prot · GD0972 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta kan visserligen anses vara historia, men det förtjänarändå att påpekas att vi i stort sett har varit eniga men att vpk har gått emotbåde då och , men från olika utgångspunkter I propositionen föreslås en del justeringar i ochkompletteringar av gällande lagstiftning, och jag tycker att det är bra på flera ställen i förslaget poängterar barnens rätt till kontinuitet ochstabilitet i sina relationer Jag har i elt par motioner varit kritisk mot förslaget påfyra punker. Jag tycker inte att flyttningsförbudet skall omprövas var tredjemånad, och jag tycker att personkretsen med anmälnings- ochuppgiftsskyldigheten är för snäv. Trots risken för att bli anklagad för attuppmuntra angiveri anser jag alt uppgifts- och anmälningsskyldigheten börutvidgas till atl avse också privata och kooperativa verksamheter som berörbarn och ungdomar Jag har vidare varit kritisk mot atl reglerna om vittnespliktinte korresponderar med reglerna om uppgiftsskyldighet samt mot alt man intehar löst frågan om barns talerätt. Beträffandeden första punkten har utskottet understrukit att det inte handlar omnågon formell prövning, och detta är bra. Beträffande de två följande punkternagör utskottet tillkännagivanden, och också del är mycket bra. När jag sedan kommer till frågan om barns talerätt kan jagtyvärr inte vara lika tillfredsställd. Enligt vad jag har kunnat utröna hardenna fråga varit föremål för kontinuerlig utredning . Bra förslagtill lösning har framlagts av utredningen om barnens rätt, ,och det rätta tillfället att ta upp frågan om talerätt i sociala mål hadevarit just i samband med denna proposition, som ju i övrigt siktar till attstärka barnens rätt. Min första motion om detta skrev jag i samband medsocialljänstproposi-tionen . I denna angavs atl del fanns problem pådelta område, men att tiden inte var mogen för någol förslag till lösning. Jagaccepterade då att vänta på en lösning, sedan jag hade förvissat mig om atldetta verkligen var en uppgift för utredningen om barnens rätt. delade min uppfattning attgällande regler var otillfredsställande och uttalade atl det rnåsteövervägas att införa en ordning som ger barnet en starkare ställning i målenligt LVU. Detta behövde dock utredas närmare, tyckte utskottet, och detförutsatte alt utredningen skulle behandla dessa frågor skyndsamt. har det gått ! Min kritik gäller i första handatt lösningen saknas i den nu aktuella propositionen. Men också utskottet, somulan atl blinka accepterar att vänta ytterligare, får ta åt sig. Visst,del finns en liten förstärkning, nämligen alt offentligt biträde kan förordnasäven i ärenden om flyttningsförbud, men vad hjälper detta, när del offentligabiträdet inte har rätt att agera! Risken är nu stor att man ytterligare skjuter en lösningav frågan framför sig med hänvisning till förändrade regler i vårdnadsmål samtlill ändringar i handläggningsordningen. Enligt min uppfattning måsle det härlösas , utan krumbukter. Kan någon här i kammaren utlova en snabb hantering? Vård i vissa fall av barn och ungdomar AnL 19GUDRUN (vpk) replik; Jag har inte begärt ordet för att utlova ensådan snabb hantering som begärde. Det kan jag inte göra,åtminstone inte ensam såsom majoritetsförhållandena ser ut. Jag tänkte barasnabbt kommen-lera vpk;s historia vad gäller behandlingen av LVU. Jag har intehunnit eller ens haft en lanke på att gå tillbaka till de historiska källornaför att se vad vi sade 1980. Om det var så som säger - och del ärtroligt, för hon verkar mycket påläsl och engagerad i frågan -, kan jag välbara gratulera oss inom vpk till alt vi har utvecklats i vår humana samhällssynoch intar den ståndpunkt som vi har 20 (): Jag har i den här debatten hört ideligenförklara att det här är fråga om en repressiv lag. som skärper tvånget. Jagdelar inte den uppfattningen. Jag skulle vilja ställa några frågor till GudrunSchyman; Om enfemåring slås gul och blå, år det då fel att man från samhällets sida Vård i