prot · GD09117 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:117 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice l.ilmannen. 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Svar på fråga 1989/90:574 om fredsplikten i MBL Mol bakgrund av den s.k.Brilannia-domen ochett beslut av har frågat mig om jag är bereddatl snabbt föreslå sådana ändringar i medbestämmandelagen alt de, som han anserödesdigra effekterna av Brilannia-domen undanröjs. Britannia-domen föranledde en interpellation av Karl-ErikPersson. Dåvarande arbetsmarknadsministern förklarade i sitt svar påinterpellationen atl hon beslutat att låta en särskild arbetsgrupp analyseraarbetsdomstolens dom och därmed sammanhängande frågor. Det arbetet pågår förnärvarande inom . Frågan berör mycket komplicerade rättsfrågor. Som jagnyligen förklarade för företrädare för och några av dess förbund är jag självfalletberedd att föreslå sådana ändringar i lagstiftningen som är nödvändiga för attgarantera de fackliga rältigheter som förutsattes vid medbestämmandelagenstillkomst. Innan arbetsgruppens arbele är avslutat är jag inte beredd attnärmare uttala mig om vilka ändringar som det kan bli fråga om. AnL 2 (vpk): Jag ber alt få lacka arbetsmarknadsministernförsvaret. Britannia-domen får effekter inte bara till sjöss, ulan den ökadeinternationaliseringen - inte minsl genom den EG-anpassning som pågår - göratt det blir vanligare med utländska entreprenörer i . EG-domslolen har klargjort alt det i fråga om desociala villkoren inte skall kunna finnas någon "dumpning" när detgäller utländsk arbetskraft. Det är därför naturligt atl även hållerpå den delen, och vi måsle av den anledningen få till stånd en ändring av 41och 42 §§ MBL. 1 protokoU 1989/90:117 Prot.1989/90:117 Britannia-domen kommer annars alt kunna fä andra negativakonsekvenser, vilket jag ser som en slor fara förden svenska fackföreningsrörelsen. ~, När del gäller Britannia-domen, ochframför allt den del som Sjöfolksför- ' ' bundet har hållit på med, har dettrots alll skett en viss upprensning bland avtalen,och man har sett lill alt besättningarna på båtarna har haft något så nårdrägliga avtal och lönevillkor. I och med alt Britannia-domen kom till har manminskat möjligheten för framför alll all Jag tycker alt det är mycket synd att man inte kanpåskynda arbetet i denna fråga. Del är ju. framför allt beträffande Svenskasjöfolksförbundel, oerhört viktigt atl kunna garantera villkoren för deinternationella besättningarna. Den ökade internationalisering som Karl-ErikPersson lar upp påverkar självfallet diskussionen om våra arbelsrältsfrågorDetta framgår tydligt av såväl Brilannia-domen som den dom i som Karl-ErikPersson hänvisar lill. Jag vill emellertid än en gäng understryka alt om defackliga rättigheter som förutsattes när medbestämmandelagen kom till inte kanupprätthållas, då är jag självfallel beredd att föreslå de ändringar som krävs.Men eftersom det här rör sig om mycket svåra frågor och det är mycket viktigtatt det man gör också blir riktigt, vill jag inte nu närmare kommentera påvilkel säll detta skall åstadkommas. Jag kommer all återkomma i frågan såsnarl översynen är färdig. AnL 4 (vpk); De risker som finns gäller som jag ser delSvenska sjöfolksförbundel . som pä grund av konfliktåtgärder är draget införarbetsdomstolen. Jag hoppas därför att översynen inte tar för läng lid. I sittsvar på min interpellation om delta lovade förra arbetsmarknadsministern atthon skulle försöka påskynda utredningen. Jag hoppas därför all det går ganskafort så alt inte Svenska sjöfolksförbundel behöver komma i klammeri med arbetsdomstolen. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1989/90:509 om USAs TV-sändningar tillCuba AnL 5 Utrikesminister : har frågat mig om hur Sverigehar agerat och hur man länker all agera för att förmå all upphöra medTV-sändningar frän en särskild sändare riktad mol . Måbrink betecknarsändningarna som ett flagrant brott mot internatioriella lagar och avtal,eftersom de till yttermera visso sker med utnyttjande av en av CubasTV-frekvenser. TV , som kanalen heter, kan ses som ytterligare ettinslag i den amerikanska politiken visavi . Denna politik har inte letttill politiska eller andraförändringar i demokratisk riktning i . Det är atl beklaga att dialogländerna emellan inte har kuuriat utvecklas. Del är min uppfallning all kommunikationer - del må varaTV eller radio - skall användas lill atl främja konlakler mellan länder ochfolk, inte att försvåra dem. Detta gäller inte minsl i en period avintemalioriell avspäririirig med de nya samarbetsmöjligheler som den erbjuder Anf.6 (vpk); Jag tackar utrikesministern för svaret. Detär ju här inte fråga om några piralsäridriingar fråri USAs sida - i så fallskulle jag kauske irite ha ställt miri fråga. Vad del här haridlar om är islället alt bryter sig in pä en av , nämligen TV2, medpropagandasändningar Man kan naturligtvis diskutera innehållet i dessasändningar, men del får andra klara av. strider enligt vad jag förslår- ochdet kan väl utrikesmiriistern bekräfta - mot de internationella konventionersom finris på detta område. Kubauerna, liksom eriligt vad jag förslår dessairilerriationella konventioner, säger att delta är elt brott mot Cubassuveränitet. Jag har lill utrikesministern ställl frågan vad Sverigesregering har gjort. Denna verksamhet har ju pågått ungefär en månad, ochkubanerna har hitintills lyckats försvåra dessa sändningar Frågan är nu omSverige direkt lill har påtalat atl man bryter mot de konventioner man harskrivit under En supermakt bryter alltså här hänsynslöst mot dessa konventioner Det är enligt min mening mycket viktigt atl , depolitiska partierna i det här landet liksom parlamentariker i västvärlden iövrigt reagerar mot vad som sker i . Sedan kan man ha olika uppfattning om tillståndet i ,det kan jag vara med och diskutera. Detta är emellerlid en annan sak. Det finnsproblem i , och jag tycker alt man skall påtala dem. Men man får då inteursäkta att en supermakt som förevändning för denna verksamhet lar det faktumatt det saknas demokrati i . Delta får inte accepteras. Om nu och andra västländers samvete tiger, vilkelannal land slår då på lur all utsättas för överfall av del här slaget fråri erisupermakt? Utrikesmiriislerri har eriligt miri uppfallriirig iriteriktigt svarat på vad direkt har sagl lill eller om mari tärikersäga någonting. AnL 7 Utrikesminister : Det finns i milt svar ingenting av en ursäktgentemot supermakten . är en av 167 medlemmar i den internalionellateleunion som handskas med just den konvention som åberopar man av praxis ell förfarande som går ul på alt tvister om frekvenser somuppstår skall lösas bilateralt och alt dessa tvister, om parterna inte kommeröverens, kan hänvisas lill elt internationellt förfarande. är naturligtvismycket svaga sanktioner Jag vill gärna placera in denna fråga i ett störresammanhang. Jag har med amerikanska förelrädare diskuterat USAs politikgentemot , Jag tror inte att denna politik leder till det åsyftaderesultatet, utan det vore enligt min mening bättre att få till stånd en dialog.Det här är en del av den amerikanska politiken som jag menar är felinriktad.Del är självklart att om vi Prot.1989/90:117 resonerarmedamerikanernaomdeltaär jag också beredd atl ta uppden här aspekten. Jag tror nämligen atl denverkar i fel riktning. Svarpåfrågor (vpk); Jag kan instämma med utrikesministern. Jagtror inte heller atl effekten blir den som ulgår ifrån när gör den härtypen av attacker mol . Det här är inte del enda som har hänt sedan jag ställdefrågan. Det har visat sig alt när det gäller har genomfört en mycketstor landstig-ningsövning och alt avsikten tydligen var atl övningen skulle haöverraskningskaraktär. Jag vet inte om övningen fortfarande pågår. Det ärmycket farliga saker som håller på med mot . Jag vore glad om utrikesministern också i de fortsattakontakterna med framhöll att det är oacceptabelt alt använder dessametoder AnL 9 Utrikesminister : Jag kan inte gå längre än vad jag redan hargjort. Detta