prot · GD0958 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:58 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. I § Svar på fråga 1989/90:353 om privata och kollektivabeslut har frågat mig varkollektivet skall göra halt i det framtida socialdemokratiska samhället. Ifrågan hänvisas till en artikel av mig i den socialdemokratiska idétidskriftenTiden som helt måste ha missuppfattat. Jag vill därföruppmana till en förnyad läsning av artikeln i fråga. Om efter denna läsning harsynpunkter att föra fram eller om hon, genom vetgiriga frågor, vill öka denegna kunskapen om socialdemokratisk ideologi är hon säkert välkommen att skrivaett inlägg i vår idétidskrift. Att inom ramen för frågeinstitutklara ut den politiska idédebatten torde inte låta sig göra. 2 (): Jag vill tacka statsministern för svaret, därhan hänvisar till en ideologisk tidskrift. Det är inte så värst många i Sverigesom läser sådana tidskrifter Det är en liten politisk elit som läser dem.Därför är det angeläget att statsministern kan svara på en fråga som är viktigför svenska folket, nämligen var gränsen för det enskilda ägandet går. Statsministerns exempel berör livsåskådning, politiskuppfattning, val av livspartner, middagsmaten och färgen på vardagsrumssoffan.Det är märkliga exempel. Det är mer intressant vilka exempel somstatsministern inte tar upp, t.ex. boendet. Man kan jämföra med , där man begränsar ägandet genom att säga att "demokratiskasocialister har aldrig eftersträvat att kollektivisera kläder, möbler ochhusgeråd". Boendet, som är vanligt folks största sparbössa, är nu sådyrt att av de småhus som byggs verkligen blir enskilt ägda.Pensionssparandet, hushållens näst största sparbössa, har också försämrats istrid med avgivet löfte. Sparandet har drivits ned till minus 5 %.Hushållens andel av aktieinnehavet har minskat från till drygt 20 %.Framtidens ekonomiska problem för vårt land skall lösas med nya kollektivafonder. 1 protokoll 1989/90:58 Prot.1989/90:58 faller som om socialdemokraternainte vill försvara det enskilda ägandet. 30 januari1990 Om äganderätten skall vara kvar,varför vill ni inte grundlagsfästa den? vill jag citera statsministern som ledning förhur det skall bli med var pa jragor framtida ägandet. 1 sinideologiska handbok och revolution uttalarhan; "Socialdemokrater är visst inte mindre för socialism än kommunisterFrågan handlar om på vilket sätt vi vill förverkliga det socialistiskasamhället. Däremot handlar det inte om vem som är mest socialistisk." Överläggningen var härmed avslutad. 2§ Svar på fråga 1989/90:385 om tvåtjänstemän i har frågat socialministern omhur framtiden ser ut för de svenska socialarbetarna i . Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. har två socialarbetare placerade i sedanår 1971. En av dem har status som svensk socialattaché. Båda avlönas avsocialstyrelsen. Arbetet i består i att aktivt söka uppmissbrukare och andra som riskerar att bli missbrukare, motivera dem att resahem och att ordna kontakterna i . Det är enligt min mening viktigaarbetsuppgifter och verksamheten bör därför fortsätta. Frågan om vem som skall vara huvudman för verksamheten hardock återkommande varit föremål för diskussion. 1 översynav uppgifter och inriktning ansågs att styrelsen inte bordesyssla med klientarbete och att andra lösningar borde prövas. Vid de fortsatta övervägandena i den här frågan har detemellertid framkommit starka skäl för att bör kvarstå somhuvudman för verksamheten. Jag för min del räknar med att styrelsen står kvarsom huvudman. Det pågår dock diskussioner om möjligheten att låta kommunsvara för fortbildning och praktisk handledning. En sådan lösning skulle delsverka avlastande på , dels knyta socialarbetarna närmare till enfungerande kommunalnarkomanvård. 