prot · GD09135 · 1989-12-31 00:00:00 — Kammaren övergick till att debattera avsnittet Vägväsende. AnL 30 (): Vägnätet är utan tvivel stommen i landetskommunikationer Det är så att säga det blodomloppssystem som fint förgrenatförser kroppen/landet med näring och liv. Att inte sköta detta ådersystem ärsom att låta delar av människokroppen förtvina. Sedan en lång följd av år är det vad som håller på att skei . Väganslagen har realt sett minskat, när de i stället borde ha ökat.Trafik av olika slag har nämligen ökat kontinuerligt. Inte minst gäller detnäringslivets transporter Lagerhantering är dyr och tidsödande.Speditionsföretag och andra försöker därför minimera lagerhållningen.Just-in-time-systemet är svaret dels på ett tryck på näringarna att sänkakostnaderna för att kunna hålla konkurrenskraftiga priser, dels på köparnasallt bestämdare krav pä snabba och säkra transporter Vi är beroende av vägar -och industrin är beroende av vägar Den svenska industrin har ett betydandetransporthandikapp på grund av den spridda lokaliseringen och vårt periferaläge i förhållande till de stora leverantörs- och exportmarknaderna. Detsvenska näringslivets konkurrensmöjligheter är en förutsättning för vårvälfärd. Detta betonade också kommunikationsministern för en liten stundsedan. Även om järnvägssystemet byggs ut och förbättras - och detskall ju ske nu - så är en del av godsbefordran inte lämpad förjärnvägstransporter. Dels gäller det de korta sträckorna , dels kandet gälla överföring av gods till flygfrakt. Och även i sådana sammanhang därflera omlastningar försenar och fördyrar är godsbefordran per långtradare attföredra. För transporter av skogsvirke, och för alla de hushåll somtrots allt inte befinner sig i anslutning till enbart stora leder, är ofta deenskilda vägarna av enorm betydelse. Om man menar någonting med sin slogan HelaSverige skall leva, så borde man ställa upp på de moderata kraven om mer pengarinte bara till enskilda vägar utan också till statskommunvägar, till länstrafikanläggningaroch till drift och underhåll av det statliga vägnätet. Den mest effektiva regionalpolitiska satsningen är ensatsning på kommunikationer Sammantaget har moderata samlingspartietföreslagit ett 2 miljarder högre anslag än regeringen, varav 1,5 miljardertill vägnätet. Eftersom kommunerna nu i större utsträckning skall varaväghållare i tätort - det är en omläggning av ansvaret som pågår - är det heltoacceptabelt att, som regeringen föreslår i proposifionen, kräva att kommunernaskall klara vägarna på anslag som är mycket mindre än tidigare och som skullemedge endast ett ca 40-procenfigt bidrag. Utskottet har på denna punktkorrigerat regeringen och föreslår att besluta dels att ett högreanslag skall utgå, dels att tidigare gällande 60-procentiga bidragsandel skallgälla. Utskottet föreslår också ett anslag till enskilda vägar som med 100milj. överstiger vad regeringen föreslagit. Vi har i flera är framhållit att det behövs ytterligareoch nya finansieringsformer när det gäller vägnätet. Regeringen ställer sigockså positiv till nä- ringslivsmedverkan,leasing, lånefinansiering m.m. Emellerfid tror vi att detta innebär endastbegränsade finansieringsmöjligheter Det är inte en framkomlig väg, om vägnätetsstandard skall kunna upprätthållas och om de utbyggnader som är alldelesnödvändiga för bl.a. näringslivets behov skall kunna göras. Mer av till statenfrån bilisterna inlevererade medel borde användas till vägnätet. Förnärvarande betalar bilisterna 30 miljarder till statskassan, medan endast ca 9miljarder går ut till vägnätet. prioritering av angelägna projektborde dessutom i större utsträckning inriktas på lönsammare projekt. Enligt vägverketsegna uppgifter är endast ungefär hälften av det statliga vägnätetföretagsekonomiskt lönsam. Till de lönsamma och angelägna projekten hörmotorvägssystemet. E 6-an är den kanske mest olycksdrabbade vägen i ,som den är hårt belastad av angelägna näringstransporter Standardenär mycket ojämn över vägens hela utsträckning, vilket