prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — statera att Jan-ErikWikström då läste innantill ur reservation. Jag har alltså i såfall på två ställen kunnat konstatera vad det är han sägen Detfinns någonting mycket grundläggande som ni missionsförbundare måste ha klartför er, nämligen att vårt problem inom är hur vi skall kunnalösa frågan om ekonomin. Vi har inom en helt annan medlemssyn.Över 90 % av människorna i landet är med i kyrkan. Vi har en annan tradition änvad ni han Dessutom har vi inte samma typ av statskyrka som för 50 årsedan. Det pågår en långvarig process. Här kan nämnas religionsfrihetslagoch kyrkomötesreformen , genom vilken kyrkan nu i många avseenden själv kanfatta beslut. Dethar alltså pågått och det'fortsätter att pågå en process på detta område.Sedan kan och andra anse att detta är bedrövligt och ganska ynkligt.Jag tycker att det är ganska ynkligt att använda en sådan debattmetod. Vi somär ansvariga för måste försöka se till så att det blir en rimligoch bra utveckling till fördel för kyrkan. Men i principfrågan står jag heltfast. 1989/90:40 6december 1990 GÖRANÅSTRAND (m) replik: Jag frågade hur man skulle kunna göra om medlemsreglerna. Då invecklarsig i ett resonemang som pekar på vissa svårigheten Och det ärhär fråga om vissa tolkningssvårigheter; det vore dumt av mig att säganågonting annat. Men hur skall vi i så fall formulera detta medlemskap? Jagvill gärna att återkommer med anledning av detta. Viför ju denna debatt inom . Vi för den med helt andra termer, viför den just nu med termer som är kopplade till dopet och dopets ställning. Denutgångspunkt som diskuteras som eventuellt krav för medlemskap i är det sakrament som dopet utgön De administrativa synpunkter somTorgny framförde har ytterst litet med detta att göra. Sedan vill jag komma med en ytterligare litensynpunkt rörande debatten om biskoparna. Det kyrkomöte som då och då nämns idebatten har, som vet, uttalat sig om biskoparnassjälvskrivenhet. För mig handlar detta om kyrkosyn. Det är väl också därför somkyrkomötet har gjort ett sådant ställningstagande. Vi har en episkopal kyrkadär biskopen inte bara är den ledande teologen utan även den organisatorisktansvarige för resp. stift. Det är i den funktionen och i konsekvens av detsynsättet som kyrkomötet, och då bl.a. jag själv, menar att vi skall gebiskoparna denna självskrivenhet. ()replik: antyder att jag här skulle tala som frikyrkoman ellersom missionsförbundare, men så är det ingalunda. Det är som ledamot avSveriges riksdag och som liberal jag talan Jag sade uttryckligen i mittanförande att det var med utgångspunkt i en något så när modern syn påreligionsfriheten som vi hävdar de ståndpunkter vi har fört fram. Vihar också talat om hur vi anser att man bör garantera denekonomiska trygghet som man där behöver för att kunna verka över hela 1989/90:40 6december 1990 Det fanns för tioår sedan en modell som tolv av tretton biskopar var beredda att acceptera. Denmodellen duger fortfarande. Jag skulle därför vilja sträcka ut en hand tillTorgny och välkomna honom till ett ställningstagande som ärprincipiellt entydigt, som låter sig förenas med religionsfrihetssynpunkteroch som är präglat av omsorg om att skall kunna fungera över helalandet såsom kyrka. () replik: Jag förstår att blev något förvånad med anledning av vadjag sade. Jag uppfattar att i likhet med många andra som äraktiva inom kyrkan är - inte sagt i någon negativ mening, men ändå - litet låstvad gäller att man antingen skall hålla på dopet som villkor för medlemskapeller också i stort sett behålla nuvarande regler. Vadjag med mina frågor, både här och i andra sammanhang, försöker göra klart äratt det kan hända att det finns alternativa lösningar Det är enligt minuppfattning nödvändigt att få en kompromiss till stånd. Jag är nämligen mycketövertygad om att det är nödvändigt med en förändring av gällande lagstiftning,det gäller både sett från kyrkans synpunkt och från landets