är ett led i USAs agerande som inte leder lill det åsyftaderesultatet. Det vore bättre all starta en öppen dialog. Om jag bara håller mig lill del som har åberopats, kanman konstatera att den hår konventionen är så pass svag och ger så pass litetmanövemt-i_yirime att den måste komma in som en del i en större helhel för attsaken skall kunna las upp litet mera verksamt på det diplomatiska planet. Jagär dock beredd all göra del som är möjligt alt göra. AnL 10 (vpk); Jag har suttit och tittat på texten i den härkonventionen, och det är möjligt alt jag har tolkat den litet fel. Jag tyckerändå att den är så klar att man kan anse atl del här inte är acceptabelt. Delär ett brott mot konventionen att göra på det här sättet. Om del är somutrikesministern säger, får man naturligtvis arbela på att se lill att denblir så klar i fortsättningen alt del inte blir någon tvekan på den härpunkten. All righl - läs den en gång till, BertilMåbrink, sä blir den oklarare. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1989/90:513 om åtgärder mot kärnvapenprovpå AnL 12 Utrikesminister ; har frågat miljöministern vadregeringen har gjort eller avser all göra för all hindra från atttesta kärnvapen på . Arbetel inom regeringen är så fördelal attdet är jag som skall svara på frågan. 1 antog SovjetunionensHögsta ell dekret om brådskande ålgärder beträffande olika miljöproblem.I dekretet uppmanades bl.a. ministerrådet atl lägga fram förslag om stopp förfortsatta provsprängningar i Semipalatinsk och atl överväga möjligakonsekvenser av alt fortsätta sådana prov på . Detta har väckt stor oro i och många andra länder.Regeringen har därför under den senaste liden vid tre olika tillfällen tagitupp frågan med sovjetiska representanter Det första tillfallet var , då rättschefeni del sovjetiska utrikesministeriet besökte . senare logsfrågan åter upp, i i samband med en uppvaktning som de nordiskaländerna gjorde hos vice utrikesminister rörande olika aspekter på avtaletom icke-spridning av kärnvapen. Slutligen framförde ambassaden i den 12april kända inslällning lill kärnvapenprov lill del sovjetiskautrikesministeriet och bad om en redogörelse för det aktuella lägetbeträffande framtida provsprängningar. De sovjetiska representanterna har svarat attnågot beslut ännu inte har fatlats och att diskussionerna i Högsta sovjetfortsätter Regeringen följer med stor uppmärksamhet den fortsattaulvecklingen av denna fråga, som har slor belydelse inte bara för utanäven för våra grannländer Genom FOAs mätstationer, som täcker hela landet, kanäven mycket små mängder radioaktivitet i luften upptäckas. Detta mätsystem harupprättats för kontroll av efterlevnaden av det partiella provsloppsavtalel ochbekostas av . arbetar aktivt såväl i FNsom i nedrustningskonferensen i för att få till stånd ell fullständigtförbud mol kärnvapenprov. lade fram elt förslag om förbud molspridning av kärnvapen, ett fullständigt provstopp samt ett förbud mottillverkning av klyvbart material för vapenändamål. har lett arbetet på det globalaövervakningssystemet för ett fullständigt kärnvapenprovslopp, varavuppbyggnaden av en internationell datacentral (IDC) är viktigast. i lade fram ett komplettförslag till ell fullständigt pro-vsloppsavlal. kommer vidare alt delta i den ändringskonferens omdel partiella provsloppsavtalel som har sammankallats till i FN iNew och som syftar lill alt förändra avtalet lill ett fullständigtprovstoppsavtal. kommer också all fortsätta sina ansträngningar inedrustningskorife-rensen i och i FN. Därutöver är regeringen beredd allla de multilaterala och bilaterala kontakter som kan föra frågan om ettfullständigt prov-stoppsförbud framåt. 