givetvis leder tillryckig trafikrytm. Flera av sträckorna är synnerligen trafikfarliga - kurvigaoch skymda sträckor på grund av topografins utformning. Trafikintensitetensojämnhet över året och dessutom över dygnet är ytterligare problem. E 6 är ettur både trafik- och lönsamhetssynpunkt angeläget objekt. Den s.k. motorvägstriangeln har stor betydelse förvaruförsörjningen i hela . En uträtning och förbättring av de trestora vägar som bildar denna triangel kan innebära att liv sparas och också atttid sparas för enskilda och företag. Vissa sträckor är bäde trafikfarliga ochmiljöfarliga, detta senare på grund av att trafiken på sina håll går genomtätorter Jag vill också nämna behovet av kringfartsleder ochförbifarter, kanske främst i anslutning till huvudstaden. E 4-an, som går sälångt in i att byggnader och skulpturer förstörs av bilavgaserna,behöver avlastning. Finns avlastande kringfartsleder kommer dessa att föredrasframför en led som trasslar sig delvis inom tättrafikerad stadsmiljö. I frågaom vissa kringfartsleder, t.ex. Österleden i , är det inte pengar somfattas. Det är politiskt mod. Här finns hos näringslivet en beredvillighet attfinansiera och bygga leden mot att avgift får tas ut. Vissa klart avgränsade,nya projekt, som Österleden, är enligt vår uppfattning lämpliga föravgiftsuttag. Däremot, herr talman, är det helt förkastligt att som nudiskuteras införa bilavgifter - eller vad det nu blir - för att folk skall fåanvända och köra inom ett område där det har varit helt avgiftsfritt.Det påstås att centrala delar skall skyddas från ytterligarebelastning av biltrafik, och därför diskuteras en avgift eller en skatt somskall belasta bilägarna i länet. Om det blir en skatt slår den jämnt utanhänsyn fill hur mycket bilägaren kör inom staden. När skatten väl är betaldspelar det ju ingen roll om man kör extra mycket. Denna avgift eller skatt kommer därför inte att få någonsom helst miljöeffekt utan blir endast ytterligare en pålaga, ytterligare ettsätt att pungslå bilister, bilister som dessutom är invånare i länoch därigenom drabbas orättvist av extrapålagor i form av ,investeringsskatt, fastighetsskatt och höga levnadskostnader över huvud taget. Den vanlige invånaren i drabbas. Som vi harhört tidigare i debatten finns det faktiskt väldigt många pendlare i Stockholmslän, och de pendlarna pendlar både kollektivt och med bil. Men vägar, herrtalman. behövs också förbusstrafik, för kollektivtrafik. 1 en reservation har vi från moderat sidaföreslagit ett ökat anslag till länstrafiken, vilket skulle kunna innebära enförbättring av kollektivtrafiken i länen. Vikräver från moderat håll att en fast andel av till staten inleverade skattemedelåterförs till regionerna. Det är nödvändigt att man lokalt och regionaltlångsiktigt kan överblicka sina planerings- och genomförandemöjligheter Detär också, med hänsyn till de behov av förbättringar och investeringar somfinns, nödvändigt att får redskap för att fullgöra det som ju helasamhället önskar Det är helt enkelt nödvändigt med ett system som gör detmöjligt för att överblicka medelsfillgängen framåt och utifråndetta planera för underhåll och byggande. Detär också enligt vår mening önskvärt att det finns ett samband mellan nyttjandetav vägarna och de avgifter man betalar samt mellan vad bilisterna totaltbetalar in och vad de får ut i form av goda vägar En del av de skatter ochavgifter som betalas till staten borde kunna gå direkt till , ochdetta, liksom även andra tillkommande finansieringsformer skulle, om degenomförs, leda till ett förslag om att ombildas till affärsverk. Dettaföreslås av oss i en motion och en reservation till betänkandet. Vivänder oss med skärpa mot ett införande av automafisk hastighetsövervakning.Stora integritetsproblem uppstår vid bildregistrering, och i samband med detföreslagna s.k. ägaransvaret kommer ytterligare problem att uppstå. Skall t.ex.angivelsepUkt finnas? Inget land i världen tillämpar ett sådant ägaransvar,inte heller de som har automafisk