prot · GD0962 · 1989-12-31 00:00:00 — På andra håll försöker man återföra till folkrörelser ochideella organisationer verksamhet som tidigare överlämnats till kommunen. Så snabbt som verkligheten numera förändras är det inteuteslutet att författningsfrågorna i stort kan komma att aktualiseras. Mångaintressanta synpunkter har redan framförts i denna fråga, och jag skall härbara nämna artiklarna i av finns emellertidmånga fler som har lämnat intressanta bidrag till en debatt om vår författning. En författning skall självfallet ge en viss säkerhet ochstabilitet i en i övrigt snabbt förändrad verklighet, men den kan nog ändå intevara evig. När tiden är mogen kommer denna fråga att aktualisera sig själv. frågade hur långt man har kommit inomsocialdemokratin när det gäller att övergå till ett annat valsystem. Detankommer väl egentligen inte på mig att svara på den frågan, men jag kan sägaatt det, såvitt jag känner till, inom socialdemokratin inte har förekommit någraorganiserade diskussioner i riktning mot en förändring av det befintligavalsystemet. Detta utesluter självfallet inte att omständigheterna kanbli sådana att vi får anledning att ta upp en diskussion om vår författning.För egen del kan jag, om det kan vara till någon glädje, tillägga att jag allsinte utesluter möjligheterna till ett ökat inslag av personval . Det är heller inte självklart att begreppet demokratiendast skall användas som en statsvetenskaplig term för "styrelse genomfolket". Av många uppfattas demokratibegreppet som någonting mer,någonting som bör prägla Det handlar också om jämlikhet, om rättvisa i levnadsbetingelsernaoch det ses som ett uttryck för en humanistisk värderingsskala. Diskussionerna i de politiska sammanhangen- inte minst häri dag-handlar ju numera oftast om hur vi skall öka vår konsumtionsförmåga, hurvi skall främja tillväxten och om huruvida vi har råd att vara solidariska medvarandra. Dessa diskussioner är självfallet både viktiga och nödvändiga. Men det är nog fel att tro att dessa alltid är deviktigaste av de krav som medborgarna ställer på sina företrädare. Kanske ärdet t.o.m. så som uttalat, att den politik som förs iindustriländerna inte längre legitimeras av människorna, och att det verkligengäller att, som han uttrycker det, "lyssna till vad som är deras innerstaönskningar och förhoppningar", tycks mena att vi egentligenstyrs av det han kallar "det teknologiska imperativet" och att dettaleder till bristande respekt för naturen och det ekologiska systemets villkor,men också till alienation och maktlöshet. Det finns knappast någon orsak att nu diskutera hur rätteller fel han kan ha, men det ger oss ändå anledning att pröva om dendemokratiska processen förmår att fånga upp också de stämningar som sällanlåter sig kvantifieras i kronor och ören och att ständigt pröva hur demokratinsarbetssätt skall knytas närmare till medborgarna. 32Tredje vice talman () replik: Jag kan helhjärtat instämma i den sista delenav anförande. Det är naturligtvis alldeles riktigt att nyadimensioner har gjort sig gällande i det politiska systemet och i människornashjärtan. Det är inte första gången vi har dessa frågor uppe till debatt, och detär bra att en företrädare för det som tidigare nedsättande kallades för ett"betongparti" nu så uppriktigt också ansluter sig till åtminstonedessa frågeställningar. Jag begärde egentligen ordet med anledning av det svar jagfick på min fråga. Statsministern förordade ju, visserligen med reservationer,en övergång till ett majoritetsvalssystem som ett slags lösning på problemen ivårt land. Jag vill bara deklarera att jag inte tror att man på något sätt kanvisa att en sådan omläggning av valsystemet innebär någon lösning. Vi har gottom exempel på länder i världen där man har majoritetsvalssystem och där det hargått riktigt illa, där det t.o.m. gått så illa att inte ens socialdemokraternavill att man anför dem som exempel. Vi kan se på t.ex. de senaste årensutveckling i : arbetslöshetens höjd, de växande klyftorna