prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — År1984 kom betänkandet via satellit och kabel med förslag till lag om kabelsändning.De borgerliga ledamöterna reserverade sig mot förslaget om inskränkningarbeträffande reklam i vidaresändning av satellitprogram. Däremot var man överensom restriktioner beträffande satellitprogram som präglas av våld, pornografioch hets mot folkgrupp. Vifick i en särskild lag regler om ansvarighet för program som innehåller våld,pornografi eller hets mot folkgrupp, lagen om ansvarighet för lokalakabelsändningar kom regler om ingripande mot reklam i lagen om lokalakabelsändningar, den s.k. kabellagen, som har havererat i sinrättstillämpning. Kabellagen och ansvarighetslagen trädde i kraft den 1januari 1986. Kabellagens tillståndsplikt gäller för lokala trådsändningar avradioprogram som når fler än 100 bostäder började TV3 sinareklamsändningar, riktade mot . beslutade kabelnämndenatt den nya satelliten, som TV3 då ännu inte tagit i bruk, den s.k.Astrasatelliten, skulle betraktas som en rundradiosatellit vid tillämpningen avkabellagen. Koncessionssystemet för satellitsändningar sattes därmed ur spel.Det går inte längre att ingripa mot innehållet i TV3:s sändningar eller inågra andra satellitkanalsänd-ningar Begränsningsreglerna för reklam, våld,pornografi och rashets gäller inte längre . var planerna på Astrasatelliten väl kända. Detvar alltså före kabellagens tillkomst. Den satelliten skiljer sig inte nämnvärtfrån de s.k. kommunikationssatelliterna. är inte riktad mot utanmot . För att ta emot signalerna från Astrasatelliten krävs iStockholmsområdet en parabol , och en sådan kostar ca Detkan jämföras med mottagningar av de gamla satelliternas signaler, där parabolenvar - alltså något större - men billigare att köpa. Från mottagningssynpunkt krävs således ungefär sammautrustning för att ta emot signaler från som från enkommunikationssatellit. Kabellagens koncessionssystem var tänkt att omfattamottagningsutrustningar som var stora och dyrbara. Att ta emot signaler fråndirektsändande satelliter med mycket hög effekt skulle däremot ligga utanförkoncessionssystemet. Där räcker det också med små och billiga paraboler på 30cm och till en kostnad av Man var överens om att signaler från direktsändandesatelliter, rundradio-satelliter, fritt skulle få sändas i kabelnät. Däremotvar det helt klart att gamla kommunikationssatelliter och andra ickehögeffektsatelliter inte skulle få fritt vidaresändas i kabelsystemet, utan försådana satelliter skulle koncessionssystemet gälla. har fattat beslut på tvivelaktiggrund, dvs. borde inte ha förklarat vara en rundradiosatellit.Därför måste koncessionssystemet återupprättas. Det är sak, dåkabel-nämndens beslut inte kan överklagas. Därför föreslår vi att alla satelliter skall in underkoncessionssystemet. Å andra sidan hindrar det inte att direktsändandesatelliter också går in under lagen. En förutsättning för att omgränsöverskridande TV-sändningar skall få positiv effekt är att denkompletteras med svenska regler Sådana finns redan i kabellagen ochansvarighetslagen för lokala kabelsändningar De bör dock skärpas. Vad som alltså står på spel här ikammaren är för det första om vi skall införa reklam-TV i marksändningar ochför det andra om vi nu skall återupprätta koncessionssystemet förkabelsändningar, så att innehållet i satellitsändningar kan regleras, ellerej. 7 protokoll 1989/90:40 Vad villdå de gröna i reklam-TV-frågan? Vi i de gröna är inte generellt motståndaretill reklam. Vi vill snarare begränsa den eller ge den nya formen Det bör frånbörjan slås fast att TV-mediets påverkanskraft är mycket stor, större än allaandra mediers -det kanske inte tillräckligt beaktar. TV-utredaren medger också att en merrestriktiv bedömning måste göras av TV än av andra medlen Han menar vidare attdet bör överlämnas åt rättstillämpningen att mer precisera kraven som från konsumentsynpunktbör ställas på reklam i TV. Påträngande och uppsökande reklamåtgärder får inteförekomma när