prot · GD0934 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag ställde den hell , eftersomfusket med sjukskrivningarna har varit så omskrivet under senare lid. Jagmenar atl fusket skadar hela sjukförsäkringssystemet. Andra ser atl ingentinggörs ål del och frestas alt göra likadant. Det strider mol det allmännarättsmedvetandet. Jag är inle heller särskilt övertygad om att det hjälperatt anmäla fusk till polisen - polisen har sällan möjlighet all följa uppärenden; det har åtminstone sagts mig all så sällan sker. Som del nu är får man flera negativa effekter. Fusketkostar pengar - det minskar mängden arbetstimmar, det minskar arbetsutbudet ochdet strider, som jag nämnde, mol del allmänna rättsmedvetandet. Jag tycker all socialministerns svar var utomordentligtpassivt. Jag beklagar det. Jag tror inte alls atl det hjälper med merkontroll. Kassorna har inte resurser all genomföra den, om de inte fullständigtskall negligera det som kanske är ett lika allvarligt problem, nämligen delånga sjukskrivningarna och rehabiliteringsarbetet. Del som innebär någon liten ljusglimt och ger någol hoppom tankeverksamhet på är att socialministern säger att manbereder en begäran från rik.sförsäkringsverket om alt pröva utökadförsöksverksam-hel med arbetsgivarinträde. Detta gör på mig ett oerhört blektintryck. Jag tycker atl socialministern här kunde var beredd att säga althan vill införa arbetsgivarinträde - del skulle, tror jag, ha mycket storapositiva effekter. Jag skulle gärna vilja ha eltbesked av socialministern också om atl han är beredd att i positiv andaöverväga ett nästa steg i form av en arbetsgivarperiod. Först vill jag konstatera att vi är överensom atl man måste reagera mot det fusk som förekommer - annars finns det riskall hela sjukförsäkringssystemet kommer i vanrykte. Vi tycks vara överens omalt det är nödvändigt all vidta åtgärder. Sedan kan det naturligtvis alltid sägas att det inte iförsta hand är kontrollåtgärder som man önskar vidta. Men då det harredovisats att fusk förekommer i den här omfattningen måste kontrollåtgärderingå som ett led i de åtgärder som man vidtar för alt få systemet alt fungerabättre. Jag kan redan nu säga att vi naturligtvis är medvetna omatt detta är en resursfråga för kassorna och alt vi just nu i samband medbudgelförberedel-serna diskuterar att ge kassorna ökade resurser för atl deskaU kunna bedriva en ökad kontrollverksamhet. När mansäger all del nu kommer rapporter om att det före- kommerfusk, är det viktigt alt påpeka atl de rapporterna grundar sig på en ökadkontrollverksamhet från sida - utan den hade vi inte fåttfram det materialet. Det är alltså en växelverkan som här förekommer. säger sedan att det inte är tillräckligtkraftfulla åtgärder som regeringen vill vidta. Jag vill då gärna avisera altdel naturligtvis kommer ytterligare åtgärder - har ju självt beställtell förslag om hur arbelslivsfonden, som har beslutat om, skallanvändas. Regeringen har fått uttalande om all vi skall redovisa detunder del här året, alltså senast . Ett av syftena med arbetslivsfonden är enligt riksdagenseget uttalande att minska sjukskrivningarna. I det sammanhanget räknar vi ocksåmed atl kunna presentera förslag som gör all vi kommer till rätta med deproblem som vi har inom sjukförsäkringssystemet. Åtgärder på , föralt förkorta långtidssjukskrivningarna, som talade om, ärnaturligtvis de viktigaste. Men vi kan även vidta åtgärder för atl komma lillrätta med de problem som vi nu diskuterar. RUNEBACKLUND (c): Det är positivt att socialministern nu ärberedd atl i budgetpropositionen anslå pengar lill del här Det är hellnödvändigt, om man ute på ka.ssorna skall klara en kontrollverksamhet, medtanke på det myckel ansträngda arbetsläge som där råder. Del är ell positivtbesked, och jag tror alt det välkomnas ute på kassorna atl man nu får veta har stöd för att i arbetet verkligen priorilera även kontrollverksamheten. När del gäller arbelsgivarinträdel vill jag säga alt delär litet märkligt att man alltid måste tassa runt den