prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Där klargjordes all erkänner Lilauens parlament och regering somlegitima förelrädare för Lilauens folk. Det är ett klart steg mol eltfullständigt erkännande, som jag förväntar mig kommer snart. Andra sleg som föreslagit är atl föreslå attde baltiska folkfronterna skall vara observatörer i FN, att litauiskarepresentanter inbjuds till liksom alt konlakler utvecklas vidaremellan och de folkvalda församlingarna i , utan någononödig omväg runt . Den måsle nu inse all den är skyldigalt agera mer aktivt . Del är glädjande nog också tydligt atl detsvenska folket trycker på. Del visar sig på de måndagsmöten vi har på mångaplatser runt om i land, där allt fler människor deltar och kräver stödål och er-käririaride av de baltiska staterna. Men man blir bekymrad när man ser uttalandei måndagens ; "Vi kan inte göra mer på grund av den sovjetskablockaden", står det som överskrift. Vi kan väl inte sitta medarmarna i kors och åse atl vår granne förblöder! Jag hade förmånen alt tala med både president premiärminister när jag var i . Förutomdet politiska och moraliska stödet som de naturligtvis ansåg vara det allraviktigaste, diskuterade vi ekonomiskt och kulturellt slöd och ulbildningsstöd,bättre kommunikationeroch teleförbindelser grannländerna emellan, miljöbistånd, handelsutbyte medsmåländska företagare och gåvor av jordbruksmaskiner m.m. I den grupp jagdellog i var del i huvudsak småländska företagare och politiker Där finns detflera som har utvecklat ell samarbete, bl.a. med att köpa linne, keramik ochglas från . Vi har också till tagit över flera grupper avlitauer som har studerat skola, näringsliv, förvaltningskunskap osv här ilandet. har vi fyra lärare som går på ochstuderar internationell marknadsekonomi. Det har varit och är svårt förutbytesstudenterna atl få ekonomin att gå ihop. Därför är det viktigt alt detverkligen blir fler studenter från de baltiska staterna som får möjligheteratt komma hit. föreslår därför all skall få eltsärskilt anslag pä förslagsvis 8 milj. kr. för den för baltiskastudenter atl studera t.ex. företagsekonomi, statskunskap, språk ellermiljövårdsteknik i . Också feriearbetande studenter och ungdomar skallkunna få möjlighet atl skaffa sig erfarenheter i . Alla folkparlisliska företrädare i den föregående debatteni dag, däribland jag själv, tog upp vikten av alt enprocentsmålet förbiståndsändamål inte får urholkas genom östsamarbetel. Jag länker därför integå in på den frågan igen. Men läser man budgetpropositionen får man inte någonklar bild av hur det samlade biståndet i regeringens förslag fördelar sig påanslag och delposter vad gäller . Vi har i vår folkpartimotion. Salsapå , redovisat konkreta förslag beträffande användningen av de pengarsom vi reserverat för del samarbetet. För alt kunna ta lill vara de möjligheter som kan erbjudasmed ett ökat kultur- och erfarenhetsutbyte mellan och ,föreslår vi elt speciellt anslag till på 2 milj. kr utövervad regeringen föreslagit. Man skulle då också få vissa möjligheter att köpalitteratur och prenumerera på tidningar och tidsskrifler lill biblioteken iBaltikum. Del baltiska institutet har de senasle åren mött en alll störreefterfrågan på olika tjänsler. Också här föreslår vi ett viktigt ökat anslag.Elt speciellt anslag på 2 milj. kr vill vi också att riksantikvarieämbetetskall få lill slöd och utveckling av kulturminnesvård i . en hel del kulturbyggnader som håller på alt förfalla. Jag har självstuderat delta i , och . De behöver i allra högsta gradomedelbar upprustning så att de inte blir hell förstörda för all framlid. av dessa byggnader har också direkt anknytning lill . Del borde dåvara i vårt intresse att de rustades upp. Jordbruket i kollekliviserades under Stalinsskräckvälde. De ofta väl fungerande familjejordbruken slogs sönder och ersattesav storjordbruk. vill man att dessa till viss del skall omorganiseras lillfamiljejordbruk igen, och för detta finns det också all anledning atl avsättapengar Vi tycker i atl det är rimligt att man skall kunna fåekonomisk hjälp för alt överföra t.ex. jordbruks- och skogsmaskiner tillBaltikum. Det har inte minst visals stort intresse för delta