prot · GD0986 · 1989-12-31 00:00:00 — Men så blir fallet med ökad inflation och stigandebostadskostnader Också skattereformen innebär ett tvång för de lågavlönadeatl arbeta mera och intensivare. På detta sätt Ivingar man alliså människorlill arbete. Valfriheten inåsle stå högt i kurs i vårt land, och del inåslevara viktigt alt genomföra en laglig rätt att sänka sin arbetstid lill .30timmar . Människor måste fä stor frihet atl välja den levnadsstandardsom de faktiskt vill ha. Det kan inte ingå i ett demokratiskt styre att manskall tvinga människor till hårt och intensivt arbete. Vi vet alla vilka enormaförslitningsskador som drabbar speciellt kvinnor i monotona arbeten. Del ärframför allt deltidsarbetande kvinnor som man avser atl tvinga till hårdareoch intensivare arbete, och del lycker vi är utomordentligt dåligt. Inte heller kan vi acceptera det kommunala skatlestoppet,särskilt som och staten ständigt ålägger kommunerna nyaarbetsuppgifter. Den föreslagna arbetsgivarperioden i sjukförsäkringeninnebär en våldsam extra belastning på den kommunala ekonomin, somman vill införa ell skaltestopp. Vilka delar av kommunernas verksamhet är delsom kommer all fara illa? Norrnall är del de sociala och de kulturellaverksamheterna som får la stryk. Är det verkligen regeringens mening attsamarbeta med folkparliel och för en sådan usel politik ute i vårakommuner? Det är verkligen ell felaktigt sätt alt strama ål i en ekonomi. Del enda rimliga sättet atl strama ål är att försökaangripa vår materiella förbrukning. Kan vi göra del, kan vi också börja kommalill rätta med våra bylesbalansproblem och våra exporlproblem. Det måste varaen politik som går in i kiirnan av problemen i det svenska samhället, nämligenvår överkonsumtion, sorn inlernationelll är fruktansvärt stor. Vi måste sättain stora ansträngningar för all komma ål den materiella konsumtionen och föratl lösa Den insikten verkar det som om man ännu inte har i regeringen. När jag har lyssnat på inläggen har jagfrågat mig; Finns det ett alternativ till regeringens ekonomiska politik? Jaghar låst parlimolio-nerna mycket noga, och den genomgången har bekräftat delsom vi alla vet, alt del saknas ett samlat alternativ. Det innebär alt debattenblir litet mindre tydlig, all det blir mer av mångfald i diskussionen, men delbör också innebära alt det finns större förutsättningar för att föra enkonstruktiv dialog och för alt kunna samlas lill avgörande beslut.Del är min ambition att ta lill vara de möjligheterna. Jag skallförsöka atl svara på de många frågor som jag har fått, inståminer i kravet på en stramarefinanspolitik, och det är bra. Men jag frågar mig hur det kommer sig att LarsTobi.ssons eget parti i sitt budgetalternativ vill ha en kraftig försvagning avfinanspolitiken, med . Hur skall en sådan kraftigförsvagning av finanspolitiken kunna medverka lill att lösa de problem som vistår inför? Låt mig också på en punkt göra en komplettering av LarsTobissons beskrivning av vår situation. Han menar där alt vi har ett utflöde.Jag vill hänvisa till atl vi enligt rapporter barett positivtvalutaflöde. gör en räll negativ beskrivning avskattereformen. Jag skulle kunna säga mycket positivt om den. men jag skulle istället vilja be , som i hög grad har varit med i diskussionerna omdess uppläggning, att kommentera påslående all dennaskattereform icke skulle ha någon betydelse för arbete, sparande och utvecklingi det svenska näringslivet. Jag anser själv all den ger elt mycket stort bidragtill alt få en båttre utveckling i ekonomin framöver Når del gäller fråga om min syn påhushållssparandel vill jag säga att jag är positiv till olika former avstimulanser lill hushållssparande. Vi har också under 80-lalel genomfört endel sådana stimulanser i olika lappningar. Jag vill inte heller på den punktenutesluta att man kan behöva göra insatser framöver. Men jag är också medvetenom alt de kan utformas på olika sätt, och jag är inte beredd all ställa migbakom förslag som skulle fa myckel ogynnsamma fördelningspoliliska