vissa fall av barn och ungdomar Är del bättre atl man ingriper tidigare eller alt man ingripersenare? Om en tioåring missbrukas sexuellt i hemmet, är det dårepression att man försöker ingripa från samhällets sida? Är del i så fallbättre att man ingriper tidigare eller att man ingriper senare? Om en 15-åring håller på att fastna i narkotikamissbruk,är del repression att man ingriper från samhällets sida? Är det i så fallbättre att man ingriper tidigare eller att man ingriper senare? Jag skulle vilja ställa en fråga till; Vad exakt är det idelta lagförslag som innebär ett skärpt tvång? Såvitt jag har kunnat se är deten förändring som hänger upp hela sin retorik på, och det är i den paragraf som handlar om förutsättningarna för all bereda vård övergårfrån begreppet "fara" till begreppet "påtaglig risk förskada". Det är hela den förändring som har lett till de här tiradernafrän om ökad repression och skärpt tvång. Jag vill fråga GudrunSchyman; Är det någol annat i lagen som har föranlett de eruptioner av känslorsom vi har mötts av här i kammaren ? AnL 21GUDRUN (vpk); Det är tydligen provocerande när man uttryckersig känslofullt. Jag kan inte låta bli att göra del. skäl till delta ärnaturligtvis alt jag är socialarbetare. Jag har arbetat på socialbyråi . innan jag kom till arbetadejag just med ärenden som handlar om barn som far illa. Det kan gälla sexuelltutnyttjande, psykisk misshandel och liknande. Del berör mig mycket. Jag harstor erfarenhet av hur det ser ut på fältet och vad det är som fattas. Jag var chef för individ- och behandlingsavdelningen iVärmdö kommun innan jag började i . Där hade jag god överblick ocksåöver svårigheterna atl prioritera mellan ärendena. Jag såg mycket tydligtvilka ärenden som man inte hann med, vilka ärenden som hamnade i byrålådan fastdet inte alls var meningen, vilka felprioriteringar man var tvungen att göraute på en socialbyrå. Delta har upprört mig länge, och del upprör migfortfarande. Denna skärpning av lagstiftningen är ett exempel på ettrepressivt länkande som fanns i den gamla barnavårdslagen och som senare togsbort. Jag menar faktiskt att det är en skärpning. Det som självtar upp innebär en skärpning, ävenså del stegvisa sättet att skruva åt tummarnagenom atl säga; "Gör ni inte så blir det ännu värre", osv. Jag kan intese att det finns något motiv för delta i dagens verklighet. Jag kan dock se altdet finns motiv för att vidta en hel mängd andra åtgärder för atl vi skallkunna ta bra hand om barn och ungdomar. Jag har tjatat om delta i alla minainlägg, dvs. Vi är överens om, tror jag - det gäller både utskottet ochdem som vi har frågat - alt man på ett mycket tidigt stadium kan se vilka ungarsom är i riskzonen och vad det är som behöver göras. Ja, inte är dettvångsingripanden i det lägel utan stöd av olika slag till både barn ochföräldrar Den rädda av förhållanden som räknade upp ärnaturligtvis den typ av missförhållanden som går att åtgärda med nuvarandelagstiftning. Det råder ingel tvivel om det. Jag har arbetat med samtliga typerav ärenden som Da- nielTarschys har räknat upp här Mitt problem har inte varit att tillämpa lagstiftningen.Mitt problem har varit att jag har kommit in alldeles . Jag har intehaft tillräckligt med tid att arbeta med den utredning som har gjorts, och delhar inte funnits någol bra atl erbjuda för vare sig barn eller föräldrar idenna situation. Där är problemet. Men vi åtgärdar detta inte . Vi har istället gjort ett tillkännagivande till regeringen om en skärpning på alladessa områden. Om den skärpningen och uppryckningen kommer till stånd, DanielTarschys, behöver vi inte en skärpning av lagstiftningen. Jag är övertygad omdet. Vård i vissa fall av barn och ungdomar AnL 22 (): Det är synd atl jag skulle behöva avbrytadetta intressanta meningsutbyte. Jag hade hoppals att i sitt anförandeskulle utlova en snabb hantering av frågan om barns talerätt. Han är ju ändåutskottets ordförande. Den här frågan har som jag sadeutretts . Jag väckte ingen motion