här frågan - varför vågarman inte ta steget fullt ut och införa ett arbetsgivarinträde? Del har ju varit på förslag under elt par års tid. Såvittjag förstår har försöksverksamheten vid SKF i bara givit positivaerfarenheter hillill-dags. Därför borde del inle behövas mer försöksverksamhet. Delär mer en fråga om politiskt mod. Jag efterlyser ell förslag frånsocialministern redan under vårriksdagen om arbetsgivarinträde isjukförsäkringen. Del är riktigt som socialministern säger, atluppgifterna om fusket har kommit fram därför alt kassorna har intensifierat sinkontroll. Det är bra. Då är den enda lösningen faktiskt inle att sätta in flerkontrollåtgärder vet man redan atl det förekommer ett omfattande fusk och ivissa fall sannolikt försäkringsbedrägeri, som är ell allvarligt brott. Manmåste därför vara beredd att överväga att genomföra förändringar i helasystemets konstruktion, så atl man undviker sådana lösningar som fakliskl harskapat del här fusket. Det var därför jag ställde min fråga. Jag måste beklaga all socialministern vill vänla och inleriktigt vägar säga vad han avser all föreslå. borde faktiskt på dethär sättet kunna få ett besked om vilkaförslag socialministern anser är bra och värda att fram- Prot.1989/90:34 Personligen tycker jagalt elt arbetsgivarinträde inle borde kräva någon [ ytterligare omfattandeförsöksverksamhet eller några andra överväganden P' °°' eller beredningar inomsocialdepartementet. Socialministern borde kunna uttala en åsikt omarbetsgivarperiod såsom en lösning. Alt införa den s.k. SKF-modellen i sjukförsäkringssystemet kräver ingetpolitiskt mod alls. Den har ju införts helt ulan pohliska beslut. Den kanalltså införas inom det nu gällande regelsystemet. vill driva en försöksverksamhet med utgångspunkt i denmodellen har jag uppfattat på så säll all man har kommit framtill att SKF-modellen kan förbättras i olika avseenden. Det kan dessutom varaså, atl den inle passar alla förelag ulan bara företag av en viss storlek.Därför kan del vara förnuftigt all inle lägga en schablon över hela arbetslivetoch alla företag ulan i stället pröva sig fram till det system som fungerarbäst för resp. företag. Föregen del kan jag säga all jag inle heller har uppfattal aft den s.k.SKF-modellen - som för övrigi provas av åtminstone ytterhgare någotförelag-innehåller några ölägenheter. Jag är mycket positiv till alt den spridsvidare. Mende ytterligare åtgärder som vi talar om och som kan behövas för atl vi skallkomma till rätta med de olika problemen inom sjukförsäkringssystemet kräverlitet mer tid atl bearbeta. Vissa av dem kräver inle mer tid än all riksdagenkommer alt få förslag . RUNEBACKLUND (c); Det är ju bra atl socialministern är positiv till SKF-modellen. Jag harnämligen upplevt atl del var litet trögt all få politiskt stöd för de försöksom har velat genomföra. Det har väl snarare varit så,all man har varit rädd för alla typer av experimenterande för atl hitta andravägar för administration. Del är ju bra om de nu får en politisk uppbackning såall denna verksamhel rullar på i landet. Knappastnågot av de projekt som har genomförts har varit självklart, och del har ocksåriktats kritik mol dem från olika håll. har del visat sig alt många farhågorhar varit ogrundade. Nästasteg som rör en arbetsgivarperiod där arbetsgivaren tar över hela ansvaret förde första 14 dagarnas sjukfrånvaro kräver kanske mer arbete inom departementetinnan det kan genomföras. Men det är även vikligl all studera den frågan förall man skall kunna se hur sjukförsäkringen skall kunna reformeras under90-talel. Delär uppenbarligen på det sättet att resurserna för administration avsjukförsäkringen under 90-lalet måste användas lill de långiidssjukskrivna. Dåär det vikligl all man kan göra sig kvitt de administrationskostnader som krävsför de korllidssjukskrivna. ANNEWIBBLE (fp); Det var juangenämt all socialministern ändå uttryckte sig 31 Det kan säkert leda till all man kommer lill 1989/90:34 rättamed det fusk som uppstår då sjukskrivna är på sina vanliga