4 (vpk); Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret. Jag ärglad över svaret, framför allt den passus där statsrådet säger att han för sindel räknar med att bör stå kvar som huvudman. fanns det en del oro kring den här frågan. Jagskrev därför en motion för att vara säker på att frågan inte skulle tappas borti den allmänna hanteringen. Motionen avslogs med hänvisning till den häröversynsutredningen och att skulle omorganiseras. I årets budgetproposition kunde jag inte finna att dessapengar var avsatta någonstans. Jag undrar därför; Var är pengarna? Detta gjordemig orolig, och jag försökte höra med dem som jobbar på i Köpenhamnmed Närjag ringde, visste de ingenting. Då är min nästa fråga: Varför vet Prot.1989/90:58 de ingenting? Jagforskade vidare i den här frågan och inte heller på visste [ [ Över huvud taget var det svårt att få tag på någon, eftersom P 1 8 det pågåren omorganisering och alla håller på att byta rum med varandra. Hur kommer detsig att man inte ens på vet någonting? När är rumsbytena klara,så att man kan få ett besked? Jag delar statsrådets uppfattning om att dettaär en mycket viktig verksamhet. Det är viktigt att , som harexpertkunskaper, står kvar som huvudman. Dessutom kommer fiertalet avklienterna från MeUansverige med tyngdpunkt på . Detfinns en rad skäl som talar för att just skall vara kvar somhuvudman. Jag kan tänka mig att en del praktiska frågor - handledningsfrågoro.d. - kan lösas tillsammans med kommun. Varför vet ingen någonting? Varför vet inte de som jobbarmed detta någonting? Varför finns det inga pengar avsatta i någon budget?Varför vet man ingenting på ? Det värsta är att inte heller statsrådet rättupp och ner kan svara på dessa frågor Jag var inte beredd på att utveckla hurdetta finns med i budgeten och hur det återspeglas i socialstyrelsenspersonalplanering. Jag kan försäkra att inriktningen på arbetetoch verksamheten är precis den som jag nu har sammanfattat, alltså att socialstyrelsenkvarstår som huvudman och att vi överväger att aktivera kommun i den praktiskasidan av verksamheten med handledning och fortbildning för att knyta dessasocialarbetare till svensk narkomanvård - någonting som vi tror är väldigtviktigt. I övrigt hoppas jag att beskedet att detta är en mycketviktig verksamhet och att situationen kräver att vi fortsätter att bedriva denskall vara tydligt nog för att skapa garantier för att så verkligen sker. 6 (vpk); Jag är väldigt belåten med det sakliga innehållet isvaret. Jag kan åta mig att genast ringa till de socialarbetare som jag harvarit i kontakt med och tala om för dem att de inte längre behöver känna sigoroliga. Jag konstaterar att ur detta kaos och denna förvirring träder det framen ordning som vi är överens om. Med detta är frågan klargjord. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1989/90:386 om tidigareläggning avförsvarsorder har frågat mig vad jag avseratt svara på dess begäran om beställningar av ammunition och pjäsersom 1* protokoll 1989/90:58 eliminerarvarslen till drygt 500 anställda och som gör att produktion kan säkerställasfram till nästa försvarsbeslut? Jag är väl medveten om de problem som uppstår vid eneventuell neddragning av verksamheten vid , inte minst för deanställda. Likaså innebär den uppkomna situationen att förutsättningarna förkris- och krigsproduktionsförmågan avseende framför allt ammunition förändras. Frågan ärangelägen och bereds inom . 8 (); Jag vill försttacka statsrådet för svaret. När nu har tvingats säga upp sitt avtal omammunition m.m. till försvaret har det uppstått ett, som jag ser det, mycketbekymmersamt läge. Vi riskerar att försätta oss i en ohållbar situation. Viöverlämnar våra möjligheter att få tillgång tiU ammunition m.m. till andraländers välvillighet. Statsrådet vet naturligtvis bättre än jag att detta är enomöjlig situation'. Ställs och inför ett krigsläge finns detinget annat land som skulle tillverka och sälja ammunition till oss. Har vi en gång gjort oss av med våra egna resurser på det härområdet får vi ställa våra pojkar vid fronten utan att de har något att skjutamed. Jag kan inte tro att regeringen skulle vilja ta på sig ansvaret för ensådan situation. Skulle den trots allt göra det, är jag övertygad om attsvenska folket inte skulle acceptera det. Det är inte någon försvarshemlighetatt vi är dåligt rustade när det gäller ammunition. En annan fråga som är viktig för försvaret ochförsvarsindustrin är hur det kommer att bli med haubitsen 5,5 F, som kallasfransyskan. Förbudet att skjuta med fransyskan består Såvitt jag vet har ingaundersökningar ännu givit något utlåtande. Man måste nog bestämma sig för attreparera pjäserna, byta ut vissa delar eller skrota pjäserna. 