13 (); Jag tackar utrikesministern för svaret. Delär positivt att är aktivt och arbetar med denna fråga. Det har visat sig atl i Semipalatinsk, där proven nu pågåroch har pågått, har det läckt ut radioaktivt nedfall som har smittat ner bl.a.mark och växter 1989/90:117 och förts vidare till människor Del finns hundratusentals invånare där, och dehar protesterat mycket kraftigt. ] I Om proven nu flyttas till så får man räkna med att del v P jrag r ocksåhär, äveri om proveri är uriderjordiska, kommer att läcka ul radioakti- PresideritGorbatjov har i ell par tal, , inbjudit de nordiska ländernatill ell samarbete för att skydda den arktiska miljön, och liggerju i del arktiska områdel. Jag hoppas alt utrikesministern då uppfyller sittlöfte och påtalar detta. Jag hoppas också att det inte dröjer ända till 1991,innan nästa gång gör någontirig på detta område, utan all medkraft för fram dessa syripurikter redari vid deri översyriskori-fereris omicke-spridningsavtalet som skall hållas . Sovjethar ju bidragit till del radioaktiva nedfallet inte bara geriomTjer-riobylolyckan utau också geriom de atmosfäriska prov man tidigare utfördepå . FOA rapporterar om eu undersökning där man irite bara tittatpå nedfallet från Tjernobyl ulan också på nedfallet från de atmosfäriska provsom utfördes i början av 1960-lalet. Det har visat sig att riedbryt-ningen avcesium 137 och stronlium 90 går anmärkriirigsvärt långsamt. Fors-karria äririte riktigt på det klara med sambandet, men tror att det har någol medförsurningen alt göra. Nedbrytningen går alltså långsammare än de denborde la. Jag kan bara svara alt det är självklart alt vi skall fortsätta altuppmärksamma della. Del inger stark oro av de skäl som nämnde. Delär därför vi redan har påtalat detta. Jag nämnde konferensen ,därför atl vi anser den vara särskilt viktig, men jag tänker inte ens väntalill med all la upp frågan med sovjetiska represeri-tanter om delfinns anledning. Och jag gör del gärna tillsammans med mina nordiska kolleger Anf.15 (); Jag tackar för del. Som norrlänning är jag, tillsammans med övriganorrlänningar, synnerligen orolig. Vi har ju drabbats extra hårt av dessanedfall. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på frågorna 1989/90:518, 521, 523, 524 och 525 om förbudet mot utländskabesök med kärnvapenbestyckade fartyg , , , ochIngela har ställt frågor med anledning av det brittiskaörlogsfariyget Ark Royals besök i . Jag avser altbesvara alla fem frågorna i ett sammanhang. Inledningsvis vill jag understrykaatt besök av ett brittiskt örlogsfartyg i en dansk hamni första hand aren bilateral fråga mellan och Storbri- Prot. Iegenskap av svensk utrikesminister ankommer det knappast pa mig atl kommentera enskilda örlogsbesök av främmande statsfartyg i ett an- Den svenska politiken rörandeutländska örlogsbesök har redovisats vid upprepade tillfällen. När regeringenmeddelar tillstånd för örlogsbesök informeras den gästande nationen om altkärnvapen inte får medföras i svenska hamnar Detta sker med följandeformulering: "Det råder generellt förbudall medföra kärnvapen vid besök i . utgår frän altdetta förbud strikt iaktiages." Den svenska politiken i fråga ombesök av örlogsfartyg bygger således på alt vi hyser förtroende för atlbesökare respekterar våra regler Våra nordiska grannländer tillämpar enliknande praxis. Folkrättsligt har främmande örlogsfartyg att acceptera denmottagande statens lagar, förordningar och regeringsutlalanden. Delta är enaspekt av suveränitetsprincipen, vilken strikt tillämpas av alla nordiskastater Som flera av frågeställarna mycket rikligt påpekar råderdet en allmän nordisk samstämmighet så till vida alt alla nordiska stater ulgårifrån alt inga kärnvapen medförs i samband med öriogsbesök i fredslid. Kärnvapenslaternas princip alt varken bekräfta eller förnekaförekomsten av kärnvapen ombord på enskilda fartyg ger upphov till enberättigad oro. Den har målmedvetet och vid ett flertaltillfällen begärt atl kärnvapenstalerna upphör med denna praxis. Jag lämnade ennärmare redogörelse för della arbete i elt interpellationssvar förraåret. I den inlernationella dialogen, där aktivt deltar,kan man skönja en ökad öppenhet vad gäller frågor sammanhängande medmarin nedrustning. Delta har sannolikt samband med de avsevärt förbättrade relationernamellan och , vilka innehar del överväldigandeantalet sjöbaserade