det gäller reklam för alkoholdrycker och tobaksvaron Vi i de gröna menar att detta synsätt börgälla för all reklam, alltså reklam som påtvingas oss eller som vi i varje fallinte bett att få ta del av, allt i syfte att uppnå köpfrid. Vi översköljs och stundligen av olika former avsäljbudskap, och vi har ofta svårt att värja oss mot dem - det är naturligtvisdet som är meningen. Vi skall ju hålla i gång köpkarusellen. Speciellt ungaoch formbara människor är utsatta för detta oerhört starka tryck av frestelseroch övertalningar. Starka kommersiella krafter utöver den pappersburnareklamen vill driva fram reklam och säljbudskap i etermedia. finns detinte längre några andra möjligheter att fly undan dessa än i sömnen. Vårt samhälle bygger alhmer på kommersiella värderingaroch en ensidig materiell tillväxt. Ur all kommersiell reklampåverkan har detvuxit fram en livsstilspropaganda, som är en av grunderna till det kommersiellasamhällets fortbestånd och utveckling. Denna livsstilspropaganda är enligt de grönas uppfattningdjupt omoralisk. Att med sofistikerade övertalningsmetoder ständigt hävda attlyckan ligger i att äga och konsumera en mängd mer eller mindre överflödigasaker som en stor del av världens befolkning inte kan tillfredsställagrundläggande behov är omoraliskt. Reklamen står också för stora kostnader: Det rör sig omnärmare Dessa kostnader är pengar somkonsumenterna får betala genom varupriset, och priset på tjänsterna också förden delen. Om vi slår ut den totala reklamkostnaden på var och en av oss ilandet innebär det en personlig fördyring på bortåt För entvåbarnsfamilj ligger summan på ca 12 000 kn per ån Självareklamen innebär också ett stort slöseri med naturresursen I stället för reklam vill vi i införaproduktinformation, dvs. information om en produkt eller en vara som vi kan fågenom en egen aktiv åtgärd vid det tillfälle då vi överväger att anskaffa envara av en viss sort. En sådan produktinformation kan utges i systematiseradform. På skulle - den tanken är jag inte främmande för -användandet av text-TV-reklam, som tittaren själv beställer fram, och videotexkunna vara en framkomlig väg. Oacceptabelt däremot är enligt de grönas sätt att seradio- och TV-reklam, reklam på kollektiva färdmedel och direktreklam. Jag har här angett ekologiska och konsumentpohtiska skäl till vårtmotstånd till bl.a. reklam i TV. Till de konsumentpolitiska skälen bör läggasvårt speciella motstånd mot att barn och ungdom exponeras för reklamen i TVmest av alla och att dessa är mest utsatta i den situationen. Små barn har svårt att förstå vad de ser på TV. De är intehelt medvetna om skillnaden mellan reklaminslag och program, i synnerhet inteinför sådana reklaminslag som medvetet utformas för att bli förväxlade medeller ligger i nära anslutning till barnprogram. tvekar inte heller när det gällerbarnen; "Ett medium med så stark genomslagskraft som televisionen böröverhuvud inte användas för att göra reklam som särskilt riktas till småbarn". Men detta förhållande gäller i lika mån förskole- ochlågstadiebarn. Ändå är det detta som händer i TV3. Det kommer CarlFrick att utveckla närmare. Med reklaminslagen följer våldsskildringar. Enbarnläkare kan inte peka på någon annan enskild faktor som i så hög gradpåverkar barn psykiskt som våldsfilmer på och video. Reklam i reklamfinansierade markburna svenskaTV-sändningar strider också mot kulturpolitiska mål. Tidningar, radiooch TV har viktiga funktioner som förmedlare av information, kulturupplevelseroch underhållning. Genom dessa media får många människor del av litteratur,teater, film, musik, osv. När kulturutskottet uttalade sig tillkonstitutionsutskottet i samma situation som , dvs. när ny teknik - såsomsatelliter och kabelnät för ljudradio och TV-sändningar - togs i bruk, uttaladeutskottet att det är viktigt att de kulturpolitiska målen är vägledande förplanering och åtgärden En demokratisk och ekologisk mediepoliuk är av ännu större betydelse än 1985, eftersom massmediemogulerna breder utsina