prot · GD0996 · 1989-12-31 00:00:00 — Det här var myckel om ingenting, bara noterar atl jag har lärt mig att två plus två är fyra. Tydligen harRune en annan uppfattning. AnL 16 () replik; Jag ber om ursäkt för alt jag begärde repliken- all del blev mycket på ingenting. Mycket, del var vad jag sade, och ingentingvar det som jag begärde repliken på - det var alltså vad i Malmösade. 17 () replik; Jag skall försöka svara på en del av de frågor som harställts med anledning av vad jag sade i mitt förra anförande. Köp av persontrafik på järn väg säger atl vi är ense om mycket, och del är viofta i trafikutskottet - det är inget tvivel om det. Problemen kommer närsaker och ting kostar pengar. Då finns del vissa partigrupperingar i utskottetsom har hur mycket pengar som helst. Och del är. , kanske enförklaring till att det tyvärr blir så atl det är vi socialdemokrater ochmoderaterna som får stå för majoritetens yttrande i utskottet. Rentpartipolitiskt kan det naturligtvis kännas litet störande, det kan jag hållamed om. Men vi anser all vi måsle la del ansvar som ligger påsocialdemokratin - alt vi inte skall la alla pengar från omsorg osv. och läggadem enbarl på trafikpolitik. Frågan varför kanske stöttarsocialdemokraterna i detta sammanhang svarade ju i påförut. De tycker att de också känner ansvar för ekonomin - vilkel kanske vissaandra partigrupperingar inte gör Del är då som det blir sä lätt alttillmötesgå alla de krav som kommer från olika regioner. säger all vi är överens ute i länen. Varje län är överens för sin del. Men sedan skall vi sammanfattasynpunkterna och komma överens över hela landet. Och har vi då inte, RuneThorén, en kassakista där det rinner till hur mycket som helst, då får mansätta en gräns för hur mycket pengar som kan användas lill köp av olönsamjärnvägstrafik. Och tycker vi från trafikutskottels majoritet att nivån 618miljoner kronor innebär ett väl avvägt förslag. ondgjorde sig över att man börjar prata omrussinplockande. säger också alt inte skall hållapå med något russinplockande. Men vissa banor och vissa bandelar är ju enmycket god affär för affärsverket SJ. Och naturligtvis har SJ en form avmonopolställning i och med att vi har gell SJ trafikeringsrälten förstomnätet. Genom att SJ har vissa lönsamma banor kan man också kompensera sigför trafiken på de icke lönsamma banorna. Släpps konkurrensen fri pä del sättsom talar om, skulle det betyda all konkurrenterna kommer in därdel är lönsamt. Men när nu säger atl de inte skall gå in och plockanågra russin är del mycket bra, för då kommer konkurrenterna och trafikerarjärnväg pä de sträckor där del inte är så lönsamt. Då kanske del kan varaväldigt intressant med fri konkurrens på stomnätet. När del gäller Blekinge kustbana vill jag bara säga alt iden proposition som ligger till grund för del belänkande vi nu behandlar slårklart och tydligt att Blekinge kustbana behandlas i annat sammanhang. Del finnsingen anledning atl ta upp kammarens tid med den saken . 18KENTH SKÅRVIK (fp); är på alerien , det märkervi. Han vill gärna få upp oss här i talarstolen, även om det är många som intetycker om alt vi tar till orda som extra talare. I princip håller jag med när han talar om dentrafik som berör den kommunala och landstingskommunala bilen. Del är bara så,precis som har sagts här att om vi inte anser atl vi har pengar lill delta justnu, så skall vi inte heller gå ut och lova någonting som vi inte kan stå för iframliden. Del hör till bakgrunden. Jag tror att vi lyssnar precis på sammasätt som cen- terparlietsriksdagsledamöter på de kommunala och landstingskommunala politikerna. Vi har väckt motioner som behandlarinfrastrukturen, järnvägspolitiken och investeringarna . Där har vitagit fram ett finansiellt program för atl kunna lösa problemen när det gällerjärnvägspolitik och byggnad av järnvägar i framliden. Jag hoppas, , att vi skall kunna samsas och visa vad vi vill göra medjärnvågen och dess utbyggnad i framliden. Det finns, tror jag, sloramöjligheter för att