prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — Tanken att vi av dem som äger och brukar vår jord ocksåskall kunna få köpa en god naturvård, öppna hagar och ett levande land haribland kommit att i debatten uppfattas som om det gällde enbart eller nästanenbart för . Men för äger den goda naturvårdensjälvfallet också sin giltighet för norra och stödområdena i allmänhet. När det gäller oljeväxter är det viktigt att odlingenunder omställningstiden får ligga kvar på nuvarande nivå, detta för att denmiljövänliga vegetabi- liskaoljan skall få möjlighet att finna avsättning. Denna produkt har ju kommit inpå den marknad som finns inom skogsbruk och bergsbruk, där stora volymermineralolja också kommer ut i miljön. Jag vill upprepa, fru talman, vad de flesta ledamöterunderstrukit tidigare här : Det är mycket värdefullt att vi med undantagav - jag tänker på dess nu i efterhand utdelade rallarsvingar -står i huvudsak enade när det gäller den nya politiken, tvärs över parti-ochblockgränser. Det är ett värdefullt överbryggningsarbete som har utförts tillförmån för sakpolitikens innehåll. Med dagens beslut markerar en långsiktigsatsning på fortsatt jordbruk inom stödområdet. Det bör förhoppningsvis ledatill större framtidstro inom näringen och till att ungdomen återfår intressetför utbildning vid lantbruksskolorna. AnL 39KARIN (): Jag tänker koncentrera mig på tvåfrågeställningar i den här komplicerade livsmedelsdebatten: dels förhållandetmellan producent och konsument och vikten av att vi äter rätt, delsförutsättningarna för Norrlandsjordbruket. Konsumenterna har makt och möjligheter, vill jag påstå.Alldeles för många äter alldeles för litet. Ja, ärade kolleger, ni hörde rätt:Alldeles för många äter alldeles för litet - av våra spannmålsprodukter. Spannmålen är unik: Spannmål är nyttigt och säkert, det ärdessutom gott och billigt. Men tyvärr är det alldeles för få som känner tillatt spannmålen har de här unika egenskaperna och alldeles för många som äteralldeles för litet spannmålsprodukter. Svenska folket äter alldeles för mycket fettoch för litet fibrer. Det här är en sanning som vi har känt till ganska länge,men ändå har vi inte ändrat vanor. måste vi ta det här på allvar Allt flertecken inom forskningen visar att det finns ett klart samband mellan kost ochcancer. av samtliga cancerfall berörs av felaktig kost. Det ärkanske negativt att måla upp den hotbilden en sådan här solig och varm dag,men tyvärr är det viktigt att vi också skakas om litet grand och inser de härkonsekvenserna. Benskörhet är den senaste svenska folksjukdomen. Densjukdomen upptäcks inte förrän den som drabbats ramlar och bryter en handledeller ett lårben. Och vet ni - det gör nästan 70 000 svenskar . Vadkostar inte det , inte bara i uteblivna produktionsinsatser och ökad arbetskraftsersättningutan även i ökade operationskostnader! Man uppskattar att en operation kostarungefär . Den här sjukdomen kan undvikas genom ett ökat kalkintag,och det får man genom att dricka mer mjölk. Därför är det helt obegripligt attsocialstyrelsen i , med tillgång till den kunskap som finns hos enigaforskare, vill sänka den nuvarande rekommendationen, som säger att vi bördricka mjölk per dag och äta en hel del ost. och att vi i stället skallnöja oss med mjölk per dag. Några regeringsföreträdare har också spätt påden här negativa debatten och slagit orättvist på mjölken. Låt oss nutillsammans höja mjölkens status! Kommer vi att fä billigare livsmedel genom den häromläggningen? Precis som tror inte jag att vi får det, i allafall inte direkt på kort sikt. Det är viktigt att vara ärlig mot konsumenternaoch tala om det. På lång sikt däremot tror jag att vi tillsammans kan hjälpasåt att minska kostnadsökningarna. Men det är väldigt viktigt att vikonsumenter inser att det beror på hur vi agerar, hur vi handlar somkonsumenter. Här vill jag påminna om vilka förhållanden som gäller i fråga om våra matpriser. Hur fördelar sig priserna egentligen? Vi kan taexemplet med limpan, som har förekommit