prot · GD09103 · 1989-12-31 00:00:00 — Ensärskild arbetsgrupp inom har utarbetat förslag till allmännaråd rörande omhändertagande av i samband med abort. Förslaget hardärefter remissbehandlats och kommer om så beslutar att ges uti styrelsens författningssamling. överväganden senare visar att ändringar ellerkompletteringar behövs i något avseende får man ta ställning till det då. AnL41 (): Jag ber attfå tacka för svaret. Ijanuari 1986 skrev jag en motion om att dödfödda bör omhändertas på elt värdigtsätt. Det tyckte också och begärde av regeringen en översyn avrutinerna. Inte förrän fick transplantationsutredningen direktivatt göra denna översyn, sedan jag påmint om riksdagsbeslutet. Senast hösten1986 frågade jag om inte utredningen borde påskyndas, så att man skulle fåetiskt acceptabla rutiner. Detberodde på att ett barn hade försvunnit till föräldrarnas bestörtning.Troligtvis hade det dödfödda barnet hamnat i soporna. Ansvarigt statsråd tyckteinte att det brådskade, utan att det räckte med det initiativ som socialstyrelsenhade tagit. Jagtycker fortfarande att ordningsföljden är felaktig. Utredningen borde liggatill grund för de rutiner som fastslås, i stället för att utredningensöver-vägarideri kommer släntraride i efterhand. Vad skall man annars ha enutredning till? Det är orimligt att regeringen inte harlyckats få fram 20 ett underlag för denöversyn som har begärt, när det gäller en så pass begränsad konkretfråga. Omdet hade funnits ett vettigt beslutsunderlag hade vi bl.a. förskonats ifrån denbisarra debatt som har florerat i kvällspressen . Manhar där gett sken av att aborterade skulle begravas med präst, ljus ochblommor och att det är ett påfund från för att ge kvinnornaskuldkänslor. skedde det med soporna, men skerdet i kremeringsugnar Det görs naturligtvis utan alla ritualer, om inteföräldrarna har bett om det. I själva verket berör detta endast en bråkdel avaborterna, . av aborterna sker så tidigt att det inte går att sefostret med blotta ögat. Detta handlar inte om skuld, utan om rätten att fåsörja både när det gäller dödfödda barn och när det gäller sena aborter Voredet inte rimligt att utredningen påskyndas, så att den trots allt får liggatill grund för allmänna råd? Jag har full förståelse för djupa irritationöver tidsutdräkten. Får jag ändå säga att transplantationsutredningen arbetarutomordentligt seriöst med dessa frågor. har tagit framallmänna råd. De har remissbehandlats, och man har tittat mycket noga på dem.Det är min bedömning, att när beslutar om dessa allmänna råd,kommer de att hgga till grund för en bra hantering. Därföravslutade jag mitt inledande svar med att säga att om transplantationsutredningenvid en ordentlig och ännu grundligare analys kommer fram till att det utöversocialstyrelsens allmänna råd behöver göras någon ändring, är det minuppfattning att man får göra ändringen då. Det är bättre att ändåarbeta efter allmänna råd. Anf.43 (): Jag vill betona att jag tycker att det är bra att hartagit detta initiativ nu när regeringen har varit så pass senfärdig med attfölja upp beslut. Det hade dock varit en fördel om utredningensbetänkande hade legat som grund för allmänna råd, så att dethade funnits en beredskap när den här pressdebatten kom. , som har erfarenhet av detta som präst, har också väckt en motioni ämnet. Han tar upp att det finns oklarheter i råd när detgäller informationen till och kontakterna med fostrets föräldrar. Det ärtyvärr risk för att man får se över detta när utredningen kommer, och ändra endel. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:103 11 § Svar på fråga 1989/90:533 om och ansvaret för den centrala tillsynen av hälsoskyddet Svarpåfrågor j Socialminister : har frågat mig vilkaåtgärder som regeringen avser att vidta för att komma till rätta med problemetatt kan svara upp mot fältets behov av kunskaps-och plaoerings-underlag vad gäller hälsoskyddet. Socialstyrelsenhar fått en ny organisation, som bl.a. har medfört att styrelsenför närvarande har en viss övertalighet. är vissa tjänster vakanta,däribland två tjänsler som är avsedda för central tillsyn av hälsoskyddet.Enligt kommer styrelsen att på ett tillfredsställande sättklara av den centrala tillsynen av hälsoskyddet som styrelsen skall utövaenligt hälsoskyddslagen (1982:1080) och hälsoskyddsförordningen (1983:616) såsnart de vakania tjänsterna hunnit bli tillsatta. Jag avser därför inte attföreslå regeringen att nu vidla några åtgärder vad gäller denna tillsyn. Anf.45 (): Jag får tackasocialministern för svaret. Idet decentraliserade system som vi arbetar med måste vi undvikadubbelarbete. Det är här kunskapsförmedlande funktion är såviktig, liksom dess tillsyn. Den utbyggnad och utveckling av hälsoskyddet somsker på nivå måste ha sin motsvarighet på central nivå. Miljö ochhälsoskyddsnämnder måste kunna få stöd i sitt arbete med att försöka realiserariksdagens iritentioner geriom sin kunskapsspridning. har 1,75 handläggare för hälsoskyddsfrågor plus enhandläggare för psykosocial medicin. Det är chefen för enheten och en trekvartstjänstför biologiska miljöfaktorer Det finns ingen som arbetar med fysikaliska, kemiskamiljöfaktorer eller med att stimulera uppbygganden av samhällsmedicinskaenheter. Det var de som tog över funktioner frånlänsläkarorganisationen. Det finns ingen läkare där och inte heller riågori somarbetar med omgivriirigshygien. Samlidigl reser allergiutredningen,sjuka-hus-utredningar och andra krav på både och dem somarbetar lokalt. Nusäger socialministern att de vakanta tjänsterna skall tillsättas. Jag hoppaspå det. Men finns det pengar för detta? säger för närvarandeupp personer, om jag har förstått saken rätt. När räknar man med att tillsättatjänsterna? Jag kan i denna stund inte säga exakt när tjänsterna kan tillsättas.Däremot är det viktigt att det finns en korrespondens mellan den kommunalahälsoskyddsorganisationen och möjligheten att få stöd centralt. På grundval av fördasamtal och den information jag har fått från kan jagkonstatera att man i den nya organisationen har för avsikt att också arbeta påett något annorlunda sätt, nämligen genom att ta 22 till sig expertis utanför . Det ärdock en helt ny organisation, och det tar naturUgtvislitet tid innan man hinner genomföra detta i praktiken. Men som jag bedömerdet kommer den nya med en bra stab, som har goda kunskaper ochsom till sig kriyter t.ex. expertis för att arbeta fram underlag förråd och stöd, att vara en mycket slagkraftig organisation också påhälsoskyddsområdet. Det är min förhoppning att man kommer attkunna tillsätta de tjänster som behövs. Avslutningsvisvill jag säga att påståendet om att man har en viss övertalighet är riktigt.Den hänger samman med att man hade en något osäker bedömning om hur stororganisation man skulle ha när mari utformade sin budgetframställning. Somplaneringen riu ser ut, kommer man att kunna hantera detta . 47 (): Då är det viktigt att riksdageri inför nästa budgetproposition på sittbord får ett bra beslutsunderlag beträffande resurstilldelningen, så attstyrelsen kan tillgodose behoven ute på fältet. Annars haltar det verkligen närdet gäller genomförandet av de intentioner om ett decentraliserat ansvar somsjösattes . Jag ser med spänning fram emot att hjulen börjar snurrai den myndighet där jag fortfarande har kvar en del av mitt hjärta. Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1989/90:538 om traktamentes m.m. betydelse för placering isjuklöneklass har frågat mig vilka åtgärder jag kan vidta för attförhindra att arvoderade fritidsuppdrag inom t.ex. politik och folkrörelserblir så belastande för en s.k. huvudarbetsgivare att det minskar benägenhetenatt anställa personer med sådaria engagemang. Delförslag till regler om sjuklön av en sjukperiod somför närvarande håller på att arbetas fram inom är inteavsett att medföra att en arbetsgivare blir skyldig att betala ut sjuklönutöver vad han skulle ha betalt ut i lön och andra anställningsförmåner tillden anställde. Den sjuklön som huvudarbetsgivaren betalar ut avses således