prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — När den aritogs var det irigeri som kundedrömma om varken här i eller någori aririaristans i världen, alt dengentekniska forskningen skulle ställa oss inför frågan om detskulle gå att använda patenträtten på levande materia. Patentlagen är hellenkelt inte konstruerad för levande materia. Närbiotekniken tagit fart och exempelvis behovet av att skydda dyrbart framtagnatekniker eller produkter gjort sig märkbart fanns bara den gamla, för andraändamål avsedda, patenträtten atl tillgå. Lagstiftning och internationellaöverenskommelser har hela tideri legat steget efter deri biotekniskautvecklirigen. Attförsöka anpassa och tillämpa patentlagstiflningen på bioteknik- ellergenleknikområdel är ungefär lika malplacerat som om man skulle försöka anväridavägtrafikbeslämmelser iriom flyglrafikeri. Man får inte stirra sig blind påeventuella likheter mellan verksamheter, ulan man måste titta på de faktiskaförhållandena. Vpkmenar alltså alt patent på levande material är orimligt. Patentlagstiflningenär ett gammalt regelverk, som är skapat för helt andra omständigheter ochförhållanden än vad som är aktuella inom genleknikområdel. Frånsettvissa tekniska svårigheter med alt försöka tillämpa patentlagstiftningen pågenleknikområdel är det framför allt andra orsaker till atl vpk fin- 1989/90:118 9 maj1990 ner det olämpligt attpatentera liv eller alt över huvud taget använda patent när det gällergentekniska uppfinriirigar Fördel första beiyder i dessa sammanhang "levande materia" allt från enstakagener till fertila, i högsta grad levande organismer som kan producera avkomma.Orimliga moraliska, rättsliga och praktiska problem skulle uppstå om vem somhar rätt till avkomman. Fördet andra kan patentlagstiffning ge multinationella och kapitalstarka företagtotal kontroll och makt över viktiga delar av genteknikens resultat. Vpk anseraft det är av största vikt att genteknikens resultat och möjligheter ärtillgängliga för hela mänskligheten. Man måste också stoppa alla möjlighetertill "kryphål" i lagstiftningen som t.ex. medger att företag kan tapatent på redan existerande organismer med små förändringar Tyvärr finns det redani dag exempel på hur företag har försökt att skaffa sig ensamrätt och patent,dvs. ägande till växter där några egenskaper eller någori egenskap harförändrats. Detfinns också exempel på att man hindrar eller "glömmer bort" forsknings-och utvecklingsresultat, när dessa inte passar företagets syften. Det här ärlätt att göra med stöd av bl.a. pateritmöjligheterria. Vimeriar också att bioteknikeri inte får bli en teknik som ytterligare ökar klyftanmellan i- och Medpatenträtt när det gäller växter t.ex. är riskerna att uppfinnarna skall kunnakräva royalties på sina grödor överhängande. Den genetiska mångfalden kanockså äventyras och sätta jordbrukels intressen på spel. Människors möjlighetatt anvärida siri egeri skörd för utsäde kau komma atl begränsas eller rent avförsvinna. Det är inte svårt att föreställa sig vad detta har för betydelse föru-länderna. Medvetskap om vad det har betytt för barnadödUgheten i många närmultinationella företag prackar på kvinnor modersmjölksersättning och intalardem att deri är bättre äri bröstmjölk, behöver mari inte vara särskiltkonspiratoriskt lagd för att fasa för eri framtid där patenträtt när det gällervåra viktigaste grödor ligger i häriderria på några få multijätfar Fördef tredje är vi nu framme vid frågan om mänskligt liv kan patenteras. För 30år sedan skulle frågan ha verkat befängd, men går det inte lärigre atf klarturskilja vad som är mäuskligt liv, och svårare blir det . idagarna publiceras t.ex. rapporter om att man för första gårigen har lyckatsodla mänskliga nervceller in vitro, dvs. Märiskliga organ kanhållas vid liv aUt i näringslösningar, etc. Man kan mycket lätt hamnafel när man försöker klara ut vad som är liv resp. en "produkt". Vpkhar föreslagit aft man i stället för pafentmöjligheter när det gäller levandematerial utvecklar