prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — Däremot striderdel mot de riktlinjer som beslutat om och ställt sig bakom. På dessagrunder har vissa Boforsdirektörer blivit frikända, t.ex. när del gällerkrulmålel i . I vår granskning har vi alltså tagit del av en heldel material från åklagarna vad gäller Boforsaffärer FFV-affärerna är föremålför förundersökning och eventuell rättegång. Därför har vi skjutit uppbehandlingen av dessa ärenden. Jag har själv anmält att vi skall granskaFFV-affärerna, men vi behandlar inte dessa i årets granskning. Däremot har vigenom åklagare fåll kännedom om ytterligare vapenaffärer som bekräftar del jagtidigare sagt i konslitutionsulskoltet, nämligen alt man har varit alltförgodtrogen. I vissa fall har det framkommit att det har funnits information ochall även en krigsmalerielinspektör har godkänt atl man har vidareexporterattill ett otillåtet land via . En av de affärer som dykt upp i årets granskning gällerArgentina. har fått köpa svensk luftvärnsammunilion och svenskarobotar trots atl del var förbjudet atl exportera till . Man begärdeförst all få expor-lera direkt, men fick nej. kom man tillbakaoch begärde atl få exportera exakt samma ammunition och samma anlal robotarlill . Regeringen borde ha insett all det skulle exporteras vidarelill . KMI noterade all "hell nytt tillstånd bör begäras ev. viaannal land". Man var alliså från KMIs sida medveten om atl Ardbo hadelovat all exportera luftvärnsammunition. Den här affären bekräftar detmönster som finns i branschen - både KMI och vapenförsäljarna tycks ha varitmedvetna om vilka speciella spelregler som funnits. Elt annatexempel är , som jag inte länker gå närmare in på. Sätten all: leverera vapen till förbjudna länder harvarierat. Ett säll har alltså varit att vidareexportera. Ett annal har varitatl man har satt ihop ammunition från komponenter Hopsättningen har skeltt.ex. i , och sedari har man kunnat exportera det vidare. Ett tredjesätt har varit alt man har monterat ner krigsmaterielen i olika beståndsdelarPå det viset har man fått tillstånd att exportera dessa som civila produkterDelta förfaringssätt har diskuterats ganska öppet, även tillsammans medförelrädare för . Det visar på hur benägen man är atl kringgåriktlinjerna för att kunna exportera krigsmateriel. Jag tycker att det här ärett osunt förhållningssätt. Vi har ju restriktiva riktlinjer, och de skallföljas. Ett av de tydligaste exemplen är den s.k. Marconiaffären. Det är eltexempel på alt har accepterat den här formen av reexport. ville köpa viss krigsmateriel förmodernisering av försvaret i utanför . I en frånLondon konstaterades atl man "förstått att inte hade tillstånd attsälja materiel till Grek- land".Man undrade då om man i stället kunde exportera lill med regeringen somsub-conlraclor Eftersom bara fick sälja lill regeringen, måste denengelska regeringen dras in i affären. Man behövde alltså inte alls befatta sigmed materielen, men på papperet skulle del gå till på del viset. Man ville vetaom detta var en acceptabel metod för den . Dåvarande handelsministerKjell-Olof sade ja till den formen av export. Kabinettsekreterarensvarade atl ministern beslutat all del engelska försvarsministeriet får köpaden krigsmateriel som nämnts i promemorian och "reexporlera efler egetavgörande". Kan det göras tydligare? var uppenbariigenberedd alt kringgå de svenska bestämmelserna. Krigsmalerielinspektören fränden tiden har också i förhör sagt att "det hade varit svårare för Feldtalt gå med på och sannolikt UD också, misstänker jag". Jag begärde att vi skulle få höra i denna fråga, mentyvärr har jag av utskollet fått nej på den punkten. Jag tog upp saken redanför når skulle höras avkonstilutionsutskottel i Carne-gieaffären. Jag bad att vi skulle fä ställafrågor även om Marconiaffären. Men vi fick inte ställa frågor om vapenexport.Når jag så upprepade min begäran , tyckte man atl affären var så gammaloch antik atf def inte behövdes, alt vi