inteomfatta extra inkomster från fritidsuppdrag etc. Den omständigheten att denanställde har arvoderade fritidsuppdrag medför alltså inte ytterligarekostnader för huvudarbetsgivaren. Anf,49 (): Tack så mycket för svaret. Det står i det att en arbetsgivare inteblir skyldig att betala ut sjuklön utöver vad han skulle ha betalat i lön ochandra anställningsförmåner Betyder det att han får betala ut av lönen förden som har fritidsuppdrag, eller av lönen, som är fallet? AnL 50 SocialministerINGELA : I förhållande till den nuvarande timsjukpenningen blir det ingaförändringar Anf.51 (): Det är alltså inte korrekt, som det står här, att han kan bli skyldigatt betala ut upp till den lön som skulle ha utgått, utan även i fortsättningenendast ? Ersättningen från sjukförsäkringssystemet blir densamma som . Sedanfyller arbetsgivaren upp enligt det förslag till timlönesjukpenning somtidigare antagits. När det däremot gäller arvoderade uppdrag är det mycketolika beroende på hur uppdragskonstruktionerna ser ut och i vilket förhållandede står till sjuklönesystemet. Anf.53 (): Jag tror att man måste inse att det här kan bli en stor försämring avsjukpenningen för ganska många som bygger sin årsinkomst på ganskaomfattande extrainkomster Det gäller t.ex. för en landstingsledamot, som jagtog som exempel i min fråga. Hurblir det då med den minskning av arbetsgivaravgifterna som det är tänkt attarbetsgivarna skall få för sina åtaganden för inträdet ? Betyder detta att alla de som knappast har någon huvudarbetsgivareutan vidare får behålla sin ersättning? Ytterst få av t.ex. fritidspolitikernai kommun och landsting har kommunen som huvudarbetsgivare. Uppstår det intehär orättvisor? AnL 54 SocialministerINGELA : När det gäller de första 14 dagarnas sjuklön är avsikten medförändringen att framför allt underlätta för den som är sjuk att få sin ersättningfrån ett enda ställe. Man skall också underlätta för försäkringsadministrationenpå det viset att man frigör ett antal årsarbetare. Avsikten är inte i övrigtatt förändra relationerna mellan det nuvarande sjukersättningssystemet och detsjukersättningssystem som kommer att träda in under de första 14 dagarna.Detaljer i detta kommer vi att återvända till , först i enlagrådsremiss och därefter i en proposition. Anf.55 (): Men ser inte socialministern något problem i att det för ganska mångamänniskor blir en väsentlig försämring? Kan inte vi politiker få kritik frånmänniskor som har byggt upp sin sjuklöneklasstillhörighet på extrainkomster ochsom helt plötsligt kanske inte får mer än hälften så mycket i ersättning? Jaghar senast varit i kontakt med , och där säger man attdet inte alls är så ovanligt att försäkringstagare får en sjuklön som är så högatt den motsvarar nästan dubbla inkomsten. För dem blir detta en mycket storförsämring. Får vi inte kritik för detta? Jag kan inte nu i huvudet göra någon bedömning av hur stor den kår avförtroendevalda som får en så avsevärd försämring av sin sjukersättning förarvoden skulle vara. Men i de fall där man har så stora arvoden som heltids-eller kvartstidsarvoden, vilka sätts ned i samband med sjukdom, så att man intefår ut arvodet när man är sjuk, utbetalas enligt min minnesbild arvodenaoavsett om man är sjuk eller inte. Det gäller i varje fall beträffandeårsarvoden. Men i de fall där arvodet bortfaller under sjukdom får vi skapasådana regler att den delen ersätts från sjukkassan. Anf.57 (): Det var ju ett fint besked i det svaret. Det innebär att vi kan fåräkna med att bestämmelserna kommer att bli sådana att t.ex. en ishockeydomaresom har goda extrainkomster kommer att få ersättning för dessa inkomster avförsäkringskassan. Det gäller naturligtvis under förutsättning att dessa arvodenbortfaller då man är sjuk. Arif.59 (): Det är svårtatt döma ishockeymatcher när man är sjuk. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1989/90:510 om reklamförbudet i kabellagen har frågat mig om jag kommer att ta något initiativ föratt avskaffa reklamförbudet i kabellagen. Bakgrundentill frågan är att kabelnämnden har beslutat att fro.m. den 1 april1990 återkalla tillståndet att bedriva egensändningar för det lokalakabelsändarföretaget . har vidare bestämt att nytttillstånd får ges tidigast för tiden fro.m. Grundenför kabelnämndens beslut är att Vision har överträtt ett förbud ilagen (1985:677) om lokala kabelsändningar genom att medge kommersiell reklam iegensändningar Jag har inga planer på att föreslåatt förbudet mot reklam i egensändningar i kabel skall avskaffas.Radiolagsutredningen har emellertid i uppgift att se överkabelsändningslagstiftningen, bl.a. med hänsyn till erfarenheterna avtillämpningen (jfr dir 1989:21). Det blir därför inom en nära framlid aktuelltatt pröva om reglerna i alla avseenden är lämpligt utformade. 61 (): Jag tackar för svaret. Det var tråkigt att ministernirite för riärvarande har planer på att avskaffa reklamförbudet i 1989/90:103 kabellagen. Det som har drabbat Vision visar tydligt hur otidsenlig och inkonsekvent kabellagens reklamförbud är ] I Kabelnämndenhar tystat den lokala TV-kanalen med nyhetsprogram och ar pa jragor jjj straff för att reklamförbudet ansetts ha blivit överträtt i två av alla deprogram som sänts. Det ena var ett program med mattips, där ICA:s före- Idet andra programmet ansågs ett samtal om fondavsättningar vara ettled i Nya marknadsföring. Förbudsinställningennär det gäller reklam är i otakt . Verkligheten har passeratkabellagen för länge sedan. Svenskafolket kan se reklaminslag i satellitkanaler dagen lång. Om nu Västeråsarna ibrist på Vision sätter sig ned och tittar på i vårmonopol-TV, översköljs de av rinkreklam. Att strypa lokalt produceradeTV-kanaler för brott mot reklamförbudet anser jag under dessa omständighetervara orimligt. Det går inte att hur länge som helst blunda för verkligheten. Deutredningar som tillsatts, radiolagsutredningen och utredningen om reklam iTV, är förhoppningsvis tecken på en viss insikt hos socialdemokraterna, mendet hjälper inte Vision . Ett snabbt avskaffande avreklamförbudet i kabellagen är det enda riktiga. Hur snabbt kan ett sådantförslag komma fråri regeringen? Anf.62 Utbildningsminister : Herr talman! Låt mig bara säga att denåtgärd som kabelnämnden har vidtagit ju inte är plötsHgen påkommen. I självaverket har man i tre beslut tidigare fuririit att det har förekommitkommersiell reklam i säridriirigarna. Det har fattats fyra olika beslut innanman har dragit in sändningstillståndet. Jagkari ha respekt för deri uppfattning som Kariu Falkmer framför, att det bordevara tillåtet - men det är faktiskt inte tillåtet att göra reklam i kabelsändningarenligt den lag som gäller Principiellt har jag lilel svårt för de människor sominte respekterar lagar som de inte gillar och som tycker att de kan stifta sinaegna lagar. Är det ett sådant samhälle som tycker att vi skallha? Anf.63 (): Reklamförbudet i kabellagen är ju passerat av tiden. Det förekommerreklam i TV-sändningar, via satellit och även i vår monopol-TV. Det är just detförhållandet att reklamförbudet förekommer i kabellagen som jag motsätter mig.Det är också detta förbud i kabellagen som har drabbat Vision så hårt.Västerås Vision drivs som en stiftelse med kommunen, högskolan, ,, och flera andra intressenter som gör egna program. Någraav dessa program har bedömts bryta mot reklamförbudet. Som följd av dettastängs hela Vision. Västeråsarna går miste om direktsändakommunfullmäktigedebatter, andra politiska debatter, lokala nyheter ochsportevenemang. Anser ministerri att detta är rimligt? Om inte, kommerministern att vidta någon åtgärd för att upphäva reklamförbudet i kabellagen?Anser att detta förbud är i takt med tideu? , 64Utbildnirigsmiriister : Herr talman! Vision må få anseatt kabellagen är dålig, men vad det handlar om är att man ansett att man intebör följa en lag som gäller Nämnden har för fjärde gången konstaterat inte bryr sig om lagen. Detvore rimligt att få veta om vi generellt skall ha den uppfattningen att man,när man anser att en lag är tidsenlig, inte är skyldig att följaden. 