prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Närcentern gjorde överenskommelsen om åtstramningspolitiken hade centernmöjligheten - och vi föreslog det - att förespråka en åtstramning där manfaktiskt stramade åt på de områden som är viktiga ur resurssynpunkt. 1 ställetgjorde man den idiotiska överenskommelsen om tvångssparandet som inte harnågon effekt och som man nu dessutom skall delvis avskaffa. Situationeni ekonomin har , tillsammans med socialdemokraterna, ansvar för.Hade åtstramningen varit kraftig, som den borde ha varit , hade vi haftett annat ränteläge . Denskatteöverenskommelse som vi nu diskuterar innehåller inte skatter så som deborde se ut. Skatterna borde vara ordentligt höjda på områden som är av centralbetydelse för resurshushållning. Varförskall t. ex. flyget undantas?. Varför i hela friden skall elskatten sänkas med2 %? Tala om det för mig! Prisetpå en vara har naturligtvis en väldig betydelse för hur man konsumerar dennavara. Varför har oljekonsumtionen gått ned i detta land efter 1973?Naturligtvis beroende på att priset började stiga så kraftigt . Hade visänkt priset på oljan i stället hade konsumtionen ökat. Prispolitikenär ett mycket viktigt instrument. Företag reagerar på ekonomiska signaler Menom man skriver i en propositionstext, att trots de skatte-nedsättningar som nufinns, måste ansträngningar intensifieras för att uppnå en ökad effektivitet ianvändningen av elenergi, så räcker det inte. Man måste faktiskt göra någontingockså, annars händer ingenting. Varförär inte biobränslena undantagna från momsen? Så här är det på punkt efterpunkt. Enskattereform måste utformas så att den hjälper oss till en bättre miljö.Miljöpartiet har föreslagit skärpningar på olika områden som skulle verka åt Vi inbillar oss inte att detta är det enda instrumentet, men tillsammansmed andra instrument skulle det kunna leda oss till en bättre situation under1990-talet. Det räcker inte att bara höja skatter Det handlar också om hur mananvänder de pengar som man tar in. Vi menar att dessa pengar delvis måsteanvändas så att man stimulerar uppbyggnad av en teknik som är viktig urekologisk synpunkt. En del av pengarna från miljöavgifterna bör gå tillbakatill industrin, så att vi kan få en ny och positiv satsning på miljövänligteknik. Vi måste satsa på en spårbunden kollektivtrafik i storstäderna. Om vinu förändrar bilavdragen, som vi vill och som socialdemokratema ville frånbörjan, så att det inte beror på kommunikationssättet, utan att alla får sammareseavdrag, då måste vi kunna erbjuda andra färdsätt för så många som möjligt. Om vi dessutom höjer priset på bensinen eller, som jagskulle vilja säga, justerar priset på bensin - bensinen har sjunkit i realatermer - då måste vi kunna erbjuda alternativ för människorna. I denna fråga tycker jag hymlar som inte är bereddatt höja bensinpriset men ändå säger sig villig att stå för miljöfrågan. Etthögt bensinpris är ett viktigt ekonomiskt incitament för att minskanedsmutsningen. De höga räntor som vi har fått innebär ettmisstroende mot den ekonomiska politiken. Det innebär att regeringen inte harskött denna fråga som den borde ha gjort. Tvångssparandet var verkningslöst. Regeringensfinanspolitik har inte varit tillräckligt effektiv. På grund av den skisseradeskattereformen kommer man att spä på efterfrågan ytterligare. Detta kommer attdriva på inflationen och räntan. Vad ställer en hög ränta till med? Jo, den innebär detstörsta hotet mot låginkomsttagarna. Den för kontinuerligt pengar från låginkomsttagaretill höginkomsttagare. Den slår undan benen på en effektiv satsning inom industrinnär det gäller besparingar och energieffektiva investeringar Naturligtvis kommer färre investeringar inom denenergieffektiva sektorn att löna sig, om vi har en hög ränta. Jag menar att ett viktigt mål borde vara en lägre räntaoch därmed en lägre inflation. Vårt förslag totalfinansierar skattereformen. Man bör integöra som och socialdemokraterna, eller ännu värre ochmoderaterna som