prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — Detär i första hand de mest skadliga skatteformernas nivå som bör sänkas. Storhänsyn måste tas till vikten av att harmonisera svenska skatteregler med demsom gäller för EG och övriga . Ensträvan bör vara att antalet medborgare som betalar statlig inkomstskatt efterhand minskar som skattesatsen sänks. Genom att statlig detaljstyrningavskaffas och offentliga monopol slopas, och till följd av den effektiviseringsom därmed uppnås, skapas utrymme för kommunerna att sänka sin inkomstskatt. Reformeringenav familjebeskattningen bör fortsätta. Det slutliga målet i detta avseende äratt åstadkomma ett skatte- och bidragssystem som innebär att den som betalarskatt inte skall behöva bidrag och att den som behöver bidrag inte skall betalaskatt. Genom sänkta skatter bör utrymme efter hand skapas för en fullständigfrihet för familjerna vad gäller val av barnomsorg. Nuvarandesocialförsäkringsavgifter bör efter hand åter relateras till utgåendeförmåner. De avgifter som inte är anknutna till någon förmån bör successivtslopas. Det bör också övervägas att - parallellt med motsvarande höjning avbruttolönen - överföra betalningsansvaret för socialförsäkringsavgifterna fiUde enskilda. Därigenom renodlas avtalsrörelserna genom att eventuellaförändringar av socialförsäkringsavgifterna inte behöver vägas in direkt idessa. Beskattningen av boendet måste lindras. Fastighetsskattenbör successivt avskaffas. Även andra skattesänkningar måste övervägas för attminska den omfattande boendebeskattningen. Mervärdeskatten, som kommer att behandlas i nästa debatt,måste efter hand till både bas och skattesatser anpassas till vad som gällerför övriga länder, främst inom EG. I det sammanhanget blir det aktuellt attsänka det totala mervärdeskatteuttaget. Jag vill yrka bifall till reservation 1 iskatteutskottets betänkande 30. Dessutom vill jag yrka bifall till de moderatareservationer som andra yrkar bifall till. Självfallet står vi moderater ocksåbakom alla andra reservationer där vi deltar, men att genom voteringar ochomröstningar bara registrera hur många som är närvarande i kammaren gynnar intevare sig arbetet i kammaren eller den politiska debatten och beslutsfattandet. AnL 2 (): Den stora finaldagen är inne! Det är final förden mest omfattande skattereformen i svensk historia, och det är ocksåfinaldag för ett som varit rikt på oväntade och oförutsedda händelsermen också på stora beslut, inte minst dagens skattebeslut. Det beslut vi nu debatterar kommer att påverka människornai vårt samhälle på många sätt och vis och i mycket skiftande grad. Det är enreform som inte enbart handlar om skattesänkningar och finansieringskalkyler.Det handlar om beteendemönster, det handlar om tidigare beslutade målsättningar,om vilket det vid det beslutstillfället inte rådde några tvivel, det handlar omekonomisk frihet. Det handlar också om att grunda ekonomiska beslut på humanavärderingar. Det är det vi politiker är tUl för! Vi i begärde en pariamentarisk utredning omSveriges skatter, inte för att motarbeta en skattereform utan för attåstadkomma en sådan. Vi som representerat i utredningarna hararbetat utifrån samma kritik av det gamla skattesystemet som regeringen. Vi harockså arbetat utifrån gemensamma grundprinciper inför det nya systemet attåstadkomma en mer enhetlig, likformig och effektiv beskattning, att göra detgenom att kraftigt sänka marginalskatterna och betala det genom bl.a. basbreddning,att åstadkomma en separat kapitalbeskattning och samfidigt uppfyllafördelningspolitiska mål. Vi i har fullföljt uppsatta mål med vårtförslag. Vi anser att ni socialdemokrater och er kompanjon inte hargjort detta. Jag skall återkomma till det . Genom en annan utformning av den indirekta beskattningenmed lägre moms på mat, boende och persontransporter och en ändrad energibeskattning,har vi i i vårt förslag begränsat de allmänna prishöjningarna, defördyringar av bostadskostnaderna och det behov av ökade transfereringar somregeringens förslag medför. Vi har inte bara utgått ifrån de gemensamma principer jagnämnde tidigare. Vi har också utgått ifrån att här i beslutademålsättningar även i fortsättningen skall gälla. Då tänker jag på mål gällandetrafikpolifik, regionalpolitik, energipolitik, miljöpolitik, socialpolitik ochnäringspolitik. Vi har också bostadspolitik - social sådan. Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90:140 13 juni1990 Vii centerparfiet har grundat vår finansiering på ekonomiska kalkyler, baseradepå humana värderingar, och vår analys har också den utgångspunkten. Vi haringen ofullständig analys. Vi har utgått ifrån samma analysmaterial som nisocialdemokrater, men vi har med ytterligare en del - en helhetssyn påsamhällsekonomisk grund - som däremot saknas i er analys, och därför kan jagmed fog hävda att ofullständigheten finns i er analys. Besluteti dag gäller ett andra stort steg i skattereformen. Två skattesänkningar harredan genomförts. Statsskatten sänktes och med 7 %för alla inkomster . För lägre inkomster begränsades summan avskattesänkningarna till . Dessaskattesänkningar finansierades genom en ny och höjd moms, ökade boendeskatteroch bilskatter samt högre skatter på de kostnader man har när man finns på sinarbetsplats. Resultatet har blivit att alla betalar i stort sett Ukamycket av finansieringen, oavsett vilken skattesänkning man fått.Övervältringen av skattebördan på låg- och medelinkomsttagare har därför idessa steg varit mycket påtaglig. Den kritiken förde vi också fram underbehandlingen . Vii motsatte oss införande av energimoms, eftersom en sådan slår myckethårt mot hushållen. Vi förordade punktskatter. Vi föreslog en differentieradmoms, så att lägre moms kunde tas ut på bl.a. hotell- och restaurangstjänster.Vi krävde också betydligt högre avdrag för resor till och från arbetet och förresa med egen bil i tjänsten - mot bakgrund av de kraftigabensinskattehöjningar som energimomsen innebär. Dessutom föreslog vi enskattereduktion för att bättre fillgodose låg- och medeUnkomsttagare. Inteheller då ville ni lyssna! Vi har behandlat det tredje steget i skattereformen. Regeringensoch skatteutskottets hantering av reformen lämnar en hel del övrigt att önska.I höstas startade överläggningar med oppositionen som remisstiden påskatteutredningarna gick ut. Det gav ju inte mycket utrymme åt någraremissvar. hantering har präglats av ovilja från de socialdemokratiskaoch de folkpartisfiska ledamöterna att på saklig grund diskutera och bemöta desynpunkter som framförts av övriga partiers företrädare. Det fanns och finnsingen vilja att lyssna nu heller. Av utskottets skrivningar kan man ocksåavläsa den bristande argumentation som kanske föranlett denna brist pådemokratiskt uppförande. Jag skall återkomma senare till vissa av dessaargument. Bl.a. kommer att i sitt avsnitt kommentera övrigaargument. kommer jag också i debatten om mervärdeskatten att fördjupamig i vissa områden. Denhär skattereformen är så omfattande att den måste integreras i den övrigaekonomiska politiken. Den får helt enkelt inte bidra till att höja det redantidigare höga svenska pris- och kostnadsläget så mycket mer och därmedförsämra förutsättningarna för en bättre externbalans, ökad produkfivi-tet ochlägre ränta. Vid skattereformens utformning måste man också beakta den rådandeekonomiska konjunkturen. Det är ju ett utgångsläge och en förutsättning. Regeringensförslag till finansiering bidrar till att öka konsumentpriserna med över 3 %för vart och ett av . Från sida kritiserar vi valetav finansiering via mervärdeskatt. på normal konsumtion slårhårdast mot dem som har låga löner och därmed litet konsumtionsutrymme. Det ären dålig finansieringsmetod, sedd ur ett fördelningspolitiskt perspektiv.Omedelbart höjda konsumentpriser är en dålig finansieringsmetod urstabiliseringspolitisk synvinkel. Politisktbeslutad inflation är vad det handlar om. En sådan avstyrde vi i förravåren, när vi undanröjde hotet om en höjd moms. Det har verifierats både