prot · GD0932 · 1989-12-31 00:00:00 — Inte kan vi i ha andra sociala kostnaderoch pålagor än i andra länder om skall bli det framgångsrika land somAnita säger atl det skall bli. Om det skall bU en EG-anpassning måstevi anpassa oss på de här punkterna. DelSlår i vitboken, jag tror alt det är 13 § och 58 § eller 52 §, om varornaskvalitet och hur de är gjorda och alt vi måste anpassa oss till delägsta nivåerna. Vi har inte rätt atl utforma nationella regler av olika slagsom har med kvaliteten alt göra osv. Delhär är en utomordentligt ruskig utveckling. Vi skall konsekventanpassa oss till den lägsta tänkbara nivån på område efter område. Jag kan intese detta på annat sätt än att den offentliga sektorn och det sociala livet iSverige kommer att la stryk. Man kommer inte att ha pengar för den typ avambitioner vi haft och drivit så länge i . Jag tycker faktiskt Sverigehar varit framgångsrikt på det här området. Det vore sorg, synd och skam om vinu - 1988, 1989, 1992 och framöver - skulle ge upp de landvinningar vi haruppnått. Del går inle bara att talaom alt man förväntar sig olika saker. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga konkret kunna skydda delandvinningar vi har gjort i del svenska samhället. Tack för ordet. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar påinterpellation 1989/90:53 om anpassningen till EG och neutralitetspolitiken har frågat mig hur det västeuropeiska integrationsarbetelstämmer med vår neutralitetspolitik och om indirekt medverkar tiU allnedrustningssträvandena i äventyras. Isin fråga utgår från atl del finns ell samband mellanförsvarspolitiska frågor och västeuropeisk integration, särskilt på forskningsområdet.Detta bygger på ett missförstånd. Riksdagsbeslutetfrån innebär atl samarbete med EG skall ske på ett sådanl sättall del är förenligt med vår traditionella neutralitelspo-Ulik och vår strävanatl bevara dess trovärdighet. Av bl.a. det skälet har utrikes- ochsäkerhetspolitiken uttryckligen undantagits från vårt dellagande i detvästeuropeiska integrationsarbetel. Dessutomföreskriver Romtraktalen (artikel 223) klart atl produktion av och handel medkrigsmateriel är frågor som avgörs av de enskilda medlemsländerna.Försvarspolitiken och försvarsinduslriella frågor ligger utanför EG:skompetensområde. Inomförsvarsindustrin pågår ett ökat samarbete över gränserna med omstruktureringarsom följd. Del gäller såväl svenska krigsmalerieltillverkare sominternationellt. Allt färre stora utvecklingsprojekt kommer framöver att kunnaklaras helt och hållet inom ett enda land. Dellaberor framför allt på de snabbt stigande utvecklingskostnaderna. Del är alltsåtill denna ulveckling som svensk försvarsindustri anpassar sig och inle, somGudrun hävdar, lill EG:s inlegrationsarbele. GudrunSchyman tar antalet licensavtal som ell tecken på den svenska försvarsindustrinsökande anpassning till EG. Del faktiska förhållandet är atl 21 licensavtaltecknades . - då licensavtal blev tillstånds-pliktiga - harendast ett fåtal licensavtal med företag inom EG-området underställtsregeringen för prövning. GudrunSchyman gör vidare den kategoriska prognosen att våra partner i t.ex. Frankrikeoch inle kommer alt acceptera att svensk lag förhindrar dem atlsälja vart de vill. Tvärsäkerheten får stå för hennes räkning. För egen delkonstaterar jag, all inget av de licensavtal med EG-före-lag som godkänts avregeringen ger den utländska parlen någon fri expor-trätt för denUcenslillverkade malerielen. Hursamarbetsfrågorna inom försvarsmaterielsektorn skall regleras i ell längreperspektiv utreds just nu av krigsmalerielexportulredningen. Dess belänkandekommer atl ge underlag för en fortsatt diskussion kring denna fråga. hävdar attsvenska förelag och universitet deltar i olika EG-projekt som kan väntasfå militär anknytning. Jag förmodar att del är forskningsområdet som avses. Sverigehar liksom övriga EFTA-länder tecknat ramavtal med EG om tekniskt ochvetenskapligt samarbele. Därigenom deltar svenska företag och institutioner