från Smålandssida. En annan grupp som jag också lycker atl del är angelägel all manuppmärksammar speciellt är de barn som växer upp i miljöförstörda områden.Också detta berörde tidigare. För övrigtpekar vi i vår folkparlimolion på viklen av att vi Samarbete med , Cenlral-och Samarbete med , Central-och Ösleuropa uppmärksammarden oerhörda miljöförstöring som pågått i . Del har jagockså själv påpekat i min egen motion angående slöd till Sverigesmiljövårdssamarbete med öst. Kusterna är ju oerhört förorenade så atl det integår alt bada där. gick också in på hur det ser ul i de områdena.Många gånger kan det faktiskt, egoistisk sett, också vara så att det är bättreatt vi satsar på de baltiska reningsverken än på våra egna. Därför föreslår vifrån alt får särskilda Ballikumpengar förmiljösamverkan. Jag vill också yrka bifall till reservation nr 8 somhandlar om åtgärdsprogram för hälso- och sjukvård och krav på statligt slödockså i det samarbetet. Här finns ju också goda möjligheter till samverkan medlandsting och frivilliga organisationer så alt man slipper kostnadskrävandedubbelarbete. För oss liberaler känns det naturligtvis särskiltangelägel att stödja det för-ändringsarbete som inletts i . Ensocialistisk planekonomi skall er-sältas med en marknadsekonomi. Del ärupprörande alt läsa om de ekonomiska krav som ställer på . 21miljarder rubel motsvarande 200 miljarder i hårdvaluta. Självfallet görlitauerna rätt som ställer motkrav för att på något sätt få kompensation för de500 000 som deporterats till . Men man är ändå medveten om all manaldrig kommer att få en sådan kompensation. har föreslagit att skall vara berettatt ge krediter som skulle kunna motsvara den litauiska guldreserv somSverige erhållit och som vi senare vid den sovjetiska ockupationen överlämnadelill . Del vore intressant alt få någon kommentar på delta förslag frånsocialdemokratisk sida. Jag har ganska myckel i detalj redogjort för hur vi ser påsamarbetet med . Vi tycker att det är rimligt atl skall få enöverblick över hur de olika politiska partierna prioriterar så att det intebara handlar om en klumpsumma. Självfallel kommer behovet atl öka. Vad jag härhar tagit upp är de akuta summor pengar som vi vill fördela. ; hotfulla agerande - med hot om våld.ockupationer av byggnader, försök att stänga landet för utländska journalisteroch diplomater och effektfulla bojkottåtgärder - har gett oss alla en lektioni hur den store "fredsälskande" öststaten agerar mot del i fria valvalda parlamentet, dess regering och folk. börsomen markering mol avståfrån alt köpa naturgas därifrån så länge den sovjetiska blockaden fortsätter. Eflersom jag har haft förmånen alt personligen lära kännalandet och många människor därifrån, har mitt engagemang och också mitttal här framför alll handlat om just del landet. Men självfallel ärstödet lill alla de baltiska staterna lika väsentligt och nödvändigt, både fördem och för oss. Under delta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar AnL 102EVERT (); Det känns onekligen litet avslaget atl gå uppi talarstolen efter en sådan vital debatt som det har varit om Central- ochÖsleuropa och också om . Jag skall börja mitt anförande med alt stryka under alldet heter Cenlral-och . Även om det är litet besvärligare atl ta medordet Central, har jag upplevt i hur stater, framför alltJugoslavien och , blir upprörda över alt kallas för öststater Ser vi påkartan, förstår vi också all del år fråga om . När man talar omEuropa, jag har sagt det förut här från talarstolen, skall man komma ihåg atlEuropa faktiskt börjar i och sträcker sig lill Allanlen. Del heterCentral- och Ösleuropa. Låt oss använda den beteckningen både i regeringen ochhär i . Jag har begärt ordet för atl ta upp den moderatareservationen. visar det sig atl diskussionen redan har varit. Jag ser atlMargaretha har gäll hem; hon lycker tydligen att debatten har pågåttför . Vad som kan hända och faktiskt håller på att hända är atlman tar sig upp ur det ena diket och hamnar i det andra diket. Denkommunistiska kommandoekonomin har misslyckats totalt. När kommunisterna här iSverige en gång inte ville invänta den reformistiska arbelarrörelsens kamp ochtyckte atl den