växtförädlarräflen på ett sådant sätt att den kan användaspå gentekniskt manipulerade växter En motsvarande lag kan också skapas förövrigt levande material. Skillnaden- och detta är viktigt - mellan patent- och växtförädlarrätl är att den senareger ett skydd för processen att ta fram exempelvis ett utsäde, medan patentetäven gäller den industriellt färdiga produkten, baserad på eri viss växtsorteller grupp av husdjur Genomden här förändringeri när det gäller aft utveckla växtförädlarrätten kan manockså få en lämplig avvägning mellan å ena sidan intressen som står bakom en process förframtagning av gentekriiska produkter och å audra sidan de krav som jagtidigare nämnt. Generelltvill jag säga aft till def viktigaste med bioteknikutvecklingen hör att dessförtjänster skall komma hela mänskligheten till godo - inte eribart vissaföretag eller länder Därför är det viktigt atf all lagstiftning på detta områdefrämjar öppenhet och ett fritt flöde av information och kunskap. Pafentlagstiffriirigenär ju interriafioriell till siri karaktär Det finns absolut irigeri anledriirigtill att skulle gå i spetseu här i för en rätt att patériteraliv. Omvi däremot agerar interriatioriellt för eri föräridririg av växtförädlarrättenoch utarbetar en motsvarande lagstiftning för anriat liv än växter, kommer vipå def sättet aft gå i spetsen för en värdig utveckling av såväl bioteknik iallmänhet som geritekriik i syririerhet. Avslutriirigsvisvill jag också framhålla ett riog så viktigt argument mot patent på liv,nämligen den mycket siarka opinion mot detta som finns bland mänriiskor iallmärihet i samhället. Blotta tarikeri att liv skulle kunna palen-teras, skall kunria äga och ha ensamrätt till ett liv, ärnågot så djupt oetisktatt det lätt kan slå över i ett avståndstagande fill genteknik över huvudtaget. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 2 om biofekoolo-giskauppfiririirigar Idetta betärikaride fas också upp en motion som går ut på aff förlängapatenttiden för all främst läkemedelsindustrin skall få behålla ensamrättentill sina produkter Läkemedelsindustrins konkurrenskraftmåsle stärkas, menar motionären. ,herr lalman, påstås efter ett årtionde då just läkemedelsindustrin uppvisatstörre vinster än riågonsiri. Vpk ariser att det är aridra bedömriingar somskall ligga bakom frågan om patentfidens längd än just läkemedelsindu-slririsbehov av vinstmaximeririg. Jagyrkar bifall också till reservatiori 5, och i övrigt till utskottets hemställan. AriL 59 (); Viktigast i lagutskottets betärikande om patenlrätlsliga frågor ärfrågan om patent på biotekriiska uppfiuningar - eller, som man ofta säger,patent på liv. Denhär frågari är i gruuden etisk. Mot den etiska aspekteu väger riäririgslivetsintresse av att tjäna pengar på den biologiska tekniken lätt som en fjäder Skallnågon kunna äga liv och livets byggstenar - med ensamrätt? För oss imiljöpartiet är svaret på den frågari ett obelirigat riej. Frågan om patent påliv har väckts i riksdageri i en rad motioner från centerri, vpk, miljöpartiet-och glädjaride också från en socialdemokrat. Tyvärr saknar jag honom här ikammaren . Molionskraven har skilt sig en aning i sin tekniska utformning,men motionerna har alla krävt förbud mot patent på liv; i alla dess former I samband medriksdagsbehandlirigeri har vi i tittat riärmare påpateritlagen och dess förarbeten. Det har då visat sig alt den svenska patentlagenredan i sin nuvarande utformning faktiskt inte tillåter patent på liv. När patentlagen infördes, var det klart att produktpalenlinte kunde ges på levande organismer Undantag gjordes för mikrobiologisktförfarande och alster av sådant förfarande. Med den tidens bioleknik varmikrobiologiskt förfarande en process där mikroorganismens ämnesomsättningutnyttjades för produktion av kemiska ämnen och ämnesblandningar, t.ex.penicillin, öl och jäst. Efter hand som den nya biotekniken utvecklades kom kravenfrån näringslivet på alt få palentera biolekniska uppfinningar även när debestod av levande materia. Det ledde i