mellan olikafolkgrupper och i varje fall fro.m. mycket stora allmännaekonomiska problem. Man löser alltså inte grundläggande samhällsekonomiskaproblem genom att ändra på ett valsystem. Då får man i stället, anser jag, betrakta valsystemet fråndemokratisk synpunkt - kalla det gärna en teoretisk synpunkt, men jag tror attden är högst praktisk; Så många meningsriktningar som möjligt skall ha chansenatt komma in och bli representerade. är jag medveten om - det brukar jag säga frånkammarens talarstol när vi har de frågorna uppe till diskussion - att härfinns en gräns; Jag är anhängare av vår 4-procentsspärr; det tvekar jag inteatt deklarera. äralldeles givet att vi annars kan få en sådan uppsplittring av representationenpå småpartier att vi blir näst intill oförmögna att fatta beslut. Ytterligare en aspekt av tillämpningen av majoritetsvalstankenpå vårt land; Socialdemokraterna är enligt opinionsundersökningar nu nere i av väljarkåren. Statsministern kan ju inte gärna mena att vi skulle ha ettvalsystem, som är så utformat att en gruppering i samhället som kan mönstra skulle få 51! Det visar förslagets omöjlighet, i varje fall i vårt land. AnL 33 () replik: Jag blev mycket glad över att höra HansGustafssons uttalande om den stärkta ställningen för kommunerna. Jag skullekanske vilja höra litet mer om detaljerna. Betyder det någonting med avseendepå inställningen till kommundelsnämnder? Är ni beredda att gå ut på detgräsrotsnära planet? Jag vill också gärna höra om HansGustafsson har någonting att säga om beskattning av företag. Företagsvarar ju ofta för en hel del av de miljöskador som en kommun får reparera, ochkommunerna har inte nu längre någon företagsbeskattningsrätt. 34 BIRGITFRIGGEBO (fp) replik; Det var ett mycket glädjande besked HansGustafsson gav när han sade att han alls inte utesluter inslag av personval iframtiden. Det börjar bli vanligare att socialdemokrater ger uttryck för sådanatankar Jag skulle då vilja fråga; Vilka initiativ kommer attmedverka till att vi tar här i , när vi behandlar bl.a.motioner om detta från de borgerliga partierna? Är socialdemokraterna dåberedda att också ta nackdelarna för det egna partiet av att personval införs? I en del arbetarkommuner går nomineringarna till på detsättet att de olika fackliga organisationerna är garanterade vissa platser Detbetyder att inte ens partimedlemmarna har något inflytande över vilka personersom skall utses, än mindre väljarna. sade - eftersom jag inte har rätt tillnågon replik på anförande vill jag bara göra detta referat -att vi här i är fria att ta ställning. Är alla partier riktigt friaatt ta ställning, när en del partier är så beroende av vissa organisationer,inte minst för de ekonomiska förutsättningarna för det egna partietsverksamhet? Vad är det t.ex. för tanke som ligger bakom förslaget att höjaavdragsrätten för fackavgifter, när man i hela skattereformen i övrigt försökerbredda skattebasen, dvs. minska avdragsrätter och förmåner? Just på dennapunkt vill socialdemokraterna gå i motsatt riktning - är det inte för attberika LO, som i sin tur skall kunna skicka tillbaka pengarna till partiet ochdärmed stödja det i valrörelsen? sade också att den förnyelse som pågårinom den kommunala sektorn var bra. Jag skulle då vilja fråga Hans Gustafssonom hans syn på det exempel som jag tog upp från , där kommunen själv inrättades.k. allmänna förskolor och tanken var att man ville ha bara utbildadeförskollärare - det ingick i pedagogiken. Socialdemokratin ansåg då efterkritik från att man måste föra dit också barnskötare,och därmed förhindrade man den förnyelsen av en barn- omsorgsgren.Till saken hör att man dessutom var arg på att avgiften till den härbarnomsorgen bara var , mot . i den vanligabarnomsorgen, trots att kommunen också gjorde en vinst. Vad är det som gör attsocialdemokrater ute på fältet så ofta hindrar förnyelse, framför allt närfackliga organisationer är emot denna förnyelse? vill jag bara kommentera talarlistan och sägaatt det är