revir i skådad omfattning, präglade av okontrollerbarainskränkningar i den konstnärliga friheten och av fria miljöopinionen sker en uppdelning av ur reklamsynvinkel,där t.ex. får ta hand om och . I och i viss mån utbröt anarki inommedierna när man släppte restrikfionerna för reklamutnyttjande. TV-utbudet blevmycket sämre än tidigare och för att illustrera vad som hände vill jag ge röståt en kvinna som själv var med: "Det var skrämmande att se hur programmen försämrades.Meningsfulla inslag, seriös information, debatter och konstnärliga programförsvann för att ge plats för glättade tävlingar, trams och lätt underhållningmed ytliga programledare. Uppblandad med lika glättad reklam." I de gröna betraktar vi TV som en av deviktigaste kulturförmedlarna och därför måste man utgå från kulturpolitiskakriterien Kultur hävdar självständighet och ursprunglighet, medvetandegörandeoch existentiella frågors betydelse. Kulturen och det kommersiella tvånget som driver vårtsamhälle, med reklamen som generator, utgör två varandra motarbetande krafter,befinner sig kulturen i utsatt läge, kanske på reträtt, medankommersialismens företrädare flyttar fram sina positioner, inte minst påmassmediafältet. Kommersialismen bidrar inte till utvecklingen avifrågasättande kulturytt-ringan Kommersialismenfrodas bäst där människor blir övertalade att tro att li- vetsmening består i att ständigt konsumera mera och där människor luras att köpaefter annonsörernas budskap. Den synen präglar delvis utredningen . I denförs inte någon förutsättningslös diskussion om konsekvenserna för kulturen ivid mening. Men så är det också en enmansutredning. Det förs inte heller någondiskussion om konsekvenserna för barn och ungdom. Kommersiellakrafter och teknik får inte bestämma över kulturpolitiken. Vi i de gröna delar därför inte denförhastade slutsatsen av enmansutredaren om att ett fortsattnej till reklam i svensk TV inte skulle vara realistisk handlingslinje förframtidens etermediepolitik. Jag vill erinra om att det går att stoppareklam i TV. Det finns egentligen här i kammaren en stor majoritet som går emotreklam-TV och vill att den radio- och TV-politik som gällt tidigare skallfortsätta. Jag nämnde Udigare i mitt anförande att det är två viktiga ting somstår på spel här i kammaren : 1. frågan om att införa reklam-TV imarksändningar och 2. frågan om attåterupprätta koncessionssystemet för kabelsändningar så att innehållet isatellitsändningar kan regleras. Utskottsförslaget innebär i principatt majoriteten vill ha en utredning. Som jag har visat tidigare behöver viinte invänta ytterligare utredningar Förhållandena har inte ändrats. Det äringen större skillnad på Astrasatelliten och de gamla s.k. kommunikationssatelliterna.Tekniken har inte den betydelse som man har velat göra den till. Det är ettdemokratiskt krav att inte förhala beslutet. Jag ser med oro på attmajoritetsskrivningen i princip betyder ett ja till reklam i TV. * Risken är attom reklam förs in på ett ställe finns det knappast motiv för att hindra den påandra ställen, i exempelvis radio och lokala egensänd-ningar i kabelnät. Vemvill då fortsätta att betala licensavgifter till en TV i allmänhetens tjänst. * Med reklam i TVföljer att tittarna kommer att betraktas som en programvara, som skall förasfram vid reklamexponeringarna och programmen blir därefter; den s.k. mångfaldenblir enfald. Programkvaliteten kommer att sjunka intill förflackning ochinriktas på underhållning och underhållningsvåld. * Dessutom har vireklamens erkänt negativa påverkan på barn och ungdom, vilket majoritetenknappast kan acceptera. * Om riksdagenhaft någon avsikt med koncessionssystemet som ju har regler mot reklam, våld,pornografi och rashets, så bör faktiskt vara skyldig att efterkabelnämndens beslut återupprätta koncessionssystemet för satellitsändningar Till slut herr talman uppmanar jagfaktiskt majoriteten att stödja våra reservationer. Jag yrkar därmed bifalltill samtliga reservationer med namn på och dem där vireserverar oss