säger: Vi sänker skatterna och skickar ut dessa pengar påmarknaden. Vi öser på ytterligare. sade i sitt anförande här att hadelagt fram riktlinjer för skattepolitiken . Jag talademed och han berättade att 1984 hade en kongress i dennasal, eller om de kallar det stämma, där man beslöt vilka riktlinjer förinkomstskatterna skulle ha. Det intressanta, som sade,var att det man beslöt på var det som finns framme i förslageti dag. Vilken fantastisk framgång för ett parti! Moderaternasinkomstskattepolitik genomförs av socialdemokraterna och . Jagbegriper att och är frustrerade. Inkomstskatten för , m.m. 1989/90:47 15december 1989 av med sin politik ochsina väsentliga argument. De har fått sin politik genomförd av andra partier Iblandfår jag frågan; Vad gör ? Varför får inte ni er politik genomförd? Jagskulle bli jättelycklig om jag råkade ut för det som har råkat utför, dvs. att någon annan tar över vår politik och genomför den. Vadsom händer är att socialdemokraterna och genomför moderat politik.Det är situationen inför 1990-talet. Nusitter och i knät på , ochBengt sitter i knät på . Socialdemokraternakan nu inte påstå att de är ett parti för låginkomsttagarna. Det är intetrovärdigt. Det här är en reform av yuppies för yuppies. Knappthade bläcket hunnit torka under skatteöverenskommelsen mellan regeringen ochfolkpartiet förrän det kom nya och oroande signaler från kommunerna.Kommunalskatten kommer att höjas med i genomsnitt som påbröd pådetta. Vem drabbar det? Låginkomsttagarna, förstås. Dessutom är, som jag sadeförut, räntorna i full rusning uppåt, och högre kommer de att bli. Deberäkningar som jag har sett innebär räntenivåer som vi intehar haft på mången god dag här i landet. Paketet blev mörkblått medpå sin höjd rosa snören. Finansministernsitter i en avundsvärd situation. Han behöver inte ens försvara detta. Det görCarl Bildt och åt honom, för det var deras politik. Åven om deförsöker få det att se ut som om de faktiskt har åsiktsskillnader så försvararde politiken. Jagskulle vilja säga att socialdemokraterna står inför ett ödesproblem inför1990-talet. Skall de vara trovärdiga som ett parti för låginkomsttagare, somett parti för miljöfrågorna? Skall ni fortsätta att gå i riktning mot moderateroch folkpartister? År det det som skall vara samarbetsidén, som skall vara detsom skall gälla inför 90-talet? Eller skall ni ändra er och gå åt det grönahållet och införa en grön politik med de inslag det medför, nämligen en bättrepolitik för låginkomsttagarna och en bättre politik i miljöfrågorna? Ja,visst har den svenska politiken förändrats. Vart tog blockpolitikenvägen? Den har blåst all världens väg. Frågan gäller i stället om vi inför90-talet kommer att få en politik där socialdemokratin kommer att regeratillsammans med folkpartister och moderater. Eller kommer det att bh en politikdär de gröna frågorna kommer att bli viktiga? Det är ödesfrågan. 1 detta anförandeinstämde (). () repUk; Jag skall bara kommentera en liten del av det som sadenär han förde hela denna reform tillbaka till ett beslut som fattades på enmoderat partistämma . Detstämmer så till vida att vi sade att man skullesikta mot att ta bort statsskatten för det stora flertalet inkomsttagare. Detstämmer också så till vida att vi är det parti som mest envist har arbetat fören riktigt rejäl marginalskattesänkning. I den frågan har vi också tagit mycketstryk från socialdemokratiskt håU i åtskilUga valrörelser. Minstlika viktigt för oss har emellertid varit att vi måste sänka dettotala skattetrycket. Det är viktigare att sänka det totala skattetrycket jumer man sänker marginalskatterna. Skall man nämUgen sänka marginalskatternamycket och bibehålla skattetrycket, så pressas ju en förfärlig massaandra skattehöjningar fram, och dessa skattehöjningar har negativa effekter påsamhällsekonomin och leder till att många individer, familjer och företagkommer i kläm på ett sätt som är onödigt och som inte är bra. Detär möjligt, som jag sade i mitt tidigare anförande, att ochmiljöpartiet tycker att det är bra att klämma till riktigt ordentligt och höjabensinskatten med Jag har respekt för att klartredovisar att detta är vad tycker. Men så tycker inte vi moderater.Det är väldigt många andra som inte heller tycker att detta är bra. Intill dess vi får den inriktningen på skattepolitiken handlardet om skatteomläggningar De kan vara mer eller mindre dåliga, mer eller mindrebra - men skattetryckssänkningen är det viktiga, och det är den frågan som viskall fortsätta att driva. 