i debatten. Det skadar inte att påminnaom det. Av priset på en limpa går till skatt. av prisetpå limpan går till handeln. Ja, det får 4 %direkt och med de olika prisregleringarna. Hur ser förhållandena ut för mjölken? Återigen: momsen tar19 %, handeln och industrin . Jordbruket får drygt hälften, . Det här är viktigt att ha klart för oss när vi diskuterarhur stor påverkan det svenska jordbruket har på våra totalakonsumtionskostnader. Av kostnaden för det vi äter har att göramed konsumtionen av jordbruksprodukter Det har verkligen pågått en ohyfsad debatt omlivsmedelspriserna, där man jämför produkter som inte alls går att jämföra ochsom inte alls ingår i den förestående omställningen. Företrädare för drar slutsatsen att vi kan halvera matpriserna om barajordbruket avregleras. Det finns verkligen anledning att fråga sig om det ärnågot annat man företräder än konsumentintresset när man gör de ekonomiskakalkylerna. Momsdiskussionen har varit uppe , och vi vetatt momsen är helt avgörande, eftersom nära en femtedel av matpriset utgörs avmoms. har gett besked att han nu tycker att det är tänkbart attdiffentiera matmomsen, att vi skulle kunna ha olika momssatser för olikaprodukter är det bara socialdemokraterna som behöver komma till deninsikten. Kommer ni att göra det? Det är en fråga som jag direkt vill ställatill socialdemokraterna. Jordbruksministern har svarat litet diffust att detbortfallet i så fall också skall finansieras, för staten behöver de pengarna isin totala budget. hade han inte, sade jordbruksministern, sett någonfinansiering av sänkt matmoms. Jag kan meddela jordbruksministern att vi icentern har anvisat hur en sänkt matmoms skall finansieras. Vi tycker att dettai allra högsta grad ingår i hela skatteomläggningen som precis skalldiskuteras. Det måste slutas fred mellan konsumenter och producenter,och jag vill uppmana alla riksdagsledamöter här att ställa upp bakomuppmaningen: Ät mer svenskt! Alla är ju överens om att det måste ske en omställning idet svenska jordbruket. Omställningen måste ha som ledstjärna att det svenskajordbruket är en tillgång och inte ett problem. Det får vara slut medpåståendena att vi har ett överskott som innebär stora bekymmer. Både i propositionen och i utskottets betänkande betonasdet att om priserna på jordbruksprodukter kommer att sjunka, skallförändringarna inte tillåtas påverka lönsamheten i det norrländska jordbruket.Jordbruket har en avgörande betydelse ur regionalpolitisk synpunkt just förnorra . Ettfungerande jordbruk är grundläggande för den totala utvecklingen. Det enaförutsätter det andra, och det är oerhört angeläget att servicen kan upprätthållasäven i glesbygderna, att det finns sysselsättning, att människor kan bo kvar pålandsbygden. Här gäller det inte minst att skaffa sysselsättning för kvinnorna.I annat fall - det vill jag verkligen understryka - går glesbygden en dysterframtid till mötes. Alla de här frågorna hänger ihop, och det försöker nu LRFvisa när dess representanter står här utanför dag ut och dag inoch vill göra oss uppmärksamma på att skattepolitik, jordbrukspolitik ochregionalpolitik hör ihop. Vi har inte råd att tillåta någon neddragning av vare sigmjölk- eller köttproduktion i . Där finns ju inget överskott på varesig mjölk eller kött. införs ett stimulansbidrag på 360 milj.kr. för att ökaavslaktningen och på så sätt komma till rätta med det totala överskottet. Meneftersom vi alla är överens om att det norrländska jordbruket inte tål någonminskning, hade det naturligtvis varit bättre att i stället räkna uppprisstödet ytterligare. På det sättet hade man stimulerat aktiva, levande gårdar. kan vi befara - i alla fall gör jag det -, eftersomlönsamheten tyvärr redan är dålig på många Norrlandsjordbruk, att man kommeratt begagna tillfället att slakta av. Jag vill fråga socialdemokraterna om deinte är oroade över den negativa utvecklingen. Vilka konsekvenser skulle intedet här få i följande steg, på förädlingsindustrin t.ex.? I stället för ytterligare försämringar