begripligt att inte deltar i den här debatten omdemokratin i . AnL 35HANS () replik: Låt mig först till säga attjag inte uppfattade statsministerns inlägg här - jag var närvarande ochlyssnade - som något förord för en övergång till ett majoritetsvalssystem. Vadstatsininistern sade var att om man med det nuvarande systemet inte kan skapatillräckligt starka regeringar - här hänvisade han till bl. a. vad TageErlander hade sagt-kanske man t.o.m. fick överväga ettmajoritetsvalssystem. Vi får väl bägge kontrollera detta i protokollet. Jagfick ett intryck av att det var med stor tveksamhet som statsministernöver huvud taget diskuterade en förändring i valsystemet. Några sådanadiskussioner pågår inte inom vårt parti, i varje fall inte inom partistyrelsen,som jag är medlem av. Till vill jag säga att vi självfallet ärpositiva till kommundels-nämnderna. Vi har medverkat fill förändringen avlagstiftningen, och i det betänkande om ny kommunallag som är underutarbetande kommer den synpunkten att ytterligare förstärkas. Vi tycker att detär bra om man kan lägga beslutanderätten så nära medborgarna som möjligt, ochom man kan flytta den från den kommunala nivån till kommundelsnivån tycker viatt det är ett framsteg. Det bör understödjas. Vi har på den punkten ingenannan mening än . Frågan om kommunalskatt för juridiska personer kanske intehar särskilt mycket med demokratifrågan att göra, men det är inte så attföretagen slipper betala skatt - för att företagen inte skulle betala skattefter olika skattesatser i olika kommuner lades beskattningen av juridiskapersoner över på staten, och staten tog in den skatten och kommunerna fick istället ett motsvarande stöd vid den avräkning som görs med dem. Jag tror inteatt skillnaden är så stor frågade mig vilket initiativ jag under vårentänker ta i syfte att få till stånd ett ökat inslag av personval i valsystemet.Jag har ingen anledning att ta några initiativ i den riktningen - det finnssocialdemokrater som i likhet med kommer att delta ibehandlingen av de frågorna, och de får företräda partiet. Jag frågade faktisktom det kunde vara till någon nytta att jag sade att jag har den uppfattningenatt ett ökat inslag av personval kunde komma att aktualiseras och att jag föregen del t.o.m. kan se fördelar i en sådan utveckling. Men huruvida det skallbli partiets ståndpunkt och huruvida det skall bli fråga om att ändraförfattningen återstår att se. Jag sade i mitt anförande att författningsfrågorna kommeratt aktualisera sig själva när tiden är mogen. Det tror jag fortfarandegäller-det måste finnas en viss mognad för att den typen av frågor skall tasupp till en övergripande diskussion. Den frågasom tog upp och som gällde barnstugor i har inte,såvitt jag kan se, särskilt stor anknytning till den debatt vi för här. Jag kaninte heller se att det är rimligt att svara på den typen av frågor, om det nuskall göras, utan att först ha alla fakta på bordet. AnL 36 Tredje vice talman () replik: Jag tackar för de upprepade lugnande beskedenfrån om förändringar av valsystemet. Men statsministern taladefaktiskt om majoritetsval som en möjlig lösning på de politiska problem somhan av någon anledning såg framför sig. Att detta inte är en enstaka meningsyttringfrån socialdemokratin visas av att , konstitutionsutskottetsordförande, vid den senaste debatten om demokratifrågor ventileradesamma tankegångar I sitt anförande tangerade det som brukarvara stommen i socialdemokratiska resonemang om valsystemet, nämligen starkarege- ringar. Om en regering är starkeller inte beror naturligtvis på dess inre sammanhållning och möjligheter attfå igenom sina förslag i eller dess förmåga att anpassa sina förslagefter riksdagsmajoritetens uppfattningar Om man lägger något slag av granskningsmall över olikatyper av regeringar finner man att det är en myt att de regeringar som harsagt sig vara starka alltid har varit det. Det har att göra med vilka frågorregeringen ger sig i kast med och hur stämningarna är inom regeringen. Jag haren känsla