hade tillräckligt med material. Menman har ändå lovat atl vi skulle kunna få ytterligare material från Kjell-OlofFeldt. Det har jag inte sett någonting av. Utskottet har placerat denna affär under rubrikenRiktlinjer, vilket enligt mitt sätt alt se är helt felaktigt. Det handlar inteom riktlinjer och inte heller om huruvida det var okej alt sälja till Grekland.Det handlar om huruvida man i är beredd att göra den härtypen av affär; att tillåla reexport via elt annat land med risk alt det skalluppslå diskussion i press och andra medier. Det gällde ju export till den tidpunkt då Cypernkrisen var ganska akut. Då var man alltså beredd attreexporlera via . Det finns också exempel på reexport via . Dethandlade alltså inte om riktlinjer utan om att man ville kringgå riktlinjernaoch tillåta reexport. Därför borde det här avsnitlet ha hamnat på ett annatställe i betänkandet. Jag förstår inte atl vpk, och moderaternaförsvarar det här handlingssättet. antydde tidigare atl vissaaffärer var litet väl gamla. Men del gäller ju att se om det har funnits ettmönster i och i KMI, som tillåter att del faktiskt fårtillgå på det här sättet. Sä här har det ju gäll till under lång tid.Marconiaffären utgör ett av de få exempel där vi faktiskt har svart på vilt påall en handelsminister accepterar reexport på det här viset. Årets granskning handlar annars i huvudsak omIndienaffären. tog ju i sitt anförande upp vissa aspekter påaffären, varför jag inte skall gå in på saken mera i detalj. Indienaffären ärett exempel på hur komplicerad en vapenaffär är . Del gäller motköp,leveranssäkerhet, krediter, sysselsättning både i säljarlandet och iköparlandet liksom också mellanhänder När det gäller frågan om huruvida den här affären står iöverensstämmelse med riktlinjerna anser jag all vi i konstilulionsutskotletinte har prövat frågan rikligt. Vi har inte fått underlag för att göra enbedömning, vilket jag Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning framhöll iett särskilt yttrande , när Indienaffären var uppe. Sedandess har vi inte fåll något ytterligare material, varför våra synpunkter harutvecklats i ett särskilt yttrande. påstod att del rörde sig omen helt legal affär, eftersom den fick en sådan uppbackning i det svenskasamhället. Det är enligt min mening litet märkligt att en affär blir legal,därför all det finns en uppbackning för den. Det är ju regeringen som skallavgöra huruvida del hela är i överensstämmelse med riktlinjerna eller ej. Beträffande sysselsättning och krediter vill jag säga altdet ju är uppenbart att regeringen krävde atl skulle göra enmotprestation i form av en fond för Bergslagen på 50 milj.kr Denna sak har juAnders utvecklat, och i den här delen av hans anförande kan jag barainstämma. När det giiller mellanhänderna anser jag atl del är ganskauppenbart att regeringen med och i spetsen påtagitsig ett särskilt ansvar för att del inte skall finnas några mellanhänder iaffären. t. ex. gjorde en nedleckning efter ett möte mellan OlofPalme och . Där skrev bl. a. följande; "StatsministerPalme sade alt sträckt sig ganska långt - vi hade tagit bortmellanhänderna, regeringen hade rått atl sänka priset och den svenskastaten hade bidragit med slöd på kredilsidan i betydande omfattning. "Detta lyder enligt min mening pä alt den kände ett ansvarför att inga mellanhänder skulle finnas. Drygt elt år senare uppslår ändårykten om att hade vunnit ordern genom mulor försäkrade då allinga utbetalningar gjorts "lill något indiskt bolag eller indiskmedborgare" för atl få kontraktet. Jag tycker att den speciella formuleringenborde ha fått regeringen i både och atl reagera. Varförformulerar man sig på det här viset? År det därför att har betalat lillicke-indiska förelag för att dessa i sin tur skall kunna betala till andra, t.ex. till ? Del vet vi ingenting om, men man borde ju ha frågat sigvarför det formulerades jusl på det här viset. efler Boforsförsäkran ger regeringen i uppdrag att göra en