synpunkt. Vi kommeratt fortsätta att år i denna kammare ha en debatt kring motioner vilkakräver en ändring av nuvarande lagstiftning. Men jag anser det vara nödvändigtmed en förändring. Vad jag är ute efter är andra, alternativa lösningar Närjag tar upp detta i olika sammanhang och påpekar orimligheterna i nuvarandelagstiftning säger man alltid, precis som gör här: "Ja, detär klart att du har rätt i den och den frågan." Men sedan återgår man pånågot sätt till den gamla, kyrkliga diskussionen om att det antingen skall varadopet som är grunden för medlemskap eller att vi i stort sett skall behållanuvarande är nödvändigt med en betydande flexibilitet i tänkandet,och jag tror att gärna ställer upp bakom det. Det är önskvärt från moderat håll även i fortsättningen ställer sig bakom dennauppfattning. Vadjag försökte säga till på den korta tid jag hade tillförfogande var att det pågår en process på detta område. Jag var försteundertecknare av en av motionerna till kyrkomöte i vilken begärdes enexpertutredning. Det pågår en process, vilken för med sig att relationernamellan kyrkan och staten håller på att förändras. Det är inte samma relationeri dag som . Jag tror att den framkomliga vägen i detta sammanhang äratt ta sakerna en i taget. Jag anser det inte vara möjligt att ha de oerhörttydliga gränser mellan kyrkan och staten som man förr ansåg skulle finnas. Jagtycker i princip - det är min personliga uppfattning - att man skall ha enskilsmässa mellan kyrka och stat, men det finns åtskilliga problem som vi i såfall har att lösa. Vadsom för mig är mycket viktigt är att kyrkan får goda arbetsmöjligheten Vi fårgemensamt titta på hur vi skall lösa ekonomifrågan. Den ser jag för närvarandesom grundläggande. INGELAMÅRTENSSON (fp): Hans Leghammar instämde i mitt anförande redaninnan jag har hållit det. Jag hoppas att han inte skall ångra sig. Det som jagskall framföra här gäller självklarheter i ett demokratiskt samhälle, så jagtror inte att han får någon anledning att ändra sig på den punkten. Frågan om medlemskap i ligger mig varmt omhjärtat, inte minst därför att min egen familj har drabbats i detta sammanhang.Det talade jag om redan första gången jag deltog i en kammardebatt här , då jag ville att man skulle företa en ändring av reglerna om medlemskapi . har i princip ingenting hänt. Kyrkan förhalar denhär frågan, och det beror troligen på att majoriteten inom intevill ha någon förändring till stånd - man tycker att det är brå som det än Menjag tror att många faktiskt inte vet hur det fungerar i praktiken. Helaförfarandet står enligt min mening i strid med vår lag om religionsfrihet.Därför vill jag än en gång berätta vad som hände min familj och vad vi har förerfarenheter när det gäller medlemskap i . Våra barn blev anslutna till kyrkan utan att vi visste omdet. Till saken hör att de inte heller fick bli svenskamedborgare, eftersom deras far var utländsk medborgare. Självtillhörde jag, då barnen föddes, . Vi tyckte att det var lämpligtatt barnen själva skulle få bestämma vilken religion de skall tillhöra när deär vuxna och kan ta ställning. Lång tid efteråt fick vi reda på att alla trebarnen var anslutna till . Vi kände oss grundlurade. talar här om föräldrarätten. Vi tyckte ivår familj att vår föräldrarätt blev kränkt. Vi hade beslutat på ett sätt, ochsedan hade beslutat på ett annat sätt utan att ens tala om detför oss. har både barnen och jag lämnat kyrkan. Den här fråganhar haft en viss betydelse vid vårt ställningstagande, så inte tror jag attsvenska kyrkan kommer att vinna några själar på det här viset - tvärtom. Kyrkan registrerar således automatiskt barn som medlemmari kyrkan om en av föräldrarna är medlem. Man frågar alltså inte. har detblivit bekant ätt man också ansluter invandrare som blir svenska medborgare, omde angivit en viss religion. Det är minst sagt häpnadsväckande. Den här frågan kommer upp igen i samband med att vibehandlar JO:s ämbetsberättelse, eftersom frågan