1989/90:47 15december 1989 ()replik; Jag vill anföra två synpunkter på anförande. Denförsta gäller räntenivån, som har varit uppe till diskussion också tidigare.Det är uppenbart att det finns ett par olika förklaringar till att räntenivånhar stigit . Det beror till att börja med på den överhettning iekonomin som vi har och .som i sin tur är betingad av bristen på arbetskraftsom gör att det alltså är svårt att få tag i arbetskraft både till företagenoch till den offentliga sektorn. Någotsom ytterligare skulle kunna driva upp räntenivåerna är genomförandeav omfattande ofinansierade skattereformer Därigenom skulle vi alltså spä påefterfrågan ytterligare i ett läge då vi redan har fullt kapacitetsutnyttjande.Det skulle framtvinga ytterligare räntehöjningar Därför är det oerhörtangeläget att finansiera skattereformen. Denandra synpunkten gäller frågan om låginkomsttagarna, som berördeoch som flera berört före honom. Det är självklart att man, när man genomför enskattereform, skall genomföra den så att hänsyn tas till personer med lågainkomster Det har också varit ambitionen med den skattereform som har tagitsfram. Men det helt avgörande för låginkomsttagarna är ändå inte dekortsiktiga effekterna av skattesänkningar och finansieringen av dennaskattereform. Det helt avgörande är vilka effekter reformen får på den ekonomiskatillväxten. Miljöpartietoch brukar vara de som är mest kritiska mot ekonomisk tillväxt.Om de skulle få framgång för den politiken så är det det verkliga hotet motlåginkomsttagarna i , inte en skattereform som omfördelar så att detslår några hundralappar upp eller ner för olika kategorier. Det verkliga hotetskulle vara ett samhälle utan ekonomisk tillväxt. Det vore det värsta somlåginkomsttagarna över huvud taget kunde drabbas av! () replik; Herr talman! ClaesRoxbergh försöker hävda att är anhängare av en rättvisfördelning. Han sade vidare att de är förespråkare för en 1989/90:47 15december 1989 Närmiljöpartiet skall hantera frågan om en bättre miljö på trafikområdet, dåväljer de att slå till mot de svagaste människorna i vårt samhälle och främjakoncentrationen. Uppenbarligen tror de att de kan åka gratis på kritiken motbristande kollektivtrafik. Men det går inte. Det har många människor försökt,men de har inte lyckats. Dessutomvet säkert , som följer med saker och ting, att det vid ennyligen hållen konferens inom presenterades en forskarrapportav som konstaterade att bensinskattehöjningen inte är det mesteffektiva instrumentet för att minska koldioxidutsläppen från biltrafiken.Därför skall det instrumentet användas med försiktighet och utan att slå ihjälandra viktiga mål när det gäller att hantera också människor som bor i glesbygdoch långt från sina arbetsplat- CLAESROXBERGH (mp) replik; Jag vill säga tiU att skillnaden mellan ochmoderaterna är att vi tycker att det är nödvändigt att göra någonting. Vitycker inte att det viktigaste är att ha ett lågt bensinpris. Vitycker att det viktigaste är att göra någonting åt miljöfrågorna. Då menar viatt det inte går att kombinera detta med ett lågt bensinpris. Bensinpriset börhöjas,om inte annat så av den anledningen att vi har ett av de lägstabensinpriserna i . Såtill det allvarligaste problemet för . Jag sade att de har fåttigenom sin pohtik på inkomstskatteområdet, men det allvarligaste problemet äratt de inte har någon finansiering. har mycket klart pekat påhur det skulle gå för de svenska kommunerna om skulle få igenom sinpolitik. Vad händer då med