ien rad av EG:s forskningsprojekt. Huvuddelen av forskningen är inriktad på atthöja den industriella konkurrenskraften. En betydande del av resurserna går tiUenergisektorn och till insatser för atl höja livskvaliteten. Svensk medverkan idessa projekt är av betydelse för vår industriella utveckUng och ytterst förvårt fortsatta välstånd. Mililära projekt ligger uttryckligen utanför detforskningssamarbete som bedrivs av EG. Utbildnings-och forskningsprogrammen inom EG hänger nära samman. Svenska högskolor kommernu att kunna delta.i COMETT-programmet om utbyte mellan högskolor ochnäringsliv. Vi fäster stor vikt vid all bygga ut utbildningssamarbetet. Delgäller inte minst möjligheten att delta i ERAS-MUS-programmel om utbyte mellanhögskolor i . Syftetmed utbildningsprogrammen är all stärka kvaliteten i utbildningen och atl skapaen välutbildad arbetskraft. Någon militär anknytning finns givelvis inleheller på del här området. Därmedhar jag också besvarat sista fråga om indirektmedverkar lill all nedrustningssträvandena i äventyras. Förhållandet ärfaktiskt del omvända. Säkerhetspolitiken stärks genom samarbete inom ekonomi,handel, kultur, miljöfrågor, teknik m.m. har fleraösteuropeiska länder visat ett aktivt intresse för atl etablera och utvidgasitt samarbete med EG. Vårt eget dellagande i den västeuropeiska integrationenökar våra möjligheter att bidra till ett samarbete på dessa områden mellanalla länder. Därigenom bidrar vi aktivt lill att skapa förutsättningarför fortsatt nedrustning. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga (vpk): Jag skall be atl få lacka för svaret. Jag är definitivtinle nöjd, men det har väl inte väntat sig heller. Då skulle delinte bli mycket till debatl. Jag skall gå i genom interpellationssvaret ochtala om på vilka punkter jag inte är nöjd, Iandra stycket i det skrivna svaret slår alt jag i min fråga utgår från atl delfinns samband mellan försvarspolitiska frågor och västeuropeisk integration. OmAnita menar det så allmänt som del slår i svaret är det fullständigtnaturligt atl utgå ifrån det. Del är nämligen en av EG:s uttalade målsättningarall skapa en politisk union - en politisk union som också innefattar ettsäkerhetspolitiskt och försvarspolitiskt samarbele. Om i slällelåsyftar atl sambandet mellan försvarspolitiska frågor och den svenska västeuropeiskaintegrationen inle existerar, vet jag att del är regeringens uppfattning ochatt delta uttryckligen har undantagits från vårt dellagande i detvästeuropeiska inlergrationsarbetet. Jag betvivlar emellertid del fortfarande.Jag tror inte atl det är sant, ulan att det är en from förhoppning. Denulveckling som sker inom den svenska vapenindustrin tycker jag ipraktiken visar på någol hell annal. Jag tror helt enkelt inle att industrinbryr sig om alt regeringen har skrivit in del här. Industrin ser nog mera tillsin verksamhet och möjligheten all ulveckla den. Jag tror inte att vapenindu- Svarpå interpellationer och fråga strin skiljer sig frånandra industrier i på det området. De industrier som vill etablera siginom EG gör det, oavsett vad regeringen säger i dessa frågor. Jag tror inte attvapenindustrin är annorlunda. AnitaGradin säger vidare att försvarspolitiken och försvarsinduslriella frågor Uggerutanför EG:s kompetensområde. Än så länge sköts dessa frågor inte i deofficiella EG-fora som finns. Organisationer som lEPG och Västu-nionen har handom detta. Det här känner naturligtvis till. Jagantar att också känner lill att det är samma länder som ärrepresenterade i dessa båda organisationer och alt det i flera fall är sammapersoner som sitter i de olika grupperna. Förmodligen känner ocksåtill att det finns långtgående diskussioner i dessa grupper som klart visar attde två organisationerna tänker arbeta med de här frågorna fram liU 1992 när dengemensamma marknaden är fullbordad. Då skall man lyfta in dessa frågor. Jagtror inte att jag behöver åskådliggöra med citat från företrädare för dessabåda grupper för att kunna säga att det är en