revisionellgranskning av underlaget för rapportering till den indiska regeringen.Trodde regeringen inte på , och varför valde man atl anlita RRV? BirgitFriggebo har utvecklat saken. Vi kritiserar regeringen och tycker atl den bordeha insett alt del skulle uppstå svårigheter då den anlitade RRV. Man har juKMI som ett beredande organ och som ett kontrollorgan. Därför hade man enmöjlighet atl välja den vägen. Om man nu verkligen ville göra en revisionellgranskning, kan man fråga sig varför man inte begärde att få ta del av kontonai t. ex. . kunde ju inte framställa en sådan begäran på grundav den praxis som gäller för centralbanker. Om nu regeringen lät RRV undersökasaken i syfte att lugna indierna, kan man fråga sig varför man irite lätindierria ta del av hela rapporten. Som man nu presenterar den kunskap som manfått genom RRV - genom en not och den öppna delen av rapporten - kunderesultatet inte bli något annat än att indierna blev vilseledda. Även på dennapuukt har vi kritiserat regeringen. Till slut: sade att partiöverläggningarskall ha betydelse för konsliiutionsutskottels granskning. Jag kan inteinstämma i detta. Det är inte partiöverläggningar och det sätt på vilket manvid dessa har skaffat sig informationsom är av betydelse, ulan del är regeringens ställningslagande som vi skallgranska, inte partiöverläggningar AnL 27 (); Under 15 är har jag deltagit ikonstitutionsutskottets gransk-riirigsarbele. Vapenexporten har varit ettständigt återkommande ärende. Frågornas karaktär har förändrats under den härliden, och vi har fått fastare former I början var det endast riktlinjer Sedanhar del kommit en lagstiftning som grundar sig på riktlinjerna. Dessutom harvi fåll en rådgivande nämnd som skall arbeta med krigsmalerielärenden. Vi harockså förbättrat det allmänna medvetandet om alt man i vapenexportaffärer måsleacceptera de regler som fastställts i vårt land, regler som jag tror allväldigt många ställer sig bakom, nämligen atl inte skall exporteratill krigförande länder Vi skall upprätthålla en viss ordning när det gällervapenexporten. Här har det trots detta uppstått en mängd affärer,eftersom det i olika sammanhang har gått snett. Jag skall inte ägna mig ät deärenden som börjar bli ganska gamla, ärenden som har granskats flera gångerav konslitulionsut-skottel och medborgarkommissionen och som dessutom har varitföremål för rättslig prövning vid domstolar Vissa av liken i garderoben börjarbli sä gamla atl det är bara benrangel kvar. Jag skall gå över till den fråga som är den för dagenintressanta, nämligen vapenexporten lill . Att staten och regeringen harhaft och har ett engagemang för vårt näringsliv med tanke på näringslivetsmöjligheter all bedriva utrikes affärer har utskottet inte kritiserat.Utskottet anser att delta är naturligt och kanske också en uppgift förregeririgen. Sådant sker ständigt. När konstitutionsulskottet blir engagerat ien granskning beror det ju på alt del hela på någol sätt har gått snett. Om vi går bakåt i tiden kan vi erinra oss sådana avtal ochöverenskommelser som träffades mellan dåvarande regeringen och . Mandiskuterade allt från utbildning till kärnteknik, och skulle då biståLibyen. Den slora frågan blev Telubaffären, som handlade om utbildning avKhadafis soldater här i . Och när det gäller utrustningen tillflygplatsen i skedde ju också hanteringen pä konstiga vägar Sådantkommer alltså fram förr eller senare i KUs granskningsarbele. När det gäller Indienordern var vi från centerpartietssida redan i 1987/88 ärs granskning kritiska på vissa punkler. Vi log framföralll upp det samarbelsavtal som slöts mellan den och denindiska. Det var alltså på en hög nivå som den engageradesig. Vi ifrågasatte om man genom detta avtal på alla punkler kunde följa vårariktlinjer Atl leverera material även om landet kom i krig skulle brytagrundläggande principer för den svenska vaperiexporten. Ingen ifrågasätter alltså regeringens engagemang. Menproblemet uppslår när man försöker vara