vi skall kunna enas i utskottet om atl sätta till pengarför invesleringar i järnvägen. Och jag hoppas att och ni andra ärlika mycket på alerten när del gäller alt visa er vilja då. Men atl lovanågonting när man inte har pengar, del vill vi inte vara med om. Får jag också vända mig till när det gällerden s.k. russinplockningen, som har blivit elt nytt begrepp. Jag vill sägaprecis Ivärtom, och jag vill då hänvisa lill BK-låget i , som jufaktiskt övertar bitar som SJ inte vill köra på. Jag tror inte att det blir såi fortsättningen atl det bara är russinen man plockar ut om konkurrensen släppsfri, utan man kommer atl se till all järnvägen fungerar på just sådana sträckorsom tog upp. På den privata sidan vill man vara med och köra,konkurrera och ge en god kvalitet på järnvägen. Jag tror även atl socialdemokraterna kommer atl inse dettamed tiden. Socialdemokraterna har en viss förmåga alt efler hand antaresonemang och förslag som vi har fört fram och se till att de blir deras egna. Köp av persontrafik på järnväg Anf.19 (); Det var nästan fruktansvärt att höra säga attsocialdemokraterna ute i landet känner ansvar Socialdemokraterna ute i landethar inte den uppfattning som här för till torgs. Jag skulle viljafråga en resenär från som helt plötsligt tvingas börja åka riksväg 40lill , därför att låglurerna har dragils in, om han tycker alt del ären ansvarsfull politik. Eller fråga länstrafikens ordförande i län, somär socialdemokrat, om det är en ansvarsfull politik all dra in linjer! Man kan naturligtvis säga, som både och , alt del jusl nu inte finns några pengar och alt det inte går att göranågonting. Ja, det resonemanget går alt föra ibland, men inte i della fall. Omman börjar dra in turer eller ännu värre, lägger ner spår är det sedan inteenkelt att komma tillbaka. Jag kände inte att det fanns olika meningar mellan KenthSkårvik och mig, utan vi tror på en framtid för järnvägen. Om ochsocialdemokraterna inte tror på det, kan jag ha förståelse för att de tyckeroch gör på detta sätt. Men om de tror på det, måste de se till att folk harmöjligheter all fortsätta att åka låg. Då måste vi göra de reella satsningarsom jag hoppas att en bred majoritet kommer fram till ärnödvändiga. I annal fall blir vi inte trodda när vi går ut och pratar ommiljöpolitik, om vi bara lägger ned järnvägar, drar in turer och låter mer ochmer trafik gå över till flyg, lastbilar och övrig bilism. 1989/90:96 29 mars1990 Köpav persontrafik på järnväg 20 ROYOTTOSSON (mp): Del är klarl alldet inte finns hur mycket pengar som helst, tillgångar som finnsär begränsade, och därför sätter vi i i våra förslag en gräns förhur mycket som kan läggas på olika saker. När del gäller köp av persontrafik påjärnväg har vi bedömt all 868 milj. kr för kommande budgetår är en lämplig nivåmed hänsyn till de totala tillgång- Alt vi från satsar mycket pengar justpå järnvägen betyder naturligtvis all vi håller igen på många andra områden,t.ex. när det gäller atl bygga nya motorvägar, atl öka bärigheten påvägsystemet och mycket annal som ligger utanför trafikulskotlets område. Detgör naturligtvis atl många av mina partivänner i andra utskott har detkämpigare än jag, då de måsle såga nej lill mycket för alt vi skall ha råd medsatsningen på infrastruktur och på järnvägar, som vi anser är myckel viktiga. Varförär den satsningen så viktig? Jo, en miljökatastrof är i antågande. Tiotusentalssjöar i landet är redan fördärvade. Själva skogsmarken och havel håller på attfördärvas. Mycket av detta hänger ihop med alltför mycket utsläpp fråntrafiken. Ett bra sätt att minska de utsläppen och ändå ha bratrafikmöjligheler är att satsa på järnvägen. Har man väl insett det - vi harockså räknat samhällsekonomiskt pä del - är del väl placerade pengar, även omman tvingas hålla igen på många andra områden ett tag. Meddet vill jag yrka bifall till de reservationer som är med på. AnL21 (vpk): Det är sympatiskt atl erkänner att det känns störande altbehöva samarbeta och vara samstämmig med här i när