hasfighetskontroll. Jag vill påminna om attrikspolisstyrelsen avrått från automatisk hastighetsövervakning. Iförhållande till regeringsförslaget innebär trafikutskottets förslag på flerapunkter klara förbättringar Det gäller som nämnts anslag och bidragsnivå tillstatskommunvägar Det gäller också anslagets storlek i fråga om enskilda vägar Ävenregeringens förslag om en fond på 5 miljarder för infrastruktursatsningar blevunderkänt av utskottet. Det visade sig, vilket vi även påpekade från moderathåll, att det varken var klart varifrån pengarna skulle tas, hur de skulleanvändas, vem som skulle fatta beslut om utnyttjandet av medlen eller hur deskulle placeras och administreras. Utskottets majoritet avvisar förslaget om enfond men anmodar regeringen att återkomma med ett mer genomarbetat förslag ochett anslag. Från moderata samlingspartiet menar vi att om det visar sig att 5miljarder kan frigöras för infrastrukturinvesteringar, bör dessa anvisas överbudgeten på ordinarie anslag. I vart fall, herr talman, avser vi avvakta vadutskottets begäran till regeringen kan leda till. Jag yrkar bifall till och kommer att begära rösträkning påreservationerna 15 och 34. I övrigt står givetvis moderata samlingspartietbakom även övriga reservationer frän vårt parti, men vi kommer inte att begäravotering pä dessa. 31 (); Att människor och gods kan färdas effektivt och snabbt mellan olikalandsdelar är närmast en självklarhet i en välfärdsstat och även en förutsättningför en fortsatt positiv utveckling och tillväxt. De moderna synsätten vadgäller materialhantering och lagerhållning, system medsista-mi-nuten-leveranser, osv. ställer stora krav på snabba och säkratransporter. utgör trafik och transporter en av det modernasamhällets största källor till miljöförstöring. Vi får inte glömma att bilen är en av deuppfinningar som betytt mest för enskilda människors frihet. Bilen ger flexibilitet,den löser en mängd problem, den spar tid. Den är ofta det enda realisfiskafärdmedlet för våra resor i arbetet och . Bilen är alltså mycketmångsidig. Det är således inte underligt att personbilen står för den alltövervägande delen av persontransportarbetet i . Även med omfattandesfimulanser och de kvalitativa förbättringar som är nödvändiga när det gällerkollektivtrafiken kommer personbilen också att utgöra ettväsentligt inslag i trafikbilden. Personbilarna orsakar även genom sitt antal de störstautsläppen från trafiken; det är också en sanning. Men då uppstår naturligtvisfrågan; Skall detta miljöproblem åtgärdas genom att man renar bilen ochstimulerar till alternativ där det kan vara och bli lönsamt? Eller skall dettamiljöproblem tacklas genom förbud, inskränkningar, regleringar, genom att manmedvetet blundar för investeringsbehov i vägarna och hävdar, att förmiljövänlig trafik behövs inga motorvägar och inga kringfartsleder? Här går enskarp gräns mellan liberal politik och icke liberal politik, draperad ivänsterkläder- i klarspråk en politik företrädd av kommunister ochmiljöpartister Vi som politiska företrädare har ett ansvar för att byggaoch underhålla ett vägnät av god standard. Men ytterst har också varjetrafikant ett personligt ansvar för bilens användning och dess påverkan påmiljön. Jag vill, herr talman, här ta upp också den ovanligaåtgärden att i en reservation argumentera emot en motion som dess värre intevunnit gehör och inte heller har fått stöd av en majoritet i utskottet. Dennaargumentation kan inte få stå oemotsagd, allra helst som det somvänsterpartiet, med sina kommunister, och påstår i dettasammanhang i sak är fel. Det är nämligen så att kringfartsleder förbi såväl störrestäder som mindre orter ökar effektiviteten i trafikföringen. Det är samtidigten god miljöinvestering. Säkerheten för främst oskyddade trafikanterförbättras avsevärt. Det kraftiga buller som uppkommer i tätorter i och medreflekterande ljud och i samband med ständiga accelerationer, kan avskärmas ochminskas genom väginvesteringar i kringfartsleder Utsläppen minskar därför attfordon som kan framföras i jämn hastighet förorenar väsentligt mindre än fordonsom står stilla och framförs med ryckig fart. Även bränsleförbrukningen minskari allmänhet vid jämn fart. Vägar med från trafiksäkerhetssynpunkt bra kvalitet pchvägar som är dimensionerade för den aktuella trafikmängden - förhoppningsvisfår vi också råd med den prognosficerade trafikmängden - innebär enmöjlighet till en jämn hastighet för trafiken. Jämn hastighet innebär inte nödvändigtvis en höghastighet, Däremot leder vägar som är underdimensionerade, medm.