gick för långsamt och i slället ville ha revolution, fick dedenna revolution i Öst- och . Vi ser nu hur det ramlar ihop. Vifår en accept också från kommunister här om att det har ramlat ihop och att delvar fel, även ideologiskt fel. var jag tillsammans med afUgglas i . Jag var med på samma sammanträde i som hon deltogi. Där inför man nu någol som kallades för chockterapi. Jag skall intekritisera det ur någon annan synpunkt än atl det kommer att innebära högarbetslös-hel. Priset på varorna har gått upp - brödet tio gånger oljan tregånger och kolet fem gånger. Det kommer atl bli en arbetslöshet på troligtvismellan 15 och har man arbetslöshet, låtvara atl det finns en dold arbetslöshet. Det kommer dock att bli en hög arbetslöshet.Har man då elt skyddsnät när denna arbetslöshet kommer? Idéerna hämtar man frånAmerika, och IMF har varit inne och gett räd när det gäller denekonomiska utvecklingen. Jag har också varit i FN och sysslat medden fråga som vi hade uppe här tidigare när det gällde u-landsbisiåndet. Därhar del också förts en diskussion. Det är intressant atl se att delta tydligeninte är en dis-ku.ssion som bara förs här i utan överhela världen. Vilken ekonomi vill man egentligen ha? Pä talaren frånStorbritannien kunde man höra atl han uppvisade frändskap med här iSverige. Det var fråga om marknadsekonomi utan några reservationer Andratalade återigen om en marknadsorienterad ekonomi. För min del vill jag ställaupp på vad den österrikiske talaren förordade - en ekologisk och socialtinriktad marknadsekonomi. Om man inte har ett socialt skyddsnät och om man inteingriper i marknadsekonomin utan låter den fungera utifrån sina egnaförulsäitningar, har den icke ett socialt ansvar och då kommer människor att fålida. Det är sant som fru säger att det nu finns meravaror i affärerna än tidigare i . Ja visst, tidigare fanns del pengar meninte varor finns det varor, men väldigt många har infe pengar att köpa dessavaror eflersom de har blivit för dyra. Vi måste söka oss fram till enmarknadseko- Samarbete med , Central-och nomi somtar hänsyn både till de ekologiska och sociala faktorerna. Annars kan man hamnai det som jag kallar för det andra diket. Jag förstår väl atl när man har levat under enkommunistisk diktatur och en kommandoekonomi som har misslyckats totalt, sökerman sig till något annal, och då ser man hur del är i västerlandet. Ifrånsvensk, skandinavisk och nordisk sida har vi emellertid byggt upp enmarknadsekonomi som lar sociala och ekologiska hänsyn. Del är självklart att vimåsle stärka insatsen för ekologin. När jag gick på iGöteborg lärde jag mig alt om man skall mäta ett lands välstånd skall man se påbarnadödligheten, pa hur många barn som dör . Jaghar inte den lista med mig som har gjort upp. Jag vet bara en sak, Margarethaaf , nämligen att ligger lägst när det gäller barnadödlighet. Omdetta skall vara en mätare på ett lands ekonomiska och sociala hälsa - fru afUgglas talade mycket om hur viktigt det är med hälsan - har vi verkligenlyckats, eftersom vi ligger lägst i den tabellen. Jag läste i om en amerikansk undersökningsom visar att vart femte barn i lever i omständigheter som är underexistensminimum. Talar man i slället om den svarta befolkningen och de svartabarnen säger en regeringsundersökning som är utförd av en kommitté alt nästanhälften av barnen i de svarta familjerna växer upp med ekonomiska omständighetersom ligger under existensminimum. En forskare säger att detta existensminimumär salt för lågt, man klarar sig inte på denna inkomst. Jag vill, herr talman, inte ha ett sådant samhälle, menjag tror inte heller atl vill ha ett sådant samhälle.Det är dock möjligt alt man i den situation som man nu befinner sig i serkapitalismens lockelse, men man kommer säkert snarl atl fä lära sig alt detmåste tas hänsyn lill sociala och ekologiska faktorer. Några ledamöter i denna kammare och ett antal ledamöterfrån andra nordiska parlament har i väckt en motion i vilken viföreslår att det skall göras en undersökning i de stater som tillhörEuroparådet om hur det egentligen står lill med fattigdomen i detkapitalistiska västerlandet med dess marknadsekonomi. Själv skulle jag önskaatl undersökningen