arbeten. Men del löser på intet sällproblemet med dem som är sjukskrivna och samli- I digt knäcker extra, dvs. arbetar på ett annalarbete än del ordinarie. ivar pa frågor skulle lösa detta väsentiigt mycket bättre om man hade en arbetsgi- Då skulle manockså få en effektiv morot för de enskilda arbetsgivarna att förbättraarbetsmiljön. Det tror jag vi kan vara överens om. Det skulle nämligen direklpåverka frånvaron på arbetsplatsen. Detta är en angelägen uppgift för aUa somhar att måna om människors välfärd. Jagtycker alt del är lilet konstigt att socialministern inte kan uttrycka en åsiktom förslaget om arbetsgivarperiod, som ändå har förekommit i debatten ganskalång lid. Socialministern måste ha haft goda möjligheler att fundera över del.Jag vill fortfarande gärna höra vad socialministern tycker om detta förslag. Jag uppfattar saken på det sättet atl vi är överens om alt denväsentligaste uppgiften framöver är att komma över på den s.k. arbetslinjeninorn socialförsäkringssystemet, dvs, att en mindre andel av tillgängUga resurserskall användas för passiva utbetalningar av ersättningar och bidrag av olikaslag och en ökad andel för rehabiliteringsinsatser och aktiva insatser för attmänniskor skall komma tillhaka till arbetsmarknaden. Delta har väl ocksåpräglat den allmänna debatten i dessa frågor. Frånden utgångspunkten kan rnan diskutera olika metoder för att göra detta. Enmetod i den riktningen är Svenska arbetsgivareföreningens förslag om enarbetsgivarperiod. På den punkten finns andra förslag som pekar i sanirnariktning men som kan ha andra fördelar. De förslagen skall ju diskuteras inomarbetsmiljökommissionen. Det är rimligt alt arbetsmiljökommissionen fårytterligare någon tid på sig för att diskutera de åtgärderna innan regeringenlägger konkreta förslag. RUNEBACKLUND (c); På den sista punkten måste man tolka socialministern på det sättet attinförande av arbetsgivarinträde ligger ell anlal år framåt i tiden. Arbetsmiljökommissionenär väl inte klar med sitt arbete förrän tidigast . Med tanke på deberedningstider som krävs kommer förändringar inle alt kunna genomföras förränett antal år in på 90-lalet. Del innebär att vi får vänta en väldigt långperiod innan vi kan genomföra en förändring som nödvändig och som måste skeganska snart om vi skall få loss de resurser som behövs för att klara de långasjukskrivningarna. Manborde studera denna fråga separat och inte hänvisa frågan till arbelsmiljökommissionensom ju har fullt ypp med andra uppgifter. ANNEWIBBLE (fp): Jag är överens med socialministern om atl arbetslinjen är något vi bör eftersträva. Problemet är bara att detta inte är vad som genom förs inom sjukförsäkringen . En arbetsgivarperiod skulle l.ex. kunna frigöra ganska stora mängder administrativa och andra resurser som just 32 skulle kunna anyändas för atl komma liU rätta medde långa sjukfallen och tillrehabiliteringsinsatser m.m. som verkligen skulle ligga i linje med denna Prot. 1989/90:34 arbetslinje som vi båda tycker är bra. Jag frågadefaktiskt inte efler när regeringen avser alt framlägga förslag. ] Jagförslår mycket väl atl socialministern inte ännu är färdig med detta ar- P J 8 Vadjag efterlyste var socialministerns uppfattning. Han är ju ansvarig försjukförsäkringen och den exploderande utgiftsökning som pågår. Jag vill veta omhan tycker att metoden arbetsgivarperiod är bra och väl värd att övervägas.Tyvärr lycks jag inle kunna få någol svar på den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1989/90:246 om utlandssvenskars rätttill sjukvård i har frågat mig om det inte är enrättvisefråga all avvisa patienter som bor och betalar skatt i ell annat landoch hänvisa dem till den sjukvård som finns i det landet. Enligt händer det då och då att svenskar somav skattetekniska skäl är bosatta utomlands återvänder till vid behovav behandling eller operation och all dessa människor inte sällan får förtur ikön med motiveringen att fallet är akut. infördes genom beslut av nyaregler för ullands-svenskars rätt till