sjukvården, socialvården etc? TillBengt vill jag säga att skillnaden mellan och migär att han säger att vi måste ha tillväxt. Vi skall lösa miljöproblemen medtillväxt. Jagsäger att vi måste börja med miljöproblemet. Vi kan inte okritiskt accepteratillväxten, utan vi får se till att vi har en tillväxt inom de ekologiskaramarna - det måste vara förutsättningen. TUlOlof vill jag säga att jag inte tror att vi kan lösa glesbygdensproblem med billig bensin. Det kan absolut inte vara lösningen! Glesbygdsproblemenmåste vi lösa på andra sätt. Vi måste skapa olika typer av stimulans förglesbygden. Men att stimulera genom att hålla bensinpriset lågt leder helt fel. Det är klart att glesbygdsborna måste använda sinabilar. De måste ha kompensation för sina ökade kostnader. Men ä: i denfrågan inne på helt fel väg. () replik; Vad gäller finansieringen av den moderata skattepolitiken vore det välbra om bestämde sig för en argumentationslinje. Antingen har viingen finansiering eller så har vi en finansiering som går ut över sjukvården ochkommunerna! Det kan inte vara bäggedera. Sanningenär att vi har en finansiering som vi redovisade så tidigt som i januari i år.Vi kan t.o.m. säga att vi faktiskt är det enda parti i denna kammare somkonsekvent fört samma politik vad gäller skatterna ,både vad gäller skalan och vad gäller finansieringen. Andra vacklar fram ochtillbaka - vi har stått fast! Såtill frågan om bensinpriset. Det sägs att det är bra att höja bensinspriset.Ja, det är ju uppfattning. En höjning nu med som hardrivits fram av andra partier bugar för och tycker är angelägen.Men skall det stanna vid detta? Det sägs nu att bensinpriset är på väg upp till8 kr. År det bra enligt mening? Eller är också 8 kr.litern för litet? Skall priset upp mot 9, 10, 12, ? Finns detalls någon övre gräns? Jaghåller med om att ett lågt bensinpris inte löser allaglesbygdens problem. Men att på detta sätt trissa upp bensinpriserna försvårarbara glesbygdens problem. Det är faktiskt ett direkt dråpslag mot mångamänniskor som vill bo utanför städerna. 1989/90:47 15december 1989 BENGTWESTERBERG (fp) replik; Nej, , det är självklart att vi inte skall ha någonokritisk syn på tillväxten. Det har vi heller aldrig haft. Jagkom hem från en resa i , som är ett land som just har lidit avavsaknad av tillväxt. Människorna där lider av andra saker också. De lider avstora miljöproblem, och de lider av att låginkomsttagarna där praktiskt tagetinte har råd med någonting. Det är resultatet av låg ekonomisk tillväxt! Ettsådant samhälle vill vi inte bygga. Vivill ha ett samhälle med god ekonomisk tillväxt som ger oss resurser att justbedriva en framgångsrik fördelningspolitik till förmån för låginkomsttagareoch andra personer som är i behov av våra gemensamma insatser. OLOFJOHANSSON (c) replik; Jag kan möjligen försöka hitta en försvarslinje åt närdet gäller glesbygden. Han skiljer nämligen inte mellan kort och lång sikt.Därför hamnar han i de positioner han gör Detgår inte att förändra människors situation på kort sikt. Det syns minsannockså i reservation när det gäller avdrag för resor mellan bostadoch arbetsplats. vill bara ge halva den ersättningsnivå som vi harlagt oss på och som skulle innebära någon sorts kostnadstäckning. Alltså;politik på kort sikt innebär att de människor drabbas som intehar några valmöjligheter Detta är ostridigt. Det går inte att resonera bort. Däremot antar jag att han vill förändra samhälletframöver. På lång sikt finns sådana möjligheter Det är bara att anlsluta sigtill politik för alternativa drivmedel och att satsa påkollektivtransporter som är värda namnet. Men att åka gratisskjuts pä kritikenmot kollektivtransporter har ingen klarat - inte tror jag att ClaesRoxbergh klarar det heller! CLAESROXBERGH (mp) replik; Herr talman! Det är ju så, CarlBildt, att om ni fick 1989/90:47 15december 1989 majoritet här i kammarenför er ekonomiska politik, så visst skulle den vara ett dråpslag mot landetskommuner! Det står över allt tvivel. Närdet