har anmälts till JO och ävenkritiserats där. som jag har deltagit i den här debattenhar jag fått beskedet att vi avvaktar kyrkans utredning av frågan. Men det ärinte kyrkan som skall bestämma i denna fråga. påstår att inteheller kan bestämma och att vi som reserverar oss på den här punkteninte vet om att inte kan besluta om denna fråga. För mig är detta enkonstitutionell fråga. Jag har särskilt hört mig för och fått beskedet attvisst kan besluta om att ta bort övergångsbestämmelserna. Riksdagenär suverän att bestämma detta enligt de besked som jag har fått. Något annatvore ju konstigt, eftersom det är en konstitutionell fråga. Då överensstämmerinte längre de här reglerna med religionsfrihetslagen. Det är, såvitt jagförstår, väl medveten om. Jag tycker att t.ex.kunde begära att vi skriver in dessa regler i grundlagen. Då skulle vi slippa 1989/90:40 6december 1990 den här debatten år efterår Det är något fel när man måste smygansluta personer till svenska kyrkaneller till ett trossamfund över huvud taget. Jag tycker att det självfalletmåste till en viljeyttring för att man skall bli medlem i ett trossamfund. Detkan också vara så, som i det här fallet, att föräldrarna bestämmer för sinabarn. Men inte skall man gå emot föräldrarnas önskemål! IErling Bagers och min motion har vi föreslagit att övergångsbestämmelsernaskall tas bort när det gäller medlemskap i . framförde i sitt anförande att han i princip delar denna inställning,och det är jag mycket glad för att han gör Men han reagerar för att man skullekunna se det här som kollektivanslutning. Man kan faktiskt jämföra detta med enform av kollektivanslutning. Jag tycker att bör fundera över dettamed föräldrarätten. GöranÅstrand säger att det föreligger tolkningssvårigheter, men det gör det väl inte- det är ju snarare fråga om klara regler för hur man skall gå fram. Jag tyckeratt borde ta avstånd från att man på det här viset kan anslutabarn och, som det visat sig, även vuxna till utan deras vetskap.Det kan väl inte vara rimligt att bete sig på det här sättet i en demokrati. Tillslut vill jag instämma i anförande. Jag är varkenmissionsförbundare eller tillhörig något annat trossamfund, men jag delar heltde åsikter som har framfört här från talarstolen . BENGTKINDBOM (c): Jag vill barata upp två saker Jaginstämmer i det som sade, att vissa av de frågor som IngelaMårtensson har tagit upp är accepterade enhgt föräldrarättens principen Jagsade i mitt anförande att man i samband med utredningen inom omdop och kyrkotillhörighet pekat på en del regler i religionsfrihetslagstiftningenoch äktenskapslagstiftningen som kan verka oförståeliga i förhållande tillreglerna för medlemskap i . Det kan man då rätta till. Detviktiga är dock att understryka att den här frågan ju är reglerad i vårgrundlag, som övertar vanlig lag. Sedanvill jag på en punkt rätta till en sak. sade att allainvandrare automatiskt blir anslutna till . Så är det inte. Förutsättningenär att vederbörande är evangelisk-luthersk trosbekännare. INGELAMÅRTENSSON (fp): Jag noterar med tacksamhet att anser att dessa regler äroförståeliga. Men då måste man ju också göra någonting åt dem. Sedanbeklagar jag om jag sade att alla invandrare blir anslutna. Förhållandet ärdet att om man, när man blir svensk medborgare, har kryssat för tillhörighettill en viss religion, automatiskt blir ansluten till utan ens får reda på det. En kvinna som blev utsatt för detta noterade efterett par år att hon blivit ansluten till . JO har sedan kritiserat det sätt på vilket man kan använda reg- Prot. 1989/90:40 lerna. Det finns alltså all anledning att ändra reglerna om medlemskap. Som jag sagt är det angeläget attnuvarande regler ses över Jag kan bara upplysa om, eftersomhon säger att somliga blir anslutna fastän de inte borde bli det, att detfaktiskt ofta är tvärtom. Det finns många, särskilt finska medborgare, somrätteligen enligt gällande lag skulle bli medlemmar men som inte blir det.Detta