1989/90:103 17 april1990 65 (): Jag kan inte bedöma om de reklaminslag som just nu varit aktuellabryter mot reklamförbudslagen eller inte. Det som är viktigt för mig är att detuppenbarligen står i strid med den allmänna opinionen att ha eft reklamförbud ikabellagen vilket slår undan benen för en lokal i på detsätt som skett. Anser att reklamförbudet gynriar eri lokal TV?Fions här inga problem för ? Anf.66 Utbildningsminister : Herr talman! Jag är tillräckligtgammalmodig för att tycka att man skall respektera de lagar som finns. Om entillsyrismyndighet knäpper mig på fingrarna och säger att jag inte följtlagen, försöker jag rätta mig efter det. Jag säger då inte att jag tycker attden gällaride lagen inte skall tillämpas och att jag därför inte följer deri.Jag följer lagen när den finris. Ieri tidigare frågedebatt här i kammaren visade sig en partivän till KarinFalkmer företräda uppfattningen att man i offentliga miljöer borde censureraden konst man inte gillade. Det parti representerar är alltsånågot sviktande både i fråga om laglydnad och i fråga om censurvilja. Anf.67 (): Även jag är mycket mån om att vi följer de lagar som vi har stiftat häri . Men när vi ser att lagarna står i så uppenbar strid mot verklighetenalt de är otidsenliga, och när effekterna av en lagstiftning bUr sådana som deblivit i det här fallet, blir min fråga: Kommer ministern att se till altreklamförbudet i kabellagen upphävs, så att Visiou och andra lokalaTV-stationer inte ramlar i dessa fallgropar och blir dömda för brott motreklamlagen och därmed blir avstängda? har fått svar på den frågan. Det pågår en översyri avfrågari huruvida kabellageu på några punkter kan behöva ändras. Jag villemellertid understryka att jag knappast ser någon anledning att förespråka ettsystem med total regellöshet på detta område. Väldigt få av dem som yttrar sigi den offentliga debatten om etermedia och eterlagstiftning förespråkar etttotalt regellöst system, än mindre ett system enligt vilket var och en har rättatt formulera sina egna lagar AriL69 (); Jag vet irite hur jag skall tolka utbildningsmiriisterris seriasteirilägg. Kan jag ta det till intäkt för att det problem som vi nu diskuterar,det 1989/90:103 17 april1990 som drabbat VästeråsVision, i och med förslaget från radiolagsutredningen inte kommer att kvarstå? Anf.70 Utbildningsminister : Herr talman! Om någon efter att tregånger ha blivit tillhållen att respektera gällande lag bryter mot lagen enfjärde gång och därvid drabbas av en konsekvens, tycker jag inte att man utanvidare kan säga att det är synd om den sålunda drabbade. Han har med öppna ögongått mot den sanktion som han drabbats av. AnL71 (): Min fråga var inte denna, utan den var: Kommer radiolagut-redningensarbete att utmynna i ett förslag som gör att det som drabbat Visioninte kommer att kunna drabba den som beter sig på precis samma sätt somVästerås Vision - dvs. om ICA:s logo visas eller om det förekommer någon annanreklamsnutt i programmet? Med andra ord: Kommer reklamförbudet att tas bort? Överläggningen varhärmed avslutad. 14 § Svar på fråga1989/90:514 om lärarnas färdigheter i svenska har frågat skolministern vilka åtgärder han tänker vidtaför att garantera att nyexaminerade lärare har godtagbara färdigheter isvenska. Fråganhar överlämnats till mig då det är jag i regeringen som ansvarar förlärarutbildningen. Jaghar vid ett flertal tillfällen betonat hur viktigt det är att de lärare viutbildar har goda kunskaper För att uppnå detta har vi bl.a. höjt förkunskapskraventill den nya grundskollärarlinjen avsevärt. För att detta skall ha någon verkani praktiken krävs att motsvarande kunskaper är inhämtade i underliggandeskolstadier Jaganser det därför rimligt att utgå ifrån att den elev som genomgått en treåriggymnasieutbildning med betyget 3 i svenska också behärskar språket. Enligtvad jag erfarit har högskolan i , som undersökt de blivande lärarnaskunskaper i svenska, planerat stödundervisning för de 10-15 studenter som