prot · GD0966 · 1989-12-31 00:00:00 — Om det beslutetöverklagas får regeringen naturligtvis anledning alt ingående granska ärendet.Jag avser inte all nu sätta mig lill doms över koncessionsnämndensställningstagande i ärendet. Det är riktigt att flygtrafiken ökar får man inte semiljömålen utifrån situationen vid en enskild flygplats och inte heller utifrånutvecklingen av ett enskilt kommunikationsmedel, ulan miljömålet måste ses idess helhet. Den miljö vi lever i påverkas av en rad olika faktorer nämner i sin fråga utvecklingen avsnabbtågsförbindelserna. Vi gör nu insatser för alt erbjuda ett miljövänligarekommunikationsmedel. I relationen tror jag attsnabbtågsförbindelserna när de är fullt utbyggda kommer atl betyda väldigtmycket för överföringen av passagerare från inrikesflyget lill tågtrafik. 102ROY (); Också jag hoppas mycket på snabbtågen, och jagtror alt man bör satsa mycket kraftigt på det alternativet. Det haruppenbariigen framtiden för sig. Om utvecklingen av flygtrafiken fram blir densom transportrådel förutspår och om den ökning av koldioxidutsläppen somkommer att förorsakas av flyget skall kompenseras med minskad vägtrafik, såmåste denna minska . Det förutsätter atl vi får en krafiigt ökadsatsning på kollektivtrafiken utöver vad som föreslagits och utöver vad somkan bli följden av olika utredningars förslag, inte minstmiljöavgiftsutredningens. Det är klarl att man rnåste fråga sig hur regeringenser på detta. Jag vet att luftfartsverkets miljöprogram och deuttalanden som gjorts från verket pekar på all man inte villta ansvar för koldioxidmålet. anser sig inte kunna uppnåplus-minus-noll-målet. 1989/90:66 13februari 1990 Jag vill upprepa alt vi inte kan diskuteravarje enskilt kommunikationsmedel för sig. När vi diskuterar det övergripandekoldioxidmälet kan vi inte heller diskutera enbart med utgångspunkt i trafiken.Vi måste utgå från den samlade situation som uppslår genom vårt sätt allproducera varor och vårt sätt atl resa och transportera produkter. Atl ställa orn trafikapparaten ärett mycket omfattande, långsiktigt arbete. Det skall medges atltrafikutvecklingen är den kritiska punkten när det gäller koldioxidutsläppen.På de andra områdena tror jag atl vi har relativt goda förutsättningar atlkomma till rätta med miljöproblemen. På trafikområdet återstår myckel att göra.Men dessa problem kan inte angripas enbart utifrån situationen vid en enskildflygplats. 104ROY (): Att jag som utgångspunkt tagit frågan omLandvetter hänger samman med atl sagt nej till sådana ökningarjust därför atl man vill testa det mål som antog 1988. Det är därförsom det är intressant att principiellt diskutera den här frågan. Del är klartalt man kan låta andra sektorer av samhället stå för minskningen. Naturens målär en minskning på . om man skall tro forskarna. Man kan då naturligtvisfråga sig vad som menas när del i en valrörelse sägs att vi skall anpassa osstill vad naturen tål. Menar man någonting med detta eller är det bara ett sättall tala om alt man är bra i största allmänhet? Vi måste ta denna fråga på allvar, om det skall vara någonmening med att föra en miljödebatt. Om man säger att utsläppen skall minskastill vad naturen tål, måste rnan åtminstone kunna redovisa några steg påvägen. Här får vi bara veta atl minskningen får ske på något annat håll, eftersomtrafiken inte tycks klara detta. Det är en mycket passiv inställning, som jaginte kan godkänna. Jag kräver att kommunikationsministern tydligare talar omhur trafiken, som är den största enskilda källan för utsläpp av koldioxid,skall klara noll-procenlsmålel fram . Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:66 22 $ Svar på fråga 1989/90:424 om det nya teoretiskakörkortsprovet ivfo pajragor p. talman! harfrågat mig om jag kominer att ta något initiativför att undanröja de påtalade olägenheterna med del nya teoretiskakörkortsprovet. utarbetar kursplanen för körkort.Den nya kursplanen trädde i kraft . Den är ett led itrafiksäkerhetsarbe-let som syftar till atl få ner antalet dödade och skadade itrafiken. TSV har också utarbetat ett nytt körkortsprov för förare av motorcyklaroch personbilar. Det trädde i kraft Teoriprovet är det sista skedet i en utbildningsprocesssom leder till rätt att framföra fordon i en miljö där man måste ta hånsyn tillmänniskors liv och hälsa. Det måste därför ställas höga krav på kunskaper Enligt vad jag informerats orn finns det ingenting i detnya teoriprovet som ligger utanför kursplanen. Problemet kan därför bero på atttrafikskolorna inte lärt ut de nya momenten i den nya kursplanen. Ett annatproblem är att många körskoleelever har läst den gamla kurslitteraturen istället för atl köpa den nya läroboken. Avslutningsvis kan jag bara konstatera att det är förtidigt atl med det nya provet göra en rättvisandebedömning. Jag avser att noga följa utvecklingen på området. 106 (): Jag lackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Som jag angav i frågan är kuggningsfrekvensen mycket högnär del gäller det nya teoretiska körkortsprovet. Det har förekommit uppgifteri tidningarna om att en av fjorton elever har klarat provet. För min del trorjag att provet kan vara besvärligt, inte minst för elever med begränsadstudieerfarenhet. Jag kan inte finna några trafiksäkerhetsmässiga motiveringarför att man på tre fjärdedels timme skall ta ställning till 160 olikasvarsalternativ. Enligt uppgift är även en del frågor svårtolkade i det nyakörkortsprovet. Den nya kursplanen överensstämmer inte helt med de frågor somställs i körkortsprovet. Det var just kravet pä en sådan översyn som jag gärnahade sett alt kommunikationsministern hade ställt sig bakom och föranstaltatom. Jag noterar att kommunikationsministern avser atl nogafölja utvecklingen på delta område, och det upplever jag som positivt. Jagkommer naturligtvis också själv att följa denna utveckling. Jag vill ställa enföljdfråga; Är det ändå inte rimligt atl elever som har hamnat i skarvenmellan den gamla och den nya utbildningen hålls skadeslösa? Det blir ju annarseleverna som får stå för de ökade kostnaderna. 107 Kommunikationsminister : Frutalman! Jag har orienterat mig om situationen när del gäller den här frågan.Jag har talat både med dem som har genomgått provet och med ledningen förirafiksäkerhetsverket. Vid dessa kontakter har det framkommit alt det visst kanfinnas skäl att se över en del av frågeformuleringarna, efter-40 sorn det ivissa fall kanske används en för svår vokabulär. Mitt övervägande Prot.1989/90:66 intryck är ändå att provet är bra. Körskoleelever har uppenbarligen tidigare kunnat lära inschabloniserade frågor och svar, och ganska lätt gå igenom provet. ställsman inför en ny. Svar pa frågor svårare situation, och det ligger en mycket medvetentanke bakom. Det skall ställas krav på kunskaper för att man skall ha rätt attköra bil. Det är svårt atl veta av vilket skäl eleverna nu inte klarar provet.Man kan undra om det är därför atl de har slarvat med inlärningen vid studiernai ämnet eller om det föreligger andra skäl. Jag ser ingen möjlighet till atl gå in med åtgärder föratl hålla eleverna skadeslösa. Jag rekommenderar eleverna att noggrannareförbereda sig inför nästa prov. Sedan får vi följa utveckligen och rätta tillde eventuella fel sorn kan finnas i provet. Avslutningsvis vill jag säga alt det är uppenbart att enhel del elever chansar som privalister. Det är inte meningen att dessa eleverskall klara sig. Man skall ha gått igenom kursplanen för att ha förutsättningarför att kunna klara provet. 