detgäller trafikpolitiken. Men vi är ju många här som skulle vilja hjälpa JarlLänder och hans partikamrater alt få bort den störande känslan. Lyssna bara päde förslag som finns! Delgår inte alt samarbeta med när det gäller att ta det ansvar somJarl Länder lalar om när del gäller pengar lill omsorgen. Del har vpk intetalat om. Vi har varje gång som vi har krävt ökade anslag till nyinvesteringari järnvägen, till den s.k. olönsamma trafiken på stomjärnvägsnätet osv.,nalurliglvis anvisat pengar Vi gör det också i den nya trafikpolitiska motionsom vi lämnade . Detgäller då alt vela var i samhället pengarna finns. Men del handlar inte om atlstjäla pengar från ett område där de behövs lika väl som till järnvägen, ulanalt försöka hitta nya pengar Jag skall upprepa riågra av de förslag som vi harframställt, så kan säga om han tycker alt del är fel ställe att tapengar från. Vihar år föreslagit att flygbränslel skall beskattas pä motsvarande sättsom bilarnas drivmedel beskattas. Vi trodde att del skullevara möjligt att genomdriva det förslaget i . 1988 fattades ett beslutom alt det skulle vara jämlikhet mellan trafikslagen - eller hur? Eflersom nuflyglrafikeu inte behöver betala denna skatt, , missar samhälletflera miljarder kronor , som skulle tas in om flyget behandladesungefär som biltrafiken behandlas. Eflersom flyget också är mycket miljöförstörande ochhåller på att expandera pä elt alldeles otroligt sätt på grund av de"subventioner" som man får genom atl slippa betala denna skatt, blirdet ännu värre problem för samhället . Del är också fråga omomsorg när del gäller all skydda och rädda miljön, , precis som RoyOttosson så vältaligt tog upp här alldeles . Finansieringen är myckel viktig, och dä skall man se eflervar det finns pengar. Iransnationella bolagen har gjort stora vinsterunder senare år och har tjänat väldigt mycket på att samhället, folket, medbl.a. skattemedel har byggt upp den del av infrastrukturen som de har nytta avnär det gäller transporterna. Eftersom de har råd alt betala mer till deninfrastrukturen skall de vara med och betala. Del är del inslag i5-miljardersfonden som kan ses som sympatiskt, men det skall inte göras såstora förändringar att det blir tal om atl ta från en helt annan sektor tillden. Det finns pengar i samhället, och jag lycker atl de skallanvändas bl.a. lill järnvägssatsningar Del finns definitivt pengar lill all ökaanslaget från 618 milj. kr med 350 milj. kr ytterligare, som vpk föreslår, tillköp av den interregionala trafiken. Jag vill sluta med atl säga, all om deltaförslag gick igenom skulle alla de motioner som är skrivna med yrkanden förolika bandelar också gå igenom. En sträcka som jag inte tror atl menade närhan talade om är den som går över . Del har talatsmycket om den sträckan, men den har helt enkelt lyfts ul och kommer inte allräddas, eftersom det inte finns några pengar avsatta. Den socialdemokrat somhar pläderat för den sträckan finns tyvärr inte här , trots atl han sitter itrafikutskottet. Jag skulle gärna vilja höra om tycker att del ärlämpligt alt man helt enkelt struntar i den sträckan i fortsättningen. Det handlar också om kust-till-kust-banan från sombl.a. går igenom län och som och harmotionerat om. Del handlar om vad själv, som finns med här,föreslår beträffande sträckan . Det handlar också omLennart Brunanders krav beträffande samma sträckor och om Götalandsbanan, därdet är fråga om stora investeringar. Det handlar vidare om Bengl Hurtigsförslag för att rädda trafiken pä sträckan , där man nu på grundav för små statliga bidrag övergått till busstrafik. Det handlar slutligen omMaggi förslag om 20 milj. kr utöver regeringens förslag förupprustning av vagnmateriel till övre och om om bibehållande av tågtrafik på sträckan . Det är detta, , som innefattas i vpk;s förslag.Vi har också täckning för de ytterligare medel som vi vill skall satsas påjärnvägen, och del framgår klart av våra motioner Köp av persontrafik på järnväg AnL 22JARL LÄNDER (s); Jag får väl börja med