kärnvapen. Förutom de sjöbaserade strategiska kärnvapenmissiler somavhandlas i START-förhandlingarna har sjöbaserade kärnvapen hillills hållitsulanför nedrustningsförhandlingarna. I takt med att relationerna mellankärnvapen-makterna förbättras ökar dock utsikterna för alt även andrakategorier av sjöbaserade kärnvapen kan komma att bli föremål för bilateralaförhandlingar Unilaterala reduktioner inom den amerikanska marinen av de tresjöbaserade kärnvapentyperna ASROC, SUBROC och TERRIER ger också underlag fören positiv bedömning av den fortsatta ulvecklingen. Den har ingen anledning lill en ändradpolitik när del gäller utländska örlogsbesök. Vi skall konsekvent hålla fastvid förbudet all medföra kärnvapen vid besök i . Den svenska regeringenkommer dessutom all fullfölja den linje driver i syftealt reducera och slutgiltigt eliminera alla sjöbaserade kärnvapen. Som ell ledi denna politik, och detta är viktigt, kommer vi atl i FN driva frågan om enfullständig nedrustning av alla icke-slralegiska sjöbaserade kärnvapen vidare.Detta är ett fullföljande av förslag. En fullständig nedrustningav alla icke-slralegiska kärnvapen skulle innebära alt kärnva- Prot.1989/90:117 penmakternas praxis att varken bekräfta eller förnekakärnvapen ombord påfartyg blir överflödig. Ensidiga svenska ålgärder skulle inte ge önskadeffekt utan kan riskera atl vi isolerar oss - också i elt nordiskt sammanharig- och därmed blockerar de möjligheter som vi kan utnyttja i påverkandesyften. Vi bör i slället konsekvent fortsätta att i internationella fora sökastöd för en omfattande nedrustning av sjöbaserade kärnvapen. Förutsältningarnaför att nå en sådan framgång synes nu bälire än Då , som framslålllfråga 1989/90:518, , som framställt fråga 1989/90:521, ochPär , som framställt fråga 1989/90:524, anmält att de var förhindradeatt närvara vid sammanträdel, medgav andre vice talmannen all ,och i stället fick delta i överläggningen. AnL 17 (vpk); Det är bra atl den , och iden frågan har regeringen slöd av oss i vpk och av de andra palierna också, ialla sammanhang driver linjen atl det skall ske en fullständig nedrustnirig avalla ickestrategiska sjöbaserade kärnvapen. Detta slår inte i någonmotsättning till att nu klart ta ställning också i fråga om kärnvapenbestyckadeubåtar Regeringen måste upphöra med den slrulspolitik som regeringen och StenAridersson nu bedrivit . Det som avslöjats i samband med det engelskaörlogsfartyget besök i utgör starka indikationer för attdella örlogsfartyg hade kärnvapen med ombord. Det håller inte atl säga atl detråder förbud mot att införa kärnvapen i och utgå ifrån alt dessakärnvapen-makter skall respektera delta. De gör bevisligen inte detta,utrikesministern. måste nu ändra sin attityd och kräva ett klarl jaeller nej på frågan om kärnvapenmaklerna tänker respektera förbudet mot attinföra kärnvapen i . Den argumentation som utrikesministern och andra iregeringskansliet använder om att detta skulle försvåra för atl agerainternationellt håller inte. Jag anser inte att utrikesministern på något sätthar förklarat denna ståndpunkt. AnL 18 (): Det finns ett förbud mot atl införa kärnvapeni , vilket utrikesministern har påpekat. Vi vet att man bryter molförbudet. Vore det då inte naturligt all det vidtas åtgärder mot detta? Vi vetju vilka fartyg som skulle kunna bära kärnvapen. Vore del då inte heltnaturligt alt vi säger lill dessa stater: Dessa fartyg är inte önskvärda i vårahamnar Jag anser atl nuvarande politik är befängd. harvisat att det vid av de flottbesök som hade under 1980-laletmedföljde fartyg som kunde bära kärnvapen och som förmodligen hade kärnvapenombord. 