tillsammans med vpk. ()replik: Jag skullebara vilja göra ett litet beriktigande. KajNilssons uttalanden ger vid handen att vi i skulle vilja ge frittspelrum åt TV-sändningar utan några som helst har uppenbarligeninte läst våra uttalanden och därför skall jag lämna några upplysningar om vadvi har sagt. Sammaregler som gäller skall naturligtvis gälla för kommande TV-sändningan Vihar t.ex. skrivit under . Det handlar om regler förvåldsskildringar, pornografi, skydd för barn och ungdom, skydd för etniskaminoriteter och för religionsfriheten. Dessutomhar vi sagt att reklamtiden bör begränsas och att man också skall träffa avtalom förläggningen av reklamtiden. Jagskulle också vilja ställa en fråga till . Han inledde med att sägaatt han ville tala för den tysta majoritet som inte vill ha reklam i TV. Förnågon tid sedan gjorde en undersökning om svenska folkets inställningtill reklam i TV. Den visade att av svenska folket sade nej till reklam iTV. Kallar detta för majoriteten? 1989/90:40 6december 1990 KAJNILSSON (mp) replik: När det gäller majoriteten avser det majoriteten i kammaren förstås.Det finns alltså majoritet av socialdemokrater, kommunister och miljöpartisterför den här frågan.Om den kommer att dokumenteras här det vågar jag intesäga, men det är den jag är ute efter Detgäller inte alls svenska folket, som inte har tagit del av den undersökningsom tar upp. Närdet gäller så innehåller den bara minimiregler för de härsakerna, och i måste vi ha en särskild lagstiftning ändå. Vi måste ändåha en kabellag som blir mer skärpt och starkare än Europakonventionen.Dessutom är den ju bara undertecknad. Det är inte något land ännu som harratificerat den. Så att det är ingenting att hänvisa till Europakonventionen.Den är svag. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar Kammaren debatterar ett stort antal motioner som behandlas iKU;s betänkande om radio och TV, alltifrån etableringsfrihet och reklam tillkabel- och satellitsändningar Utskottet avstyrker samtliga motioner ochhänvisar till att de många utredningar som initieratför närvarande är på remiss eller bereds av regeringen. Ställningstagandetpå den socialdemokratiska partikongressen till sponsring och reklam kommer attväga tungt för den framtida mediepolitiken i vårt land. Av vikt är också attgenomgripande förändringar inom radio- och TV-sektorn beslutas i brettparlamentariskt samförstånd. Frågor som har med yttrandefriheten ochyttrandefrihetens gränser att göra berörs. Det hindrar naturligtvis varken migeller reservanterna från att diskutera dagens ämne. Vi gör det mot bakgrundenav att 80-talet snart är till ända. Prot.1989/90:40 utvecklingsoptimist jag försökervara hoppas jag att vi skall frigöra oss från 6 december1990 vår rigida teknikfixering och vårt överdrivet kommersiellatänkande. se som en renässans för humanistiskabildningsideal. Kaaio- oc 1 Klart är att med en stigandeutbildningsnivå - där en tolvårig gymnasie- -jragor kompetens blir det normala - kommermänniskor att ställa krav på en me- Ett TV- och radioutbud som erbjuder mångfald och kvalitet hör dit. Men det finns motkrafter Stora multinationella företag,som också är multimedieföretag i film-, video- och förlagsbranschen, haretablerat sig. De är lukrativa och säljer till TV-företag den bristvara sommjukvaran, dvs. programinnehållet, utgör. De bidrar i hög grad till att - "det absolut falskas industri", för att användaUmberto Ecos term -sprids ut över världen. Kanske något sent har man i insett att de enskildaländerna har behov av att skydda sin kulturella särart. Tack vare en energisksvensk insats, bl.a. av vår kulturminister, har tio medlemsstater i Europarådetundertecknat en konvention med ett gemensamt regelverk. Minimiregler förprogramverksamheten när det gäller våldsskildringar och pornografi och förreklam och sponsring ingår Det mottagande landet har rätt att avbrytavidaresändning. I har varje land sin mediestruktun har fulletableringsfrihet och därmed fullständig anarki vad avser att utnyttjatillgängliga