att tacka vänligheten och försöka bjuda på en del finansieringar Men menar atl del är fråga om realistiska finansieringsalternativ när det gälleralt höja anslagen ? År det realistiskt att höja flygpriserna förnorrlänningarna 1989/90:96 29 mars1990 Köpav persontrafik på järnväg så kraftigt, att detalternativ som återstår för dem blir atl åka låg i ? Del ärkanske enligt vpk;s sätt att se fråga om realistiska finansieringsalternativ,men inte enligt vårt sätt att se. Jagvill vidare till både och säga alt den här typen avdiskussioner lär ha förekommit mycket ofta i kammaren , när vi logupp varje bansträcka och diskuterade om den var av intresse för staten och hurmycket pengar som skulle anslås till den. Vi har trafikpolitiskabeslut som utgångspunkt, och det är nu regionerna själva som bestämmer hur devill hantera sin kollektivtrafik. Jag ser därför inte någon anledning för ossatt la upp en diskussion här i kammaren om varje enskild banslräckning. Jagvill säga lill och även till att vi från socialdemokratiskthåll tror på järnvägen i . Det är inget tvivel om den saken. Det vardärför som vi fattade det stora trafikpolitiska beslutet , genom vilkel vifick elt affärsverk och ell verk med ansvar för infrastrukturen, stomnät ochlänsjärnvägar Vi delegerade ut beslut till människorna ute i landet, så att vifick en vettig kollektivtrafik t.ex. i form av järnvägstrafik. Det är ocksådärför som vi nu lägger fram ell förslag till om atl staten skallköpa olönsam järnvägstrafik för 618 milj. kr. - det är en summa som staten klararatt finansiera. Slutligen,fru lalman, vill jag säga fill beträffande "russinplockningen";Vi vet all det är fråga om russinplockning. År konkurrensen fri, blir delkonkurrens där del är intressant atl gå in. Slutligen,: Ni menar väl irite från folkparfiets sida att det med deninfrastruktur som den svenska järnvägen har skulle finnas utrymme föratl låta vem som helst bedriva järnvägstrafik? AnL23 (vpk); Del är en märklig inställning, som tydligen är rotad i ryggmärgen påen del av socialdemokraterna, atl de så snarl som vi talar om att belastat.ex. flygtrafiken med en skatt, tänker sig all del är som skalldrabbas. Varför skall del vara så? Man kan ju göra en annan fördelning när manväl bestämmer sig för att ta ul denna skatt. har föreslagit all man på kortaresträckor än skall stoppa flygtrafiken eller belägga den med högaavgifter. Det är självklart att man skall göra regionalpolitiska bedömningarJag tycker att ni skall låta bh atl använda del knepet i debatten att försökafå norrlänningarna alt tro att vi som vill ha en bälire järnvägstrafik är förregional orättvisa. I själva verket är del precis tvärtom, försöktetidigare visa att den EG-styrda regionaltrafiken och trafikpolitiken är någotsom norrlänningarna verkligen förlorar på. Detsamma gäller också sådana delarav landet som t.ex. . , . och kommer kanske atl lägga beslag på de russin som finns i densvenska kakan, vad än säger här och . 24 (); Jag ber om ursäkt för all vi drar ul på den här debatten, men jag kanändå inte låta bli att säga till all vi väl inte skall övervältra ansvaret på länstrafiken.Jag har varit och är fortfarande med i , . Vi hardär tagit vår ansvar när det gäller pendelresor, länstrafiken osv. Vad vi ochÖrebro läns länslrafikbolag reagerar mot är detsamma som någrasocialdemokratiska ledamöter i motion T510 har reagerat mot, nämligen atl manförsöker atl lill länsnivån vältra över denna kammares ansvar för all betalaför rikstrafiken. Det är det som vi säger nej till. Riksdagenhar en gång fattat ett beslut om all SJ skall vara lönsamt och atl staten, omså inte är fallet, skall köpa trafik. visar del sig att pengarna inte räckerlill för detta. Då kan man inte säga alt någon annan skall betala för dennauppgift. Vad vi har reagerat mol är alltså all länstrafiken skall betala försådant som ligger under statens ansvar Oberoende av vad eller andra kommer att säga lovar jag atlnu inte yttra mig vidare i denna debatt. Men vi ämnar återkomma. Dessutomkommer