tydlig strävan. Jag antar attAnita känner till denna strävan, även om hon inte vill säga det här. Vidaregör en beskrivning av den internationella vapenmarknaden, somUksom alla andra industrigrenar går mot en ökad integration.UtveckUngskostnaderna är för stora och enskilda länder kan inte hålla på medsådan verksamhet. Precis på detta sätt resonerar naturligtvis de svenskavapenindustrierna. säger också att utvecklingen inom svenskförsvarsindustri inte anpassar sig till EG:s integrationsarbete utan tiU någonform av fristående vapenindustriintegration som pågår. Jag menar att den härintegrationen är just den som i praktiken pågår inom . De svenskaförsvarsindustrierna håller på att anpassa sig till den, med regeringens godaminne. Man väljer att inte tala om den. Jagtror att det finns ett scenario som säger att när integrationen av försvarsindustrini praktiken är genomförd uppstår ett läge där vi kommer att säga att det ärrimligt att den svenska försvarsindustrin handlar på det här sättet, dock genomsamarbetsavtal. har valt att inte beröra detta över huvud taget.Det förvånar mig, och jag vill ha en kommentar till detta. Det är möjligt attlicensavtalen går att hålla rena från vidareexport. Jag betvivlar det motbakgrund av vad jag vet om den internationella vapenhandeln. Jag tror inte attvi har möjlighet att påverka i den utsträckningen. Såvittjag vet har vi när det gäller samarbetsavtalens ökade användning ingamöjligheter alls att tillämpa den svenska vapenexportlagstiftningen. ärett mycket bra exempel på det. Genom samarbetsavtal har man gjorl det möjligtatt exportera till krigförande länder. Denna utveckling pågår. Jagtror att vi kommer att hamna i ett läge när den ekonomiska marknaden ärgenomförd och vi har en integrerad svensk vapenindustri på marknaden. Vad harvi då för anledning att säga att inte kan bli medlem? På vilket sättkan det bryta den neutraUtelspolitik som vi säger atl vi för? I praktiken finnsvi ju redan med, även på det här området, som regeringen från början sade attvi skaU undanta. Jag tror att det är en omöjlig håUning från regeringens sida,och jag litar inte på den. Demotsättningar som tar upp om atl det som pågår i praktiken ärskilt ifrån det som pågår inom EG, finner jag vara mycket konstlade. Den praktiska verksamhetsom pågår inom EG, pågår ju. Att regeringen har sagt alt den inte skall pågå ärdäremot konstigt. Man ser inte verkligheten så som den är PERGAHRTON (mp): får jag intrycket att den som är värst drabbad av hemlighetsmakerietkring EG-anpassningen är statsrådet . EG-en-tusiaslerna iutrikesdepartementets handelsavdelning kanske är mest angelägna om atlstatsrådet inte riktigt skall förstå vad hon är formellt ansvarig för. I annalfall har en väldig otur. Sammadag, nämligen , som statsrådet här i säger att utrikespolitikoch säkerhetspolitik uttryckligen har undantagits från vårt deltagande i detvästeuropeiska integrationsarbetet, avslöjar i en artikel atl EGvill inleda en dialog med EFTA om utrikespolitiken. Det intressanta är dockinte vad man vill göra . Det intressanta är att del också sägs attavsikten troligen är främst alt formalisera det utrikespolitiska samråd som ipraktiken redan pågår i olika former mellan EG och EFTA-länderna. berättar vidare: "för del fungerar polchefen på ,Torslen , som en sorts observatör i EG:s EPS-samar-bele. Örns roll talar mandock helst tyst om." EPS-samarbetel gäller aUtså del politiska samarbetet. Antingenvet delta, när hon står här och säger att utrikespolitiskt samarbelemellan och EG inte förekommer. Eller också är hon vilseförd och kännerinle till vad som i själva verket sker Vilken annan förklaring finns? AnitaGradin kanske har någon annan förklaring. Jag har väldigt svårt att komma framtill vad det skulle vara för förklaring. Delfinns också en tredje variant, och det är att DN ljuger. Det är klart, det somstår i kan vara helt fel. Vi kanske inte deltar i EG:s politiskasamarbete som observatörer . kanske aldrig är där. Vi kanske kan få det klarlagt. Men om