både engagerad och oengagerad, när manbåde vill ta ansvar och inte vill ta ansvar Om detta handlar centrala punkter iårets granskningsbetänkande. Jag vill, fru talman, börja med frågan om mellanhänder Detfinns ingen klar definition på begreppet mellanhänder Men när kontakterna blevintensivare mellan den indiska och den , var ju avvecklingav Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning mellanhändernaelt krav från indierna. Ett annat krav gällde prisfrågan. Den svenskaregeringen åtog sig då - om inte i formell mening så i varje fall reellt - attmedverka till att dessa mellanhänder avvecklades. Jag tror inte alt någon - ochframför allt inte andra länders regeringar och kontakter i utlandet - kanuppfatta det på annat sätt än sä atl regeringen här log ett ansvar. När dessa mellanhänder var avvecklade - om de nu var det -kom i varje fall ett avtal till stånd. Då uppstod nästa fråga: Hade det isamband med atl man log hem den här ordern förekommit någon form avoegenlligheter? Del presenterades ju så i svenska tidningar, och från indiernassida har också den här frågan rned rätta rests. Vilken väg skulle man då gå? Indierna vände sig naturligtnog lill . Det var ju med den som man hadediskuterat vapenaffären, samarbelsavlalet och frågan om mellanhänderna.Regeringen beslutade då att vidta en extraordinär ålgärd - en unik åtgärd, harutrikeshandelsministern kallat den. Man uppdrog åt riksrevisionsverkel attförsöka skapa största möjliga klarhet om huruvida oegenlligheter hadeförekommit; delta finns redovisat i promemorior i betänkandet. Jag fäste migvid ordet "oegenlligheter" - det har betydelse för den reservationsom vi från har avgivit. Partiledarna informerades innan regeringen fattade det härbeslutet. Det har visat sig att man också blivit informerad senare, men tilldet återkommer Från cerilerpartiets sida anser vi atl det var fel väg närman valde riksrevisionsverkel. Del framgår också av reservation 6 altindiernas framställning bottnade i uppgifter om atl det hade förekommitbeslicknings- och mutbrolt. Den rätta och naturliga vägen hade då varit att iSverige överlämna denna framställning till rättsvårdande myndighet, tillåklagarmyndigheten, för att låta utreda frågan. blev det ett både-och, somenbart har bidragit till att skapa förvirring för de inblandade. Regeringen hade inte tänkt igenom saken. Jag frågade i utskottet om man hade någol alternativ till atl låta RRV utföra dethär utredningsuppdraget, om partiledarna vid informationen hade sagt nej,eller bedömt att delta hade varit en olämplig ålgärd. Hon svarade alt det varen hypotetisk fråga. Det är i och för sig anmärkningsvärt. Def som vibetraktar som det naturliga, nämligen atl gä den rättsliga vägen, betraktaderegeringen då som hypotetiskt - om vi vill hårdra. Man har kanske inte settdel så, men vi bedömer det i varje fall så att regeringen inte har länkl igenomden här frågan. Vi kommer , fru talman, till nästa avsnitt i den häraffären, nämligen det som gäller sekretessen. Regeringen har haftöverläggningar med , med riksrevisionsverkel och med partiledarna. Idessa diskussioner har frågan hur man bevarar sekretessen varit med.Vad har då del för betydelse? Jo, det har den betydelsen att om det accepterasatl man i förväg bestämmer sig för en viss hantering av sekretessfrågan, då harman salt vår sekretesslag ur spel. Och en av KUs granskningsuppgifter är juändå atl se till att regeringen följer den lagstiflning som gäller. Regeringenskall göra en självständig prövning av sekretessgrunderna. Varje myndighet harju också denna skyldighet. I och med att , som gavs löfte om bibe- hållensekretess, hade överiämnat sitt material till , så var delriksrevisionsverkets sak atl göra denna prövnirig av sekretessfrågorria. Hade mari gått den väg som och folkpartietanser vara den naturliga, nämligen atl låta rätlsvårdande myndigheter fåuppdraget, så hade sekretessfrågan kommit i en annan dager. Man hade iförundersökningssammanhanget fått