början av 80-lalet till en omtolkninghos Patenl-och registreringsverket av begreppet alster av mikrobiologisktförfarande till atl gälla de förändrade organismerna i sig. Denna praxis - omdet nu verkligen skall kallas praxis - står i direkt strid med patentlagenssyfte, eftersom den säger all patent inte får las på växter och djur Dåpatentlagen kom till, delades allt biologiskt liv in i grupperna växter ochdjur. Indelningen av biologiskt liv ändrades dock i början på80-talet. Det delas numera in i grupperna växter, djur, svampar samt encelligaorganismer med cellkärna och ulan cellkärna. Delta för med sig alt patentlagensförsta paragraf lämpligen bör formuleras om och anpassas till den nya biologinsterminologi, så atl det slår klart för alla och envar alt produktpalenl intekan få meddelas på levande organismer av något slag. "Patent på liv" har blivit ell begrepp, och alldebatl har kommit all handla om jusl palenlmöjlighelen. Men del finns andraimmaterialrättsliga skyddsformer för uppfinningar än jusl patent. Ett exempelär växtförädlarrältsla-gen, som medger ensamrätt för all framställa och säljautsäde från en viss växlsorl. Del kan myckel väl vara fråga om bioleknisklförändrade växter Internationellt funderar man nu på andra skyddsformer, somkan ge ensamrätt till biolekniska uppfinnirigar och till deri ekoriomiskavirisferi av dem, än just patenträtten. En av idéerna - och ett av mönstren fördessa funderingar - är jusl växlförädlarrällslagen. Del är därför viktigt all samlat och övergripande la itumed frågan om skydd för biolekniska uppfinningar Annars kan vi myckel väl stådär inom en nära framlid och upptäcka att vi visserligen har förbud mot patentpå biolekniska uppfinnirigar, som vi kämpat för, men ulan alt opinionenriktigt märkt det har del byggts upp andra former för skydd av ensamrätten, somkanske inte ens medger offentlig insyn eftersom de inte omfattas av patentlagenskrav på offentliggörande. Det behövs därför en bred parlamentarisk översyn avimmalerialräfteri. Utgårigspunkfen bör vara att levande organismer ochmanipulation av arvsmassan - i vilken form del än må vara - inte skall kunnafå immaterialrätlsligt skydd. Denna översyn kan göras av en särskild kommitté, men ocksåmed fördel av den utredning som vi tillsammans med och vpk föreslår ochsom skall se över hela bioteknikområdel. Den utredningen bör då ges direktivaft ta upp frågan om inskränkning av det immaterialrättsliga skyddet. Det är naturligtvis också av största vikt atl inte glömmadet inlernationella perspektivet. I flera länder tillåls patent pålevande organismer Den omständigheten atl patentsom beviljas av ett land genom inlematioriella konventioner automatiskt kan bligällande i andra länder är en komplikation i det här sammanhanget. Delpatenträltsliga samarbetet mellan länder ställer därför särskilda krav påkonsekvens och fasthet från sida när del gäller att bibehålla förbudetmot patent på liv. Del är också myckel viktigt all agerar med krafl förall få lill slårid ell förbud mot ensamrätt till levande materia även i andraländer Jagyrkar med della bifall lill reservation nr 3. Om denna intevinner kammareris bifall, kommer vi vid voteringen att i andra hand stödjareservation nr 2 av centerri och vpk. Så till nästa ämne. Både bioleknisk forskning och tillämpning för medsig slora risker Flera anföranden har handlat om delta. Dessaskaderisker gör att mari måste överväga ett syslem med pro-duktskadeansvar ochobligatorisk ansvarsförsäkring, vilket skulle kunna ske inom ramen för denparlamentariska utredning som vi har föreslagit. Jag yrkar bifall lillreservation nr 4. Tillsist vill jag yrka bifall'även lill reservation nr 5. Liksom utskottet i övrigtariser vi alt del finns skäl all undersöka om patenttidens lärigd i dagerislagstiffriirig är deri lämpligaste. Vi vill dock liksom vpk framhålla vikleriav all den översynen tar hänsyri till alla de olika iritresseri som finnsrepresenterade inom läkemedelsområdet och inte bara till läkemedelsindustrinsbehov. 