av att motsättningarna inom den nuvarande regeringen är minst likastora som de är mellan de icke socialistiska partierna här i . Så till frågan om personval. Vi är några här som undertidernas lopp har ingått i olika utredningar och där förordat personval. Vidare har vi föreslagit detta ifolkstyrelsekommittén, som inte är så gammal. Trots konkreta om än ganskamodesta förslag om ett fakultativt system för personval har det inte gått attfå respons för sådana. Det krävs nog mer än ett passivt åskådande för att kunnagå vidare på den vägen. Det behövs positiva insatser från alla dem som tyckeratt också väljarna skall få chansen att ta ställning till vijka individer somde vill utse som sina representanter och inte bara partierna. I vår motion om demokrati till årets riksdagfinns en lång rad förslag. Bl.a. handlar det om vikten av att kommunerna kanfungera bra samt om att medborgarna skall ha inflytande och insyn, vilket ocksåHans Gustafsson har påpekat. Jag hoppas därför på ett kraftfullt och enhälligtstöd från socialdemokraterna när det blir dags att fatta beslut i de frågorna. AnL 37 () replik: Jag tillhör också dem som blev litetförvånade när statsministern tog upp frågan om valsystemet till debatt. Han harju tidigare med emfas försvarat det proportionella valsystemet. Men någon tankemåste det ligga bakom hans uttalanden . Det finns andra som hartalat om överrepresentation för det stora partiet och behovet av starkaregeringar är exempelvis en sådan person. Vad de glömmer bort är att detta inte lösgr densocialdemokratiska inre krisen. Med en stor och stark socialdemokratiskregering får vi ändå inte fler förslag att ta ställning till här i riksdagen.Ni socialdemokrater kan ju inte komma tillskott och tala om vad ni vill. Jag tycker inte att vi skall beklaga dagenssituation, där parlamentet har fått ett större inflytande och en större maktöver politiken. Varför tar jag upp frågan om barnstugor i tilldebatt? Det kan verka litet apart. Jo, jag gör det därför att det handlar omallmänintresset kontra särintresset. Vårt största parti är mycket beroende avvissa särintressen och är berett att ställa upp för dessa särintressen påallmänintressets bekostnad. Vi har en offentlig sektor i kris. Det är köer, ochmänniskorna får inte valuta för skattepengarna. Trots det höga skattetrycketfår de inte den vård och omsorg som de skall ha. Om systemet inte fungerarminskar tilltron till oss politiker leder det till en erodering av detdemokratiska systemet. Det är därför som jag tar upp frågan om barnstugorna iLund till diskussion. Det blir ibland tydligare om man kan ta fram exempelfrån det verkliga livet som berör människorna. Allt blir då så uppenbart. anser sig inte ha något ansvar för att taegna initiativ när det gäller att driva på sin personliga uppfattning ompersonval. Den frågan kan andra socialdemokrater här i driva, menarhan. Men får väl ändå försöka vara representant försocialdemokraterna i den debatten. Det skulle ha varit intressant att få ettbesked av honom på den punkten. säger att vi får ta upp demokratifrågornaoch grundlagsfrågorna till behandling när tiden är mogen för det, och han troratt den blir det. Jag påstår att tiden är övermogen. Inte minstsocialdemokratin borde ha upptäckt det med tanke på den pågående enorma flyktenfrån partiet. Den är ett uttryck för en misstro inte bara mot socialdemokraternautan tyvärr också mot det politiska systemet. Även vi andra drabbas. Det behövsett större inslag av personligt ansvar från oss politiker. Vi får inteförsvinna in i en grå kollektiv massa. Vi får inte skylla på våra kamrater närvi röstar mot egen övertygelse och inte vågar ta ett personligt ansvar gentemotde väljare som har röstat in oss i denna kammare. 