han verkligen är där, om dellaarbete pågår, hur hänger det ihop med det kategoriska fastslåendet här av altutrikespolitiken uttryckligen har undantagits från vårt dellagande i detvästeuropeiska integrationsarbetel? Hur går detta uttalande ihop med fakta, ominte ljuger? Det skulle vara intressant att få det klarlagt. Atlneulralilelspoliliken inle skulle skadas bygger på förvillelse om vad EGegentligen är, . Detsom på Svenska freds har kommit fram till är intressant. Hanbrukar visa sig ha rätt när han undersöker försvarspoUtiska sammanhang. Hanringde till och frågade om EG-samarbete när det gällervapenhandel, som ju har stor betydelse för neutralitetspoUti-ken. Påregeringskansliet svarade man, precis som , att EG-samarbetet intehade med den att göra. Sedan ringde han till och , alltså självavapenindustrin, för att ta reda på vilken uppfattning man hade där om huruvidaEG-samarbetet har någon betydelse. Han berättar att telefonisterna på företagenBofors och FFV kopplade honom till företagens egna EG-samordnare, Telefonistensvarade att han skulle få tala med företagels EG-samordnare.Företagen har fullt klart för sig att försvars- Svarpå interpellationer och fråga 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga industrin skall samordnas medEG. Den ansvarige på FFV sade alt hans arbete är atl analysera EG 1992 urmilitär och allmän synpunkt - vi skall säkerställa atl vi inle går ifrånEuropa. Såär det alltså. Försvarsindustrin vet mycket väl vad det handlar om. LarsJederlunds konklusion är ganska svår alt komma ifrån. Han säger att medanregeringen sitter still och väntar, skapar den svenska krigsindustrin sin egenEG-anpassning. Sedan, när samproduktionen, samarbelsavialen och de gemensammaforskningsprojekten redan är ell faktum kommer regeringen inle alt ha mycketatl säga till om. Har någonting atl invända mot det? Delfinns också en mängd andra detaljer som regeringen aldrig går in på, som jagbara snabbt hinner nämna. Kol- och stålunionens 59 §, där det talas om leveranspliktför strategiska varor, strider mot artikel 7 omneutralitetspolitiken. I Euratoms artikel 52 talas om att man inom EG måstefrämja kärnkraften och tillåta fri handel med klyvbart material. Det striderockså mot svensk neutralilelspolilik alt medverka till det. I Rom-avtalels 75 §talas om all EG kan fastställa gemensamma regler för genomgångstrafik. Delstrider också mot neutraliteten, all tillåta genomgångstrafik mellankrigförande länder. Harni på över huvud laget studerat dessa mycket konkretaparagrafer, som spelar en stor roll i t .ex. de österrikiska diskussionerna omanknytning till EG? Har ni klart för er atl är en organisation som ulanminsta tvivel också har en försvarspolitisk ambition? Har ni lyssnat på HelmutKohl och Helmul Schmidl, som säger all de vill alt EG också skall bli enförsvarsallians? Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar påinterpellation 1989/90:58 och fråga 1989/90:198 om anpassningen till EG har i en interpellation ställt elt antal frågor till mig ombl.a. demokratin inom EG. har vidare ställt en fråga med anknytningtill skriften . Interpellationen och frågan besvaras i elt sammanhang. "lägesrapport" om integrationsarbetel som handelsavdelningen offentliggjordei oktober omnämns en nordisk uiredning om regler och praxis för regional ochlokal upphandling. önskar ytterligare upplysningar om dennautredning. Ömsesidigtöppnande av marknaderna mellan de nordiska grannländerna för den offentligasektorns anskaffningar är av särskilt intresse. Del är dessutom ell av deprioriterade områdena inom EFTA/EG-samarbetet, Destatliga myndigheternas upphandlingsrutiner är relativt väl kända. En öppenmarknad för offentlig upphandling måste sannolikt även omfatta övriga delar avden offentliga sektorn. har därför tillsatt enutredning om de lokala och regionala myndigheternas regler och Särskilt beaktasköp av tjänster och offentliga arbeten. Avsikten är att skapa ett gemensamtunderlag för kommande EFTA/EG-förhandlingar och för vidare