108 (); Också jag anser alt man naturligtvis skallställa krav pä kunskaper, inte minst när det gäller trafiken. Jag har ställt min fråga utifrån det förhållandel atl jagbedömer de elever och körskolelärare som har varit i kontakt med mig somseriösa. Precis som kommunikationsministern har lovat att göra kommer även jagatt följa utvecklingen pä detta område. Om utvecklingen blir felaktig, har jagför avsikt atl återkomma i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1989/90:390 om pensionstillskott m.m.för undantagandepensionärer har frågat mig omregeringen avser alt lägga fram förslag som upphäver missgynnandet avundantagandepensionärer vad gäller rätten till pensionstillskott ochinkomstrelaleral KBT. Som känner lill har ett antal motionerom pensionstillskott m.rn. för undantagandepensionärer väckts under denallmänna motionstiden. Dessa motioner har så sent som behandlats isocialförsäk-ringsutskotlet och kommer således all bli föremål förbeslut i . Mot den bakgrunden finner jag skäl att avvakta riksdagensställningstagande. Pensionsberedningen har på regeringens uppdrag gjort enkarlläggning av undantagandepensionärernas ekonomiska situation. Beredningen har redo visat resultatet av sitt arbete i betänkandet SOU 1989:58 Undantagandepen sionärernas ekonomi. Regeringen avser alt med en särskild skri velse låta riksdacen få del av denna kartläegninc. Då förste vice talman , som framställtfrågan, anmält att hon var förhindrad att delta i överläggningen, tog MargitGennser i stället emot svaret. 110 (); Jag får lacka för svaret.Undantagandepensionärerna väntar på ett lagförslag. Om regeringen sitterkvar, är det bara att utforma förslaget. Motståndet från vpk är över, så nu ärdet bara regeringen som fortfarande lövar Denna fråga berör dem som har del allra sämst i vårt land.Jag förstår inte riktigt det här En tredjedel av de ensamståendeundantagandepensionärerna har bruttoinkomster som ligger under minimipensioneneller precis jäms med. Men undantagandepensionärerna får betala skatt tillskillnad från minimipensionärerna. Undantagandepensionärerna utgörs av människor som hade detsvårt under 60-talel. De var utsatta för en oerhörd rationalisering inomdetaljhandeln, jordbruket och fisket. undrar man över politikernas motiv, och jag haralltid undrat vilket motiv socialdemokraterna har haft alt i en så här flagrantsituation förvägra dessa människor rättvisa. AnL 111 Socialminister ; fanns en möjlighet attbegära undantagande och ställa sig vid sidan av ATP-systemet. Dennaundantagsregel tillkom efter mycket starka borgerliga påtryckningar Paradoxaltnog var det också en borgerlig regering som avskaffademöjligheten till undantag. Men tog de borgerliga regeringarnainte heller något initiativ till att förbättra situationen för dessa undantagandepensionärer,t.ex. genom alt ge dem ett pensionstillskott. Den "flagranta"situation som råder, rådde definitivt också under de borgerliga åren. Som jag sade i mitt inledande svar konstaterar jag atlsocialförsäkringsut-skottel har behandlat frågan, och jag avvaktar riksdagensställningstagande. Jag kommer självfallet att följa beslut. AnL 112 (): Del är utmärkt atl statsrådet har för avsiktatt följa beslut. Det blir uppenbart nya regler förundantagandepensionärerna. Jag vill dock påminna om atl när man gjordesitt undanlagande, hade man utlovats en standardsäkring genomfolkpensioneringen. Sedan förändrades lägel genom alt pensionstillskotten ochKBT skulle utgöra standardhöjningen. Undantagandepensionärerna, vilka har kommit i klärn, vardesom bortrationaliserades . Regeringen har haft långtid på sig för all komma till rätta med problemet, och det har avgivits enmängd motioner i frågan, men man har alltid sagt nej. Problemet har väl inteberört det egnafolket, även om del har rört sig om en mycket liten utsatt grupp. Men småminoriteter brukar rnan ju inte bry sig så mycket om. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1989/90:410 om pensionärernassjukvårdsavgifter har frågat mig om jag ämnar tainitiativ till en översyn och ändring av reglerna för individuell nedsättningav avgifter för pensionärer vid sjukhusvård. Enligt har del visat sig allriksförsäkringsverkels regler är så hårda atl det nästan är omöjligt alt slippadessa avgifter och all pensionärerna tvingas gå till . Jag får inledningsvis erinra om atl beslutatavskaffa det s.k. friåret för pensionärer vid sjukhusvård samt införa enmöjlighet till individuell nedsättning av avgiften i särskilda fall. Denlagstiftning som tillkom genom