genomsättet att finansiera skattereformen och genom den generellt höjda momsen . lurade i vassen och tror sig nu kunna skära pipor för att blåsamed i valrörelsen, trots att folket har blivit fråntaget möjligheten att i envalrörelse visa vad det tycker om utformningen av en så stor skattereform. Nåväl,för att ingen skall sväva i tvivelsmål om skatteförslag, skall jagkortfattat lämna en redogörelse för vårt förslag. Vi har utgått ifrånföljande: Skattskall betalas efter bärkraft. Människor skall känna att de inte först måstebetala skatt och sedan erhålla bidrag för att klara försörjningen. Folk skallkunna leva på sin lön och ha råd med sina boendekostnader, matkostnader ochannat som kan räknas till livets nödvändiga konsumtion. Vi i harefter strid fått igenom ett bibehållande av grundavdraget ochdessutom ett särskilt grundavdrag, som betalas genom att statsskatt tas utredan från . Detta var mitt förslag i min reservafion fill skatteutredningen.Utan hårda kamp hade detta inte blivit verklighet. Trots dettaunderminerar tyvärr regeringens finansiering möjligheterna att ge folkekonomisk chans att klara sig utan bidrag. Låg- och medelinkomsttagare skallinte betala höginkomsttagarnas skattesänkningar Skattskall tas ut så att arbete och företagande sfimuleras. Vi har i vårt förslagansett det viktigt att inte göra det mer lönsamt att stanna hemma än att ta sigtill arbetet. Vi har därför ansett oss kunna sänka schablonavdraget för attdärigenom ge utrymme för ökade reseavdrag för att människor skall ha råd att tasig till sitt arbete. Vi har särskilda förslag som gäller de mindre företagen.Vi anser att en särskild redovisningsmetod bör införas. Ett grundavdrag försociala avgifter bör vidare ges för egenföretagäre. Vi i anser attvinstdelningsskatt och löntagarfondsavgift skall avskaffas, liksomskogsvårdsavgiften. Precis som tidigare sade behöver de småföretagen bättre tillgång på riskvilligt kapital, och vi har lagt fram förslagi den riktningen. Vi anser också att en kvittningsrätt skall finnas kvar för demindre företagen. Det är inte endast kulturarbetare som har kombinationssysselsättningoch behöver möjligheter till kapitaluppbyggnad i ett Htet företag.Kvittningsrätten kan göras begränsad så att den inte kan missbrukas på sammasätt som . Jag hörde representant i den regionalpolitiskadebatten tala mycket varmt om denna kombinationssysselsättning ute pålandsbygden. Centernvill stimulera sparande och decentraliserat ägande, Sänkta marginalskatterbidrar till detta, men det behövs också särskilda sfimulanser, framför allt fördem som inte får så stora skattesänkningar. Vi har därför föreslagit att ettsparavdrag på skall finnas kvar just för småsparar-nas skull. Vi harockså begärt förslag om införande av personUga investeringskonton förnyföretagande och boende. 1989/90:140 13 juni1990 Centernvill méd skatter och avgifter styra mot en god miljö och resurshushållning förallas vår framtid. Därför måste energimomsen avskaffas och vårt förslag tillenergiskattesystem införas. Centernanser att skattereformen inte får hota målet om regional balans. Här harkvittningsrätten, avdrag för resekostnader, energimoms och ävenskatteutjämningssystem stor betydelse. Vii har som målsättning att sänka den totala skattekvoten. Med förhögt skattetryck uppstår ineffektivitet. Vivill införa differentierad moms med lägre skatt på nödvändig konsumtion.Nödvändigheten av detta kan inte nog upprepas. Vi vill reducera momsen till av den fulla momsen på boende, byggande och mat, liksom på hotell- ochrestaurangtjänster. Vi vill dessutom ha en momsbefrielse på kultur ochkollektivtrafik. Jag återkommer till det . Dynamiskaeffekter skall beaktas för att reformen inte skall riskera att bliöverfinansierad. Vianser att pensionärerna skall beskattas enligt samma regler som övrigasamhällsgrupper. Då krävs också att en höjd grundpension införs. Vi har därförbegärt förslag om detta. Vianser också att den kommunala skatteutjämningen som utreds skulle ha utrettstidigare. Då hade den