gäller bensinpriset är vår strävan att bilismen skall bära sina kostnader,dvs. att de miljöavgifter på koldioxider, kväveoxider och annat som ärhänförligt till bilismen skall bilismen också betala. Varför skall det vara pådet sättet? Jo, därför att vi måste ha ett rejält ekonomiskt incitament för attfå fram ny teknik i sammanhanget. Det är ju inte meningen att vi nödvändigtvis skall köraomkring i dagens bensindrivna bilar Vi kanske har en annan teknologi då. Etthögre bensinpris gör det möjlighet att få fram en ny teknik. Det är en viktigdrivkraft. Bensinpriset måste alltså vara . Det är heltklart. Ettproblem för är ju att tillväxten har högsta prioritet, har en överordnad prioritet. Jag menar att det är det som är felet.Den överordnade prioriteten borde den ekologiska politiken ha, miljöpolitiken.Tillväxten borde komma längre ned på listan. Det är ju det som är problemet,och det är detta som har skapat våra problem. TillOlof vill jag säga att det måste vara med andra metoder som vi skalllösa glesbygdens problem. Har vi en felaktig struktur, och har vi för mycketbilism i landet, alltså mer än vad naturen tål, så kan lösningen påglesbygdsproblemet självfallet inte vara att vi fortsätter att generera merbUism med samma teknik på samma sätt. Vi måste självfallet skapa en annanprisstruktur, så att vi därigenom skapar möjUgheter och incitament för en annanteknik och för andra metoder, t. ex. elbilar Det behöver inte nödvändigtvisvara kollektivtrafik. Detär självklart att den här typen av omstäUningar inte passerar smärtfritt. Jagkan inte stå och säga att alla människor skall tjäna på detta - självfalletinte! Men det är en nödvändig omställning. Det sägs att det finns för allt. Det finns för tänkande,för samtal och för handling. Påriksdagens bord ligger regeringens proposition om det första steget iden stora skattereformen. är det att sätta detta i sjön, nu kan vi gåfrån ord till handling. Alla känner vi ju till problemen i det svenska skattesystemet. Ivissas ögon ser det måhända bra ut på papperet, men i verkligheten medför detineffektivitet och orättvisor, svartjobb och lägre välstånd. gett en utmärkt skildring av systemets brister Också andra har ägnat sig åtatt fördöma det skattesystem som vi har . Jag skall därför tala något omdet nya skattesystemets syften och konsekvenser Iåratal har vi ju diskuterat hur vi skall kunna få till stånd ett skattesystemsom är både mer effektivt än det nuvarande och mer rättvist. Viktiga steg harförvisso tidigare tagits mot förändringar. Inkomstskattesatsenoch marginalskatterna har sänkts, deklarationen har förenklats, och vi har haften rad skatteutredningar som har arbetat och lagt fram sina förslag om en nyinkomstbeskattning, en ny företagsbeskattning och en ny indirekt beskattning. sade sig inte känna till vad som kunde harört sig i finansministerns huvud under fjolårets valrörelse. Jag.vill därförbara påminna om starten för den reformen. Det var faktiskt, om jag i allblygsamhet får påminna om det, en skiss till en skattereform som jagpublicerade . Detta ledde till att den socialdemokratiskapartistyrelsen lade fram förslag om principerna för en skattereform till vårpartikongress, som tog ställning för de principerna , det ärmer än . Det är alltså inte så att vi socialdemokrater har doltvåra avsikter i det här ämnet. Det väsentliga i den reform som vi nu inleder är att detär en helhetsreform. Det handlar om en reformering av hela systemet. Deträcker inte längre att lappa och laga - vi måste göra en rejäl omstöpning. Det centrala i förslaget är principen om enhetlighet.Grundbulten är en gemensam skattesats på . Den gäller för den storamajoriteten av löntagare vid beskattningen av arbetsinkomster Den gäller förkapitalinkomster och kapitalvinster, och den gäller för beskattningen av bolag.Samtidigt minskar underskottsavdragens värde till samma skattesats, nämligen30%. Detta leder till att beskattningen i långt högre grad än blirsymmetrisk och neutral, och det bör få en rad goda