dessa beslut av har gällt sedan den 1januari 1989. Beträffande individuell nedsättning gäller attförsäkringskassan beslutar om pensionären kan befrias från avgiften helt ellerdelvis. Förutsättning för befrielse är alt det finns särskilda skäl med hänsyntill pensionärens ekonomiska förhållanden och behov av medel för alt betalaegen bostad eller för särskilda rehabiliteringsinsatser I samband med att enmöjlighet till individuell nedsättning infördes redovisades också vissariktlinjer för tillämpningen av denna bestämmelse. Dessa riktlinjer har legattill grund för de allmänna råd som utfärdat angåendetillämpningen av bestämmelsen. Det är riksförsäkringsverketsuppgift atl följa upp tillämpningen av socialförsäkringen och vidta deåtgärder som kan erfordras. Enligt vad jag har fått veta håller verket förnärvarande också på med en uppföljning av försäkringskassornas tillämpning avdenna bestämmelse. Jag förutsätter atl verket kommer att informera regeringenom resultatet av denna uppföljning och därvid även redovisar behovet avändringar i nedsättningsreglerna. 114GULLAN (); Jag ber atl få lacka socialministern försvaret. Jag hade naturligtvis blivit gladare om socialministern hade sagt genast skall informera sig om detta och la de initiativ som behövs, istället för alt nu passivt avvakta vad måhända kommer medför resultat av sin uppföljning. Anledningen till min fråga är atl många pensionärer harklagat över att de har fått alltför litet pengar kvar efter det alt de harbetalat sin sjukhusvårdsavgift. Inte minst pensionärsorganisationerna har fållla emot många sådana klagomål. Jag läste i en tidning att PRO;sordförande kommer atl höra av sig till socialministern för att försöka få enändring till stånd. Jag hoppas att han kommer all få mera framgång än jag harhaft med min fråga. Moderaternavar med om att slopa friåret. I samband med det beslutet hade vidock som krav att det skulle ges möjlighet lill nedsättning eller befrielsefrån avgiften för pensionärerna. Det finns också en sådan lagregel. lär emellertid ha gett ut såstelbenta bestämmelser att man räknar med att av basbeloppet, dvs.742 kr , skall kunna bedömas utgöra pensionärens behov utöversjukhusvård och hyra. Detta är inte tillfredsställande. Jag anser att man skalltillämpa ett mera socialt tänkande och mera ha en bedömningsgrund somharmoniserar med socialtjänstlagen. Inte kan väl socialministern tycka att delär tillfredsställande att vi skall ha en sä rigid bestämmelse, alt människort.o.m. tvingas gå till ? Skulle det ändå inte vara nyttigt att lakontakt med berörda parter - jag tänker på de båda pensionärsorganisationernamen även på - och föra ett samtal med dem och komma medett litet positivare förslag? Jag kommer att träffa de bådapensionärsorganisationerna , om allt går somplanerat. När det gäller kommer man atlgranska de 50 första besluten från varje försäkringskassa. Granskningen kommeratt bli klar . Jag tycker därför att det finns skälalt avvakta granskningens resultat innan man går in och vidtar några särskildaåtgärder. AnL 116 (): Jag kan ha viss förståelse för detta, men jagvill ändå att det skall ligga socialministern varmt om hjärtat att lyssna nogapå företrädarna för pensionärerna och alt titta på de, som jag tycker, mycketstela reglerna att man skall betala in hela summan på en gång efterdet att man har varit på sjukhus. Många pensionärer kanske inte klarar detta,och de har kommit i en prekär situation. Kan man inte t. ex. tänka sig ett meradirekt utbetalningssystem? Jag hoppas i alla fall att socialministern är positivtinställd till själva frågan. Jag ber att få önska lycka till eftersom detta ären angelägen sak. Då jag själv har varit med om att fatta ett beslut, vill jagatt följderna av det inte skall bli negativa för pensionärerna. Överläggningen var härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1989/90:411 om hjärt- och lungtransplantationer har frågat mig om jag avseratt verka för att hjärt- och lungtransplantationer må företagas även utanförStockholm