å.nga hinder och upprepade hastighetsnedsättningar för att tillgodosetrafiksäkerheten, fill en ojämn trafikrytm. 1989/90:135 7 juni1990 Denojämna trafikrytmen leder fill fler skadliga utsläpp, ökad energiförbrukningoch störande buller. Att avstå från att bygga bra vägar i syfte att hindratrafiken är att skapa ökad irritation och minskad framkomlighet. 1 praktikeninnebär det - och det vet de flesta människor - att miljön försämras. Tilldetta kommer ökade kostnader för transporter, vilket är en mycket viktigfaktor, minskad samhällsekonomisk effektivitet, som är ytterligare en mycketviktig faktor, och ökade trafikskador I stället måste slutsatsen självfalletbli; bra vägar är bra för miljön, och dåliga vägar är dåliga för miljön. Jag vill med detta sombakgrund yrka bifall till reservationerna 15 och 43. Jag vill i detta sammanhang nämna det faktum att handikappades möjligheteratt färdas i trafiken måste tillgodoses i en trafikpolitik som fyller kravenatt låta alla människor kunna färdas såväl pä fritiden som till och från detarbete de har eller kan skaffa. Det är en självklarhet att handikappade i såstor utsträckning som möjligt skall kunna utnyttja trafikmedlen. Men det finnsbetydande hinder för detta. Riksdagenantog en lag om handikappanpassning i trafiken. I samband med dettauttalade att anpassningen borde genomföras under en tioårsperiod.Men har inte mycket hänt för att öka tillgängligheten i trafikenför de handikappade. Det är därför motiverat att yrka bifall till reservationnr 35. Jagvill slutligen också notera en sak som vi i nöjt oss medatt ta upp i ett särskilt yttrande, men det är en faktor som är värd att ta uppi det sammanhang som har med vägar och trafiksäkerhet att göra. Det handlar omden automatiska hastighetsövervakning som pågår, som med rätta utsätts fören hårdhänt granskning i massmedia och som delvis är föremål för en upprörddebatt bland allmänheten. Föratt komma till rätta med hasfighetsöverträdelser är det ur både trafiksäkerhetssynpunktoch miljösynpunkt viktigt att också beivra de överträdelser som sker Vi hävdaratt automatiserad hastighetsövervakning ökar sannolikheten för att upptäckahastighetsöverträdélser. Därav skulle man kunna dra den slutsatsen att det ärbra att automatisera hastighetsövervakningen. Men vi måste naturligtvis urallmän resursförbrukningssynpunkt ställa kravet att dennahastighetsövervakning, som innebär investeringar, koncentreras fill sträckorsom är särskilt olycksdrabbade, där miljön är särskild drabbad eller fillsträckor där det är särskilt viktigt att överträdelser av hastighetsbestämmelsernafaktiskt beivras. Mendet sätt på vilket systemen för automatisk hastighetsövervakning nu ärutformade - med slumpvis uppsatta apparater litet här och där runt om i landet- uppfyller inte de kriterier vi ställer Dessutom kommer detta enligt våruppfattning i konflikt med rättssäkerhets- och integritetsintressen. Dennuvarande utformningen är inte fill fyllest. Vikrävde från sida att noggranna utredningar skulle göras frånbörjan, dvs. innan försöksverksamheten startade. har regeringen låtitförsöksverksamheten starta, och rättssäkerhets- och integritetsfrågorna prövasvid själva försöket. Detta är enligt vår uppfattning mycket betänkligt. Jagvill särskilt noga poängtera detta i det här sammanhanget. Jag noterar att kammaren har en stor arbetsbelastning, vilket gör attvi av formella skäl avser att inte belasta kammaren med att full- följaövriga reservationer - förutom de tre som jag