förekommer särskilt i och , där det är den lokalaskattemyndigheten som avgör vilka som skall vara medlemmar Lagen måstenaturligtvis ändras - det håller jag helt med om. Jag hoppasatt utredningen skall leda framåt. Men först måste vi avvakta pågåendeutredning. Jag tycker att det är en god svensk tradition som vi skall fortsättamed. Jag tycker att vi har väntat alldeles förlänge i detta sammanhang. Vi kan inte bara vänta och vänta alltmedan man frånkyrkan säger att frågan är under utredning. är det att fatta beslut. Jag kan bara konstatera att är på samma linje som hennes partivänner på kyrkomötet. Samtligafolkpartister, ja, över huvud taget samtliga på kyrkomötet har ju begärt en utredning.Jag tycker att det är självklart att regeringen då måste låta utredningenarbeta färdigt. Det här är en angelägenhet inte bara förkyrkomötet utan för . Det är en konstitutionell fråga, som jagtidigare här har framhållit. Därför bör övergångsbestämmelserna avskaffas. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under9 §.) Företogs till avgörandesocialförsäkringsutskottets betänkande 1989/90;SfU5 och konstitutionsutskottetsbetänkande /90:KU2. Mom. 2(ersättningssystem och finansiering av sjukvården) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med69 röster mot 43 för reservation 2 av och . 203ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 214 röster mot62 för reserva tion 1 av m.fl. 40 ledamöter avstod från att rösta. 4 protokoll 1989/90:40 1989/90:40 Motn. 3(ökade resurser från sjukförsäkringen m.m.) Förstbiträddes reserveration 4 av och med 40 röster mot 35 förreservation 5 av och . 240 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbiträddes reservation 3 av m.fl. med 61 röster mot 38 förreservation 4 av och . 214 ledamöter avstod från attrösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 av GullanLindblad m.fl. -genom uppresning. Motn.4 (enklare obduktioner m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och - bifölls med acklamation. Motti.6 (patientavgifter i offentlig vård) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av Margö - bifölls medacklamation. Mom.7 (etableringsbegränsningar för läkare och sjukgymnaster) Utskottetshemställan bifölls med 212 röster mot 101 för reservation 8 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.8 (taxenivån) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 9 av m.fl., delsreservation 10 av och -bifölls med acklamation. Mom.9 (stimulanser för etablering i glesbygd) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels resevation 11 av m.fl., delsreservation 12 av och -bifölls med acklamation. Mom.10 (undersökning med magnetkamera) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m,fl. -bifölls med acklamation. Mom.11 (ortopedisk-medicinsk behandling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av - bifölls medacklamation. Mom.12 (remisstvång för sjukgymnastisk behandling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.13 (psykoterapeutisk behandling m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation 16 av 50 m.fl., dels reservation 17 av , delsreservation 18 av Margö , dels reservation 19 av /90:40 Pohanka - bifölls med acklamation. Mom. 14 (psykoanalytisk utbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avSigge Godin m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (hjälpmedelsförsörjningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (sexualhjälpmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avMargö och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (kostnadsfria läkemedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avDoris m.fl. - bifölls med acklamation. /9 (mineraltillskott m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avGullan m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 21 (neurosedynskadeersättning) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 66 förreservation 25 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga tnometit Utskottetshemställan bifölls. betänkande K(J2 1(stat-kyrka-frågan) Först biträddes reservation 3 av tredje vice talman och med 39 röster mot 33 för reservation 2 av Bo Hammaroch Hans Leghammar 243 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av ochIngela med 63 röster mot 36 för reservation 3 av tredje vice talmanBertil Fiskesjö och , 215 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 206 röster mot66 för reservation 1 av och , 42 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 2 (medlemskapsreglerna i ) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 30 förreservation 4 av Hans Leghammar och , 22 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 3(kyrkans valdag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. 4 (biskopens ställning i kyrkomötet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (kyrkofondens styrelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6-9 Utskottets hemställanbifölls. 10 § Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmast upptagnaärendena, kon-sfitutionsutskottets betänkanden KU5, KUlO, KU18, KU8 och KU21,beslöt kammaren på förslag av förste vice talmannen medge att de fick företastill avgörande i ett sammanhang sedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. 11 §TY-yckfrihets- och sekretessfrågor Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /90;KU5 Tryckfrihets- och sekretessfrågor. I betänkande1989/90:KU5 har , och en gemensam reservationsom gäller förstärkt skattesekretess. I de moderata motionerna 1987/88:K404och 1988/89:K407 har begärts en förstärkning av skattesekretessen på sådantsätt att den också skall gälla motiveringarna i beslut om avvikelse frånsjälvdeklaration. De skattskyldiga i vårt land har mycket långtgåendeskyldigheter att lämna uppgifter om sina personliga och ekonomiskaförhållanden. Därför är också huvudregeln att sekretessen är absolut. Här finnssåledes inte någon skaderekvisit och inte heller någon meddelarfrihet. Vidinförandet av den nya sekretesslagen framhölls i förarbetena att den absolutasekretessen borde bibehållas. Tyvärr har dock 9 kap. 1 § i sekretesslagenmedfört en ej förutsedd minskad sekretess. Vi anser att starka skäl finns föratt motiveringarna för taxeringsnämndernas beslut bör vara sekretessbelagda.Dessa motiveringar kan gälla mycket känsliga omständigheter för den skattskyldige,såsom sjukdom, handikapp, skilsmässor, olika slag av underhållsskyldigheter Vi finner det i höggrad motiverat med förstärkt sekretesskydd och begär att hosregeringen hemställer om förslag till ändring av nämnda paragraf. Jag yrkarsåledes bifall till reservation 1. Isamma betänkande, 1989/90:KU5, har vi moderater ensamma en reservation somgäller sekretess för vissa uppgifter hos gymnasieskolans intagningsnämnd.Sekretess gäller redan nu för känsliga uppgifter om eleverna, i grundskolansåväl som i gymnasieskolan. Men beträffande intagningsnämnden gäller inte denhär sekretessen. Är det verkligen mening att för enskilda individerkänsliga förhållanden, som berör de här eleverna och deras föräldrar, skalllöpa risken att bli offentliga? Vi anser att uppgifter som är sekretessbelagdai och i gymnasiet skall vara det även i intagningsnämnderna. Vihemställer att regeringen återkommer till med ett sådant förslag. Jagyrkar bifall till reservation 2, herr talman, och vill sluta med ett par frågortill övriga ledamöter i utskottet: Vadmenar ni skulle kunna bli offentligt i intagningsnämnden av de uppgifter sompå grund av sin känslighet är sekretessbelagda i och gymnasiet,utan att ett sådant förfarande - ingen sekretess i intagningsnämnden, men väli och gymnasiet - skulle skada eleverna och deras föräldrar? Det ärden ena frågan. Den andra är: Varför är offentliggörandet av dessa uppgiftermindre skadligt om det sker genom intagningsnämndens handläggning än genomskolans? 