och om medicinska skäl härför föreligger. Hjärt- och lungtransplantationer har avLandstingsförbundet efter rekommendation av förts upp påförteckningen över högspecialise-rad vård - rikssjukvård (förteckning R) för år1990. I denna förteckning an- gesSahlgrenska sjukhuset i som del sjukhus i som skall utförahjärt- och lungtransplantationer. Förteckning R är en bilaga till det avtal somingås mellan sjukvårdshuvudmännen där priser och övriga förhållandenöverenskommes för riks- och regionsjukvården. För verksamhet av den art som del här är fråga om krävsmycket komplicerade och dyrbara resurser. Dessutom ställs det mycket höga kravpå specialkunskaper hos den berörda personalen. Själva ingreppet som sådant ansesav expertisen inte vara svårare än andra thoraxingrepp. Men del som måsle görasinnan och efter ingreppet kräver enligt vad jag inhämtat från socialstyrelsenen koncentration av verksamheten för att uppnå en hög säkerhet för patierUernaoch för att begränsa kostnaderna. Dessutom är del betydelsefullt attverksamheten koncentreras för att kunna ge goda förutsättningar för forskningoch utveckling. gör också den bedömningen alt tillgången påorgan inte kommer att medge att fler än tio hjärt- och lungtransplantationereller lungtransplantationer utförs När del gäller valet av anförsocialstyrelsen atl detta sjukhus är det enda sjukhus som har enomfattande hjärttransplantationsverksamhet. Denna behandlingsform är heltetablerad på sjukhuset, och rutinerna är väl inarbetade. Jag avser därför inte att vad avser 1990 verka för althjärt- och lungtransplantationer får ske vid något annat sjukhus än del påförteckningen över rikssjukvård uppförda sjukhuset. AnL 118KNUT (): Jag tackar socialministern för svaret. Detbakomliggande bråket orn transplantationerna i visar med all önskvärdtydlighet hur olyckligt det är när administrativa och politiska hänsyn får taöver de rent medicinska skäl som alltid bör väga tyngst. idé att koncentrera hjärt- ochlungkirurgin har säkert tillkommit i bästa välmening för att slå vakt omkompetensen. har godkänt reglerna, men det finns ingetskriftligt, undertecknad avtal med exempelvis . utfördes inga "förbjudna" operationervid lasarettet i , men så var inte fallet i . utfördes enhjärt- och en lungtrans-planlation i . Jag hoppas att man fortsätter på denvägen när medicinska skäl, som i de här fallen, föreligger Kompetens för hjärt- och lungtransplantationer finnsförutom i och också i och . Det kan noteras allantalet operationer under elt år där hjärt- och lungmaskin använts har varit 1375 i , 1 100 i och 800 i vardera och . Vill man nu tvunget ha styrning så är det faktiskt meramotiverat all koncentrera barnhjiirtkirurgin. eftersom antalet sådana ingreppär betydligt färre. Sådana operationer sker både med och ulan hjärt- ochlungmaskin. Vid lasarettet i utförs båda varianterna, medan de i Stockholmhar delats upp på och och i på Sahlgrenska ochÖstra sjukhuset - något som talar för . Jag hartre följfrågor. Delar socialministern min uppfattning att en kon- centrationär mera motiverad när det gäller barnhjärtkirurgin än när det gällermotsvarande ingrepp på vuxna? Anser socialministern att hårda reglermed hot om sanktioner borde kunna ersättas med rekommendationer så attpatientens bästa alltid kommer i förgrunden? Socialministerns svar avsåg som vi just har hört år 1990.Tänker socialministern tänka om 1991? har vissa kriterier för olikatyper av specialistvård. Det gäller inte bara hjärt- och lungtransplantationeroch barnhjärtkirurgi. Det gäller också en hel del andraspecialistvårdsområden. Enigheten om att inte splittra resurserna är mycket storbland de medicinska experterna, och därför föreslogs och beslutades omfördelning av olika specialistfunktioner mellan de olika stora sjukhusen. Däremot är det alldeles riktigt alt det råder oenighetbland den medicinska expertisen om vart de olika specialområdena skullelokaliseras. Därom kan man naturligtvis fortsätta diskutera ganska myckel. Motdenna bakgrund finns det