krävs detlönsamhetsförbättring i det norrländska jordbruket. Vi har ju här i riksdagenflera gånger uttalat att produktionen i norra måste bibehållas på 1984års nivå. Det uttalandet har urholkats, och jag skall nu verkligen följa,precis som sade, det uppdrag som statens jordbruksnämnd harfått av regeringen att försöka se vilka konsekvenser det förändrade prisstödethar för Norrlandsjordbruket. Målsättningen måste vara att vi skall kunna bevara ettlivskraftigt jordbruk i alla delar av landet, och min fråga tillsocialdemokraterna blir: Vilka insatser tänker ni vidta, om det visar sig attkostnadskompensationen på plus ytterligare 50 miljoner inte räcker? Tachansen att lämna besked om det redan här ! Vi behöver ett levande jordbruk i hela vårtland. Låt oss ta chansen att ge jordbruket framtidstro! AnL 40 ÅKESELBERG (s): När vi nu skall ge oss in på att förändra ettregleringssystem som har styrt jordbruket är det inte konsfigt attmånga företagare känner stor oro inför det nya och vad det kan komma attinnebära. Det är en helt naturlig reaktion, om man betänker attjordbruksföretagen i de flesta fall är stora och kapitalkrävande företagmed betydande skuldsättning. Detta ställer krav på att besluten blir så korrektasom möjligt. Även om flera talare har gjort det tidigare i dennadebatt, så vill också jag ansluta mig till dem som har uttryckt sintillfredsställelse över den stora samstämmighet som råder omjordbrukspolitiken, åtminstone i de stora huvudlinjerna.Det är bra för producenterna och bra för konsumenterna, men det är också braför den regionala utvecklingen. Jag skall i mitt anförande ta upp till diskussion en delav Norrlandsfrågorna. Det råder stor samstämmighet om att viskall slå vakt om det norrländska jordbruket. Det finns flera tunga skäl föratt ha kvar en betydande jordbruksnäring i de norra delarna av vårt land. Jordbruket behövs för livsmedelsförsörjningen. Konsumenternavill ha närhet till produktionen, så att alltför långa transporter undviks.Konsumenterna blir alltmer intresserade av det sätt på vilket livsmedlenproduceras. Det norrländska jordbruket behövs också urberedskapssynpunkt, dvs. för att se till att så stora delar av vårt land sommöjligt bebos. Det har stor betydelse ur inte minst psykologisk synpunkt, dånorra är mycket intressant ur försvarssynpunkt. Jordbruket i norra spelar också en betydande rollför sysselsättningen och i regionalpolitiken. Jordbruket är också viktigt föratt klara service och boende ute på landsbygden. I produceras produkter av hög kvalitet. Det somär ett mål i de södra delarna av vårt land är kanske i de flesta fallproduktionsmetoder som redan används i våra områden. Om vi betänker vilka problem som finns utanför vårt landsgränser med förgiftade jordar, hög användning av bekämpningsmedel osv., såinser vi att det norrländska jordbruket kan spela en roll och hävda sig påexportmarknaden i ett avreglerat system. Satsning pä forskning och rådgivning samt utveckling ärviktigt för framtiden. Därför behövs förstärkta resurser till Rörbäcksdalen.Vidare krävs att får nödvändiga resurser för att klarafortsatt forskning och försök kring ekologisk och resursbevarandealternativodling. brottas man med knappa resurser. I de förslag till forskning och utveckling somdebatterades i går samt i de förslag som behandlas i dagens livsmedelspolitiskabetänkande finns betydande resurser avsatta. Vi förutsätter att de fördelas såatt forskningen kring livsmedelsproduktion och livsmedelsförädlingtryggas. Utskottet har gjort en del förändringar i förhållande tillpropositionen. Bl.a. har en förlängning gjorts av åtgärdspaketet tillkombinationsföretag där jordbruket ingår som en viktig del. Förlängningenomfattar med ett anslag på . Det är en mycket positivförändring, eftersom det tidigare programmet, som totalt omfattar 245 milj.kr,utvecklats så att nya jobb på landsbygden skapas som befintliga jobbi många fall kan tryggas. Detta vittnade också lantbruksdirektörerna om när deuppvaktade utskottet. Ett krav som förts