1989/90:118 9 maj1990 AnL 60 (): Patent på liv- det är en massmedierubrik som mött oss av och lill underde senaste åreri. Vi ryggar tillbaka lilel, blir skrämda, och redan här hardebatten om genteknik, bioleknik och del immaterialrättsliga skyddet fåll enkantring. Manställer sig frågan; När uppstod egenlligen rädslan för genteknikeri? Sanningenär ju den, alt vi inom t.ex. växtförädlingen har sysslat med korsningar medmutagenes genom röritgenstrålriirig och aridra grova metoder för genetiskpåverkan ända sedan 1800-talel. Tusentals gener har på det sättet flyttats ochmodifierats på ett fullständigt okontrollerbart sätt. Medden moderna gentekniken kom möjligheten atl flytta eller ändra en enda gen, ochirigreppen kan nu ske tiU nivån enskilda baspar i den aktuella genens DNA. Delinnebär atf man vet exakt vad man gör chanstagningar har ersatts avprecision. Andra debattörer här i kammaren har emellertid haft den motsattaåsikten i denna fråga. Dellaär posiliva fakta som aldrig förs fram i dagens debatt men som måste ställasmol den ödesdebait som verkar vara mer intresseväckande. Naturligtviskan tekniken missbrukas. Men om dessa problem skall lösas genom lagstiftningeller genom att bygga upp tillslåndsverksamheten på elt effektivare och förgemene man tydligare sätt, det blir en uppgift för den nya beredningsgruppenatt ta ställnirig filL Paferiflagarnaskrevs före genteknikens dagar och skulle förmodligen behöva omtolkas till enny verklighet. Defta kan bli svar på och om patejitiagens relevans i dagens läge. Patentfår inte ges på växisorter eller djurraser och inte heller på biologiskaförfaranden för framställning av växter eller djur. 1989/90:118 9 maj1990 giska förfaranden ochalster av sådant förfarande får man ge patent. Med dageris teknik är delmöjligl att genom mikrobiologiskt förfarande förändra genuppsätlningen hos växteroch djur, och "alstret" och förfarandet skulle alltså varapatenterbart om patentlagen följs strikt. Vi har alltså patent på liv.Della är emellerlid en fråga om praxis. Kanvi då inte här säga stopp och förbjuda patent på allt levande? I flera motionerställs del kravet. Såenkelt kan man nog infe se på frågan. Vi kan ju inte förbjuda forskning, och sålänge forskning pågår sker nya framsteg på bioteknikområdet. Om vi säger riejtill paterit kommer forskningeri aft ske bakom lyckta dörrar Vår insyn kommeraff vara minimal, om inte obefintlig. Den informatiori som ett paterit skulleha iurieburit stryps i så fall för deu övriga forskningen och för allmänheteri.Eri aririari riackdel är att stora multiriationella företag utan kostnad kanexploatera uppfinningar gjorda t.ex. av universitetsforskare eller småföretag. Föratl erhålla ett patent fordras en seriös prövning. Patent meddelas t.ex. iritepå eri uppfinnirig som skulle strida mot goda seder eller allmän ordning. Atfha fått ett patent betyder inte att patentinriehavareri får börja sin produktionautomatiskt, något som många tror Om jag t.ex. har uppfunnit ett läkemedel fårjag inte börja sälja det om inte dessutom har givit sitttillstånd, Def finns fler exempel. Patenteller ett nytt privaträttsligt skydd för bioteknologiska uppfinningar är och invecklad fråga, och internationella hänsynstaganden är i dettasammanhang nödvändiga. De motioner som behandlar patent har avstyrkts avutskottsmajorileten, eftersom den parlamentariska beredningsgruppen för frågorrörande genteknik i sitt arbete kommer att behandla detta ämne. Ireservafion nr 1 ställer ändå krav på "aft en översyn av deolika spörsmål som gentekniken ger upphov till nu kommer till stånd".Detta krav förefaller mig eri ariirig överambitiöst. Den parlamentariska beredningenskall behandla fyra huvudområden, nämligen ekologiska aspekter, etiskaaspekter, anmälningsplikt och prövning saml övergripande immaterialrättsligafrågor I reservationen framhålls att regeringen vid utformningen av direktiveninte beaktat behovet av en tidsenlig skyddsform för bioteknologiskauppfinningar Ulskottsmajoriteten anser aft just detta innefattas i