har yrkat bifall till här och desom senare kommer att yrka bifall fill - med någon votering.Folkpartiet står självfallet bakom också de ståndpunkter vi gett uttryck för idessa övriga av oss undertecknade reservationer 32 (): Som jag konstaterade i föregåendedebattomgång är resurserna till drift, underhåll och byggande av vägaralldeles för små. I den situation som råder, med knappa ekonomiska resursertror jag det är viktigt att i första hand använda de tillgängliga medlen tillatt upprätthålla de nuvarande vägarnas tekniska standard samt att återförakraftigt förslitna delar av vägnätet till en godtagbar standard. Det gällermed andra ord att i första hand slå vakt om redan investerat vägkapital. Det är angeläget att den svenska trafikpolitiken, särskiltvägpolifiken, bygger på en realistisk uppfattning om bilens betydelse ochfunktion i vårt samhälle. av allt persontransportarbete sker medbil. Denna andel varierar kraftigt mellan olika regioner i landet. Andelenvarierar också kraftigt mellan olika typer av ändamål med resandet. I stora delar av vårt land är bil det enda realistiskaalternativet för att man skall kunna ta sig till och från arbetet, liksom föratt nå dagligvaruhandel, sjukvård, kultur- och fritidsutbud. Det är bara därresandeunderlaget är någorlunda stort som det finns möjlighet att erbjudakollektivtrafik på acceptabla ekonomiska villkor. Även för ochsläktbesök, kanske framför allt för barnfamijer, kommer bilen att spela enframträdande roll . Biltrafikens omfattning är till stor del en följd av densamhällsplanering som har bedrivits under och som bl.a.medfört att avstånden mellan bostad, arbete och service hela fiden ökat. Det ärangeläget att den framtida samhällsplaneringen får en annan inriktning. Det ärockså viktigt att miljökraven på bilarna successivt skärps. En mycket betydande del av det statligavägnätet består av grusvägar Det är framför allt länsvägnätet som saknarbeläggning. Hela 3 av sammanlagt 8 länsvägar saknar beläggning. För utvecklingen av glesbygden spelar vägstandarden enavgörande roll. En kraftfull satsning på upprustning av vägnätet genom attbelägga grusvägarna och förstärka deras bärighet är därför en angelägenregionalpolitisk satsning. Det är också ett lämpligt sätt att i konkrethandling visa att statsmakterna tagit intryck av skallleva, som drivits . Det finns också viktiga näringspolitiska skäl att göra enkraftfull satsning på upprustning av grusvägarna. Dessa vägar har t.ex. ofta betydelse för skogsindustrin. Denna är en av våra i särklass främstaexportnäringar och tillför oss handelsintäkter på i storleksordningen50 miljarder kronor Jag var för egen del i för ett par veckorsedan och tittade på vägar och talade med åkare som i första hand arbetade medvirkestransporter. Det var ingen uppmuntrande syn. 1989/90:135 7 juni1990 ternorrland var stängt förtung trafik - samfidigt som virket skall ut ur skogen. Detta är fallet trotsatt det har varit en ovanligt skonsam vinter Detär därför av nationellt ekonomiskt intresse att de delar av landets infrastruktursom utgör en betydande förutsättning för verksamheten i skogsnäringen har engod standard. Det är i och för sig inte bara för skogsbruket som vägarna spelaren stor roll. Lantbruket är på liknande sätt beroende av transporter på dessavägar Förflera områden i vårt land som har växande betydelse, t.ex. som mål försemester- och rekreationsresor, spelar också dessa vägar en viktig roll. Det ärangeläget att dessa regioners möjhgheter att utveckla ny sysselsättning,exempelvis genom utbyggd turism, inte hämmas av låg vägstandard. Centernhar därför krävt ett tioårsprogram för upprustning och beläggning av grusvägar,och vi anslår i vårt budgetalternativ för det ändamålet fördet kommande budgetåret. De enskilda vägarna utgör landets i särklass längsta vägnät. Det är enmycket viktig del av det integrerade vägnätet. En mycket stor del av allatransporter börjar eller slutar just på enskilda vägar Det finns inom vägverketplaner på att föra över delar av det som