också era egna atl hålla er varma i denna fråga. Var så säker på del.Jarl Länder! Prot, 1989/90:96 29 mars1990 AnL25 (): Till vill jag bara säga atl vi tror på fri konkurrens ävennär del gäller järnvägen. Jag pekade förut på BK-tågel i , som tagitöver en sträcka som SJ inte betraktat som särskilt angelägen atl trafikerautan har lämnat över Jag är hell klar över att man, om det blir fri konkurrenspä järnvägsområdet, kommer all konkurrera om de fina bilarna. Men jag trorockså alt under sådana förhållanden privata förelag kommer alt la över trafikenpå sådana sträckor som SJ inte tycker är konkurrenskraftiga. har bl.a.Rune visat här Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Föredrogstrafikulskotlets belänkande 1989/90:TU21 Trafiksäkerhet (prop. 1989/90:100delvis) AnL 26 (): I trafikutskottets belänkande 21 behandlas dels förslag i budgetpropositionen,dels en rad motionsförslag om trafiksäkerheten vilka lagts fram under denallmänna motionstiden Det är uppenbart att det finns ett brett intresseoch engagemang för trafiksäkerheten i riksdag. Detär emellerlid alldeles nödvändigt all djupare penetrera orsakerna till alla detragedier som sker på våra vägar Mer än 800 människor dör itrafiken. Frånmoderat sida pekar vi i våra motioner T222 och T248 bl.a. på vad som uträttatsinom irafiksäkerhelsområdel, t.ex. vad gäller förbättrad teknik och förbättradutformning av fordonen, förbättringar som har lett till trafiksäk- Vi menar mol den bakgrunden att del vore en god satsning attytterligare stimulera till förnyelse av bilparken, t.ex. genom höjd skrotningspremie. Vad beträffar eventuella psykologiska orsaker till olyckor- vi tror all del finns en rad sådana orsaker, som har samband med hurmänniskan reagerar i trafiken - är våra kunskaper ännu otillräckliga. Detgäller t.ex. hur människan reagerar inför oväntade situationer och hurtrafikmiljön medverkar i olyckorna. Det är också viktigt all få vela mer om vadförarens hälsotillstånd och ålder har för betydelse i samband med olyckor påväg. Olycksstatistiken är otillfredsställande, vilkel vi iflera år har påpekat. Emellertid aviseras elt projekt, som syftar lill atl inomramen för befintliga informationskällor öka möjligheterna till kartläggning avtrafiksäkerhetsproblemen. En arbetsgrupp har tillsatts för atl ularbeta ettinformationssys-lem och se hur ett sådant syslem kan genomföras och utvecklas.Vi moderater har därför nöjt oss med att tillsammans med folkpartietsföreträdare markera viklen av ett djupgående arbete med detta. Inrättandet av en är elt gammalt moderatkrav. I proposition 104 har regeringen aviserat inrättandet av för att utreda de svårare olyckorna. Det är då av särskildvikt - jag vill gärna framhålla detta - all kommissionen till sig knyter sådanexpertis på resp. trafikområde alt olycksorsakerna kan klarläggas ochdärigenom förhoppningsvis förhindras eller motverkas. I reservation 6 vill vi från moderata samlingspartietbetona nödvändigheten av en miljömässig förbättring av äldre bilar genom attbidraget för en inmontering av katalysatorer höjs. Utskottet föreslår i enighet ell tillkännagivande tillregeringen om att godtagbar teknik för minskning av avgasutsläppen inte fårhindras av byråkratiska cerlifierings- och bilprovningsbestämmelser, dvs. omavgaskraven med hjälp av denna teknik kan uppfyllas. Vi har i utskollet fåttinformation om atl byråkratin har blivit ett hinder för ny teknik.Tillkännagivandet är därför elt viktigt miljöbeslut. Jag yrkar bifall till den moderatareservationen 6 och i övrigt till hemställan i ulskottsbelänkandet. Under della anförande överlogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 27 (); Trafiksäkerheten på våra vägar runt om i vårtland måste bli bättre. måsle vara en utgångspunkt som vi alla måslearbela efter när det gäller att förbättra säkerheten för dem som färdas ellervistas på vägarna i egenskap av trafikant, medresenär eller arbetare. Vi kan inte år acceptera atl många människordödas, lemlästas_ eller skadas i den utsträckning som sker Detta inträffarframför allt på grund av den brutalisering av trafiken som sker och somdrabbar dem som kör lagenligt och som är beroende av bilen. Vägtrafiken skördar allt fler offer Vi får aldrig glömmadet fruktansvärda varje tragedi innebär för dem som drabbas. Vi har ivår motion angående trafiksäkerheten visat på de statistiska upp- gifter somstatistiska centralbyrån (SCB) har tagit fram och som bekräftar vårt påslåendealt utvecklingen under 1980-talel är tragisk. 