under den allmänna motionstiden iår eftersom det redan låg en motion förbehandling. Den är nu avslagen. Kan jagfå utskottets löfte om att utskottet nästa gång jag väcker en motion omfrågan, om den då inte redan är löst genom ett regeringsförslag, omedelbartfattar beslut i ärendet? AnL23 (); Jag kan inte ge något svar på den fråga som . Till vill jag säga följande. Vi är överensi utskottet om att det finns stora brister i resurserna, tid, kraft, platseroch vårdmöjligheter för barn och unga som har starkt behov av samhällets insatserPå den punkten gör utskottet till regeringen ett viktigt tillkännagivande, somvi räknar med skall följas av handling från regeringens sida snabbt ochresolut. har det också blivit en debatt om lagens utformning.Det är den som med stor kraft har angripit . Jag ställdefrågan; Vad är det som får alt säga att lagen blir merrepressiv? Det har då visat sig atl det är en enda förändring i en paragraf sominnebär att begreppet "fara" som grundläggande förutsättning för attbereda vård överges och ersätts med "påtaglig risk för skada". Detbehövs faktiskt ett mikroskop för atl hitta en skillnad mellan dessa begrepp.Visserligen hävdas i propositionen att det utgör en förändring som innebär atlman kan ingripa tidigare, men skillnaden är ytterst begränsad. Jag tror måste ha hjälp med uttolkningen av propositionen för att ens hitta dennalilla skillnad. Hela den retorik som utvecklar här om ökattvång och ökad repression vilar på svag och bräcklig grund. Det lät i GudrunSchymans senaste anförande som om vi var överens om att det är bra med tidigaingripanden. Man skall inte skjuta upp åtgärder när de kan vidtas tidigare istället för . Då är det väl orimligt att basera ett angrepp påmajoriteten i utskottet på denna enda förändring i lagen. var även inne på frågan om det s.k.mellanlvånget. Det förändras inte i denna lag. På den punkten är den nya LVUprecis likadant Vård i vissa fall av barn och ungdomar utformadsom den gamla. är sedan gammalt fientligt inställd lill dennaprincip. Vad innebär då mellanlvånget? Det innebär att socialnämnden, närdetär fara för alt någon skall fastna i ett olämpligt beleende, har möjligheteratt föreskriva atl den unge skall hålla regelbunden kontakt med en särskiltutsedd kontaktperson eller att den unge skall delta i behandling i öppnaformer inom . Vad är det för strunt att man inte skulle kunnavidta sådana åtgärder? År det repression, är del antihumant tvång? Jag tyckeratt del är fullkomligt rimliga åtgärder, som är utomordentligt värdefulla förall just förhindra atl allvarligare problem uppstår Vpk;s språkbruk är altkalla detta för en tumskruv. Jag tycker att det är avsevärt rimligare att kalladetta för förebyggande åtgärder som kan sättas in för att förhindra attallvarligare problem uppstår på elt senare stadium. Måste vi inte alla samlaoss för att se till att just de tidiga och förebyggande insatserna får merresurser, så att vi slipper ta lill de tvångsåtgärder som kan komma fill ståndpå ett senare stadium? Jag håller helt med - jag tror atl det var honsom sade del - om att detta är en lag som vi antar men som vi hoppas skallbehöva tillämpas så litet som möjligt. AnL 24 (vpk); Jag tvingas naturligtvis att åseatl denna lag antas. Jag är överens med om atl ha enförhoppning om att den skall tillämpas så litet som möjligt. Jag har fortfarande inte fått något svar på hur denverklighet ser ut som motiverar denna lagändring, som för mig, och som det slåri propositionen, innebär en skärpning så till vida att man kan göra tidigareingripanden. Då handlar det om tidigare tvångsingripanden. Det är alldeles riktigt när DanielTarschys säger att jag sedan gammalt är emot tvångsingripanden. Det är jag, ochvpk är det. Vi tycker alt de strider emot den humana människosynen. Vi ärmedvetna om att de behövs, men . I dagens verklighet, i densituation som råder ute i kommuner och landsting , behövs i första handinte tidigare tvångsingripanden utan förebyggande arbete och tidiga reaktionerMen