1989/90:40 6december 1990 Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar I reservation 1 kräver , och attmotiveringarna till taxeringsnämndernas beslut skall beläggas med sekretess. Enligtgällande rätt råder inte sekretess för beslut som bestämmer skatt ellerpensionsgrundande inkomst eller som fastställer underlag för bestämmande avskatt. Det finns också bestämmelser om att taxeringsnämndens beslut om taxeringför varje skattskyldig skall införas i skattelängd. beslut innebär avvikelser från den skattskyldiges självdeklaration,skall skälen för detta anges i beslutet. Det går till så att en kopia av detmeddelande som sänts till den skattskyldige fogas till deklarationen. Därmedblir både uppgifterna om avvikelsen och motiveringen till denna offentliga. Underdet har vi fått bevittna hur kända personer fått löpa gatlopp ipressen därför att sådana beslutsmotiveringar har offentliggjorts. Sådanamotiveringar kan innehålla mycket känsliga informationer om både ekonomi ochpersonliga förhållanden, som redovisade tidigare. Och detär klart att deklaranterna naturligt nog upplever det som att den personligaintegriteten träds för när, då sådana uppgifter blir stora rubriker i pressen. Vireservanter anser att risken för att denna offentlighet kan orsaka allvarligskada är mycket stor och att man därför bör förstärka sekretessen för taxeringsnämndernasbeslutsmotiveringar Majoriteten i utskottet hänvisar till ett yttrande avriksskatteverket från , där skälen för och emot sekretess i denna frågaredovisas. anser dock att kravet på offentlighet väger tyngreän den skada offentligheten kan medföra för den enskilda människan. Majoritetenhävdar att ingenting nytt framkommit som ger utskottet anledning att ändra synpunkt. I yttrandet redovisar emellertidutförligt också det resonemang som talar emot att motiveringarna skalloffentliggöras - vilket ju utskottet underlåter att lyfta fram. Jag citerar;"På s. 256 påpekas å andra sidan att skyddsaspekten får särskild tyngd avde skattskyldigas långtgående plikt att lämna uppgifter om sina förhållandenoch det sägs vidare, att även om många av de uppgifter som förekommer isjälvdeklarationer är av alldaglig beskaffenhet, kan det inte bortses från attmånga deklaranter skulle uppleva det som integritetskränkande om dessauppgifter kom till offentligheten." fortsätter: "Avvägningen mellandessa intressen har resulterat i nuvarande ordning med en absolut sekretessinom skatteområdet med undantag för beslut om taxering och skatt m.m.,däribland TN:s beslut om avvikelse från självdeklaration. Till följd av kravetpå beslutsmotivering får avvikelsebesluten ett fylligare innehåll med fleruppgifter än vad TN-be-slut som endast återges i skattelängd erhåller." Jag skulle vilja framhålla att just på den sista punktenhar nya förhållanden inträtt. Inte minst har med sinaskrivningar tidigare medverkat till att myndigheternas beslutsmotiveringar harblivit allt bättre och därmed också mer avslöjande när det gäller enskildamänniskors personliga förhållanden. hävdar trots detta att möjligheten attgranska taxeringsmyndigheternas arbete väger tyngre än skyddet för denenskilda människans personliga integritet. Jag beklagar, herr talman, attutskottsmajoriteten instämmer i den åsikten, och jag yrkar bifall tillreservation 1. CATARINARÖNNUNG (s): Det betänkande vi nu debatterar behandlartryckfrihets- och sekretessfrågor I reservation 1 framförs önskemålet atttaxeringsnämndernas beslut skall åtnjuta sekretesskydd. Sekretess när det gäller enskilds skatteförhållanden ärabsolut - sekretess gäller även om den enskilde inte lider någon skada av attuppgiften lämnas ut. Vissa undantag finns. Av 9 kap. 1 § i sekretesslagenframgår att beslut varigenom skatt eller underlag för bestämmande av skattfastställs är offentliga. Det innebär således att taxeringsnämndernas beslutoch motiveringarna i beslut om avvikelser från självdeklarationen undantas frånsekretess. Utskottsmajoriteten vill inte förorda en lagändring utanslår vakt om offentlighetsprincipen - nu som så tidigare i dennafråga.