fram vid många tillfällen, nämligen attNorrlandsstödet skall beräknas utifrån de förhållanden som råder inomstödområdet, kan nu uppfyllas. På det sättet kommer mer rättvisande beräkningaratt kunna göras . kan emellertid inte ses som ett isolerat område ilivsmedelspolitiska sammanhang. Vid en konferens som hölls i i vintrasmed LRF, Norriandsgruppen, LO-distrikten och de socialdemokratiskapartidistrikten frånsamtliga skogslän, krävdes bl.a. att frågan om den s.k. överskottsarealen viden avreglering skulle lösas. Det är därför med största tillfredsställelse somvi konstaterar att satsningen på 500 milj.kr. till bioenergi nu kommer tillstånd. De krav som framfördes vid konferensen finns i sina huvuddrag med i debeslut som skall fattas. Ökningen av glesbygdsstödet med 100 milj.kr som harföreslagits och som kan användas även utanför glesbygd tycker jag ärbra. Det är kanske lätt att ibland bli hemmablind och bara se till de egnabekymren. Det finns naturligtvis även i andra delar av landet glesbygdsområdensom är i stort behov av insatser. Här ges nu möjligheter att göra sådana. Startstödet med en nedsatt ränta på som kommer tillstånd är bra, framför allt för att kunna hjälpa unga företagare att komma igång samt för att underlätta vid generationsväxlingar Ett viktigt område inom vilket man inte uppnått en slutliglösning gäller de sociala frågorna. För att unga människor skall finna intresseför jordbruksnäringen är det näst intill avgörande att problem i samband medsemesterledighet och frånvaro på grund av sjukdom kan lösas på etttillfredsställande sätt. Här har såväl staten som näringen ett gemensamt ansvar.Jag ser fram mot lösningar på dessa problem. I det betänkande som vi nu skall fatta beslutom förs betydande resurser till det norrländska jordbruket och tilllandsbygdssatsningar. Prisstödet räknas upp från 625 milj.kr. till 660 milj.kr.per år Mjölkproducenterna tillförs ca 115 milj.kr. Dessutom tillförsåtgärdspaketet 2x50 milj.kr Glesbygdsstödet utökas med 100 milj.kr., av vilkaen väsentlig del hamnar i . Dessutom sker satsningar på landskapsvård. Områdenaforskning och utveckling får förstärkta anslag. I övrigt görs också gemensammasatsningar vid omställningar, och dessa kommer Norrlandsjordbruket till del. Dessa satsningar är nödvändiga. Men det är också angelägetatt säga att det även i fortsättningen måste ställas stora krav på de män ochkvinnor som skall driva jordbruksföretag i norra . gäller det ävenför näringens olika aktörer att höja blicken och ta fatt i de resurser somställs till förfogande. Det gäller också för LRF och andra organisationer,länsstyrelser osv. att inte ställa sig i raden av kritiker för att finnabrister i förslagen. I stället skall de ta till sig resurserna och gemensamtförsöka skapa en positiv utveckling. Därmed kan vi få ungdomen intresserad avnäringen och även skapa en framtidstro för den. Därmed yrkar jag bifall till jordbruksutskottets hemställan. AnL 41KJELL (): Vårt jordbruk har under en ganska lång tidvarit föremål för utredning och diskussion. När vi skall fatta besluti frågan så finns det en mycket bred majoritet bakom det betänkande somjordbruksutskottet har lagt fram. Detta har ju präglat dagens debatt.Kompromissen i jordbruksutskottet har ju gjort att det råder en samsyn på mångaområden. Att jordbruket nu skall ställas om råder det således enmycket stor enighet runt. I kompromissen finns det många inslag som säkerligenkommer att vara gynnsamma för jordbruket. Jordbruksnäringen är ju en långsiktignä- ring, sådet är bra att det blir fasta och litet mer långsiktiga spelregler, så att Prot. 1989/90:137 aktörerna vet vad det har att rätta sig efter. Genomomställningen är det meningen att det skall bli balans i produktio- ] ~ Pådet viset skall man också uppnå en bättre lönsamhet. är attomställningen till energiproduktion i första hand skall ske på slättbygderna.Det är nu viktigt att snabbt komma i gång med odling av energigrödor, t.ex.för etanolframställning, och att denna produktion ges en rimlig