38HANS () replik; Jag har inte speciellt avvikande synpunkterfrån dem som har framfört. Men när han säger att det inte ärtillräckligt med majoritetsval för att få starka regeringar utan att detta haratt göra med hur regeringens medlemmar fungerar inbördes, så är det ensjälvklarhet oavsett valsystem. Frågan uppkom efter diskussionen om den ökadesplittring som kan uppstå i parlamentet och de svårigheter som det innebär föratt konstituera en tillräckligt stark regering som kan hantera skilda frågor ibesvärliga situationer. Samma tanke ligger bakom det självuttalar sig för, nämligen en spärr mot småpartier i parlamentet. Det är sammasak, även om olika metoder används för att uppnå ett likartat resultat. Det är riktigt att vi gång efter annan har förtdiskussioner om ett ökat inslag av personval. Det gjorde vi exempelvis på1970-talet, då min förutvarande statssekreterare, , varsekreterare i en grupp som arbetade med den frågan. Men vetmycket väl att inget system kan ersätta det nuvarande, som bara har fördelaroch inte medför några svårigheter eller nackdelar Att vi inte har kunnat enaoss om att ge- nomföraett system med personval är just ett uttryck för det jag sade, att tiden förstmåste bli mogen för att genomföra förändringar i författningsfrågor av dettaslag. Beträffande nya beskrivning av frågan omdet s.k. allmänintresset och vad som har hänt i måste jag säga att jaginte förstår frågan ur demokratisk synpunkt. Menar att debeslut som fattas i inte är ett uttryck för medborgarnas önskanoch vilja, utan styrs av andra ting? Det är ungefär samma befängda uppfattningsom den framförde i sin föregående replik, nämligen att man iarbetarkommunerna inte har frihet att utse sina ledamöter utan att vissaplatser är avsatta för exempelvis de fackliga organisationerna. Jag har varitpartidistriktets ordförande och har aldrig upplevt att en ledamotsplatshar varit avsatt för någon. Det har varit fritt fram för distriktskongresseratt utse de ombud de velat utse. Jag har heller aldrig hört talas om detta frånnågot annat håll. för gång efter annan fram sådana löst grundadepåståenden, som egentligen inte alls har med den här debatten att göra. Desyftar bara till att misskreditera ett visst parti. Det trodde jag inte varavsikten med denna debatt, vars tillkomst dessutom har inspirerats av BirgitFriggebo. vice talmannen anmälde attBirgit och tredje vice talman anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. ?,9HUGOHEGELAND(m): "Vadsom är sanning har ingen förstått, och ingen skall veta något omgudar och alla de ting jag här kunde nämna. Finner duän åt din tanke det mest fulländade uttryck, vet dudock ingenting själv. Förstockade äro vi alla." Detta är ett fragment av den grekiske filosofen , som levde åren Översättningen har . Inspirerad av dessa visdomsord tänker jag tala om ett ämnesom jag inte alls behärskar, nämligen etik i politiken. Ordet etik kommer från grekiskan - ethos - och betydersedelära och behandlar frågan om vilken måttstock vi använder för att avgöraom en handling är god eller dålig. Latinare talar om moral, morallära, och detär alltså samma begrepp. Mången enskild har dragit slutsatsen att frågan om enhandling är god eller dålig avgörs av om den främjar vår egen - eventuellt ävenandras - lycka. Tyvärr begränsar mången medborgare frågan till att gälla blottden enskildes lycka, t.ex. att dubbla reseräkningar främjar den enskildeslycka, dvs. välstånd; att dubbla traktamenten främjar den enskildes lycka, attgå före i bostadskön, att erhålla både sjukersättning och lön frånarbetsplatsen, trots att man inte vistats där osv. Som de flesta inser innebär detta att den enskildes lyckai alla dessa fall går ut över andras olycka. Ty det blir ju dessa andramedborgare som får betala vadden enskilde gör genom att undandra sig sina medborgerliga skyldigheter, uppgeför låga inkomster eller t.ex. yrka för höga avdrag. En följd av att politiker inte lever upp till de högaetiska krav som borde ställas på dem är att förtroendet för politiker sjunkeralltmer I en studie om allmänhetens attityder till politiker under åren1973-1980 konstaterade författaren, , att förtroendet underdenna period hade mer än halverats. En nära till hands liggande slutsats varatt se den alltmer kritiska inställningen