effekterTill vill jag när del gäller lönebildningen säga all vi är överensom all del är lägel på arbelsmarknaden som är avgörande för i vilkenutsträckning man får ett övertryck, en press på kostnaderna som leder tilllöneglidning,Därför är avsikten all vi med olika medel skall dämpa efterfråganoch att del också skall vara ett stöd för den diskussion och de förhandlingarsom skall föras. Jag håller med om att del är en myckel svår uppgift somBertil och hans medarbetare har fått, men man gör både förhandlarnaoch parterna en orättvisa om man dömer ut deras ansträngningar på det sätt somhar skett här i debatten. Vi har från stalsmakternassida. i regering ochriksdag, anledning att understryka att vi förväntar oss en aktiv medverkanfrån parterna när det gäller alt få lill stånd en lönebildning som ligger ilinje med de resurser som faktiskt finns. Jas tror atl vi åstadkommer bättreresultat genom atl Prot,1989/90:86 Debatt om den ekonomiska polinken Debatt ont den ekonomiska polinken framhålladet ån genom all underkänna alla försök all bryta den negafiva ulvecklingen. Jag vill vidare säga till när del gäller denoffentliga sektorn, att jag själv har rätt slor praktisk erfarenhet avutvecklingsarbete. Vad jag sade i ett tal var alt det hänger mycket pä deregelsystem, den organisation och den ledning som sätts in för olika delar avden offentliga sektorn. Min uppfattning är atl vi i större utsträckning måsteta vara på enskilda medarbetares idéer och uppslag i den offentliga sektornför atl både kunna hushålla med resurser och för atl kunna ge medborgarna engod service. Vi kan säkert föra många diskussioner om de exakta formerna fördetta, men jag kände inte igen beskrivning av min ståndpunkt. Jaghar praktiskt verkat i den riktningen, för att skapa nya former och en ökadhandlingsfrihet för medarbetare i den offentliga sektorn. Får jag också svara på frågan om semestern. Det är som jagser det, en viktig rättvisefråga alt skapa lika villkor i semesterrätten. Vadvi vill åstadkomma är också en flexibilitet i fråga om all utnyttja denrätten, en möjlighet alt välja när det gäller den femte och sjättesemeslerveckan, dvs, välja mellan frilid och en ökad ersättning. För mångaenskilda med små inkomster kan del vara elt attraktivt val, för att få ettstörre ekonomiskt utrymme och kunna utnyttja en någol kortare semester uppnås två viktiga syften: både rättvisa och flexibilitet, log upp det kommunala skatlestoppet. Det ären del i en strävan att skapa de rätta förutsättningarna för skallereformen ochockså ett viktigt led i alt få till stånd en tillväxt i den kommunala sektorn,så atl den håller sig inom ramen för möjligheterna att disponera resurser förden kommunala verksamheten. Jag är medveten om all det finns en hel del bestämmelsernär det gäller statsbidragen lill kommunerna som kan ha den verkan som GunnarBjörk nämner. Vi arbetar just nu med direktiven till en utredning avstatsbidragen, och avsikten med den översynen är att kunna ge en störrehandlingsfrihet för kommunerna och därmed ge dem större möjligheter attåstadkomma ett bra utbyte av de resurserna. Till vill jag säga all vi säkert har ensamstämmig syn på behovet av alt åstadkomma en aktiv rehabilitering. under ledning arbetar intensivtmed de frågorna. Det ligger en proposition i medförslag om riktlinjer för arbelslivsfonden, och där finns också resurser förförsäkringskassorna att kunna gå från ett ganska passivt utbetalande avkontantslöd till en aktiv rehabilitering. När de åtgärderna sätts in kan vi fåfart på del arbetet. Ylleriigare insatser förbereds, och del kommer atl inledasen översyn av vissa delar av socialförsäkringen. Jag vill gärna understryka del som . Som jag ser del, är del i och för sig inte fråga om en brist påarbetskraft, ulan det är fråga om dålig hushållning på grund av atl ett syslemhar byggts upp där rehabiliteringsresurserna är klart otillräckliga. Del är minförhoppning alt vi nu skall kunna få fart på den verksamheten,erbjuda människor både arbete och välfärd samt hushålla bättre med deoffentliga utgifterna. 