direktivenspunkt 4. BengtHarding riktar kritik mot att tjänstemän utan politisk förankring ute iväriden förbereder ställriingsfaganden i dessa frågor Men faktum är att varkenpolitiska beslut eller myndighetsbeslul har fattats på detta område . Och vifår j u nu en beredning som kan fungera som ett bollplank i förhållande tillde personer som förbereder våra interriatioriella ställningstaganden. Vifår ju dessutom här i kammaren kontinuerligt information om läget i EFTA- ochEG-förhandlingarna, Folkpartietkräver också i sin reservation att regler för vad som är biologiskt ochmoraliskt godtagbart införs. Men det är ju just vad som innefattas i punkt 1 omekologi och i punkt 2, som gäller etiska spörsmål. Den här reservationen ärenligt min mening ett skott över målet och får bara betraktas som ett försöktill profilering från sida. Ireservatiori 2 av och vpk ställs krav på en parlamentariskutredning som skall behandla hela bioteknikområdet. Det är en oerhört omfattandeuppgift. Som utskottsmajoriteten ser det är den mest angelägna uppgiften att taitu med jusl gentekniken. Det är främst gentekniken som är motorn ibiotekniken. Det är gentekniken som diskuteras ur moralisk och etisk synvinkel,både här hemma i och internationellt. Det är kring gentekniken detställs frågor, och det är den som väcker oro och ängslan hos mäririiskor Beredriirigen,för vilken regeringen har skrivit direktiven, kommer att arbeta snabbt. Del ären nödvändighet på ett område som utvecklas i en sådan oerhört snabb takt. Denuppgift som beredningen fått att lösa är betungande nog och kommer aft krävaett intensivt arbete. Att lägga ytterligare uppgifter på beredningen är heltenkelt inte realistiskt. Det är emellertid självklart att de slutsatser somberedningen kommer fram lill kan komma atf få betydelse också för bedömningenav vilka åtgärder som kan behövas på andra fält inom bioteknikområdel. Ireservationen tas också upp frågan om aft förbud för patent på växter, djur ochmikroorganismer bör behandlas av den begärda bioteknikutredningen. Eftersomden fjärde punkten i beredningsdirektiven tar upp just övergripandeimmaterialrättsliga frågor, anser utskottsmajoriteten att frågan firiris pådagordriirigeri för det fortsatta arbetet. Miljöparfiettar i reservatiori rir 3 upp i stort sett samma spörsmål som tas upp ireservatiori rir 2. Därutöver säger mau att särskild hänsyn måste tas ti|ltredje världens behov och intressen. Riksdagenhar vid upprepade tillfällen framhållit vikten av att den svenskalagstiftningen och rältstillämpnirigen rörande immaterialrätfsligt skydd avbioteknologiska uppfinningar måste utvecklas under hänsynstagande till vad somgäller i andra länder i hela vår omvärld. Det vore högst olyckligt om vi fjärmadeoss från det iriternationella regelsystemet. Jag har därmed inte sagt alt vi ide fora där dessa frågor diskuteras skall förhålla oss passiva. Tvärtom är detviktigt att vi där söker skapa iriternationell uppslutning kring våra synsätt.Man kan räkna med att den parlameritariska berednirigeri får en viktig uppgiftnär del gäller alt ge vägledning för det svenska agerandet i detta sammanhang. Medanledning av reservation nr 4 från och miljöparfiet vill jag framhållaall skillnaden mellan utskottets förslag och reservanternas är av begränsadomfattning. Enligt reservationen bör den parlamentariska beredningen gessärskilda direktiv att ta upp frågan om elt skärpt produktskadean-svar ochobligatorisk ansvarsförsäkring. Utskottet, som noterar att beredningen skallöverväga frågor om riskvärdering, förutsätter därför att också frågor omskadeståndsansvar och ansvarsförsäkring kommer atf tas upp. Någon vidareåtgärd anser vi knappast vara riödvändig. Låtmig dessutom påmiuria om det förslag till produktskadelag som har lagts fram ieu departemeritspromemoria och som för riärvarande remissbehandlas. Enligt defförslaget skall det infe göras någon inskränkriing i ansvaret för produkter påbioteknikområdel. Def finns alltså redan ett förslag till ell särskilt arisvarför skador som