kunnat träda i kraft samfidigt. Därmed hade de verkligaförutsättningarna varit kända. blir det delvis ett trevande i blindo idiskussionen kring kommunalskatterna. Det är synd, för detta har också bidragittill regeringens nuvarande förslag om kommunalt skattestopp, eftersom det skallgälla medan man utreder. Skattetrycketkommer att sfiga med den här reformens finansiering. Regeringen har räknat medför låga dynamiska effekter på grund av att inflationsantagandena ipropositionen är för låga. Det gör att man inte redovisar hela skatteuttaget isin kalkyl. Om dessutom reformen leder till ökade kompensationskrav, vilket vianser att den gör, kommer inte en nedväxling av lönerna att ske i den grad somman antagit. Då kommer också skatteintäkterna att öka än mer, liksomkostnaderna ute i samhället för företag och hushåll. Vihar i vår kalkyl räknat med högre dynamiska effekter än regeringen, men vi harockså en annan finansiering. Dessutom tyckte , liksom vi, att mankunde kalkylera med 10 miljarder i dynamiska effekter när det gäller en reformsom i utredningen var kalkylerad med minst 20 miljarder lägre. kan manabsolut inte tänka sig något annat belopp än 5 miljarder. Vi har sänkt vårtantagande till endast 8 miljarder. Vi har inte som utskottet skriver räknat uppnågonfing. Det finns många sådana felaktiga påståenden som inte stärkerförtroendet för regeringens och eget förslag. Vetenskapligastudier i utredningen visade på en fantasfisk variation på storleken av dedynamiska effekterna. Med tanke på dessa redovisningar framstår våra 8miljarder som fullt rimliga. Regeringenhar inte närmare förklarat varför de dynamiska effekterna minskar med en ännumer omfattande reform. Därför vore det bra om statsrådet kunde geen närmare förklaring till detta. Framför allt borde folkparfiet också tala omvarför man har halverat de dynamiska effekterna, trots att reformensomfattning är större. I nuvarande system kanavdrag medges för extra stora sjukkostnader och särskildskattereduktion ges till ensamstående med barn, osv. I skatteutredningenföreslogs att dessa delar i systemet skulle tas bort, med just den mofi-veringsom utskottet anger Jag var själv med och drev frågan i utredningen. 1utredningen markerade vi mycket starkt att det måste finnas ett kompletterandesystem vid sidan om när skattereformen genomförs. Det finns inget sådantförslag som kan träda i kraft med reformen som helhet. framstår det som om skattereformen kan finansieras medsocial nedrustning. Den särskilda skattereduktionen för ensamstående med barnär inte kompenserad. som åberopas har sitt förslagpå remiss, och där tycks de flesta remissinstanser ha gjort tummen ner för nuliggande förslag. Det finns inte heller i den utredningen något förslag somkompenserar. I utskottet har man däremot hävdat att barnbidraget kompenserarför t.ex. borttagande av skatteredukfion för ensamstående med barn. Genom att ge ett lika stort barnbidrag för barn medensamstående försör-jare som för barn med två gemensamma försörjare ochsamtidigt ta bort skattereduktionen, har den nuvarande regeringen ökatskillnaderna mellan dessa olika typer av hushåll. Dessutom finns det ingenkompensation för den som får underhåll, när underhållet blir sänkt eftersom densom ger underhåll inte längre får göra avdrag i sin deklaration. Detta tordenog flera ensamma föräldrar kalla social nedrustning, oavsett vad regeringenoch kommer med för krystade förklaringar. Vi i har ett förslag som åtminstone försöker levaupp till tidigare beslutade mål här i . Av utskottets skrivningar ochde diskussioner som fördes där har vi dock kunnat konstatera att dessa mål"inte varit skäl nog" att ändra i föreliggande förslag. Det finnsanledning att återkomma fill detta. kallade socialdemokraterna fill presskonferens.De hade gjort en analys av bl a. skattereformförslag. Man ville visadels att skatteförslag var underfinansierat, dels att vårfördelningspolitik gynnade höginkomsttagare och missgynnade låginkomsttagare. Redan vid ett första påseende kunde