är allmänt vägnät till enskildväghållning. Statsbidragentill de enskilda vägarna har under ett stort antal år varit för knapptfilltagna, vilket har inneburit att ett stort antal enskilda vägar som i ochför sig uppfyller kraven för att få statsbidrag inte har kunnat ta sig in istatsbidragssystemet. har fått gå ut till de enskilda väghållaresom är inne i systemet och avisera att bidragsprocenten kommer att sänkas. Detär därför glädjande att en majoritet i utskottet har lyckats enas om att ökaanslaget till driften av enskilda vägar med 100 milj.kr Det är bara att beklagaatt socialdemokraterna har reserverat sig på den punkten. Höjningenmed 100 milj.kr innebär att den aviserade sänkningen av statsbidragsprocenteninte behöver genomföras. Det innebär också att de flesta av de enskilda vägarsom uppfyller kraven också kan tas in i statsbidragssystemet. Vidare finns det s.k. LTA-anslaget, dvs. anslag till länstrafikanläggningarFrån sida har vi hävdat att denna anslagskonstruktion inteär särskilt bra. Vi tycker att man i stället direkt på den centrala polifiskanivån skall dela upp anslaget på ett antal underanslag. Det handlar omlänsvägar, länsjärnvägar, statskommunvägar, kollektivtrafikanläggningar,miljövänliga trafikmedel och cykelleder är det viktiga centralapolitiska frågeställningar huruvida resurser skall styras t.ex. tilllänsjärnvägar Den möjligheten avhänder vi oss från sida med denanslagskonstruktion som finns. Det är därför som vi fråncenterns sida har dels krav på en annan anslagskonstruktion, dels krav påytterligare resurser till olika delområden, framför allt till länsjärnvägar,kollektivtrafikanläggningar och till övriga miljövänliga trafikmedel. Samtligaoppositionspartier har på denna anslagspost olika yrkanden på hur mycket medelsom skall anvisas över det s.k. LTA-anslaget. Vi får väl se i den votering somföljer om det går att finna en minsta gemensamma näm- naremellan oppositionspartierna för att åtminstone åstadkomma någon förbättring. Avslutningsvis vill jag säga några få ord omriksvägarna. Det finns redovisat ett stort uppdämt behov av att komma i kappmed eftersläpande underhåll och också nyinvestera i nya vägsträckningar, t.ex.att förlägga de stora riksvägarna utanför tätorter. Med nuvarandeanslagsnivåer, och även om de höjs litet grand, kommer det att ta någothundratal år innan behoven kan tillgodses. Även om det går att för vissa objektfinna andra finansieringsformer - som vi har talat om tidigare - torde ändåinte alla de önskvärda projekten kunna genomföras. Jag tror därför att det ärviktigt att i stället satsa pä att försöka uppgradera det nuvarandevägsystemet, stora delar av de nuvarande riksvägarna, genom att t.ex. anläggastigningsfiler, trafiksäkrare korsningar och särskilda omkörningssträckor Pä såsätt kan standarden höjas på de vägar som redan finns så att de kan användas -eftersom det kommer att ta så innan nyanläggningarna kan ske. 1 detta avsnitt i trafikutskottets betänkandevill jag yrka bifall till reservationerna 27, 28 och 36. AnL 33VIOLA (): Det finns en fråga som ingen av de treföregående talarna har berört. Om denna debatt är sig lik kommer inte hellerOlle Östrand att beröra denna fråga. Det gäller de problem som sammanhänger medatt biltrafiken ständigt har ökat, inte bara i utan även i resten avEuropa. Det är en sådan enorm trafikökning att t.o.m. den miljöansvarige inomEG, enligt en kort artikel i , fruktar att dessa problemkommer att leda fram till fullständigt kaos. Trots att detta förhållande råder, reser de flesta av ersom har talat inga invändningar mot att prognoserna för tiden fram till år 2000ser ännu värre ut. Tala om låt-gå-politik, ! Jag anklagar inteframför allt , för ni vill ju satsa på järnvägar så att bilismen även pådet sättet kan minskas. Men er övriga anklagar jag för att inte med ett endakonkret förslag visa att ni anser att bilismen måste minska. Ni tar inteställning för detta. Tvärtom har ni t.o.m. i debatten pläderat för entillväxt som har att göra med just biltillväxten.