sjukvårdsförmåner. Reglerna innebär ikorthet att utlandssvenskarnas rätt lill sådana förmåner enligt lagen omallmän försäkring har avskaffats och ersatts av ell åtagande frånsjukvårdshuvudmännen. Delta åtagande innebär alt sjukvårdshuvudmännen utanförden allmänna försäkringens ram ger de utlandssvenskar som inte har sinasjukvårdskostnader täckta på annat sätt vård enligt villkor som finns intagna ien rekommendation i denna fråga från tillsjukvårdshuvudmännen. Elt annat vikligl motiv för denna nyordning var atl delsaknades sociala skäl för alt generellt ge svenska medborgare bosatta utomlandsvård i på den svenska försäkringens bekostnad. Många av dessa personeromfattas nämligen av offentliga eller privata försäkringssystem som ersätterderas kostnader för vårdbehov som uppkommit även utanför bosättningslan-del. Det är således sjukvårdshuvudmännen som, mot bakgrund avvad som anges i den träffade överenskommelsen och nämnda rekommendation frånlandstingsförbundet, avgör vilka villkor som skall gälla när en utlandssvensksöker sjukvård här i landet. Jag förutsätter alt huvudmännen följer det nyaregelsystemet. Någon skyldighet atl ge utlandssvenskar vård vid icke akutasjukdomsfall finns inte. vill jag framhålla alt jag delar atl del vore djupt orättvist och slötande om de utiandssvenskar somfår sjukvård i i enlighet med de nya reglerna får gå före andra ivårdköerna om del inle finns starka medicinska grunder för detta. 3 protokoll 1989/90:34 Prot.1989/90:34 (); 28november 1989 Herr talman! Jag lackar statsrådetför svaret. Jag uppfattar det som en ] ] uppstramning av dessa rättigheter. varpfrågor Problemet med de här frågorna ärbara atl det alllid är läkarens bedöm- ning somavgör om en utlandssvensk skall få vård eller inte. Jag känner lill ett flertalfall där man verkligen måste fråga sig om del är del akuta behovet som harvarit avgörande då man gett dessa utlandssvenskar vård vid svenskasjukvårdsinrättningar. Jag tycker det är märkligt atl man kan stöta på fall därdel handlar om utlandssvenskar som kommer hem på semester och vid varjesemestertillfälle blir jättesjuka och måste tas in på lasarettet och få vård,medicinering osv. Sedan kommer de tillbaka näsla sommar osv. Jag tycker all tydligare direktiv bör utgå frånsjukvårdshuvudmännen, alt del numera är dessa regler som gäller och allsjukvård till utlandssvenskar bara skall ges vid absolut akuta fall. Det fårinle bli så all man av mycket grumliga skäl ändå ger utlandssvenskarna vård.Man kan t.o.m. få uppleva fall där de gått före i långa operalionsköer medmotivet all del har varit akut . Jag lackar än en gång för svaret, och jag hoppas atl manstramar upp de här rättigheterna ännu mer. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1989/90:254 om subventionen avreceptbelagda läkemedel har frågat mig om vadregeringen tänker göra för att hejda de snabbt stigande kostnaderna för allsubventionera enskildas kostnader för receptbelagda läkemedel. De kostnadsuppgifter som redovisar i sinfråga är oroande. Den kraftiga kostnadsstegringen mellan åren 1988 och 1989förklaras dock lill ungefär hälften av en ändring i ulbelalningsrulinerna frånriksförsäkringsverket lill Apoteksbolaget. Orsakerna lill kostnadsutvecklingenär emellertid flera. Prisutvecklingen på läkemedel och utvecklingen mot nya ochdyrare läkemedel samt läkarnas förskrivningsvanor och lerapitradilio-ner ärviktiga faktorer i delta sammanhang. Av de subventionerade läkemedlen är delframför allt de som är kostnadsfria för de enskilda försäkrade som uppvisar densnabbaste kostnadsökningen. Inom bereds förslagfrån tre utredningar inom läkemedelsområdet. Under näsla år avser jag altföreslå regeringen att föreläggs förslag till olika åtgärder sombl.a. syflar till all motverka denna kostnadsutveckling. Ett förslag gällerinrättande av en fristående myndighet för den statliga läkemedelskonlrollen.Därutöver saknar jag med anledning av del pågående beredningsarbetet möjlighetalt redovisa vilka övriga åtgärder som kommer att föreslås. Jag vill tacka