frekvensen har släppt det mesta av reklamrestriktioneroch har sex kanaler, som mer gynnar kvantitet än kvalitet. I , trots att monopolet formellt är upphävt och trotssatellitkonkurrens, en helt dominerande ställning, som jag önskar att det skallbehålla. Hur har då tänkt möta de ökandeförväntningarna och den ökande konkurrensen ? Företaget har i sinlångsiktsplan ställt upp mycket ambitiösa mål, där kvalitet och mångfald ärnyckelbegrepp. Koncernen vill se sig själv inte bara som landetsbetydelsefullaste nyhets- och informationsförmedlare utan som dess störstakulturproducent. I statens avtal med har viktigaverksamhetsmål slagits fast. Företaget skall verka i allmänhetens tjänst ochprogrammen kunna tas emot överallt i . Innehållet skall vara opartisktoch sakligt, det demokratiska statsskicket värnas och minoriteter komma tilltals. I samhällsdebatten skall myndigheter, organisationer och företag kunnakritiskt granskas. Medel bör i första hand i form av avgifter tillförasföretaget. Min uppfattning är att i största möjligautsträckning skall vara oberoende av kommersiella intressen. Reklamfrihet kanvara ett utomordentligt konkurrensmedel i framtidens medievärld. Moderater och folkpartister förordar ett reklamfrittSveriges Radio. Jag är dock litet osäker på åtminstone innerstabevekelsegrunder År det en utarmning av företaget man eftersträvar? Hosmoderaterna har man aldrig kunnat spåra någon vilja att höja mottagaravgiftenutöver en inflationsuppräkning. Resursförstärkningar har det inte varit talom. Jagbegriper till fullo den uppgivenhet företagets chefer och moderbola gets styrelse känner när de inte tycker sig få gehör hos stats- 102 makterna för en ökning av licensenmed . på en femårsperiod. detta kommer en höjningför sedvanlig kostnadskompensation och att licensen momsbeläggs med 206 kn perån Tidpunkten för denna begäran om resurstillskott har kommit att bli mycketolycklig. Just nu kräver det ekonomiska läget en stram budget och nej tillåtgärder som driver upp det allmänna kostnadsläget. Kraftiga löneökningar ochsänkta marginalskatter hotar att driva upp inflationen. Attstyrelsemajoriteten kommer att säga ja till reklam i de bägge kanalerna kommerdärför inte som någon större överraskning. Alla programbolag, inkl. radion,får då utökade resursen Möjligen slår man också undan benen för ettbärkraftigt, reklamfinansierat . Iett längre framtidsperspektiv kommer vi att få uppleva att en alltmer avanceradteknik kommer att omöjliggöra en nationell lagstiftning som förhindrar attvissa program och reklam når ut. Nya, starka medeleffektsatelli-ter kommer attgöra det möjligt att med blygsamma centralanläggningar och enkla, småparabolantenner ta emot sändningar Kabellagstiftningen, som tillåter utländskreklam, täcker bara lågeffektsatelliternas utbud. , som är enmedeleffektsatellit, får enligt beslut i kabelnämnden sända program medreklaminslag på svenska. Därmed är fältet fritt. Mankan naturligtvis ifrågasätta det berättigade i att i detta läge förhindra atten fristående, reklamfinansierad TV3-kanal får sändningsrätt i , närledig frekvens finns för ändamålet. Man skall dock ha klart för sig attägarsidan kommer att domineras av mäktiga företagarintressen. Reklamenbör, om den kommer, kringgärdas med sådana restriktioneratt den i minstamöjliga mån styr programutbudet, oavsett om man väljer reklam i Radioeller i ett fristående företag - eller bäggedera. Statsmakterna har ocksåmöjlighet att avtala om ramarna för verksamheten i en fristående kanal. Etableringsfrihetför TV- och radiomedier låter bra som teoretiskt begrepp. Företeelsen somsådan har dock inte visat sig gynna yttrandefriheten - snarare tvärtom.Frekvensbrist råder på markbundna sändningar Detta sätter enkäpp i hjulet för fristående lokala och regionala programföretag. Etableringenblir också beroende av vilka finansieringskällor som står till buds. Ju flersom slåss om samma reklammarknad, desto mer likartade program sänds - i självaverket bred och utslätad underhållning. Lokalaoch