konstateras attsocialdemokraternas s.k. analys innehöll rena felaktigheter och beräkningar,där endast framfiden kan utvisa vem som på förhand har räknat rätt. Vidare hadeanalysen tagit med förslag som aldrig konkret yrkat på införande av. Vihar begärt förslag, utredning osv. Praxis här i är att man intefinansierar vid det tillfället, utan . Om man följer arbetet iutredningen och vad som har hänt därefter och läser vad som står ipropositionen kan man om era kalkyler och siffror säga detsamma som om SIFOssiffror: går de upp, och ibland går de ner Påståendet om underfinansiering baserar sig först ochfrämst på ett antal punkter där departementet och gör annorlundabedömningar Beträffande flertalet av dessa punkter blir skillnadernakanske 100-200 milj. kr., när det gäller åtgärder som i sin helhet innebärfinansiering på miljardbelopp. Det måste betraktas som näst intill omöjligtatt på ett fillförlifligt sätt hävda att den ena eller andra bedömningen ärkorrekt när skillnaderna är sä små. Påståendetom underfinansiering innehåller också punkter där socialde- Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90:140 13 juni1990 mokraterna har läst fel imotionen eller skrivit fel i sammanställningen i sin analys. Det gäller t.ex.avtrappning av extra avdrag mot förmögenhet. Det gäller också bostadsbidragetdär man skriver i sin s.k. analys att "bedömt kostnaderna förlågt". Vi har inte alls bedömt bidraget - vi har yrkat på att bidragenskall höjas med 500 milj.kr., medan proposifionen har yrkat på 1,5 miljarderutifrån olika förutsättningar Härfinns således felbedömningar på 1,2 miljarder avseende omsättningsskatten påakfier, 1 miljard när det gäller bostadsbidrag, 0,5 miljarder när det gällerimportmoms, 3 miljarder beträffande dynamiska effekter osv. Dessutom tillkommerdet som tog upp här, nämligen att man har summerat netto ochbrutto. Det har många som har tittat på den här analysen hajat till inför ErikÅsbrink har i sin artikel i kallat detta för en ordentlig analys,baserad på fakta och inte på löst tyckande. Avden påstådda underfinansieringen på återstår vid närmaregenomgång ingenting som med säkerhet kan hävdas från socialde-mokrafiskt håll. Socialdemokraternapåstår därfill att om man tar med, som saken uttrycks, "mindrepreciserade förslag" så uppgår underfinansieringen till betydligt högrebelopp. Det framgår inte helt vad man menar. Några punkter tas dock upp, ochjag skall kommentera dessa. Här har begärtatt en utredning skall tillsättas. Vi kan se i utskottsskrivningen att ni ärmycket förtjusta i förslaget. När förslaget kommer förutsätter vi att niföreslår en finansiering så att vi kan ställa upp på den. - Personliga investeringskonton. Här begär centernförslag. - Grundavdrag för egenföretagares socialavgifter.Beträffande detta gamla centerförslag sägs uttryckligen i vår mofion att detskall finansieras inom ramen för socialavgiftssystemet. - De dynamiska effekterna. Här anser vi med fog attde kan uppgå med . Om ni hävdar att det rör sig om 5miljarder kronor kan det inte vara en absolut sanning utifrån forskningsresultato.d. Det rör sig således-om ogrundade påståenden, osäkrabedömningar och beräkningar och väldigt mycket tyckande. Eftersompåståendet om underfinansiering inte håller och det ligger till grund för defördelningspoUtiska beräkningar som ni har gjort, har ni faktiskt gått emotvetenskaplig praxis när ni går in och gör justeringar av materialet som ingenannan skulle kunna tänkas göra. Egentligen borde man inte ägna så här myckettid åt ett så dåUgt material. Vikan konstatera att man för det första inte har räknat med sin egen ochfolkpartiets s.k. tillfälliga momshöjning , som vi motsätteross. Fördet andra har man inte räknat med att vårdnadsbidrag kan innebära någotpositivt för småbarnsföräldrar Fördet tredje säger man att vilja att sänka schablonavdraget till 2 000kr är det som mest försämrar fördelningspolitik. Då har ni inte tänktpå att det ni vill göra är att ge mycket till dem som inte har några kostnaderför att ta