man behöver inte tidiga tvångsingripanden. Del är inte där det brister. brister det i det förebyggande arbetet, i det tidiga samarbetet mellanskola, daghem och polis. Vi har talat om detta tidigare, så jag behöver intestå här och tjata mera. Det brister hos personalen, det brister i kompetens, iutbildning, i möjligheter atl utvecklas. Lönerna är låga, ochpersonalomsättningen är stor Alla de saker som vi har gått igenom och somvi är överens om i utskottet utgör de verkliga bristerna. Där vill vi i vpk altdet skall vidtas åtgärder. När dessa problem är åtgärdade behövs det inte enskärpt lagstiftning. Jag tycker att detta är mycket enkelt. 25DANIEL TARSCHYS (fp); Vi skall inte förlänga den här debatten, menlät mig säga ytterligare en sak. Den blåslagna 5-åringen, den 10-åriga sexuelltutnyttjade flickan och 15-åringen, som riskerar atl fastna i narkotikamissbruk,måsle förstås hjälpas och inte sä sent som möjligt. AnL 26 (vpk): Om detta, herr talman, är vi helt överens.Hur vi skall bära oss åt för att åstadkomma delta är vi däremot inte överensom. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under8 §.) Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1989/90:UU9Nordiskt samarbete (redog. 1989/90:4). 27 (): Utvecklingen i vår egen världsdel, ,går med svindlande hastighet. För bara satt president ifängelse och väntade på rättegång. För bara elt par månader sedan varCeausescu fortfarande vid makten. öppnades Berlinmuren.Nu rivs den. Om 1989 går till historien som de folkliga revolternas är,så blir 1990 valens. går till val och sedan följer val iland efter land i . Ett nytt håller på att växa fram, ett därockså och måste finna sin roll och ta sitt ansvar Ett särskiltansvar har vi naturligtvis för att stödja den fredliga frigörelsen ochomdaningen i våra nära grannländer, i länderna kring . föreslog min partiordförande ibrev till presidenten i , , all man tillextrasessionen i och till sessionen i skulle inbjudarepresentanter för folkfronterna i de tre baltiska republikerna som gästerDetta förslag avvisades tyvärr av presidiet. höll sedan ett tal i Helsingfors.Därefter har följt diverse diskussioner och turer Som situationen nu tycksvara, har presidium beslutat alt en delegation skall företa enresa lill och där träffa parlamentariker från Högsta och kanskeockså . Om det senare råder osäkerhet. Jag tycker herr talman, att har trasslattill det ordentligt för sig. Det hade varit rakt och enkelt att anamma CarlBildts förslag att inbjuda företrädare för de baltiska folkfronterna som gästertill en session med . Del finns ingenting i Nordiska rådetsstatuter som förhindrar en sådan inbjudan. Och del är inte för sent . Efter valen i de baltiska republikerna är det naturligtatt bjuda in representanter för de folkvalda parlamenten. har man, menar jag, alldeles i onödan hamnat i ettkomplicerat läggspel, som ger uttryck för bristande handlingskraft ochbristande stöd till de baltiska folken. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation5, som är fogad lill utrikesutskoltets betänkande 9. Prot.1989/90:72 Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kam- Nordiskt samarbete 8 (); Ett fungerande samarbete över landsgränser ärangeläget för handeln, för miljön, för näringslivet och för inte minstgränsbor, för att nu nämna några områden. Det är också vikfigt att elt sådantsamarbete inom sker både med uthållighet och med kraft. Jag har i och även i Nordiskpress tagit upp till behandling frågor som rör detta och anfört attgrundläggande element för det nordiska samarbetet och den nordiskasamhörigheten är ett nordiskt medborgarskap, nordbors rättigheter Vid 1980-talels början koncentrerades intresset inomNordiska ministerrådet i hög grad på den vikande nordiska samhandeln och andraekonomiska frågor Den enskilde individens svårigheter vid flyttning eller resalämnades i stort sett därhän. Som en reaktion mot denna alltför ensidiga ekonomiskainriktning av det nordiska samarbetet fördes inom våren 1982fram idén om