1 alla dessaalternativ är Boforsindustrin nödvändig, som jag ser det. Jag frågar statsrådet hur han ser sig kunna reparera ellerersätta fransyskan om måste släppa sin kompetens på materiel- ochammunitionssidan. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på frågorna 1989/90:381 och 384 om informationenom affären mellan och har frågat mig om jag anser att informationen omden s.k. /AB-affären har skötts på ett tillfredsställandesätt och om det är acceptabelt att företagsöverlåtelser får gå till på dettasätt när staten är så djupt involverad. har frågat mig om en fullständig informationi saken kommer att lämnas till och när den proposition som ärnödvändig för att avtalet skall kunna genomföras kommer till . Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Denpreliminära överenskommelse som träffats mellan staten, och ProcordiaAB har offentliggjorts i en kommuniké . Påsamma sätt som andra erbjudanden på svensk aktiemarknad kommer fullständigtprospekt att tillställas berörda aktieägare, så snart detta färdigställts,vilket beräknas bU . Avsikten är också att uppgiftermotsvarande dem som finns i prospektet skall tillställas ledamötersom underlag inför ett ställningstagande till beslut orn bl.a. statens framtidaägarandel i . Proposition i frågan avses föreläggas islutet av mars. Informationeni detta ärende avviker inte från vad som är regel på svensk aktiemarknad. 1prospektet måste enligt de rekommendationer som gäller för emissionsprospektingå ett bokslut som inte är äldre än måste därföravvakta sitt årsbokslut för , vilket beräknas föreUgga i mitten avmars, för att därefter ge ut prospektet. Det är därför inte möjligt att utgeprospektet . Det är således helt normalt att affärersom offentliggörs nära ett årsskifte inte följs av ett prospekt förrän i slutetav mars. 1989/90:58 30januari 1990 Anf.10 HANS (); Jag skall börja med att tacka industriministern för svaret. Jag hadeförutsett att skulle gömma sig bakom formella skäl, så det var inteoväntat. Jag hade ändå hoppats att han skulle ha modet att ta ställning i dennafråga, även om det kanske inte är sä populärt hos och skullekunna känna sig oroad av det. Detär skillnad på prospekt och information, enligt min uppfattning. Särskilt iden här affären, där det har funnits så oerhört många rykten och insinuationer,tycker jag att en information från bolaget hade varit i sin ordning. Det har ialla fall gått över , och man har endast fått information genommassmedia. , företrädare, var ganska mycket i fartennär det här förekom i pressen från början. Dethar t.ex. gått många rykten om insideraffärer. Jag har fått en del kontaktersom lett till att jag började fundera på den här frågan. Det som fick mig atttill slut reagera var artikeln i den närstående tidningenAftonbladet, där det helt klart påstås att det har förekommit insideraffärer Lagenpekar visserligen på enskilda personer är dock faktiskt bådestyrelseordförande i och koncernchef i . En närmare kopplingmellan de två företagen kan man inte tänka sig. Kommer industriministern attta något initiativ i denna fråga? Man har haft många funderingar kring hurdetta gör skada hos intemationeUa aktieplacerare i , och på andraställen. De små aktieplacerarna i har man tydligen ingen större omtankeom. Jag har fått flera brev, där man har sagt sig vara orolig. Jag har t.ex.fått ett brev sedan det blev känt att jag har ställt den här frågan där detstår; "Det gläder mig att vi små aktieägare mot och staten fårstöd." Tycker inte industriministern att staten skall känna sig ansvarig? Prot.1989/90:58 Anf. 