regionala sändningar är också ett reellt hot mot dagspressen, enligtTV-reklameffektutredningens betänkande. För att etablera ett fritt, bärkraftigtföretag får heller inte befolkningsunderlaget vara för litet. har ett ansvar för medieutvecklingen och bör därvid slå vaktom svensk kultur i alla dess uttrycksformer och om vidast möjligayttrandefrihet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 1989/90:40 6december 1990 ()replik: Jag har några kommentarer med anledning av inlägg.Bo Hammar sade tidigare att han inte tyckte det var någon idé att diskuterafrågan med socialdemokraterna, eftersom socialdemokraterna inte har bestämtsig. Jag tycker att inlägg visar att det är verkligt viktigtatt debattera detta och visa att det faktiskt finns ett stort intresse frånmånga håll av att föra de här frågorna till ett avgörande beslut. Jag trorfaktiskt fortfarande, också efter att ha hört , attsocialdemokraterna behöver ha hjälp på vägen. Jag återkommer då gärna helt kort till vad jag sade i mittanförande, nämligen att en rådgivande folkomröstning nog skulle kunna gebesked i frågan. tror att vi moderater vill utarmanuvarande genom att inte släppa in reklam där Så är detinte, utan vi moderater tycker att det är viktigt att bredda utbudet. Skullevi släppa in reklamen i det nuvarande , så skulle vicementera det monopol som finns . Vi skulle inte få någon breddning, intefå ett utökat utbud och inte få en större mångfald. Det är därför det är såviktigt att tillföra ytterligare producenten Det finns faktiskt möjlighetertill det. Vi har fått klart för oss att det finns utrymme i etern och attföretag vill arbeta med detta. Som jag skisserade inledningsvis måste mannaturligtvis se till att ett nytt TV-bo-lag får en ägarstruktur som gynnartittarna och överensstämmer med deras önskemål. Ett bra sätt vore faktiskt attintroducera ett sådant företag på börsen och låta människor i vårt land varamed och äga företaget samt ha möjlighet att göra sin stämma hörd påbolagsstämman och annorstädes. Jag tror inte att någon, , är nöjd meddagens situation och dagens kanal och . Vi måste få en ökad mångfald. Jagförstår inte tal om att yttrandefriheten skulle begränsas medfler etableringar Det var innebörden i ett av hennes uttalanden. KAJNILSSON (mp) replik; Även jag skall kommentera en del av vadCatarina Rönnung sade i sitt anförande. vill alltså skjuta upp beslutet ochinvänta partikongressens ställningstagande. sitter vi inte på den. Vadskall vi göra fram till dess? Låt mig ställa några frågor tillCatarina Rönnung. År nöjd med det laglösa tillstånd somfaktiskt råder sedan kabellagen havererat i sin rättstillämpning? Det gåralltså inte att vidta åtgärder mot reklam, våld och pornografi i . ÄrCatarina Rönnung vidare nöjd med , som kommer att tillåtareklam av sändningstiden? Det gerockså möjlighet att avbryta programmen. befinner sig i en unik mediesituation och kanfaktiskt rädda den typ av TV-verksamhet som har bedrivits i landet. Dåmåste vi förstås satsa på licenserna fill . Är socialdemokraternaberedda att bidra med licensavgiftshöjningar, som möjliggör en fortsattverksamhet med hög kvalitet, mångfald och vad det nu är som önskas inomSveriges Radio? Om man släpper in reklam i TV på ett ställe, blir denlogiska konsekvensen enligt min mening att krav ställs på att släppa in reklamäven på andra ställen. Hur ser ni socialdemokrater på den frågan? Jag nämnde också tidigare att reklam i TV strider mot dekulturpolitiska målen. Är beredd att uppge de målen? Skall viskriva om de kulturpolitiska målen, eller hur ställer sig socialdemokraternatill den saken? ()replik: inledde sitt anförande med att säga att detta betänkandeoch debatten här rör gränserna för yttrandefriheten. Ja, det är alldelesriktigt. Skillnaden mellan och socialdemokraterna är att vi villvidga gränserna, öppna dem, för yttrandefriheten, medan socialdemokraternavill beskära dem. CatarinaRönnung sade vidare att vi skall bort från en rigid teknikfixering och gå moten renässans for humanismen.