prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Däremot har vi sett ganska mycket av samarbete mellansocialdemokrater och moderater när det gäller att inte vidta några kraftfullaåtgärder för att förbättra miljön, l.ex. för att minska utsläppen av kväve,klor, fosfor, kvicksilver och annat. Det har sagts många vackra ord i den här debatten -ord, fraseroch uttryck som många av oss nästan till fullo kan ställa upp på. Del handlarom hur det slår till med miljön, inte bara i utan i hela världen. Delhandlar också om en vilja till kamp för en bättre miljö. Det är glädjande insikten nu är så spridd. Mensamtidigt talas det från många håll om en tröghet, att det går så sakta och atlvi socialdemokrater inte vill någonting. sade atl vi harbeslutat om en omställning av samhället i miljövänlig riktning på våren 1988.Det är alldeles riktigt, men det är väl litet mycket begärt att man skallställa om samhället ? Vi fattade ju faktiskt beslut omatt det på fyra viktiga områden måste bli en annan tingens ordning: trafik,energi, jordbruk och avfall. Varje tänkande människa måste väl inse att enomställning som har så långtgående betydelse - och som naturUgtvis måste ske -inle kan ske . Inte kan vi ställa om energisystemet såsnabbt. Och inte kan vi ställa om jordbruket så att det heh plötsligt blirmiljövänligt - eller trafiken, där vi har byggt fast oss i investeringar somdel måste ta tid atl komma ur. Men1988 fattade vi de avgörande besluten på en mängd oUka områden, ochdet blev inledningen både till en ny syn hos många av politikerna i dennakammare och till ett arbete mot en annan tingens ordning. I samband medmiljöpropositionens behandling här i kammaren hade vi en intensiv debatl om dehär sakerna. , , tog vi ytteriigare beslut beträffandehavsmiljön med anledning av algblomning och säldöd. Som många mycket riktigthar påpekat, får vi anledning att återkomma till de frågorna , då enutvärdering av aktionsplanen mot havsföroreningarna skall behandlas. Därutöver sitter det enparlamentarisk kommitté, som skall utreda hur de olika lagar som gällermiljöskydd skall bli effektivare i arbetet för en bättre miljö. Taletom alt vi sitter still på våra bakar och att del inte händer någonting skallman allt ta med en nypa salt. Alladessa aktiviteter som de facto är på gång har föranlett delar av utskottetlill en överenskommelse om en viss reslriktivilet i fråga om yrkanden ochreservationer. Därför kommer jag - i varje fall i mitt första inlägg - bara attberöra de större, övergripande frågorna. ISverige är vi stolla över våra glittrande sjöar och vattendrag, våra vackrastränder och blåa innanhav. Som det har sagts förut, är vattnet en förutsättningför livet. Del är en del av vår välfärd. Därför är del självfallet viktigt attskapa en sådan politik all våra vatten inte förgiftas. Vi har också en långtradition av debatt på detta område från 30-talel, då man började inse attgiftiga industriutsläpp orsakade massdöd av fisk, fram till 60- och 70-lalensbegynnande insatser på vallenvårdens område. Den traditionen fortsätter, ochdet ansvar som politiker från alla partier känner har inspirerat en mängdmotioner i frågan. Trotsvår överenskommelse om restriktivitet i fråga om reservationer, finns det över30 - större och mindre. Ireservation 1 följer reservanterna upp ett antal motioner som föreslår enövergripande plan mot föroreningar i sjöar. Majoriteten avvisar detta medmotiveringen alt man först behöver samla kunskap för atl kunna göra en sådanplan. Jag delar uppfattning atl denna kunskap inte finns samlad , och så länge vi inle har den kan vi inle göra upp någon plan. Reservation3 vill ha ett program mol havsföroreningarna. Reservation 4 tar upp Kattegattspecifikt. Närriksdagen fattade det stora miljöpolitiska beslutet för ett och ell halvt årsedan, redovisades en lång rad åtgärder för att begränsa utsläppen av de mestmiljöfarliga ämnena. Åtgärderna skulle följas upp, och man skulle forska om denmarina miljön samt fortsätta det internationella arbetet för