13 av de 21 kärnvapenfarlyg som besökte under 1980-talel kommerefter atl bli av med sina kärnvapen efler de justeririgar som denamerikanska flottan kommer atl göra. Om vi serpå lägel kan vi om åtta fartyg säga: Dessa fartyg vill viinte ha i svenska hamnar Jag begriper inte hur detta kan påverka den Prot.1989/90:117 svenska politiken. När detgäller de nordiska ländernas hållning är ju ell neutralt land [ medanDanmark och är med i NATO. Det gör deras situation radikalt P J''8 f annorlunda.Till detta kommer olycksrisken, vilken inte är betydelselös. har visat all det skedde 3 200olyckor med kärnvapenfartyg över hela världen. Detta har sin belydelse förÖresund. Vad händer om en olycka sker i ? Vad händer om en olyckainträffar i en hamn? Detta, herr utrikesminister återstår atl besvara. Varförvägrar regeringen atl avvisa fartyg som kan bära kärnvapen? 19 (); Jag vill tacka utrikesministern för svaret på min fråga.Jag är givetvis inte nöjd med svaret. Vi har debatterat den här saken vid ett flertaltillfällen. Orsaken lill att jag har ställl frågan är att det besök som denbrittiska marinen gjorde i bevisar att man från kärnvapenmakternassida inte respekterar de beslut som fattats i de nordiska länderna. På sammasätt som beslut atl landet skall vara kärnvapenfritl inte respekterasav den brittiska flottan eller av den amerikanska flottan så respekteras inte hellerSveriges beslut. Med denna utgångspunkt blir den nuvarande svenska policynlitet ihålig. I inlernationella fora hävdar vi folkrätten och vår rättalt själva besluta om vårt territorium, och vi hävdar också att stormakternaskall respektera sådana beslut. Helt uppenbart gör man inte del när man kommertill våra hamnar Delta skapar osäkerhet om vilken hållning intar Ärdet den princip vi uttalar eller del praktiska agerandet som gäller? Detskadar givetvis vår trovärdighet när vi inte ser till atl den princip som vibaserar vår utrikespolitik pä följs. Det är hell klart. , attflera länder-Danmark är bara ett exempel, men del gäller även , ,Spanien-har haft besök av kärnvapenbestyckade båtar trots ländernasuttryckliga förbud mot sådana besök. Under 80-lalel har haft besök av ett tjugotalkärnvapenbestyckade fartyg. Vår policy blir som en tesil. Vi hävdar en sakinternationellt, sedan lever vi efler en annan princip här hemma. Kan utrikesministern garantera alt besökande fartyg frånkärnvapenmak-ler inte har kärnvapen ombord? Del vore skönt alt få höra endeklaration från utrikesministern om atl han litar så mycket påkärnvapenmakterna atl han kan ge det löftet . AnL 20 (): Först vill jag tacka för svaret på fråga. Av svaret framgår det vilken policy använder sigav vid besök i svenska hamnar av örlogsfarlyg från kärnvapenmaklerna. Viinformerar då om att de besökande inte får medföra kärnvapen vid besök i vårahamriar Utrikesministern säger att vi hyser förtroende för attdenna politik respek teras. Kan vi del efter det som har hänt i och som tydligt visar på atl det finns risk att det bryts mol denna policy? Samtliga nordiska länder 9 Bryts del då i ett land mot en likadan policy som vi har, vad finns delför skäl alt tro alt det inte bryts mot samma regel i vårt land? Jag vet attutrikesministern väl känner lill alt vi från inte har tycktatl det har varit lillräckligl alt informera om denna vår policy. Vi har tycktatt del är dags att avkräva besked av de fartyg som kommer till svenska hamnar.Tyvärr har vi blivit nedröstade. Den händelse som har inträffat ger fog förall hävda all del är dags att gå vidare. Del är viktigt atl vi nu har en gemensam nordisksamstämmighet. Men en sådan samstämmighet skulle kunna uppnås även om viförändrar vår policy. Vi skulle kunna göra del tillsammans. Är utrikesministern beredd alt tillsammans med övriganordiska utrikesministrar la upp frågan om del är dags atl förändra policyn? AnL 21 (); Jag ber atl få lacka för svaret. säger att del inte är den svenskautrikesministern som skall kommentera den typ av händelser som vi refererarlill i våra frågor, dvs. påståendet att Ark Royal har gått in i medkärnvapen ombord. Men del borde i högsta grad vara angelägel för en svenskutrikesminister att fundera över den egna policyn om kärnvapenslaler faktisktgår in i hamnar på detta vis och för in kärnvapen på nordiskt territorium trotsall del är förbjudet. Del visar på en enorm nonchalans mot de små staterna ochderas rätt till självbestämmande.