chans attkonkurrera med de fossila bränslena. Om man i slättbygderna kan ställa om till annan produktionkan animalie-produktionen ha en större chans att få leva vidare i skogs- ochmellanbygderna. Men detta är ju än så länge bara en förhoppning. Det återstårväl att se hur den praktiska verkligheten blir Omställningen får inte innebäraatt det blir en avveckling av jordbruket i skogs- och mellanbygderna. Vill vi att hela skall leva är det väsentligt attvi kan ha ett jordbruk i hela landet. Detta av många olika orsaker, dels avberedskapsskäl, dels för att producera livsmedel av kvalitet, dels avsysselsättningsskäl, dels för att bibehålla vårt fina, öppna landskap och överhuvud taget för att vi skall ha en levande landsbygd,därdet finns tillräckligtmånga människor som kan bo och leva. När det gäller och även i övrigt i skogs- ochmellanbygderna så har det skett en ganska stor minskning av antalet jordbrukareunder senare år. Frågan är om detta kommer att fortsätta. har tidigare uttalat attprodukfionen i norra skall bibehållas nivå. Från centernssida vill vi vidhålla denna ståndpunkt, för om vi inte har några särskilda målhärvidlag så kan ju omställningen komma att ske i en väldigt stor omfattningjust i norra , där betingelserna inte alls är av samma art som längresöderut. Prisstödet till norra har räknats upp . Jagär tveksam om denna uppräkning är tillräcklig i förhållande tillkostnadsutvecklingen. Två-prissystemets avskaffande har gjort att mjölkprisethar sjunkit. 1 och för sig framhålls i propositionen att lönsamheten förjordbruket i norra inte nämnvärt skall tillåtas att minska. Menlönsamheten är alltför svag, och detta gör att man måste vara mycketobservant på utvecklingen härvidlag. Här måste man, som det står iutskottstexten, få till stånd att lönsamheten höjs och att näringens utövarevinner ökad framtidstro. Jag skulle också vilja beröra jordbruksnäringen iVärmland. är litet komplicerat. Det ligger i södra delen av norraSverige och i norra delen av . Det gör att man hamnar mittemellan. I har man nu under förlorat ganska mångajordbrukare. Det beror på den dåliga lönsamhet som har rått i näringen.Förhoppningen är att det nu skall bli en bättre lönsamhet. Stora delar avVärmland ingår i det område som omfattas av prisstödet till norraSverige. För det är ju på det viset att stora delar av inte har bättrebetingelser för jordbruk än vad man har längre norrut i landet. Därför är detviktigt att detta stöd bibehålls och även förbättras. När det gäller stödet till jordbruket i norra harstatens jordbruks nämnd regeringens uppdrag att lämna förslag till hur detta stöd skall vara utformat för att bevara ett livskraftigt jordbruk i dessa delar av landet.Jord- 77 bruksnämndenskall också se till att det finns eventuella behov av förändringar iberäkningsmodellen för det särskilda prisstödet. Man skall också se påeventuella justeringar i den geografiska områdesindelningen. Jag hoppas därföratt det skall komma fram en del positiva lösningar av denna översyn. Förjordbruksnäringen i är det väsentligt att det sker en revidering av denu gällande geografiska områdena. Det är krav som länge framförts av LRF iVärmland, av och av berörda kommuner. Orsaken till detta är attolika utredningar har visat att betingelserna för jordbruk i skogs-och mellanbygder inte är bättre än på många orter i . De kommuner som borde flyttas upp i ett fördelaktigareområde är , , , , , , , ochdelar av och kommuner. Inom de områden som jag nu berört är det många bönder somslutat . Om det inte sker förändringar till det bättreinom en snar framtid fruktar jag att ytterligare brukare kommer att lägga av.Därför hoppas jag att jordbruksnämnden kommer fram till en positiv justeringav dessa områden. För övrigt så finns det mycket ytterligare attsäga när det gäller landsbygdens utveckling. Men vi har ju en regionalpolitiskdebatt här i kammaren, så jag får återkomma till dessa spörsmål då. 42CARL (): Vi står inför ett viktigt beslut om denframtida livsmedelspolitiken. Vi skulle kunna