att minskaföroreningarna i våra angränsande hav. Efter detta har miljöavgiftsutredningenlillsatls, som har lagt fram ell delbetänkande. Vi har också beslutat omomfattande åtgärder för att minska jordbrukels negativa inverkan på vår miljö. Alltdelta tillsammans är en betydelsefull början på en varaktig omläggning avsamhället i miljövänlig riktning. Fortsatta steg kan tas när naturvårdsverkelsreviderade plan mot havsföroreningar behandlas. Denna plan kommer atlpresenteras . Därför anser vi att det inle finnsnågon anledning atl la ställning till de specifika krav som framförs, ochdärför yrkar jag avslag på reservationerna 2-6. Ireservationerna 7 och 8 tas behovet av ytterligare våtmarker upp. Vi harnaturligtvis ingenting principiellt emot delta, men vi menar atl de åtgärdersom behövs redan är vidtagna, så atl kraven har lillgodosetts. Delta redovisassom sagt i betänkandet. Somvanligt, skulle jag vilja säga, tas i ett stort antal reservationer de internationellaförhållandens upp. I utskottet hade vi också en liten diskussion om hur detegentligen förhåller sig med de internationeUa frågorna. Hur aktiv är vårmiljöminister m.fl. ministrar, och vilken roll spelar ? 1989/90:36 30november 1990 finns förstås i samtligareservationer ett drag som går ut på atl det görs för litet av på dettaområde. Därför tycker jag att det är myckel bra alt det på nästan fem sidor ibetänkandet redovisas vad som görs. Del framgår också hur många och hur långtgående insatser som de facto bidrar med. Jag skall be att få göra ettaxplock bland insatserna. Delfinns någonting som heter Helsingforskonventionen. Den trädde i krafl 1980, ochden omfattar . Bälten och upp till Göleborg-Skagern.Konventionen behandlar framför allt föroreningar från landbaserade källor,långväga transport av luftföroreningar samt sjöfarts- och bekämpningsfrågorDumpning är förbjuden inom området. Vid en konferens kom man överens omatt utsläppen för vissa viktiga ämnesgrupper skall reduceras med föreår 1995. De skilda staterna förväntas redovisa sina nationella planer motluftföroreningar kommande år. Detfinns också någonting som heter som trädde i kraft . Denomfattar och Nordoslatianlen och avser utsläpp från landbaseradekällor. Man arbetar särskilt med farliga substanser, l.ex. kadmium, kvicksilveroch vissa stabila och miljöfarliga organiska ämnen samt stabila oljor ochföroreningar av petroleumkaraklär. För delta finns det rekommendationer ombegränsningar i utsläppen. Vidarefinns del någonting som heter Oslokonventionen. Den kom till stånd ochomfattar samma geografiska område som , men behandlar frågorsom har med dumpning och förbränning lill havs atl göra. Del gäller särskiltvissa ämnen, t.ex. klorerade organiska ämnen, can-cerframkaUande, kadmium ochkvicksilver. Såhar vi , som hölls på ministernivå 1987. Här spelade Sverigeen aktiv roll. Man kom överens om alt utsläpp av kadmium och kvicksilver skallbegränsas . Utsläppen av arsenik, koppar,krom, bly, nickel och zink skall begränsas så långl möjligt, utsläppen avnärsalter likaså. får avfall inte dumpas i utom iundantagsfall. Förbränningen till havs skall minska och helt upphöra föreutgången av 1994. Ennordisk miljökonvention undertecknades 1974. Den syftar till all söka likställaden nationella lagstiftningen. Jag vet alt man så sent som denna månaddiskuterade ålgärdsplanen mol föroreningar av den miljön. Det gjorde manpå i samband med Nordiska rådels möle. Förutomdessa formella avtal träffas det bilaterala avtal. Det finns sådana avtalmellan och , mellan och och mellan ochFinland. Dessutom finns det en konvention som heter IMO-kon-venlionen och somreglerar oljeutsläpp från fartyg. Jagvill därför påslå atl talet om all vi är inaktiva, atl det inte har vidtagitsåtgärder eller att det inle görs någonting just nu inte är sant. Det görsväldigt myckel. Vår miljöminister är myckel aktiv under sina resor lill andra länderoch till andra länders regeringar. Somframhållits här har utskottet dessutom gjort ell tillkännagivandeangående