ett nordiskt medborgarskap. Begreppet nordiskt medborgarskap avsågde hinder av olika slag som flyttande nordbor möter före flyttningen, undersjälva resan, vid ankomsten till grannlandet och vid återflyttningen. I striktjuridisk mening syftade inte begreppet nordiskt medborgarskap vare sig tillbildandet av en nordisk förbundsstat eller till att vi skulle få ett pass somdet stod "nordbo" på. Del var helt enkelt fråga om atl tillerkänna denordbor som bor i ett annat land i än i hemlandet samma rättigheter sominflyttningslandets egna medborgare. Dessatankar var i och för sig inte nya. Den store danske samarbelsentu- siasten,Hans Hedtoft, hade redan vid rådets session i 1 varit inne pa liknande tankegångar Under 1950-taletkunde också inhöstas flerastora framgångar Nämnas kan överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad1954, konventionen om social trygghet 1955 och etablerandet av som enterritoriell passunion 1957. Långt mer än 1 miljon flyttningar har ägtrum de nordiska länderna emellan. bor nära 250000 nordbor i ett annatnordiskt land utan att ha förvärvat medborgarskap i inflyttningslandet. Det äralltså en stor grupp människor som grundtankarna bakom det nordiskamedborgarskapet gäller betänketid och till synes stor våndatillsatte så en utredning, som senare avlämnade ettbetänkande om nordbors rättigheter Denna publikation var utomordentligtdetaljrik och beskrev hinder - små som stora - som möter nordbor vid flyttningmellan länderna. Men den vanlige flyttarens problem hade helt kommit iskymundan. Vad rådet hade bett om var en rättighetsförteckning - ettslags Codex Nordieus - men man fick i stället en hinderskatalog. Därutöver harockså utarbetats informationsmaterial i form av broschyrer. Del finnsförvisso många hinder i det nordiska umgänget. enkla ochbanala att man blir överraskad över att de existerar Men ibland 30 blir man också förargad. Jag har avoch till nämnt några praktiska problem som jaghar aktualiserat i och/eller här i och som pockar påen snabb lösning. Dit hör att flygpriserna inom bör följa detfaktiska avståndet och inte påverkas av att en nationsgräns passeras. Förnärvarande är det mer än en och en halv gång så dyrt att flyga samma sträckamellan två nordiska länder som det är att flyga inom ett och samma land. SASsommarrabatter visar hur felaktigt uppbyggda de internordiska flygtaxorna är Andra exempel på problem är följande: En förälder som bori ett nordiskt land och arbetar i ett annat bör inte försättas i strykplats närdel gäller föräldrapenning. En tjänstebil bör utan vidare omgång kunna fåköras på ömse sidor om den svensk-norska gränsen. Importkvoter för t.ex.stråfoder omöjliggör gränshandeln mellan och Norge.Fritidsfastighet bör kunna innehas av en nordbo utan atl denne drabbas avskalterepressalier Dessa fem vardagsnära problem, som bara är några av många,visar att det återstår mycket av banala hinder för medborgarna i . Det ärdags att de högtidliga - och positiva - deklarationerna om att underlättanordbors villkor omsätts i konkret handling. Det är också viktigt att derättigheter och möjligheter som redan finns kan presenteras enkelt ochlättillgängligt. Till min glädje visar det sig att vid det föreståendemötet i finns det ett medlemsförslag som syftar lill altNordiska ministerrådet bör utarbeta ett handlingsprogram om "Nordborsrättigheter". .Med ett strukturerat handlingsprogram skulle det fortsattaarbetet med nordbors rättigheter få en tydligare politisk profil. har den här frågan aktualiserats i riksdagen.Under sin tid här motionerade t.ex. förre vice talman vidupprepade tillfällen angående en nordisk ombudsman. Han gav redan i en motionför exempel på vad en nordisk ombudsman skulle kunna ha föruppgifter: information om allemansrätten och om regler av olika slag som rörbilförsäkring och trafiklagstifining, information och hjälp med bidragsbestämmelser,pensioner, avdragsbestämmelser, osv. Utskottet har avstyrkt de mofioner som väckts under fleraår, men som jag antytt har nu