effekter. Eftersom kontantlön och förmåner beskattas lika kommerkineseriet med att ersätta löner med mer eller mindre orimliga förmåner attminskas. Medborgarna får mer pengar i fickan efter skatt och bestämmer självafriare vad pengarna skall användas till. Eftersom det kommer att löna sig mer än att arbetaextra, kommer arbetsinsatserna att öka, till en början kanske främst genom tar ut övertidskompensation i form av lön i stället för som kompledighet,men säkert också genom att fier går över från deltidsarbete tillheltidsarbete. Det är särskilt för den kategorin människor som marginalskatten sänks. Eftersom ränteinkomster kommer att beskattas istället för med höga marginalskatter som det blir betydligt dyrareatt låna borde hushållens sparande komma att öka. Fler människor kommer attupptäcka att det är lika lönsamt att låna till konsumtion som dethar varit tidigare. Eftersom bolagsskattesatsen sänks, sommöjligheterna till nedskrivningar och avsättningar minskar, kommerföretagsbeskattningen inte längre att missgynna små, nystartade företag ochinte heller företag på tjänsteområdet. Investeringarna kommer att styrasmindre av skattehänsyn, och vi får en mer förnuftig användning av företagenskapital och andra resurser Eftersom det blir färre skattesatser och mindre skillnadermellan ohka skattesatser, kommer utrymmet för skatteplanering att minskaradikalt. Det blir inte längre möjligt att undgå skatt genom att flytta högtbeskattade arbetsinkomster till lågt beskattade kapitalinkomster Sammantaget borde det här innebära att den svenskaekonomin stärks. Arbete och sparande ger ökad tillväxt, en tillväxt som kananvändas till alla de viktiga ting vi vill uppnå ; investeringari bättre miljö- och energiteknik, upprustning av nedslitna bostadsområden, flerdaghemsplatser, bättre sjukvård, förnyelse av kollektivtrafiken ochinfrastrukturen. Faktiskt kan det också räcka till mer pengar över i den egnaplånboken. Inkomstskatten för , m.m. Inkomstskatten för , m.m. Att genomföra en reform i den här storleksordningen ärinte bara en dans på rosor Det tar tid innan de tillväxtbefrämjande effekterna,det som brukar kallas dynamiska effekter, faktiskt uppstår Därför måsteskattesänkningarna i sitt inledningsskede under alla förhållanden finansieras. Som många har pekat på i debatten här, är det ekonomiskaläget i överhettat. Vi har brist på arbetskraft, höga pris- ochkostnadsstegringar Att i det läget bara spä på efterfrågan med storaskattesänkningar vore utomordentligt oansvarigt. Jag vill instämma i denmycket effektiva bearbetning av det problemet som har ägnatsig åt tidigare i debatten. Vi har dessutom många bittra erfarenheter av vad somhänder om vi glider in i en politik där vi håller uppe utgiftstrycket mensänker skattetrycket. Vi får långsiktigt växande underskott som driver uppräntor och inflationstryck, göder den finansiella sektorn, skapar precis deklyftor och orättvisor som folk med rätta är upprörda över och som vi ihög grad kan tacka de stora budgetunderskotten för och 80-taletsbörjan. Jag tror att det vore ett tragiskt misstag av dennariksdag om den skulle på nytt låta statens finanser glida in i det tillstånd avförfall som rådde . Därför måste skattesänkningarna betalas.Enligt det förslag som ligger skall det ske genom skärpt skatt på i dagobeskattade eller lågt beskattade löneförmåner, skärpt skatt på kapital, på konsumtionoch på energin. Det är naturligtvis den svåra delen av reformen. tycks reformen, åtminstone i sina huvuddrag, vara ihamn. Det är ett nödvändigt, om än inte tillräckligt villkor för att vi skallha en god ekonomisk utveckling i . Men jag tycker också attdet är en arbetsse-ger för det av så många utdömda politiska systemet i vårtland. Överenskommelsen mellan socialdemokraterna och visar att detvar möjligt att enas och kompromissa ihop sig i en för vårt land ganskaavgörande fråga, som dessutom var ohyggligt svår Vi fick till stånd en uppgörelse som kan stå sig också vidändrade politiska majoritetsförhållanden.