insatser i de svensk-norska haven. Iflera reservationer las den vikliga frågan om utsläpp av klorerade organiskaföroreningar upp. När vi behandlade frågan i samband med den sloramiljöpolitiska debatten beslutade vi om åtgärder för atl nivån på utsläppen skulle uppgåtill högst klor per lon massa. Åtgärderna skall vara vidtagna senast1991. Målet är alt utsläppen helst skall elimineras. Del är möjligt allambitionerna kan sällas högre, men vi väntar på besked från den myndighet somär vårt handläggande verktyg beträffande sådana här saker, nämligen naturvårdsverket.När kommer med sitt förslag till ny åtgärdsplan mothavsföroreningar, finns det ell underlag för alt ta ställning lill den slutligaavvecklingstakten. Därför yrkar jag avslag påreservationerna 18-20. Iflera reservationer las kvävereduktionen vid kommunala reningsverk upp. Vårttidigare beslut går ut på följande. När det gäller kustområden som är särskiltpåverkade skall reduktionen uppgå till , och när det gällerövriga kuslavsnilt skall en reduktion på ske . Naturvårdsverkelsåtgärdsprogram kan komma all visa en högre ambition, men låt oss avvaktaplanen. Jag yrkar avslag påreservationerna 26-28. Dethär var, herr talman, en ganska tråkig redovisning för sakernas tillstånd, menibland är det nödvändigt att göra en sådan här översikt för att så att sägabevisa all det faktiskt pågår verksamhel, även om som samtliga motioner utomen har blivit avstyrkt. Socialdemokraterna upplever all problemet i detta fallär atl delar av oppositionen ofta av, skulle jag vilja säga, populistiska skälalltid vill gå litet längre, alltid vill ge lilet mer och alltid villtidigarelägga litet mer. Jag tror inle, herr talman, att den typen av förslagoch debatt gagnar saken. Iövrigi yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtiiga reservationer. (vpk)replik: sade inledningsvis alt man ju inte kan förvänta sigatl man på ell och elt halvt år skall kunna ändra ett samhälle. Eftersom vibeslutade , kan man inte se så mycket . Sedan nämnde honenergipolitiken som exempel. Enligt min mening var det ett illa valt exempel,för är det någonslans där man tydligt ser hur bristfälliga politiska beslutförsenar utvecklingen är det på energipolitikens område. Här har regeringspartielsoförmåga att fatta beslut, styra och tala om vad som skall hända klart visals. MargaretaWinberg talade om den tråkiga debattstilen som går ut på all alla slår sig förbröstet och försöker placera sig några procent högre än andra föratl visa sig bäst i miljöfrågan. Jag kan hålla med om alt det är en tråkigdebatt, och jag tror också alt det är den sortens debatl som bidrar tillpolitikerförakl. Därför var del synd atl inte berörde vissaav de frågor som jag tog upp i mitt inledningsanförande, t.ex. detta atl vikanske borde ägna oss mer ål all diskutera och utvärdera våra tidigare beslut.Problemen när del gäller miljön har myckel att göra med vårt samhällesgrundläggande strukturer och all vi ännu inte har kommit åt dessa problem. Vidiskuterar fortfarande alltför mycket om reduktion av effekterna av utsläpp. Närdet gäller våtmarker måste jag säga alt förvånade mig med allsäga alt det som föreslås i motionerna och det som det finns reservationerfill förmån för redan har beaktats. Men då var del konstigt att vi i utskottetinle kunde få en redovisning från - om del nu är så all manredan har gått igenom vilka våtmarker som kan restaureras. Jag tycker atlMargareta skall visa var genomgången finns, så atl vi andra kan få tadel av den. talade också om del internationellaarbetet och redovisade en lång rad olika samarbetsorgan och konventioner somhanterar de internationella frågorna. Man kan ju få intrycket att MargaretaWinberg och de andra socialdemokraterna är nöjda med det internationella arbetesom pågår. Jag skulle vilja fråga: Delar inle uppfattningenatt del måste finnas brister i det internationella arbetet, eftersom del är såsvårt alt mäta resultatet och eftersom arbetet är så litet handlingsinriklal?Eller är ni verkligen nöjda med