13LARSTOBISSON (m) replik: Herr talman och herr finansminister! Får man önska siglitet mera temperament, litet mera engagemang? Det är inte så atl jag begäratl vi skall rusa i väg i panik och vidta åtgärder - panikpakel har vi haftgott om - men den attityd som finansministern intar kan tolkas så, att rnan ifinansdepartementet inte inser alt del brinner i buskarna och all vi i självaverket för länge sedan borde ha vidtagit åtgärder av det slag som finansminislernnu talar om i form av allmänna målsättningar. Del talas mycket om ulbudspolitik, och det bordeegentligen glädja mig. Jag tror atl del är sanningsenligt alt säga alt det varjag som , inspirerad av den förfärlige och ekonomernarunt honom, introducerade begreppen ulbudsekonomi och ulbudspolitik här ikammaren. Men del har alltså dröjt innan det har blivit riktigt accepterat. Åven jag har ett förflutet i arbetsmarknadsverket. Jagsatt i i slutet av 1960-lalet och i början av 1970-lalet, och jagsade , även till mina egna partikamrater, att vi i faktiskthar bedrivit ulbudspolitik. 1. ex. i form av en aktiv arbetsmarknadspolitik.Del är bra, men man får konstatera atl del tar rätt för dessa sakeralt verka. Det är inte något fel att vidta åtgärder . ulan det är snarare ettargument för att göra del snabbt, så att vi verkligen kan avläsaresultat och dessutom får lill stånd en signal om all nya tankegångar nu är påväg. Jag måsle ställa några frågor som har varit uppe idebatten tidigare. Var ligger del utbudspolitiska i att skärpa byggregleringenoch höja och utvidga investeringsskatlen? Något ökat bostadsbyggande blir detinte. Man skulle i och för sig kunna ifrågasätta värdet av delta, när byggandetnu skall bli så myckel dyrare som en följd av skatteomläggningen. Effekten avdessa slyråtgärder blir alldeles entydigt alt fastighetsägare med befintligakommersiella lokaler gynnas, därför atl de vid uthyrningen inte får någonkonkurrens av tillkommande nya projekt. Det är byggjobbarna som drabbas med enökad arbetslöshet. Det går inte att komma ifrån att det är så. Jag förstår inte riktigt varför man, i en situation dä detkommer vittnesbörd om all byggkonjunkluren är pä väg ned, ändå envisas rnedatl dra i gång sådana här saker, sorn inte kan få de effekter sorn rnan harlänkl sig. Hur kan man lala orn ulbudspolitik, när en sjättesemestervecka är på gång? Det är konstigt. Vad betyder talet om atl det skallbli möjligt att arbeta under semestern? Vad skiljer del från nuläget? Del ärfortfarande möjligt atl arbeta under semestern och kvittera ul en semesterlönom man inte skulle fä lillfälle att ta ut semestern. Är det bara ord, som skalldölja att man egentligen inte har någol nytt alt komma med? Deban om den ekonomiska politiken AnL 14ANNE () replik; Jag skall gärna efterkomma . Jag delar inte åsikt om skattereformen. Jag anser, precissom , atl skattereformen kommer all främja och stimulera arbete,sparande och en positiv utveckling av svenskt näringsliv. Jag är i självaverket enig med en nästan helt enhällig ekonomkår i och i de flestaandra länder om all detta är en alldeles nödvändig reform för atl få ordning på DebaiS om den ekonomiska politiken Men den är precis som sade, faktiskt inte tillräcklig -den löser inie alla problem. nämnde all han ogillade att andra partieroch möjligen jag själv dömde ul - så föll hans ord - riksförlikningsmannen. Minkritik gäller inte riksförlikningsmannen själv utan regeringen, som har givithonom och hans medarbetare ett omöjligt uppdrag, eftersom deekonomisk-politiska förutsättningarna icke är fastlagda. De skall enligt vadsom nu sägs läggas fast i kompletleringspropositionen i slutel av april, och dåskall riksförlik-ningsmannen vara färdig med sitt uppdrag. Därför menar jag allhan fått ell omöjligt uppdrag. förtydligade också - jag hoppas all del vardel han gjorde -referatet i tidningen av hans tal. Han talade mycket positivtom alt ta vara på enskilda personers kreativitet. Lät mig då ställa enkonkret