åtgärder inom detnordiska samarbetet. Utredningen avses vara avslutad till kommande årsskifte. Isin interpellation lar utgångspunkt i den interna beslutsstruktureninom EG. Jag kan av naturliga skäl endast svara för det svenska integrationsarbetel.Lål mig ändå inledningsvis fästa kammarens uppmärksamhet på alt EG består avtolv demokratier. Enfråga som diskuteras livligt inom EG och dess medlemsländer rör del faktum atldel är rådet och inte del direklvalda EG-parlamenlel som är beslutsinstans.Många anser atl ju mer EG närmar sig en poUtisk union desto rimligare blir detatl EG-parlamentet får ell ökat inflytande i förhållande till . Del är i detta sammanhang som termen "del demokratiskaunderskottet" kommit till användning. EG-parlamenletsroll har successivt stärkts. Tydligast kom den tendensen till ullryck ienhetsakten som trädde 1987. CarlFrick släller ett par frågor med anknytning till utvecklingen i . Denvästeuropeiska integrationen är öppen gentemot omvärlden och inle minstgentemot . Arbetet med att förverkliga den inre marknaden syftar tillalt riva murar mellan länder, inle till att bygga nya. För den svenskaregeringen är denna öppenhet viktig. Vi har i många sammanhang framhållit atlden regionala integrationen i kan och måste vara steg på vägen molen friare världshandel. konstaterar i sill betänkande om och denvästeuropeiska integrationen är inte liktydigt med EG. Att della i denvästeuropeiska integrationen är ell viktigt mål, men inle del enda målet förvåra strävanden. önskar se ett närmare samarbete omfattande helaEuropa. Ocksåav del skälet har vi hälsat den senaste tidens utveckling i med storglädje. Med demokraliseringsprocessen och de ekonomiska reformerna i öst harföljt önskemål om ett närmare samarbele med EG och EF-TA;s medlemsländer. Vihar redan sett alt samarbetet mellan och blivit alltintensivare under del . början handlar del om ekonomiska och tekniska stödinsatser, men det handlarockså om samarbete på en rad andra områden. För EG Uksom för EFTA;smedlemsländer känns det angelägel atl stödja demokratiseringsprocessen.EG-kommissionen har här givits en särskild roll som samordnare av en stor delav de västerländska demokratiernas stöd till och , inom ramen förden s.k. 24-gruppen, där också ingår. CarlFrick undrar också över reella möjligheter lill självbestämmande vidett närmare samarbete med EG. Sverigehar aktivt deltagit i den västeuropeiskaintegrationen. Detta har skett i vetskap om atl vårt dellagande i internationelltsamarbete och inle minst del västeuropeiska är en förutsättning för en fortsattsvensk välståndsutveckling. Det är också en förutsättning för atl vi skallkunna lösa många av de samhällsproblem vi ställs inför , bl.a. påmiljöområdet. Jag har inför ochdess EFTA-delegation 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga noggrant redogjort förresultatet av de oförbindliga diskussionerna om ett utbyggt samarbele mellan EGoch EFTA-länderna. De har berört även legala och institutionella spörsmål.Från EFTA-ländernas sida har kravet på ett genuint deltagande i beslutsprocessenhela liden understrukils. Självfallet måste vi få ett inflytande som står iproportion till vad vi åtar oss på olika områden. Hur detta medinflylandeslutgiltigt skulle kunna utformas blir en fråga för de kommande förhandhngarna. Detär som faltal de avgörande besluten om deltagande i denvästeuropeiska integrationen. Regeringens arbete bedrivs inom ramen föndetmandat som gett genom atl med bred majoritet anta ulrikesulskollelsbetänkanden UU 1987/88:24 och UU 1988/89; 19. Däri sägs bl.a. att det ärnaturligt att länder som ligger nära varandra och har ett nära samarbelereglerar delta samarbete med avtal och överenskommelser av ohka slag. Det äralltså på uppdrag vi hoppas alt förhandlingar mellan EFTA-ländernaoch EG skall kunna inledas , Del är alltså somhar atl la ställning till de överenskommelser eller avtal som della arbeteresulterar i. Jag vill först la upp regional och lokal upphandling. Anledningen tillmin fråga var