det sätt på vilket del internationella arbetetpå miljöområdet bedrivs . () repUk: Nog kom vi överens om, , atlstor restriktivitet skulle råda i fråga om reservationer. följdeockså denna överenskommelse, som jag påpekade inledningsvis. Men nog är MargaretaWinberg litet väl restriktiv med att kommentera t.ex. reservation 4, när honbara talar om vad rubriken är, kort och gott Kallegalt. Inle med elt ord förklarar varförregeringen inte kan tänka sig som ett miljöskyddsområde. via naturvårdsenhet i , hur lägel är, vad detberor på och vilka åtgärder som kan vidtas. I stället för svar på frågornakommer det långa haranger om innehållet i internationella överenskommelser.Men hur skaU det nu gå till all förverkliga dessa? frågar man sig. Åtgärden kanju inle vara att stoppa in långa uppräkningar i internationell konvenlionstexleller atl resa världen kring. Det räddar inte miljön. När vi i oppositionenlägger fram konkreta förslag om hur det hela skall förverkligas, kommer baraett kort avfärdande om atl avvakta. Nej, fortfarande klarar inte av altsvara på de alltmer besvärliga frågorna, t,ex. dem jag ställde inledningsvis imitt första anförande. Ge en liten mellanlägesrapporl om hur långl regeringensarbete kommit med alt följa beslut att verka för enNordsjökommission! Del kanske inle är så hängivet arbete när allt kommeromkring. Eller hur, ? Eller hur är del med någon annan av de ömma tår som liktmaskrosor sprungit fram ur den spräckta parliloffeln? Hur stor är miljösegern iIdefjorden, lång fördröjning av reningsåtgärderna, när partietsseger i uteblev? Under della anförande överlogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. MARIANNESAMUELSSON (mp) replik: Inte var anförandespeciellt övertygande i fråga om vad socialdemokratin vill på miljösidan. alldeles oerhört förskrämdvar hennes uttalande all först måste man ha kunskap, innan man kan upprätta enplan. ställer gärna upp med den kunskapen, om inlesocialdemokraterna ännu har fått lillräckUga insikter om miljöproblemen. Jagär säker på att vi skulle kunna göra en plan som verkligen innehåller deåtgärder som behövs för all rädda miljön. Ärdel kunskapen ni saknar, då kan vi komma med den, för den anser vi oss ha.Däremot anser vi oss inle ha majoriteten med oss när det gäller att fattabeslut. 1och för sig tycker jag all del är väldigl bra all vår regering jobbar med attfå till stånd internationella konventioner, men tyvärr är de ofta alldeles försvaga för atl över huvud taget kunna åstadkomma vad som behövs av radikalmiljöpolitik här hemma. Jag sitter själv i , och jag var med närrådet antog miljöprogram och havsmiljöprogram. Jag håller helt och fullt medGreenpeace, som säger atl del nordiska miljösamarbetet har nått botten. Man kominte fram med någonting som skulle kunna klara havsmiljöproblematiken. Detfanns inte en enda åtgärd i dél programmet som skulle förbättra den situationsom råder. Sådet håller inle atl säga alt man genom internationeUa konventioner kan räddavår miljö på hemmaplan. Vill man inte göra mer än de konventionerna, då blirjag verkligt oroad och känner atl vi måste trycka på ännu hårdare på alla hålloch kanter för alt driva miljöfrågorna framåt. Det som sker stämmer ju inle ettenda skvatt med vad vi har fått höra i regeringsförklaringar om att miljönskall sältas främst. Miljönsätts inte främst i de här konventionerna. De tar hänsyn till lokalaförutsättningar, sysselsättning och annal som man anser vara viktigare. Det äralltid den lägsta ambitionsnivån som gäller när man skriver konventionerna. Såjag förväntar mig fakliskl atl man på regeringshåll gör mer för miljön än delMargareta här presenterar. 