anledning att överväga vissa förändringar när detgäller ansvarsfördelning m.m. för beslut kring lokalisering och dimensioneringav den högspecialiserade vården. Denna fråga kommer att aktualiseras blandsjukvårdshuvudmännen . När det gäller den speciella fråganom barnhjärtkirurgi delar jag den uppfattningen, och när det gäller de hårdareglerna är det faktiskt på del sättet atl dessa bara är rekommendationer Detfinns naturligtvis också en speciell bakgrund till dessa rekommendationer somhänger samman med just koncentration av resurserna att göra. Det gäller intebara det operativa ingreppet, utan del gäller också s.k. kringresurser. Del ärdå frågan om både medicinsk kompetens, underlag för forskning och naturligtvisockså frågan om vilka ekonomiska resurser vi har att avsätta för vart och ellav dessa specialistområden. AnL 120KNUT (): Det gläder mig att socialministern hade vissaöppningar. Bl.a. sade hon alt det inte är regler, ulan rekommendationer. Men dåmåste jag erinra socialministern orn all har gått ut myckethårt just när det gäller transplantationerna i . säger såhär enligt ett tidningsreferat: "Staten kommer att sätta stopp för dessatransplantationer, antingen genom lagändring eller genom minskade anslag,beslöt ." Dettarimmar illa med vad socialministern sade om rekommendationer hotar alltså med lagstiftning. Det ärförvisso inte som stiftar lagar Är socialministern beredd attta avstånd från detta angrepp mot att två transplantationer gjordes i ? Jag får erinra om alt bakgrunden tillspecialisllistan eller den s.k. rikssjukvården är att man faktiskt bland bådesjukvårdshuvudmännen. socialstyrelsenoch den samlade medicinska expertisen är överens om att det Prot. 1989/90:66 ärskäl att koncentrera viktiga medicinska resurser kring specialistvård. Där- 13februari 1990 emot råder medicinsk oenighet kring var man skall lägga dessaområden. Jag vill återigen påpeka atl mot denna bakgrund har jagför avsikt att ta Svar pa frågor upp denna diskussion med sjukvårdshuvudmännen. 122 (); Om rnan tänker sig ett fall där en patientbefinner sig i och drabbas av akut sjukdomstillstånd och ett organ ocksåfinns tillgängligt där. men patienten inte är i den konditionen att han kanflyttas till eller , och läkaren beslutar då att operationenändå får utföras. Ansersocialministern detta beslut motiverat? Avser socialministern att, om man fortsätter att trilskasi , följa förslag att stifta en tvingande lag? AnL 123 Socialminister ; Jag ber att få hänvisa till vad jag sade imitt första anförande. 124 (): Jag beklagar atl socialministern inte kundegöra ett klart ställningstagande i denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 §Svar på fråga 1989/90:416 om patent på liv har frågat mig om regeringenvidhåller sin uppfattning i frågan om patent på liv och hur regeringen i såfall tänker föra in detta tydligt i den svenska lagstiftningen. Hon har vidarefrågat hur regeringen driver frågan internationellt. uttalade jag i ett frågesvar att jagavvisar tanken på patent på levande varelser. Utgångspunkten för är atl jag enligt henne skulle ha redovisat en annan uppfattning när jagför sedan besvarade en fråga av om patent inom biotekniken. Denna utgångspunkt är felaktig. fråga rördeett pågående rättsligt förfarande rörande patent för bl.a. växtceller. Låt migupprepa vad jag svarade ; Frågan har inte slutligt avgjorts.Regeringen har därför inte haft anledning över huvud taget alt överväga någraåtgärder på grund av del beslut i frågan som har fattats i det europeiskapatentverket. I detta ligger ingen motsättning till vad jag harredovisat som min uppfattning orn patent på levande varelser. Min inställningpå den punkten är oförändrad. Denna uppfattning har också från svensk sidaförts fram i de internationella sammanhang där frågan om det rättsliga skyddetför biotekniska uppfinningar har behandlats. Som jaghar framhållit tidigare är vår strävan att finna etiskt tillfredsstäl- Prot.1989/90:66 lande lösningar som kanvinna en bred internationell uppslutning.