till politiker som ett uttryck för enmer allmänt utbredd benägenhet till att kritiskt ifrågasätta och att viljalägga sig i politiken. Denna hypotes, som bl.a. framfördes av professorerna , är dock sannolikt felaktig, somÖsterman påpekar, även om man inte kan dra några bestämda slutsatser 1987 fick vi en ny studie - Väljare och val i avSören och . Enligt denna studie instämde av de tillfrågade i påståendet att partierna bara är intresserade av folksröster och inte av folks åsikter. hade misstroendeklyftan ökattill . Det s.k. politikerföraktet har i valundersökningar ocksåmätts genom att frågan ställts, om de som sitter i och beslutar tarhänsyn till vad vanligt folk tycker och tänker. trodde av desvarande att riksdagsledamöterna negligerade dem. 1 valundersökningen av år1986 hade siffran nära nog fördubblats. Det betyder att blott en tredjedel avdem som tillfrågats uttalade sitt förtroende för politiker i allmänhet. I den debatt som följde i massmedierna bekräftades dennalåga uppfattning om politikerna. I skrev ,fil. dr och lärare, i en replik till rörande frågan om det ökandepolitikerföraktet; "upplever inte jag, att den politiska debattenär vare sig hederlig eller allvarligt menad. Den har blivit en show där manvädjar till våra sämsta instinkter eller en ren krigföring, där det viktigastehar blivit att vinna på publikfriande knock-out. Språket har blivit allt grövre, invektiven har haglat ochpåhoppen har varit legio. Delar av journalistkåren har hejat på. Sakfrågornahar kommit i andra hand. Ett förakt har börjat spira." senare skriver i en krönika iAftonbladet ; "Det finns, mig veterligt, ingen annan yrkesgrupp somsmutskastar varandra som politiker Och som sedan visar upp ett förvånat ansikteöver att en stor del av gyttjan faktiskt också stänker på den som kastar" I den här debatten bör man skilja mellan åtminstone tvåsaker. Den ena är frågan om tilltron till vår demokrati. Den andra är frågan omden respekt som människor har till politiker i egenskap av människor medmöjlighet att tillgodose sina privata intressen. Detta är en fråga om vad somär vår allmänna samhällsmoral, dvs. vilken etik som styr vårt handlande. Den distinktionen gör emellertid inte när han iExpressen kommenterar den senaste SlFO-mätningen. Hanskriver nämligen: "Aldrig har politikerföraktet varit så uttalat i enopinionsmätning. av landets röstberättigade - mer än en miljon människor- kan inte säga något parti som de sympatiserar med." Låga opinionssifffror behöver ingalunda vara ett uttryckför politikerförakt. 1 går valdeltagandet sällan utan attnågon människa där talar om politikerförakt. I är vi bortskämda medhöga siffror för valdeltagandet och börjar tala om kris för demokratin närdetta sjunker . Det är naturligtvis nonsens, som vi utestänger3,röstande från inflytande genom vårt valsystem. Detta är snarare föraktför väljarnas uppfattning än för politikerna - förakt för minoritetersannorlunda uppfattning. Den andra frågan gäller respekten för de människor som fårpolitiska förtroendeuppdrag. Här kan man utan tvivel tala om en minskanderespekt. Men det behöver ingalunda vara liktydigt med ett ökande förakt, utandet kan vara fråga om ett minskat förtroende. Men varför håller vi politiker inte måttet? Är vi fler iriksdagen än vad landet kan erbjuda i fråga om kompetens och moral? ProfessorFolke hävdade att inte förmådde bära upp en så storhögsta domstol som 24 justitieråd med hänsyn till tillgången på intellektuellkapacitet om man jämför med andra länder Jämför vi med andra länder, har vi onekligen för mångariksdagsledamöter. Kanske vi också har det med hänsyn till i varje fallrimliga etiska krav på vårt uppförande. Ett första krav på oss riksdagsmän är naturligtvis att viskall följa de lagar som vi själva varit med om att stifta och följa de regleroch förordningar som vi själva varit med om att tillstyrka. Här måste vipolitiker föregå med gott exempel. Det betyder att man har rätt att ställastörre krav på politiker än på den vanlige medborgaren.