1989/90:36 30november 1990 () replik: började med att framhålla att vi har sagt mångavackra ord. Hon medgav också all kampen har lett till en bredare insikt ommiljön och hur viktigt det är att kunskapen är spridd. Dåvill jag fråga: Vad är det som gjort att man ändå i dagens samhälle har börjatdiskutera miljöfrågorna mycket tydUgare? År det på grund av atl oppositionenför en populistisk debatt, månntro? Vad hade hänt, , om vivackert hade suttit tysta och lyssnat? Jag tycker att det är anmärkningsvärt idet här läget alt kalla våra myckel allvarhgt motiverade förslag ochreservationer för populistiska inlägg i debatten. Sådana påståenden vill jagklart ta avstånd ifrån. Delär klart alt det tar tid alt förändra en miljöpolitik, men man måste för attbli trovärdig ändå bestämt visa en färdriktning, Vissl togs del elt övergripandemiljöbeslut , som jag har förstått del. Men jag reagerar precis påsamma sätt som gör. Det är verkligen allvarligt att någon kantycka alt regeringen lever upp lill talet om en övergripande omläggning bådenär det gäller energipolitiken och när det gäller avfallspolitiken, som jaginte kan låta bli atl nämna och som var inne på. 1989/90:36 30 november1990 Energipolitikenhåller på att kantra precis åt fel håll. Regeringen saknar handlingskraft altvisa ål vilket håll den vill styra. Ifråga om avfallspolitiken börjar jag också lappa tålamodet. Vi har fått beskedom att skall få en proposition i de angelägna frågorna. Den blir uppskjuten gång efter annan. Havsmiljönhar diskuterat och också fattat beslut om. Jag vill ändå fråga omsocialdemokraterna verkligen är nöjda med atl i den stora frågan om havenhänvisa till och dess revidering av aktionsplanen. Man måsteväl ändå tala om inriktningen i aktionsplanen. Jagvill också ha svar på mina frågor om man anser all del är trovärdigt att vi hardel syslem som vi har när det gäller kloreringen av kylvallnel på Ringhalskärnkraftverk. Måste vi inte visa atl vi kan ställa krav totalt setl på vårindustri, inkl. våra egna verk? Ochnågon kommentar måste vi ändå få om dumpningen av oljan. Del finns förbud. Detär lätt atl hänvisa till alla internationella konventioner, men vad gäller de ipraktiken? ()replik: Först lill och även när det gällerenergipolitiken. Javisst, vi har fattal ell energipolitiskt beslut, och detbetyder all vi skall ställa om energipolitiken. Det har vi gjort för några årsedan, och vad vi väntar på är de utredningar som skall visa konsekvenserna avall vi avvecklar kärnkraften som vi fattal beslut om i den härkammaren. Vi är överens om all kärnkraften skall bort. Då skall vi ta näslasteg, och det sker . Sedankan jag hålla med atl vi inte är nöjda med det internationellaarbetet. Vore vi nöjda, skulle vi inte ha något motiv all arbeta vidare. Menlill samtliga som kritiserar oss när del gäller det internationella arbetetvill jag säga att när man arbetar över nationsgränserna är man inte ensam påspelplanen. Man har hela liden all göra med andra länder, andra stater. Dåmåste vi föra en debatt och en dialog. Kanni lala om för mig hur vi skulle gå "hårdare fram"? muelsson sade alt vi skulle göra andra saker, vi skulle gå hårdare fram. Vad skall vi göra då? Skall vi hota de andra länderna? Om ni inle gör som vi vill, så--- , Så vad då? Eller skall vi gå in och göra åtgärderna ål dem? AndersCastberger från ställer två frågor Den om Nordsjö-kommissionengäller också en sådan här internationell fråga. Regeringen har tagit kontaktmed andra länder. Men det är precis som när det gällde internationellaluftvårdsfonden för ell anlal år sedan - del är inle så stort intresse från deandra länderna. Hur skall vi hantera det då? Jag har en liknande fråga som denjag ställde alldeles . Vilka medel skall vi använda för alt tvinga de andraländerna alt gå med på del vill? Såvar del diskussionerna om och förre miljöminister. Man stodfaktiskt inför situationen att antingen göra en smärre förbällring , ellergöra en rejäl förbättring . På lång sikt måste jag nog tycka atl delär vettigare all göra den rejälare förbättringen som medför enväsentiig reduktion av utsläppen. Till del kan jag tilläggaatl del har i delta område, i Fredrikslad, invigts ett nytt reningsverkomfattande fem kommuner. Det har också gjorts en del andra saker, alldeles idagarna. Så hell nattsvart och hopplöst tycker jag ändå inte alt läget är. Tillmiljöpartiet vill jag