11 (); 30 januari1990 Herr talman! Av industriministernssvar får jag veta vad jag redan har läst [ i näringsutskottetspropositionsförteckning, nämligen att den här propositio- var pajragor kommer . Det föranleder migatt göra några kommentarer och Denna affär innehöll en företagstransaktion som berörförköpsrätt, hem-budsplikt och en hel del andra centrala frågor kringaktieägande. Man undrar varför det var så bråttom med att gå ut med enpublicering av affären, som uppenbarligen var ofullständig. Vi måste nu väntatill mars innan vi får en fullständig information om affärens innehåll. Jagskulle vilja veta om industriministern, när man nu betraktar affären ibackspegeln, är nöjd med den situation som blev följden av publiceringen i decemberMan kan fråga sig om det verkligen var nödvändigt med den här"trumpetstöten" . Har industriministern någon uppfattningi frågan? Varför har inte information givits i saken? Varförinnehöll inte trumpetstöten information om centrala frågor som angår ochintresserar aktieägare och marknad? Att man måste avvakta bokslut,är det ett godtagbart skäl för att villkoren i denna aktietransaktion intepubliceras eller kungörs förrän i en proposition ? Procordiaskoncernbokslut som sådant har förhållandevis litet att göra med det slutligagenomförandet, som i det här sammanhanget betyder att skall inblandasgenom ett eftergivande av statens ägande. Jag vill bara konstatera att och Volvohar följt de regler som finns på den svenska aktiemarknaden när det gäller affärerav denna typ. Man har träffat en principöverenskommelse som skall följas avett prospekt. Ett prospekt kan inte göras förrän man har ett årsbokslut. I detprospektet kommer alla dedetaljer som berörs här att redovisas. Jag kan inte seatt det finns anledning att ställa andra krav på och i det härfallet än dem som ställs vid andra affärer på svensk aktiemarknad. Jag tyckersåledes att det finns anledning att vänta tills man kan ge svar på alla dessafrågor när prospektet föreligger Jag har inte sett att börsstyrelsen harreagerat på detta. När det gäller insiderfrågan gör bankinspektionen nu enutredning. Den kommer att offentliggöras när den blir klar Jag kan inte se attdetta på något sätt avviker från många andra stora affärer som har gjorts påsvensk arbetsmarknad. Staten har visserligen inte varit inblandad, men jagtycker att staten kan få bli behandlad på samma sätt som andra aktieägare. 13 HANS (): Som jag sade i mitt inledningsanförande anserindustriminis tern att vissa formella förutsättningar har uppfyllts. Jag nämnde t.ex. att de små aktieägarna är mycket oroliga. De hade ju kunnat få information utan att ha fått ett prospekt. Staten har ju formellt ett ansvar age rade ganska mycket i den här saken. Det är väl inte någon tillfäUighet att många små aktieägare känner sig oroade? Jag är inte ensam om denna upp- 6 fattning. Det är väl inte hellernågon tillfällighet att det skrivs så mycket om Det har t.o.m. gjorts jämförelser med Fermenta-afiären Prot.1989/90:58 där och var involverade. Den affären förstörde väl för- troendet för de små aktieägarna att agera pä börsen. ] Jag kanställa en annan fråga som ligger nära den tidigare. Tycker inte lan- P F 8 '' detsindustriminister att det är värdefullt att småspararna köper aktier i olikabolag och att ägandet sprids? Om man tycker så, måste man i rimUghetens namnförsöka skapa ett sådant förtroende i stället för tvärtom. 