harbehov av detta. AnL73 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret, som jag dockmåste säga att jag tyvärr finner något uddlöst. Det har gjorts undersökningar,som redovisats i den offentliga debatten, av de blivande lärarnassvenskkunskaper I detta fall gäller det . Men i är förhållandenadesamma. Man tvingas där regelbundet underkänna i de diagnostiska proven.Det gäller också många andra av våra lärarhögskolor. Min fråga var vilkaåtgärder utbildningsministern tänker vidta för att ny- examinerade lärare skallha godtagbara färdigheter i svenska. Av svaret att döma tänker utbildningsministerninte vidta några åtgärder alls. Han anser det rimligt att utgå ifrån att denelev som gått igenom en treårig gymriasieut-bildning med betyget 3 i svenskaockså behärskar svenska språket. Men när det nu inte är så, vad skall man dågöra för alt komma till rätta med problemet? År det rimligt atl man anordnarstödundervisning, inte bara i utan även på måriga andra av vårahögskolor och universitet? År inte detta sådant som borde vara avklarat långttidigare? Det är ju inga särskilt svårsta-vade ord det har varit fråga om, utaudet gäller erikla ord som tofsar, , inifrån, hämnd, kungjorde osv.Måste vi irite erkärina att här har utbildningen misslyckats? Det hjälper inteatt vi ställer högre förkunskapskrav. Om eleverna ändå inte lever upp tilldessa, vad bör då göras? Uddlöst är inte svaret, eftersom eri stor del av de nödvändigaåtgärderna i realiteten redan är vidtagna. Jag kan med en viss tillfredsställelsepåpeka alt jag urider mina år både som skolmiriister och som utbildningsministerhar medverkat till att kraven på kunskaper i svenska har ökats. Urider denperiod då jag var skolminister såg vi till att svenskämnet fick en förstärktställning - ökat timantal i och en ändring av kursplanen medstarkare tonvikt på språk och litteratur Jag förutsätter att detta kommer attfå genomslag, så att eleverna lär sig mer Sedankan jag hålla med om att man ibland blir litet förfärad när mariser prov på dålig språkbeharidlirig. Jag fick för riågon dryg vecka sedanKunskapsrörelsens tidsskrift Äpplet. Det var det värsta jag läst i hela mittliv - en undermålig prosa, närmast av sjösjukeprosans karaktär, med obegripligameriirigar Det var ändå en skrift som pläderar för kunskap i skolan. Detgjorde mig något förfärad. Jag tröstade mig med att Kuuskapsrörel-serisföreträdare kommit upp så pass högt att jag inte haft ansvaret för derasskolgång. AnL75 (); Jag skulle då närmast ha tänkt tankenatt det är elever i som skrivit i . har jag inte läst den tidningen, och jag skall därför inte debatterainnehållet i den. Om nu alla förträffliga åtgärder har vidtagits avutbildningsministern, borde vi väl ändå ha sett några resultat vid det härlaget. Hur illa var det då inte innan utbildningsministern satte i gång medderina reformverksamhet? Om riu av de blivaude lärarria i Liriköping inteklarar de diagnostiska proven, frågar man sig med förskräckelse hur det såg utför . AnL 76Utbildnirigsmiriister : Herr talman! I och för sig vet vi attdet även i gångna tider förekom att en och aririari stavade fel på ett ocharirial ord. Jag har emellanåt icke utan tillfredsställelse kunnat notera attockså folk med mycket gedigen akademisk utbildning i brev titulerar mig somvore jag kommunalråd. Jag står ut med det, eftersom jag vet att sådantförekommer alltemellanåt. Med viss förtjusning lästejag en annons, där en av våra största tidningar 1989/90:103 sökte sommarvikarier till ledarredaktionen och där det hette: "StiHstiskfor- måga är ett plus." Del finns mycket att göranär det gäller behoven att för- stärkakunskaperna i svenska. Jag hoppas all vi skall kuuna hjälpas åt i det arbetet. AriL 77 (): Det låter alldeles utmärkt. Jag skall gärua medge att det händer kan göra missar med stavriingen. Men det värsta är att det här är fråga omblivande lärare i svenska. På dessa måsle vi väl ändå kunna ställa kravet attde skall kunna det egna språket. Statsrådetär alltså inte beredd alt ställa högre krav.