fråga: Vill tillåta två förskollärare att starta eltprivat företag för att - självfallet på samma villkor som kommunala daghem -tillgodose efterfrågan på daghemsplatser? Det är en myckel enkel fråga, som kanbesvaras rned ja eller nej. 1 första proposition slår detatl uppgiften alt föra en ansvarsfull ekonomisk politik överordnas övrigapolitiska krav. Delta är inte sant: det är meningslösa ord sorn inte stämmeröverens rned förslagen. Jag har visat det. Jag hoppas att ifortsättningen tror litet mindre pä ord som saknar täckning i de konkretaförslagen. Jag läste all - liksom , tror jag- har liknat svensk ekonomi vid en vildvuxen krukväxt. Jag hoppas att AllanLarsson vet mycket mer om ekonomi än om krukväxters skötsel. villnu, säger han, ansa svensk ekonomi i toppen. Men, herr finansminister, mansköter varken krukväxter eller svensk ekonomi genom atl klippa i toppen. Det ärdå ofta de friska skotten som klipps borl, och del duger inte alls ombevattning och gödning förstör rotsystemen. 15GUNNAR () replik; Vi är tveksamma till modellen medkommunalskatleslopp, eftersom det så starkt ingriper i kommunernas möjligheter,men del är bra alt man förändrar reglerna för statsbidrag - del är bra att mantar tag i del. Jag var i min ungdom, , ordförande ikommunrevision i . Det var ungefär tolv tjänster i den kommunen som hadesom hellids-uppgift att se till all man fick de statsbidrag man behövde. Det äralltså tusentals människor i kommunförvallningen i som har somhuvuduppgift att se lill all man får de statsbidrag som man har rätt lill. Såkrångligt är det helt vidriga statsbidragssystem som vi har. Så lycka till! Mendet förutsätter atl man tar sig en rejäl till på skatleutjämningen, så att manfår den att fungera med hänsyn lill de olika förutsättningar som olika kommunerhar. Jag ställde en fråga om riksförlikaren, han som under marsoch fram till första april skall lösa det som Hagaförhandlingarna inte löste.Jag är fortfarande inte på det klara med vad regeringen där har för planer Omman inte lyckas blir ju regeringen tvungen all plötsligt lägga fram ettkrispaket för , antar jag, och det hinner man väl inte få in ikompletleringspropositionen med hånsyn till påsken och annat. Del måsle välinnebära all vi får ell extrakrispakei till om man inte lyckas med delta? Del vore bra att få veladel. Del är intressant att är så rädd för allvi skall få hit balter. Han är naturligtvis rädd för att de skall kunna berättainformativt om hur kommunismen fungerar i praktiken. Det vore naturligtvis intenågot vidare bra för kommunisterna, särskilt inte nu när de skall byta namn. Jag tycker all både och hargivii en bra beskrivning av utvecklingen och den oro som manhar räll att känna inför ulvecklingen när del gäller inflationen ochbytesbalansen. Titta bara på vilken ökning som har skett av boendekostnadenunder januari! Jag lycker iindå all del kan vara viktigt atl komma ihågall vi under de icke-socialistiska regeringsåren lyckades bättre än omvärlden,trots alt det var svårt. Men den socialdemokratiska regringen har lyckats sämreän omvärlden under en högkonjunktur Den här regeringen kommer all gå lillhis-lorien som den regering som misslyckades med den ekonomiska polifiken underen högkonjunklur. Jag tycker all del viktigt alt säga detta eftersom man då ochdå använder sig av historik. Finns det någol alternativ? sade finansininistern.Alternativ till vad då? Är del till finansplanen eller lill det här krispakelelsom finansminislern vill ha ett alternativ? Eller är det till denekonomisk-politiska proposition som har lagts fram, tillkompletleringspropositionen som vi inte vet någonting om, eller lill det okändasom vi får se om inte riksförlikningsrnannen lyckas? Vi i de icke-socialistiskapartierna har redovisat våra alternativ i våra motioner . Ärdet någonsom lever på hoppet så ärdet väl den socialdemokratiska recerini;en. Deban om den ekonomiska politiken 16LARS-OVE (vpk) replik; år nog en lämplig företrädareför regeringspartiet i del här lägel, när man skall