14 (): Jag tar gärna fasta på det industriministern sade,nämligen att Volvos och styrelser har följt alla bestämmelser Det ärsäkert så. De skulle väl inte ens en gång tänka sig att inte göra det. Men vitalar egentligen om huruvida regeringen har tagit de hänsyn som jag tycker regeringenskall ta gentemot och gentemot dem som har satsat pengar i destatliga företagen. Varför har inte regeringen kunnat ge en fullständiginformation om detta avtals villkor? Är det så att det inte varfärdigförhand-lat såvitt gällde statens roll och aktietransaktionensslutliga genomförande? Vad är det för svar vi väntade på? Industriministernsade att när man kunde ge svar på alla frågor skulle prospektet komma. Vad vardet för frågor som var oklara ? Jag kan bara upprepa att får lugna sig tillspropositionen kommer. Då kommer det att finnas svar på alla de frågor som hanhar Det är klart att det är bra att aktieägandet utvecklas ochatt vi får riskkapital till industrin, . Men jag tycker att det är enhelt annan fråga som inte har med denna sak att göra. 16 HANS (): Jag är precis av den motsatta uppfattningen. Ju fler litetosäkra, halvsmutsiga affärer som finns på aktiemarknaden, och det är ännu värrenär staten är inblandad, desto mer undergräver man förtroendet. Tänkerverkligen industriministern inte vidta några åtgärder för att komma till rättamed detta? 17 (); Eftersom jag måste vänta på svaren på frågorna till mars,vill jag först och främst konstatera att det fanns frågor som det inte fannssvar på . Jag vill veta vilka de frågorna var Är det så att avtalethar måst kompletteras efter , industriministern? Var det intefärdigförhandlat när man gick ut och kungjorde den stolta affären? pratar om smutsiga affärer Jag vet inte vad hanhar för grund för det. Det vore intressant att få höra vad det är som är smutsigtmed affären. Jag kan inte se något sådant. Jag tycker att det är litet oför- 1 * * protokoll 1989/90:58 1989/90:58 ståndigtatt här i riksdag grunda sina påståenden på massmediala ] ] Jag harsagt att det har träffats en principöverenskommelse, . Svar pa frågor . jj detaljer som skall ut fram tills Anf.19 HANS (): Jag grundar mina påståenden på massmediala uppgifter, eftersom detinte finns några andra uppgifter Det har dessutom talats om att man visste omatt det skulle bli stora ökningar av vinsterna i . Anklagelserna ominsideraffärerna skulle grundas på det. Jaghar här ett brev skrivet av på , adresserat till en avde oroliga små aktieägarna. Brevet är daterat . "Jagtror att Du relativt snart kommer att kunna utläsa effekter av de program vistartat för att nå våra mål och att börsen skall börja värderaPharma-cia-aktien efter förtjänst igen." Detär väl tydligt att man visste om detta i . Det vore väl märkligt ominte styrelseordföranden kände till vad man visste om den 12september Det är väl något som i allra högsta grad borde vara värt att utreda. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1989/90:363 om patent inom biotekniken har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer attvidta med anledning av att patent på högre former av liv nu gäller i Sverige.Bakgrunden till frågan är ett beslut meddelat av det europeiska patentverketatt bevilja patent bl.a. för växtceller framställda enligt ett visst förfarandeoch för växt eller plantvävnad uppvuxen ur sådana celler Jagvill för min del framhålla att frågan om patent för den aktuella uppfinningenännu inte är slutligt avgjord av det europeiska patentverket. Som känner till, har utnyttjat möjligheten att riktainvändningar mot det nu aktuella patentet. Sådana invändningar skall prövas aven särskild invändningsavdelning inom verket, som kan underkänna patentet helteller delvis. Invändningsavdelningens beslut kan sedan överklagas till verketsbesvärskammare, som också kan upphäva eller inskränka patentet. Fråganhar alltså inte slutligt avgjorts vid det europeiska patentverket. Regeringenhar därför inte haft anledning att göra några sådana överväganden som MartinOlsson efterlyser Anf.21 (); Jag ber attfå tacka justitieministern för svaret på min fråga. Med den respekt för livetsom anser skall vara vägledande både för samhällsarbeteoch för vetenskaplig verksamhet säger vi, liksom en Prot. 1989/90:58 bred miljöopinion i övrigt, ett klart nej till patent på liv. Vi vill attSverige, både nationellt och internationellt, skall arbeta för att förhindra en utveck- ling mot patentering avgenetiskt manipulerade material, växter och djur pa jragor Förett år sedan framhöll justitieministern i ett svar till mig att det var förtidigt att inta en definitiv ståndpunkt beträffande gränserna för