all det i del lilla giflgröna häftet om integrationsarbetel stodnågra rader om atl del pågick en uiredning om dessa upphandlingar. Jag hadevänlat mig elt svar som på någol sätt angav vad denna utredning har fördirektiv och kan förväntas komma fram till. Vi i anser alt denoffentliga upphandlingen räll skött kan vara en spjutspels i arbetet på allforma ett miljö- och resursmedvelel samhälle. Betydelsen för regionalpoUlikenkan inle nog betonas. En vettigt upplagd offentlig upphandling är ett viktigtled i detta arbete. Med kännedom om EG;s storskalighetsdrömmar finns det allanledning atl hysa oro på della område. Kan vi hysa någol hopp om att man i denframlida offentliga upphandlingen verkligen beaktar miljö- ochregionalpoliliska frågor? Ministerns svar avvaktas med viss spänning. Visslär de länder som ulgör EG demokratier. Men vad är det som händer med dessademokratier när de får elt demokratiskt underskott? har, efterikraftträdandet av enhetsakten, trots allt den absoluta maklen bakom lycktadörrar. LedandeEG-politiker menar alt EG kränker de demokratiska principerna. De frågar: Vadär del för demokrati när ministrar stiftar lagar bakom lyckta dörrar? De sägeratl de nationella parlamenten har förlorat kontrollen överEuropalagstiftningen. Dettamåste vi fakliskl ta på allvar. Del är allvarligt att den största kvarvarandecentraliserade maklen i leder till atl demokratin sätts på undantag.Sverige vill anpassa sig till detta. Arbetet bedrivs skyndsamt och effektivtenligt alla rapporter. Vi drivs in i odemokratins högborg i . Det kanknappast vara detta som ville uppnå med sill beslut . Denslutsats som de flesia numera drar är all vi i tvingas acceptera bådegamla och nya EG-beslut. Del är priset för anpassningen. med ävenacceptera Tacquis communautaire, dvs, alla de gamla besluten, om vi skall fåvara med och leka på EG;s planhalva. Priset är högt. Det verkar bli en totalunderkastelse under ett odemokratiskt system. Del strider mot all svensktradition. Del är elt steg in i en feodalism som vi egentligen aldrig har hafti . Ministern säger atl del nu bhr rimligare atlparlamentarikerna i skaU få ett ökat inflytande. Men det verkarlitet gulligt och aningslöst. Grundlagarna måste ändras. Det sägs nu också av andra änmiljöpartisterna. Regeringen vill alt vi skall lyfta in utländska lagar isvensk lagtext ulan översättning. skall vi i miljöpartietmotionera mot ett sådanl förfarande. Det är bara att hoppas all sägernej till dessa skändlig-heter. Det regeringen verkar göra i hägnet av riksdagsbeslutet äringet mindre än alt sälja ul gamla beslutanderätt till någonkvasidemokratisk makt koncentrerad till . Ministern säger atl EG är öppet gentemot omvärlden ochinte minst mot . I mina öron klingar detta falskt. Vad EG är, del vetvi ju alla. Det är bl.a. en organisation med handelsmurar mot världen, enavskärmning vänd mot , östasiatiska länder och . Det ulgör en del iett arbete för att hävda och stärka ekonomiska och politiska ställningi världen. Atl della skulle vara ell rikligt steg i riktning mot friarevärldshandel har jag svårt atl förslå. Utvecklingen i går hell andra vägar änutvecklingen i . Vi hälsar demokratiseringsprocessen med glädje.Fria människor kan få det bra. Lål oss hjälpa dem. Det verkar som om regeringen inte har förstått deavgörande skillnaderna i utvecklingen mellan och , Det äravgrunder i skillnad mellan en utveckling till demokrati och en utveckling ini odemokrati. SkaU del vara så svårt för oss atl välja? För regeringen verkardet inte vara svårt. Våra grannar i öster mår bättre om vi inte binder oss viddet odemokratiskt styrda EG, utan i stället verkar för ett öppet och demokratisktEuropa som omfattar alla dess länder. Hur kan del komma sig atl ett parti som detsocialdemokratiska, som så framgångsrikt har slagits för och medverkat till attgöra demokratiskt, nu verkar ge upp? Vad är det för fel på dendemokratiska öppenheten? Har den missbrukats i ? Vad är det som är såbra med att förlägga de flesia viktiga beslut till ?