1988 dödades eller skadades 23700 personer 4 000 fler än 1981. Antalet döda och skadade i trafiken ökade från1984 till 1988 med i genomsnitt Antalet förolyckade i trafiken år1989 var högre än del genomsnitfliga antalet förolyckade under åren1984-1988. Få uppgifter kan vara viktigare än all vända dennautveckling och reducera antalet olyckor kraftigt. Del är nu dags för enkraftsamling i kampen mot del växande anlalel trafikolyckor Det som görs nu äruppenbarligen inte nog. En krisplan mot det växande antalet trafikolyckor måsteinnefatta åtgärder på både kortare och . Till de mer långsiktigtverkande besluten hör de järnvägsinvesleringar som måste göras för att tågen ide irafikläta delarna av landet skall bli ell konkurrenskraffigt alternativlill bilen. En utbyggnad av kringfartsleder vid våra stora städer gerbåde säkrare trafik och bälire miljö i städerna. Genomfartstrafik har inte istadskärnorna all göra. Omkörningsfiler, planskilda korsningar och separeradecykelbanor kan också ha slor betydelse för att åstadkomma en minskning avantalet olyckor. De tankar som här presenteras har mer begränsadomfattning. Del är exempel pä några inledande sleg som bör följas av fler Rikspolisen prövar nu ett stort antal åtgärder för attbättre utnyttja polisen i trafikövervakningen. Massiva informationsinsatser börsättas in där bilisternas beteenden är den stora trafikfaran. Erfarenheter från elt sådanl försök på i sommargav ett gott resultat. Del är inte alltid som del är nödvändigt medbestraffande åtgärder. Efter denna åtgärd kunde man märka atl resultatet bleven kraftig sänkning av antalet dödsolyckor förutsätter emellertid en ökadnärvaro av poliser i trafiken. Hastighetsövervakningen bör koncentreras lill sträckor somhar varit särskilt olycksdrabbade. Del ger bättre resultat när det gällertrafiksäkerheten, och det har en klar acceplans bland trafikanterna. Vi vet fortfarande för litet om många riskfaktorer itrafiken. När en flygolycka inträffar rycker en ut för altundersöka orsakerna. Pä så sätt kan nya haverier förebyggas. Ett liknandearbetssätt borde användas i biltrafiken. Därför bör en haverikommissioninrättas. I går utgick motionstiden för proposition 104 beträffandeundersökning av olyckor Från sida kände vi oss nägol besvikna närregeringen nu föreslog att ett utredningsorgan skulle få ansvaret att utredaallvarliga olyckor inom luftfarten, sjöfarten, spårtrafiken och annariverksamhet som man hade myckel litet all säga om de olyckor somhänder på vägen. 1 propositionen upprepas gång på gång behovet av elt organsom utreder samtliga svåra olyckor. Därför är det märkligt atl förslag somberör olyckor i vägtrafiken saknas helt. Luftfart, sjöfart och järnväg reglerasi lagtexten. Vägtrafiken nämns däremot bara i förbigående i specialmotiveringenbland övriga olyckor som i särskilda fall kan behöva utredas. för väglrafikolyckor behövs. Del är nödvändigt all 1989/90:96 29 mars1990 vi fortlöpande skaffar osskunskap om de många riskfaktorer i trafiken som uppenbarligen finns. Åven omdel knappast är möjligt alt undersöka varje allvarlig olycka i vägtrafiken, börelt arbetssätt eftersträvas som liknar det som tillämpas vid t.ex.flyghaverier. Liksommoderaterna bakom reservation 6 anser vi folkpartister alt det är angeläget althöja bidraget för eflermonlering av ny reningsutrustning på äldre personbilartill Därför, och med hopp om alt vi med gemensamma krafter skall arbeta förbättre säkerhet på våra vägar vill jag yrka bifall till reservafionerna 2 och6. AnL 28 ():