statsrådet för svaret. Del är bra alt stalrådet hållermed om atl kostnadsutvecklingen inle är rimlig. Jagskall dock be atl få justera en siffra som jag har nämnt i min fråga från 5,6miljarder lill 5,5. är ändå en ganska oroande kostnadsutveckling som har skett när det gällerreceptbelagda läkemedel. Jag måste tyvärr ifrågasätta den uppgift somstatsrådet ger, all detta skulle bero på förändrade utbelalningsrutiner. Underförra året hade man en kostnadsutveckling på , och räknarriksförsäkringsverket också med en kostnadsutveckling på . Då kommer manupp i ungefär 5,5 miljarder. Förskrivningsvanorlalar statsrådet om. Del är ju så all Apoteksbolaget, som vi har gett uppdragetatt sköta detaljhandeln här i landet och som också skall sköta informationenlill läkarna, inte har gjort några slörre insatser för alt få läkarna attförändra sina förskrivningsvanor. Tvärtom är de utsatta för hårdapåtryckningar från läkemedelsindustrin. Lålmig la elt exempel. Del gäller generisk förskrivning. Jag har tagit med mig tvåsmå burkar. Del är dels ett s.k. varumärkesläkemedel, som kostar , delsett generiskt som kostar . Läkarna skriver givelvis ut det som kostar 200kr. Detta belastar vår läkemedelsbudget myckel hårt. Hur skall man få enkostnadsmedvetenhet hos både Apoteksbolaget och läkarna för atl de skall börjaskriva ut de billigare läkemedel som har samma verkan? Minfråga lill socialministern är - eftersom förslaget kommer först om all förändra dessa spelregler - om socialministern är beredd altföre säga upp avtalet med , som kommer atl styraverksamheten om man inle säger upp del , för alt ge oss fria händer när det gäller all göra om verksamheten. 1989/90:34 28november 1989 Jag tror inte atl jag kan ge någol sådanl löfte till somatl della avtal skall sägas upp. Jag är inte heller säker på atl det så altsäga är där knuten ligger när del gäller de ökande läkemedelskostnaderna. Deutredningar som ganska har genomförts har gjorts just därför alt vi harsamma uppfattning, nämligen att kostnadsutvecklingen på detta område är oroande.Som utredningarna visar fordras det emellertid elt antal olika åtgärder för skall komma lill rätta med kostnadsutvecklingen. får vi behandlaunder , efler hand som förslagen tas fram. Det råder dock inga delade meningar oss emellan omatt det nuvarande systemet är otillfredsställande och om alt vi inle kan varanöjda med atl läkemedelskostnaderna visar en så snabb ulveckling som de nu hargjort, jämfört med många andra områden av samhällslivet. Del är helt uppenbart all del avtal som staten har tecknat medApoteksbolaget säger just atl man skall eftersträva låga läkemedelskostnaderoch hålla koll på den internationella utvecklingen för att ta till vara deerfarenheter som görs där. Apoteksbolaget verkar inle ha gjort del. för iSverige fortsätter man att skriva ul de dyra varumärkesläkemedlen, och någoninformation till läkarna om vilka kostnaderna är för dessa läkemedel och för debilligare finns i princip inte. Trots detta avtal finns del inga som helstincitament och heller ingen vilja från bolagets sida vad jag har kunnat förståall förändra sin verksamhel. Det är ju Apoteksbolaget som verkligen kan göranågonting för atl sänka läkemedelskostnaderna! Det är också därför jag tror all del är viktigt all mansäger upp avtalet för atl ge både departementet och möjlighet allfakliskl gå in och förändra avtalet i riktning mot en starkare styrning avApoteksbolaget. Först vill jag säga att jag tror altApoteksbolaget i hög grad har medverkat till all hålla tillbakakostnadsutvecklingen på läkemedel i , om man nämligen jämför med vad somhar skett i många andra länder. Men del är myckel möjligt alt man inte hargjorl tillräckligt, utan all del finns ytterligare alt göra på detta område.Det indikeras ju av den kostnadsutveckling som vi har haft. Jag är dock inle så övertygad om alt detta måste ske justi samband med en uppsägning av ett avtal. Del finns naturligtvis många olikamöjligheler för samhället att påverka kostnadsutvecklingen, och det länker viinte