orsakas av bristande säkerhet i bl.a. sådana produkter som vitalar om här 1989/90:118 9 maj1990 Detstår helt klart atl den pariamenlariska beredriirigen måste ta hänsyn tillresultatet av detta lagstiftningsarbete och för sin del bedöma behovet avsärskilda regler för biotekniken. Del ligger ju i beredningens uppdrag. Vimåste också utgå ifrån att beredningen tar hänsyn lill utskottets uttalande iden här frågan, äveri om det irite har formen av ett tillkännagivaride. och säger i reservatiori nr 5 att patenf-tiderislärigd bör ha eri utformuing som tillgodoser de olika intressen som gör siggällande på läkemedelsområdet. De framhåller också alt del alls inte ärsjälvklart atf pateriltideri skall aripassas till just läkemedelsiridusfririsbehov. Jägutgår ifrån att de båda reservanterna inte ifrågasätter den möjlighet att fåpatent på läkemedel som följer av den lagstiftning vi nu har Den av-vägriirigsom reservariterria efterlyser får ju sägas ha gjorts den gången riksdagenbestämde sig för att föra in den här möjligheten i vår patentlag. Då gjordesinte heller någori skillriad i pateritlideris lärigd för läkemedelspalerit ochför aridra paterit. Det är ju detta del haridlar om . säger atf paterittideris lärigd bör tillgodose läkemedelsindu-sfririsbehov handlar det främst om atf den reella skyddstiden infe skall vara kortareför läkemedelspatent än för aridra paterit. På den här punkten har framhållits- och det förutsätter jag atl vi är överens om - att den verkliga patenttiden,dvs. den lid under vilken läkemedlet får markriadsföras, ofta är betydligtkortare äri För min del kari jag därför inte se en förlängning avpatenffiden för läkemedel som riågot särskilt gyririande av läkemedelsindustrin.Däremot är det rimligt alt tillgodose industrins behov av en rimlig reellskyddstyp. Närdet gäller frågan om anpassning till kommande regler inom EG eller fortsattarbete inom den europeiska patentorganisationen, EPO, menar jag att -precis som tidigare uttalat vid upprepade tillfällen -måste strävaefter att bevara den interriatioriella rättslikheteri. Atlsiarka skäl talar för eri aripassriing till EGs regler - om det nu blir den vägsom väljs - framstår därför som uppeubart. Lika självklart är det atl vi frånsvensk sida också måsle vara beredda all samarbeta med EG-staterna inom EPO föraff få eri gemensam lösning till stånd. Att som reservanterna föreslår avvaktautvecklingen i andra länder kan däremot medföra atl den svenskaläkemedelsindustrin kommer på efterkälken i förhållande lill sina europeiskakonkurrenter Detta bör inte ligga i någons intresse i den här kammaren. Det är ett oerhört komplicerat område som behandlas i lagutskottetsbetänkande nr 31 om patenlrätlsliga frågor Den parlamentariska beredning somskall arbela med frågorna har ett ansvarsfullt arbete framför sig. Förutom derent immaterialrättsliga frågorna kommer de etiska och moraliska frågorna atfkräva stort utrymme. Mycken kunskap, omsorg, hänsynstagande och respekt förlivet måste genomsyra beredningens arbete. Meddetta, herr falman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer Underdetta anförande övertog tredje vice talmanneri ledningen av kammarensförharidlirigar 61BENGT () replik: har i en särskild reservationbegärt tilläggsdirektiv lill beredningsorganet. Vi föreslår alt man skall göraen ingående immaterialrättslig utredning. säger atl det intebehövs några sådana tilläggsdirektiv, eftersom detta redan omfattas av dedirektiv som finns. Del var vänligt sagt. Kan jag också få ord iprotokollet på att vi får de här frågorna beaktade i beredningsorganet? Någol som vi särskilt har framfört och pekat på är att delbehövs en etisk spärr, en spärr som hindrar utnyttjandet av oetiskabioteknologiska uppfinningar Ställer socialdemokraterna upp på en sådan spärr? har här i kammaren talat så vackert omhur viktig etiken är, och senast fick vi höra själv säga aftetiken är viktig. Är detta bara ord, eller kan vi komma till handling? Villsocialdemokraterna ha en sådan spärr eller vill de inte?