev inte skatteomläggningen prövad ival 1988 - och blir det inte heller 1991. Det tyder på ringa respekt förväljarna. Vii vpk såg den här hotbilden. Vi önskade ingen kompromiss när det gällde RINK:sidéer och förslag. Däremot ville vi rädda vad som kunde räddas. HerrWerner räckte fram vänster hand. Vårt verkställande utskott lade framkonstruktiva förslag. Vpk:s bud tillgodoser regeringens krav på 50 %marginalskatt ända - det är att visa diskussionsvilja. Mendet skall erkännas att det var ett vänsterbud. Vi krävde ju att företagenskulle vara med och finansiera sänkningen. Det var ett alternativ som regeringenborde ha kunnat tänka sig. I RINK erkänner man att detta var en etableradfinansieringsform för en sänkning av inkomstskatten. Det sades; "I mångaandra länder har skattereformer delvis finansierats genom ökadföretagsbeskattning." Det borde alltså ha varit möjligt för ensocialdemokratisk regering att fatta den utsträckta vänsterhanden. Detvar många andra förslag som cirkulerade. Regeringen lade fram bud om imarginalskatt. LO krävde att skatten på pensionsfonderna inte fick sänkas. TCOkrävde motsatsen men flaggade för i marginalskatt, om man fick densänkningen. Iefterhand kan vi se att regeringen i mångt och mycket drev ett spel. Regeringenhade ett huvudspår, och man drev detta spår till sin ände. TidningenAffärsvärlden skrev; "Fp hjälpte regeringen att slinka ur LO:sgrepp." Vadvar det Arbetet skrev : "Tredje vägens ände." Där är vi nu.Den tredje vägens ände har lett till en socialliberal, eller kanske man rent avkan säga en nyliberal skattepolitik. Och regeringen valde , inte föratt ni var tvungna men för att ni ville. Omregeringen tyckte att vpk är för litet, såg ju alla att det fanns en Unje 3 iskattepolitiken, en fördelningskritik från , och vpk. Detvar samma linje 3 som i omröstningen om kärnkraften, fast var denstarkare, då den hade stöd i synpunkter från LO och intressen inom TCO. Meni regeringspartiet valde ni , inte för att ni var tvungna utan föratt ni ville ha det så - och det är ju ert val. Men redan RINK var ju i sig enkompromiss med - man behöver inte göra om samma misstag. Regeringensade att man eftersträvade en bred uppgörelse. Men två av sex är väl intesärskilt brett! T.o.m. räknat i procent hade centem, vpk och miljöpartietvarit mer Hur man än räknar hade den linjen varit bredare, om det var justbredden det var fråga om. Förskattebetalarna är det inte särskilt intressant om en uppgörelse är bred. Förskattebetalarna är det intressant om den är rättvis. BengtWesterberg förlorade förra valet, men han kan nu travestera kung ochsäga: Ett sådant nederlag till och jag vinner allt.