säga; Vi måste naturiigtvis ha kunskap. Hur skulle detannars se ul om vi skulle följa era förslag? Ni säger all ni har kunskap. Menvem skall vi tro på? När det gäller klororganiska föreningar har folkpartietell förslag, elt annal, vpk ell och elt. Vem skall vi tropå? Var finns den sanna kunskapen? ANNIKAÅHNBERG (vpk) rephk: När det gäller energipolifiken tycker jag fortfarande del är ettutmärkt exempel på hur man tror att ord i sig kan förändra verkUgheten. Men delhandlar också om ifall man viU ändra energisystemen och energibalansen i vårtland, alt se till atl gynna de andra energislagen som inle är kärnkraft. Deträcker inte med all säga atl vi skall förändra energipolitiken och avvecklakärnkraften. Man måste också fatta de följdbeslul som behövs för attavvecklingen skall bli trovärdig och uppfattas som trovärdig av alla aktörer påenergimarknaden i vårt land. MargaretaWinberg måste hålla med om att del är uppenbarl alt den hittillsvarandeenergipolitiken inle har upplevts som trovärdig. Del är därför vi har problemeni dag med alla krafter som försöker atl få bort beslutet om avveckling. Sedanfrågar : Vad skall vi göra när det gäller internationelltmiljöarbete, som är bättre än dessa konventioner som hon har räknat upp? Delär väl bara alt läsa betänkandet och reservationerna. Förslaget om enräddningsplan för är ju elt sådanl alternativt sätt att agera,Kon-ventionsarbetel, som handlar om åtaganden från olika länder, är en sak. Delskall vi naturligtvis fortsätta med. Men vi behöver komplettera med ett merahandlingsinriklal arbete. Jag menar t,ex, all de 300 milj.kr. som är anslagnaför miljöbislånd till kan komma in i ell sådanl arbete. Då kan man på ettgenomtänkt sätt diskutera hur de pengarna skall användas för att komma tillstörst nytta för miljön på lång sikt. Problemetmed del internationella arbetet är ju ofta all del inle talas om någraekonomiska resurser. Och blir det sällan verklighet av de vackra orden. Menhär har vi chansen. Tyvärrär del så all det finns risk atl pengarna som skulle gå till miljöbiståndi stället går lill förelag som gör investeringar de kanske skulle gjort ändå,därför alt det ändå skulle ha lönat sig för dem atl göra dessa investeringar iÖsteuropa. Det är just därför del är så viktigt all ha det långsiktigamiljöperspektivet på delta biståndsarbete. 1989/90:36 30november 1990 ()rephk; MargaretaWinberg frågar om vi skall göra åtgärderna "åt dem" om vårainternationella grannar trilskas. Lål mig nämna ett exempel. har föreslagitell skuldbytesprogram när det gäller , atl 1989/90:36 30november 1990 solidariskt hjälpavarandra över gränserna. Dessutom kan vi göra det på elt konstruktivtfinansiellt sätt. Men vad sägersocialdemokraterna? De säger nej. Närdet gäUer är vi naturligtvis införslådda med att inte allaär med på galoppen. Men min fråga rör sig hela liden kring: Vad gör regeringen?Har regeringen inga uppslag? Kanskearbetet inte är så hängivet, som jag antydde förut. En svensk regering måsteväl söka nya lösningar och göra nya övertalningsförsök? Man kan väl inle baralämna frågorna så forl man möter litet motstånd. Nej,fru talman, skyller ifrån sig, än hit och än dit. Än skaU detväntas. Ån är det inte så fariigl. Än skulle minsann inte ens oppositionen haså mycket mera all komma med. Men del allvarliga är alt vi har en regering meden miljöminister som inte har mer all komma med, som nästan aldrig ligger påoffensiven utan nästan alllid på defensiven. Närdet gäller kvarstår faktum atl den avgångna socialdemokratiskanorska regeringen beslöt, trots tidigare löften till , att tillålafortsatta utsläpp i från cellulosafabriken efter somvar deadline. Åtgärderna skulle uppskjutas till 1993, och harinte haft något att invända mot detta löftesbrott, för det är vad det är. Detgår inle all rädda politik hur länge som helst. Del tror jag attMargareta också inser. Fortfarandesvarar hon inte på den fråga jag ställde inledningsvis om vad som är bäst förmiljön, att avslå eller bifalla förslagen bakom reservationerna.