avslå från i fortsättningen. Herr talman Jag ifrågasätter också den uppgiften, altSverige skulle ligga lägre i fråga om kostnader för olika läkemedel. Om manjämför varumärkesläkemedel här i med andra länder så kan man säkerthitta stöd för del. Del är bara det all i andra länder har man andraförskrivningsruliner, beroende på att deras socialförsäkringssystem ochapotekssystem tvingar fram en annan förskrivning, som gör att man får nedkostnaderna. Läkemedelsbranschen och Apoteksbolaget visar i sinaberäkningar och tabeller just på det som socialministern säger, nämligen atlvi är väldigt duktiga i . Om man i stället för all titta på de tjusiga namnen påläkemedel börjar titta på substanserna, visar del sig alt ulvecklingen är enhell annan. Då ligger högt i kostnader för läkemedel. Detta är det viktigt att komma ål vid en omprövning, ochdel är också därför som del är vikligl alt sälla press på Apoteksbolaget, somhar fått ensamrätt all sköta detaljhandeln med läkemedel. Det är därför jagundrar om socialministern är beredd att vidta en sådan åtgärd som all säga uppavtalet, för all man skall få möjlighet atl omdiskulera och omförhandla della. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svarpå fråga 1989/90:260 om omhändertagandet av dödfödda Prot. har frågat mig vilken åtgärd regeringen har för avsikt allvidta för att en ändring snabbt skall komma till stånd, så alt dödfödda fosterblir slutligt omhändertagna på ell värdigt och respektfullt sätt. Situationen då ell barn föds dött kan vara myckel olikaoch föräldrarnas reaktion variera från fall till fall. Del kan l.ex. gälla enspontanabort, men det kan också vara en legal abort. Utgångspunkten bör ändåvara att all hantering inom sjukvården av döda kroppar grundas på respekt förden döde och hänsyn lill de efterlevande. Den översyn som konslilutionsulskollel hemställde om isitt betänkande (1986/87:20) om omhändertagande av dödfött resulterade iall transplantationsutredningen fick i uppdrag alt under sitt utredningsarbetebeakta vad utskottet hemställt om. Enligt vad jag har fått vela avser transplantationsutredningenall la upp olika former av hantering av avlidna och då anlägga ell enhetligtsynsätt på frågorna. Dessutom pågår inom ettarbete med all la fram allmänna råd för omhändertagande av dödfödda . Deallmänna råden beräknas vara klara . Tanken är atldel på sjukhus skall skapas rutiner för ell värdigare omhändertagande avdödfödda . Vid vissa sjukhus har man redan infört särskilda rutinerför alt kunna omhänderta dödfödda på ett respektfullt och värdigt säll.Jag utgår ifrån atl allmänna råd ochiransplanialionsutredningens arbete kommer all innebära alt även övriga sjukhussom omhändertar dödfödda skapar sådana rutiner. Jag ber att få tacka socialministern för svaret. Den nuvarande ordningen är djupt oetiskt, eftersom fosteroch dödfödda barn behandlas som riskavfall och brännstillsammans med sjukhusels sopor. Samma mening hade också en enig riksdag, somför uttalade alt dödfödda skall behandlas på ell värdigt ochrespektfullt säll och all regeringen skulle göra en översyn. Vid den tidpunktenvar faktiskt regeringen kallsinnig. Saken fick ligga orörd , frånfebruari 1987 lill , innan jag i samband med en frågedebatt fick vetaall ingenting hade gjorts. Det överlämnades direktiv till transplantationsutredningen. tycker jag all del är bra all på egetinitiativ har börjat förbereda Allmänna råd, men borde inle transplantationsutredningen på skyndas? Jag har fått vela att det inte kommer någonting i nästa betänkande, som beräknas bli framlagt . Innan näsla belänkande kom mer dröjer del minst elt år. Delta innebär att frågan kan komma upp till beslut först , och då har det gått motionen skrevs och fattade sitt beslut. Tycker inte socialministern all hand- 37 Prot.1989/90:34 läggningstiden är orimligt lång, dådel ändå gäller en fråga som är så pass 28november 1989 okomplicerad? Det rör sig ju om elt missförhållande som ärdjupt slötande I och oetiskt och som orsakar onödigtlidande för sörjande föräldrar.