tagit upp frågan. Den motionrörande en nordisk ombudsman som behandlas i dagens betänkande får som svarjust hänvisning till att Nordiska rådels presidium, i nära samarbete medministerrådet, skall utreda frågan. Eventuellt förslag i saken skall behandlasvid ordinarie session Det är glädjande att kunnakonstatera att frågan om en nordisk ombudsman går mot sin lösning. har ministerrådet presenterat en ny rapport omnordbors rättigheter, en uppföljning av den förra. Det är ett i och för sigbra men avgränsat material, som kan vara till praktisk nytta vid flyttningmellan de nordiska länderna. Rapporten innehåller också på de olika delområdenauppgifter om gällande ordning inom EG. Det ligger nära till hands att uppfatta situationen som omman nu kör in på någol slags "Europaspår" och att EG-intresset taröverhanden över det nordiska i detta sammanhang. Min förhoppning är att det enainte får sättas mot det andra. Del är synpunkter som jag och pekat på i en motion till årets riksdag, väckt . Vad somfortfarande saknas är en politisk viljeyttring, ett politiskt ställ- ningslagandetill frågan om nordbors rättigheter Det är min förhoppning alt ministerrådetkommer att ställa sig positivt till den rekommendation som rådet med allsäkerhet kommer att anta i om ett handlingsprogram rörande nordborsrättigheter Ett sådant handlingsprogram skulle också kunna utgöra ett led imarkeringen av "den nordiska modellen" inför kontakterna med EG. I en motion, U2, föreslår och i kontakt med övriga medlemsländer i bör verka föratt folkfronterna i de baltiska unionsrepublikerna , ochLitauen inbjuds via speciell kallelse inför möten. Utskottethar avstyrkt den motionen, och i reservation 5 sägs att förslagen i motionenändå kan anses ligga väl i linje med önskan atl få utöka kontakternamed nära grannländer som inte är medlemmar i rådet och alt i bör verka för att folkfronterna i de baltiska republikerna får nära ochaktiva kontakter, t.ex. vara med vid sessionerna inom . Oavsett formerna, herr talman, bör man ändå överväga atlnä fram till en nära och aktiv samverkan. Jag tror att del är viktigt. Jag trordessutom att medborgarna också i vårt land menar att det är riktigt med ensådan färdriktning. Jag vill här i särskilt understryka betydelsenav att uttalanden, rekommendationer och beslut på nordiskt plan - ja. även påinternationellt plan - inte stannar kvar där, så att säga blir hängande iluften, utan att de följs upp nationellt och får den uppbackning på hemmaplansom är nödvändig. Här har vi av och till försummat mycket. Vi har inte gåttfrån den höglid-liga deklarationen till den aktiva handlingen. Här har, menarjag, herr talman, både riksdag och regering ett tungt och stort ansvar AnL 29KARIN SÖDER (c): Det är både viktigt och riktigt att vi en dagnär vi egentligen skulle ha haft en utrikespolitisk debatt diskuterar detnordiska samarbetet. är det ju ingen utrikespolitisk debatt, men därmed hardet nordiska samarbetet så att säga fått en egen höjdpunkt. Del visar ocksåtalarlistan, som är ovanligt lång i förhållande till tidigare debatters. Det nordiska samarbetet är också en form avinternationellt samarbete. består ju av fem suveräna stater som medbevarad självbestämmanderätt under åtskilliga decennier har kommit allt närmarevarandra. Utan överstatliga direktiv har länderna harmoniserat sin lagstiftningoch sitt samhällsbygge i en för omvärlden imponerande omfattning. I hög grad har vi också valt atl tillsammans föra Nordenstalan i omvärlden. Del kan ses som symboliskt att vi har en debatt i riksdagenom nordiskt samarbete veckan före session. som politiskt och geografiskt begrepp är vida känt.Att våra länder dessutom har ställt upp social rättvisa, respekten förindividen och solidariteten med omvärlden, för att nämna några områden, sommål för sin samhällsutveckling uppmärksammas ofta. Många länder inte minst idagens , söker i del nordiska samarbetet förebilder för sin förnyelse. Detnordiska samarbetet hade givetvis inte kunnat få den omfattning det