basera politiken påhoppande majoriteter och se till all föra dialog med de andra partierna i defrågor som man i princip är överens med dem om. Men det är klart attfinansdebatterna framöver kan bli ganska ointressanta orn detta fortsätter ochom man inte tar upp de kontroversiella frågorna och svarar på dem. Det gällerexempelvis frågan om kommunernas framlida ekonomi, hur man skall göra medvolymtillväxten och vilka resurser kommunerna skall ha. Det gäller också fråganom riks-förlikningsmannen för sitt arbete bara skall ha som förutsättningar1980-ta-lets bakgrund och skattereformen och försöka få lill stånd någon formav fred på arbetsmarknaden och inte diskutera fördelningspolitikens verkligagrunder Jag håller med om att det är bra allåtminstone vpk och socialdemokraterna är helt överens om arbetslivet. Menfrågan är egentligen; Vill socialdemokratin göra några verkliga ingrepp föratt förbättra arbetsmiljön på lång sikt? Det skulle innebära att de anställda,de arbetande, fick ell mer reellt inflytande. Det var väl ganska oförsiktigt av alt la upparbetskraftsinvandringen. Jag trodde all redan hade bränt sig påflyktingfrågan. De förslag som framlagts av regeringen omarbetsgivarinträde i sjukförsäkringen medför en mängd problem. Man säger ju ipropositionen rent ut Deban öm den ekonomiska politiken alt delskall öka arbetskraftsutbudel och produktiviteten. Vad betyder det egentligen?Utöver den s,k, åtstramningen och att företagen får bära en ökad del avkostnaderna får det en rad effekter som kan inge oro. Är det så atl de 14dagarnas arbetsgivarinträde kommer all stimulera till bättre arbetsmiljö? Det finns risk för att man åstadkommer effekten genom att låta piskanvina. Frånvarobudgeten åker nu direkt in i företagens linjeorganisation, därden inte finns . Det kan få negativa effekter, exempelvis pånyanställningar. Det finns också moment som gör att man kanske inte längrekorllidssjukskriver sig utan långlidssjukskriver sig. Det blir kanske merlångtidssjukskrivningar . Del finns alltså stora problem med det här Om man skall tänka sig den här formen måste naturligtviskontrollen ligga hos , men när det gäller anställningar,avskedanden, omplaceringar och personalpolitiken i dess helhet måsle man kunnage de fackliga organisationerna tolkningsföreträde och vetorätt, så att intepiskan viner över dem som har del tillräckligt svårt tidigare. AnL 17CARL () replik; Jag tänkte ta upp ell problem som återkommeri alla finansplaner och ekonomiska diskussioner, och det ärproduktivitetsutvecklingen. har jag arbetat i svensk industri, ochdel har aldrig hänt att jag varit med om atl investera i en ny maskin som intehar gått fortare och producerat mer och gett bättre kvalitet. Därför är detutomordentligt egendomligt atl vi skulle slå i ett läge där vi har enförsämrad produktivitet, när vi vet att den svenska industrin faktiskt harvarit duktig och flitig med atl investera . Men vi kunde gång pågång konstatera alt avgörande för produktivitetsutvecklingen var förändringar iproduktionen, nämligen de varor som produceras. Jag tror att del här är ett mycket mångfasetteral problemsom kräver långa rader av djupa diskussioner. Vi blir mer kundanpassade, vilketbetyder kortare serier, och genom atl man har högre kvalitet får man ofta ettsämre utbyte. Vi vet också alt många människor slås ut i arbetslivet på grundav förslitningar. Man får långa omställningslider och omskolningstider vilketockså sänker produktiviteten. Men en av de allra viktigaste faktorerna är faktiskt hurvi utnyttjar våra råvaror. Del visade sig gång på gång inom stålindustrin allkunde man höja utbudet krafiigt, ledde del till stigande produktivitetstal. Menframför allt lyckades man minska råvaruförbrukningen och energiförbrukningen,och i när vi faktiskt måste börja hushålla med våra råvaror är detta enav de viktigaste faktorerna att diskutera, hur vi rent generellt sett skallkunna förbättra användningen av våra råvaror i den svenska industrin. Jag och många andra i mitt parti har stora