ha haft ett lysande tillfälletill en radikal omläggning av jordbruket. Det hade kunnat moderniseras ochbefrias från oket från kemikalier och gifter. Majoriteten i väljeratt i stort sett fortsätta som förut med mindre justeringar. Vi hade behövt en livsmedelspolitik för 2000-talet, en somär förutseende. Vi behöver inte en politik som har sina rötter . Debatten kring jordbruket har varit intressant att följa därföratt den i allt väsentligt bara behandlar produktionen och producenterna. Deslutliga avnämarna - vi konsumenter - har nästan kommit bort ur bilden. Denenda konsumentfråga som verkar vara av intresse är priset på livsmedlen. Vi har i en kår utomordentligt skickliga bönder -odlare och djur-hållare. De har följt de politiska signalernamycket lojalt. Det är få producenter som har visat en sådan kraft i arbetet atteffektivisera och förbättra. En enastående bedrift. De har vant sig vidpolitiska beslut som har trasslat till det för dem. Vi är av den uppfattningen att jordbrukarna skall ha engod ersättning för sitt viktiga arbete. Den politiskt styrda utvecklingen av jordbruket harmedfört rader av miljöproblem, beroende på att industrisamhället förstörproduktiviteten i de biologiska systemen. För att kompensera förproduktivitetsförlusterna har man tvingats till omfattande användning avkonstgödsel och jordbruksgifter. Detta leder till stora kväveläckage, som medför attvattendrag växer igen och fisket tynar. är jordbruket inte den enda part sombidrar till dessa läckage. Dit hör den ökande bilismen, utsläpp från dekommunala reningsverken och från skogsbruket. Vi finner numera rester av jordbruksgifter i de flestasyd- och mellansvenska vattendragen. Från skilda håll i landet har man nufunnit jordbruksgifter i grundvatten och dricksvatten. Vi finner höga halterav nitrater och nitriter i brunnar på landsbygden. Vatten betraktas numera somett livsmedel, och det är mer än oroande att jordbrukspolitiken har fått såallvarliga konsekvenser för vårt vatten. Vi finner också rester avjordbruksgifter och kadmium i den vanliga maten som en följd av den fördapolitiken. Vi får en mat som tagits fram på sätt som ställer tillomfattande miljöproblem och som förvärrar de problem vi har. Vi får en mat somkan ge oss långsiktiga problem ur folkhälsosynpunkt. Än en gång vill jag påminna om att detta inte är en kritikmot de enskilda bönderna. Det är en kritik av en långvarig och dålig jordbruks-och livsmedelspolitik. Konsumenterna har varseblivit dessa problemoch börjar fordra livsmedel som inte har producerats eller behandlats medkemikalier av skilda slag. Detta är viktiga signaler till politiker ochjordbrukare. Signaler som skulle ha tagits på allvar. Det är av största vikt att vi framöver kan tillförsäkrakonsumenterna fullgoda livsmedel genom att ställa samma krav på importeradelivsmedel som på dem som produceras i . Med krav avser vi här inte baramängden restsubstanser i maten utan också sättet att producera. Vi skall intebidra till att exportera miljöproblem. Ett sätt att hantera dessa frågor är att arbeta medproduktspecifikationer där man bestämmer kvalitetskraven på livsmedlen och hurde skall produceras. Ett sådan förfarande kan aldrig betraktas somhandelshinder. Det innebär i stället att vi ställer krav på likabehandlingmellan inhemsk produktion och import. är ett fantastiskt land. Det har givit oss denhögsta matskatten i världen. Vi har länge krävt att momsen på basmaten skallslopas. Det vore ett utomordentligt sätt att stödja det svenska jordbruket. Ochen inledning till starkt ökad omläggning till det som kallas alternativodling,den som sker utan konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Att sänka basmatpriserna med nära en fjärdedel innebär attkonsumenterna kan prioritera basmaten. Det är spännande att notera attmoderaterna nu börjar se ljust i denna viktiga fråga. Kanske vi får medfolkpartiet och då kan vi göra en väsentlig prissänkning på basmaten.Miljöpartiet de gröna har i sina motioner visat hur finansieringen skall gåtill.