det patenterbarai de biotekniska uppfinningarna. Jag har ställt frågan, eftersom deteuropeiska patentverket beviljade ett amerikanskt företag ettpatent på en särskild process att föra in främmande växtgen i en annan växt.Dessutom fick företaget patenträttigheter på alla de växter som skall bli resultatetav processen. Resultatet blir en genetiskt förändrad växt med helt nyaegenskaper Nuhar dess bättre utnyttjat möjligheten att riktainvändningar mot det aktuella patentet, varför en särskild prövning skall ske,som framgår av svaret. Jag hoppas att regeringen är glad över att den har fåtten respittid, och jag hoppas att skall utnyttjas väl. Nuär den viktiga frågan vilken inställning som regeringen har i fråga om patentpå liv. Vad planerar regeringen för åtgärder om beslutet om patentering kommeratt stå fast? Kommer då regeringen att överväga t.ex. omförhandlingar motbakgrund av den tolkning som patentkonventionen har fått? Det är ju en tolkningsom inte var väntad, eftersom väsentliga biologiska processer uttryckligen ärundantagna från patenterbarhet. Detär alltså av intresse att få veta dels regeringens inställning, dels hur mantänker utnyttja den tid som finns till dess ett eventuellt definitivt beslutfattas om patentering. vill att jag skall ge mig in och recensera det förfarandesom pågår vid europeiska patentverket, innan verket har fattat ett slutligtbeslut. Jag utgår från att inte har tänkt på att det skulle blifallet om jag uttalade mig i sak. Jag förutsätter att respekteraratt jag är förhindrad att kommentera saken innan den är slutligt avgjord. Anf.23 (): Jag bad inte om att få en recension av detta. Jag efterlysteregeringens inställning och om regeringen överväger några åtgärder därestbeslutet kommer att stå fast. Jag kan inte förstå att det skall vara främmandeför vad som kan redovisas. Dettaär en väldigt viktig fråga som berör många. Många är också intresserade av denoch ser med oro på utvecklingen när det gäller möjligheten att patentera liv.Jag tycker därför att justitieministern skulle begagna tillfället att förklaravilken åsikt regeringen har i dessa frågor Detpatent som har beviljats är början på en utveckling som det gäller attförhindra, om vi inte vill att denna utveckling skall fortsätta. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1989/90:383 om brottsligheten kring i i har frågat mig vilkaåtgärder som är att förvänta med anledning av ett lagförslag från polisen iMalmö om åtgärder för att komma till rätta med brottsligheten vidMöllevångstorget i . Vad får antas syfta på är en skrivelse frånpolismyndigheten i med vissa förslag till åtgärdermot asocial klubbverksamhet i . föreslog bl.a. vissaändringar i den s.k. automatspelslagen. Jag kan säga att i den delen harpolismyndighetens synpunkter tillgodosetts genom den proposition som lämnadestill (prop. 1989/90:46). 1 propositionenföreslås ett antal ändringar i automatspelslagen som syftar till att motverkaolika former av illegalt spel och annan kriminalitet som kan förekomma i sådanasammanhang. De övriga förslagen i polismyndighetens skrivelse innebaratt polisen vid misstanke om viss brottslighet i en speciell lokal, t.ex.spelklubb eller ett café, som en sista åtgärd skulle kunna stänga lokalen. Vidberedningen av dessa förslag bedömdes dock svårigheterna att skapa entillräckligt avgränsad och tydlig lagstiftning vara sådana att förslagen inteborde genomföras. Dessutom ger den nuvarande lagstiftningen polisen möjligheteratt ingripa i flertalet av de situationer som polismyndigheten tog upp. 25STEN i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. har vi haft en omfattandebrottslighet kring en viss stadsdel i . Polisen upplever att den står maktlös. Den skickade därförför ett lagförslag till departementet, men enligt polisen i den inte hört någonting från departementet. I det svar som statsrådet i daglämnar skriver hon att nuvarande lagstiftning ger polisen möjligheter attingripa i flertalet av de situationer som myndigheten tog upp i skrivelsen.