erfarenheterfrån svensk industri och hur man kan arbeta med de har problemen. Vi är av denanledningen intresserade av att diskutera med andra intresserade hur vigemensamt skall se till att förbättra produktiviteten i industrin. Men det fåraldrig ske på de villkoren alt del ökar förslitningen av människor. Det trorjag är en av de viktigaste utgångspunkterna för resonemangen kringproduktivitetsförändringar. Diiremot är det angelägel att på ell mycket bättre sättutnyttja maskiner och material, så atl vi inte slösar i den omfattning som viuppenbarligen måste göra . eftersom produktivitetsutvecklingen är dålig.Det tror jag är en viildigt viktig punkt också i en samhällsutveckling molminskat slöseri, och därför ställer vi gärna upp på diskussioner och resonemangsom kan varaktigt leda lill en förbättrad produktionsutveckling, bjrad på ellbälire utnyttjande av materialet och minskad förslitning av människorna. Prot,1989/90:86 Deban om den ekonomiska politiken sade all vi har drivitulbudspolitik . och jag vill gärna instämma i det. Den form avarbelsmarknadspolilik som vi sedan mänga år har drivit har bidragil - på ellsäll som är inlernalio-nelll väldigt uppmärksammat - när det gäller all la varapå människors vilja till arbete. Jag hade tillfiille att i denamerikanska kongressen delta i en diskussion diir jag berättade omulbudspolitik. Del är ett ord sorn är kontroversiellt för olika deltagare i denamerikanska debatten, men med den innebörd sorn ordet har hos oss kunde delaccepteras även av den fackliga sidan i . Jag tror au vi här har ell stortoch brett gemensamt intresse att utveckla den verksamheten vidare. frågade också; Hur kan en invesleringsskatlpå byggande i och vara utbudsstimulerande? Det var väl enlitet för enkel fråga. Avsikten år faktiskt atl en kombination mellanutbudsstimulerande och åtstramande åtgärder skall minska överhettningen, ochden är påtaglig på byggarbelsmarknaden. Jag har kanske inie gell svar på alla frågor som LarsTobisson gav mig, men jag hoppas få återkomma lill den fråga jag reste: Hur moderata budgetalternativet med en försämring på 20 miljarder bidra tillatl minska överhettningen i ekonomin? Till vill jag säga lack för lektionen när detgäller att sköta krukväxter Jag skall se om jag kan ta vara på de synpunkterna. Till frågan om vad en förhandlare mellan parterna kan göravill jag säga alt jag lycker att vi skall vara medvetna om den situation somvårt förhandlingssystem har befunnit sig i. Alla parter har velat vänta tillsman ser hur prisförvänlningarna anges i företagens budgetering. Manhar velat vänta lill dess alt man har sett den ekonomiska politiken, och manhar helst velat vänta tills de andra organisationerna har förhandlat färdigtför alt som den sista organisationen kunna lägga sig ell stycke ovanpå deföregående. Den typen av jakt mellan löner och löner och mellan löneroch priser leder i fel riktning. Därför görs nu ett allvarligt försök atl kommaifrån en av de avigsidor vi har haft i förhandlingssystemet. Man börjar tidigt,och man försöker få en samlad bild och en ny inriktning av förhandlingarna. Här har båda sidor - och det är också svar lill GunnarBjörk - väldigt viktiga intressen alt försvara; den fackliga sidan när detgäller reallöner och sysselsättning, arbetsgivarna när del gäller företagensmöjligheter långsiktigt. Därför lycker jag att vi härifrån skall understrykaviklen av att man kommer fram till avtal som kan bryta den nuvarandeutvecklingen. AnneWibble frågade mig om min syn på daghemsverksamhelen. Debatt om den ekonomiska politiken ringen hartagit ställning för alt utöver föräldrakooperativ också öppna förpersonalkooperativ. På den punkten står jag bakom de ställningstaganden som hargjorts. Sedan vill jag också säga med anledning av frågorna om denfinanspolitiska åtstramningen alt min syn är den alt vi skall ha elt kommunaltskattestopp för all kunna genomföra skattereformen på ett riktigt säll.Inkomstskatterna skall sänkas på det sätt som ligger i överenskommelsen omskattereformen.