ut materialet. Hade det inte funnits någramisstankar om brott, så hade ju della iute publicerats. Hade det förekommitbrott, så skulle det ju beivras, och saken hade då kommit lill domstol påvanligt sätt. har frågan vem som egentligen bestämmer inom moderatasamlingspartiet när del gäller del här sekretessärendet kommit atl tillmätasden avgörande betydelsen . Det påminner mig om när en av mina pojkar engång frågade vem som bestämmer. Jag utvecklade då delta med riksdag, landstingoch kommuner Då tittade han på mig och sade: "Vem år det som egendigenbestämmer?" kan vi konstatera all del är som bestämmerhur den här frågan skall hanleras för del. Låt mig då säga atl vifrån cenlerpartiets sida har det underlag som vi behöver för all göra vårbedömning, och vi ändrar oss inte i sak ulan anser alt frågan kan prövas . Vi har alltså prövat sekretessfrågan och sagt att det urlaglig synpunkt inte finns någonting som hindrar regeringen från att lämna utmaterial. Vi har inte sagt att det materialet behöver offentliggöras i Sverige.Men man kan gå lill mötes på det sätt som indierna säkerligen har väntatsig av den - och lämna ut detta material. Jag noterar också att man i den socialdemokratiskareservationen diskuterar frågan om sekretessgrunderna. Socialdemokraternasäger all man i ärenden av detta slag gör en självständig bedömning av fråganom sekretessen och atf man kan komma till den ena eller andra uppfaltningen. Vi har här i alt göra en bedömning isekretessfrågan, och vi i cerilerri meriar att derina bedömning kan göras nu.Om vi inte avgör denna fråga , väcker det nämligen nya frågor när det gällersekretessen. Regeringen kan ju inte tillsammans med partiledarna falla någrabeslut, utan regeringen måste självständigt fatta besluten. Om man emellertidhar träffat en överenskommelse som innebär att man har formulerat beslut somlar över vikliga sekretessbestämmelser, är ju detta, som jag tidigare sade,också ett sätt att kringgå sekretesslagen. Vi kan inte granska partiledarna, men vi kan däremotgranska regeringens åtgärder efter överläggningen, och vi har ju facil i frågaom delta. Regeringens åtgärd efter den överläggning som skedde medpartiledarna var alt inte ge iridierria hela rapporten utan bara presentera endel av den. Jag yrkar därmed bifall lill hemställan ibetänkandet i denna del. Det finns ytterligare en centerreservation, och den tarupp Ringbergs förfrågan till . Hela utskottet har sagt attdet hade varit naturligt atl svaret hade kommit från , lillvilket Ringberg ursprungligen vände sig. kom svaret att lämnas avjustitieministern, som är högsta ansvarig för åklagarväsendet. Vi säger dessutom i cenlerreservalionen alt regeringenborde ha biträtt Ringberg i hans önskemål att komma i kontakt med indierna. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning att heltenkelt dö ut i . Ringberg vidhöll sitt ställningstagande,atl han ville ha en kontakt med . Regeringen menade alt detta varolämpligt men bidrog inte på någol sätt till att skaffa nya kontakter ellerlala om hur man ansåg alt Ringberg i stället borde gå till väga för atl bringaklarhet i frågan om pengarna från . Med detta, fru talman, ber jag alt få yrka bifall tillreservationerna 6 och 9 och avslag på återremissyrkandet samt i denna del iövrigt bifall till majorilelsullåtandet. AnL 28 (vpk): började med en lilen allmänbetraktelse över vapenexporten och varför lycker att det är bra altvi har vapenexport från . Jag kan börja med en liknande liten allmänbetraktelse och lala om varför vpk är ett av de två partier här i sombestämt säger nej till all svensk vaperiexport. Jag vet atl de partier som är för en svensk vapenexportbrukar motivera sitt ställningslagande med atl en sådan behövs för atl detsvenska försvaret skall få mindre kostnader, att den behövs försysselsättningen och att det dessutom är bra atl , som ett neutraltland, säljer vapen, så atl de länder som köper inte behöver binda upp sig tillnågra stormakter som är indragna