sig till arbetet eller vara på arbetet. Här handlar det om att de som har kostnaderpå . skall tillgodoses genom förslaget. Det berör ganska mångamänniskor Det är jag övertygad om. Jaghåller med vad sade i går, nämligen att det nu får vara slut påsådana här osakliga framställningar om andra partiers förslag. Vi måste pånågot sätt försöka respektera varandra även om vi kanske har olika utgångslägenför våra diskussioner och litet annorlunda syn på tillvaron. Socialdemokraternapåstår att låginkomsttagarna skulle missgynnas av skatteförslag ochhöginkomsttagarna vinna. Om man tittar på era diagram framgår dock att allagrupper vinner på förslag. Detta gäller med ett undantag -miljonärerna. Diagrammenvisar också att endast tiondels procentenheter skiljer mellansocialdemokraterna och när det gäller hur reformen slår. Detta skertrots att socialdemokraterna och höjer bidragen med 10 miljarderkronor, medan vi endast höjer med 1 själva verket är jusocialdemokraternas fördelningsberäkning eU stöd för den uppfattning somcentern har redovisat i partimotionerna: Vi klarar fördelningpolitiken utan attöka rundgången av skatter och bidrag. Tillfolkpartiets företrädare måste jag med anledning av detta rikta en fråga. Vadblev det av er gamla slogan om att "man skall kunna leva på sin lön"när ni höjer bidragen så här kraftigt? Bidragenklarar nödtorftigt fördelningspoUtiken i ert förslag. Reformen står såledesinte på egna ben, utan den står och faller med barnbidrag, bostadsbidrag,kommunalt bostadstillägg, studiebidrag etc., eftersom det blir så kraftigaförsämringar för många människor. Nihar en orimlig slutsats om matmomsen. När man med ofullständiga och felaktigaberäkningar får fram att skatteförslag har en sämre fördelningspolitiskprofil, så använder socialdemokraterna detta som ett bevis för att sänkningenav matmomsen är en dålig stödform för barnfamiljerna. Vad är det för sortslogik? Detsocialdemokrafiska utspelet är ett försök att skyla över bristerna i det egnaförslaget. Faktum är ju att den skattereform som ni och folkparfiet nu stårbakom ger höginkomsttagarna mycket mer i lönekuvertet, medan låginkomsttagarnai bästa fall ges något mer, men via utbetalning av bidrag. beskyllde statsministern för att idka välgörenhet. Ja, om degör det med privata medel så gör ni det med skattemedel! Dettål att upprepas: Rundgången av skatter och bidrag ökar genom socialdemokraternasoch förslag med ca . Det ökar skattetrycket.Det bidrar till ökade kompensationskrav, dvs. Det höjerinflationen och försämrar den samhällsekonomiska balansen. Slutligen,fru talman, kunde vi läsa i att och moderaternaär med på allt som är populärt. Då undrar jag om man i så fall kan draslutsatsen att och socialdemokraterna är med på allt som folk intetycker om? Jag tänker på som skall ha som sin huvuduppgift attbekämpa populismen i polifiken. Risken finns att det blir en regelrätt kamp motfolket. Denhär skattereformen riskerar att få många besvärliga konsekvenser för vanligamänniskor, konsekvenser som de själva har svårt att uppfatta innan 1989/90:140 13 juni1990 2Riksdagens protokoll 1989/90:140-142 de drabbas av dem.PersonUgen anser jag att vi här i är valda av folket, och det ärderas välbefinnande detta handlar om. Jag yrkar bifall fill reservation 2 som beskriver vår helhetssyn, vårinriktning och vår fördelningspolitik. Jag har samma yrkande som Bo Lundgrenhade, nämligen att i de fall vi stöder andra partiers yrkanden och alltså harreservationer under samma moment i betänkandet, yrkar jag bifall även till dereservationerna. Anledningen fill att vi inte yrkar bifall till flerreservationer är att vi kommer att votera så sent . AnL 3 (): första riksinöte skall vi debattera det som har kallatsårhundradets skattereform. Idenna debattrunda skall jag inte driva någon stor fördelningsdebatt. Jag tänkerinte ägna mycket talarfid till att säga att höginkomsttagarna tjänar mer påskatteomläggningen än låginkomsttagarna. Det vore ju litet grand som attbeskriva dagens väder för kammaren.