i militära alliariser eller pakter Samtliga tre påståenden är felaktiga, falska ochförljugna. Det fiuris iriget samband mellan svensk vapenexport ochbeställningar från det svenska militära försvaret vad gällerförsvarsindustrin. Det handlar inte om sysselsättningen. All civil produktionoch sysselsättning ger fler arbeten, del är bevisat ekonomiskt och vetenskapligti samtliga länder Det är inte heller så atl de länder som köper vapen frånSverige köper eribart svenska vapen. Vi har en omfattande samproduktion medandra länder Att köpa vapen från ger inte längre en garanteradneutralitet och alhansfrihet. Det enda skälet till att vi har en svensk vapenexport ärnaturligtvis att vi har en ganska stor svensk vapenindustri. Denna ärintresserad av atl sälja sina vapen pä marknaden för att tjäna pengar Så enkeltär det. Det finns ett anlal politiska partier som menar att dettarent moraliskt och etiskt inte är bra. är ju en fredsälskande nation,och vi skall bidra till fred och avspänning i världen. Det rimmar illa med atlvi är en sådan stor vapenexportör, och del ger, precis som sade,upphov till moraliska och politiska problem. Många, inte minst blandsocialdemokraterna, känner sig kluvna och delade i denna fråga. Det finns en stor folklig opiriion som är representeradbilvis i samtliga partier Den är naturligtvis starkt representerad i departier som helt tar avstånd från denna hantering, men den är även starktrepresenterad inom socialdemokratin. Det är fråga om en stor opinion, somformerar sig i fredsrörelser men också deltar i politiska partier och som villha ett stopp för svensk vapenexport. Socialdemokraterna försöker tygla representanter för dennaslora opinion inom del egna partiet genom att driva kravet på en myckelrestriktiv svensk hållning när det gäller vapenexport. Man säger att det ärförbjudet, och sedan gör man en massa undantag. Frågan blir då: Hur löser vialla dessa svåra gränsdragningsproblem?Vad gör vi när undantagen inte räcker till? Jo, vi myglar, vi luras, vihemligstämplar Precis så har det gått lill. Jag har efler i fredsrörelsen haft möjlighel atl granska de hemliga dokumenten kring dessa frågoreftersom jag är suppleant i konstitulionsulskottel. Det har om något bekräftatde farhågor jag hade om hur hela denna hantering med vapenexporten går lill.Det är fråga om buntar av papper där det slår "Bäste broder". Delhandlar inte om någonting annat än hur vi skall kunna sälja så mycket vapen sommöjligt och under sådana former all ingen kommer på oss. Representanter från framför allt de borgerliga partiernamen även från socialdemokraterna säger att allt är bra och alt eri politiskmajoritet stödjer den lagstiftning vi har . går det emellertidsnett, och då beklagar man detta. Jag tror att både och centernsföreträdare talade om atl del ibland går snett. Man lägger då pannan i djupa veck och frågar: Vad är detsom går snett? Jo, det är vid tillfällen då sådana saker som inte skulle kommafram i offentligheten ändå kommer fram. Det är när fredsrörelsen börjar anmälavapenindustrin för illegal export. Det är när en rad vapenaffärer plötsligtbörjar nystas upp och t.ex. KU börjar granska detta och utfrågningar börjarkomma till stånd. Då visar det sig alt det visst har gått snett. Men del äririte del fakturii att mari har begått olagligheter och oegenlligheter som ärdel som har gått srielt, utan del är först när offentlighetens ljus sätts pådessa affärer som man säger alt det har gått snett. Så länge ingen känner tilldet, gär det alltså inte snett. Då kan vi fortsätta alt sälja vapnen. Det är enligt min mening mycket bra att denna granskninghar kommit till stånd. Jag tror alt det finns väldigt myckel mer att rota i. Vimenar från vpk;s sida alt utskottet kunde ha varit mycket kraftigare i sin kritikpå flera punkter Jag tänkte beröra en del av de reservationer som vpk stårbakom innan jag slutgiltigt går in i en diskussion med om varfördel inte nu skall bli någon prickning av den här affären.