omfattade länder även utanför . Del finns en tendens, herr lalman, alt dets.k. två tredjedelssamhället kryper alll närmare oss. Det betyder att tvåtredjedelar av människorna får del allt bättre. Tredjedelen i det överstaskiktet har det naturligtvis alltid mycket bra. Men tredjedelen längst nedhamnar utanför välfärdssamhället. Det är elt känt faktum. Självfallel vill viinte ha ett samhälle där en så stor andel av människorna är fattiga. Det finnsenligt min mening anledning att i denna debatt peka pä detta förhållande. Låt mig upprepa vad den österrikiska delegaten sade i FNförra veckan, nämligen atl vi behöver en ekologiskt och socialt inriktadmarknadsekonomi för att klara just de sociala och ekologiska frågorna.Marknadsekonomin i sig innefattar ju inte några moraliska hänsyri. Jag vill understryka vad utskottet säger i sittbetänkande, nämligen att varje land får välja sin egen väg. kan intebestämma hur andra länder skall sköta sig; det får de själva ta ställning lill.Med detta konstaterande anser jagalt av och jag kan vara överens om alt vi i inte kanställa krav på hur länderna i skall låta utvecklingenframskrida i resp. land. måste tillsammans med andra västländer stödjadessa länder och del skall vi göra på elt generöst sätt. Vår inrikining börvara att hjälpa dem ekologiskt och socialt, men de måste ändå själva bestämmautvecklingen. Länderna i väst kan endasl göra marginella insatser i form av attstödja dem i det föreslående arbetel. Låt mig understryka vad här har sagt,nämligen att detta inte är en fråga som får sin lösning eller nästa årArbetet kommer säkerligen atl pågå . Samarbete med Bahikum, Cenlral-och 103 () replik; Jag kan försäkra alt jag inte,som han tror, har gett upp. Det har jag inte gjort , och det ellerkommer jag inte att göra . Jag ser fram emot att få fortsätta attdiskutera med både här och i internationella fora. Vi lalar båda utifrån vår egen övertygelse. på den tredje vägens politik. Själv tror jag på den liberalamarknadsekonomin. Jag har inget emot vad sade i slutet av sinreplik, nämligen att det behövs en ekologiskt och socialt inriktadmarknadsekonomi i länderna i öst för att de skall kunna lösa sina problem.Marknadsekonomin, som är ett ekonomiskt system, löser inte allasamhällsproblem. Det gäller atl också ha en moralisk uppfattning, kunna visahänsyn och fungera i ett rättssamhälle. Det måste finnas en etisk ram inomvilken vi som människor handlar och verkar. Allt detta skapar ett gottsamhälle. På den punkten är jag överens med . Jag hade önskat atl hunnit fram till i lid och kunnat lyssna på den polskefinansministern. Han sade många häpnadsväckande saker som var intressanta atlhöra. Precis som tror jag att påfrestningarna bara har börjat.Arbetslösheten kommer säkert all stiga. En förklaring till atl den bara är 2 %är att de statliga företagen reagerar så oerhört långsamt på den nya politiksom har börjat införas. Men det finns nog ändå hopp för polackerna. De har fåttutstå sa mycken ofrihet och så stort förtryck att de är beredda alt leva underpåfrestningar för att se ljuset i slutet av tunneln och få till ståndförändringar 104EVERT () replik; Del var ändå en liten tillnyklring avMargaretha . Vi ser framför oss alt en stor del av den polskabefolkningen kommer att få betala för del som sker genom lägre levnadsstandard.Det sägs att den redan har gått ned . och det är de allrafattigaste som drabbas mest. Utan ett ordentligt skyddsnät kommer de att fålida mycket. Det är ingen överdrift när jag säger att soppköken då kommer fram. Jag tycker alt skall inse att vi inte kan haett samhälle, där en grupp människor får betala för att majoriteten skall fådet så mycket bättre. Jag säger detta med hänvisning till vad som har hänt idet västerländska samhället. Samma risker finns i närman nu öppnar sig för en ny ekonomi, och det är lätt hänt att man ramlar idiket. Prot.1989/90:113 som får betala kalaset är de allra fattigaste människorna.Del bör slå klart Samarbete med , Central-och atl detkan bli pä det viset. Det är beklagligt om inte förstår denmatematiken. 105 () replik; Visst finns det risk för påfrestningar, finns också möjligheter Och det är nog möjligheterna som östeuropéernaväljer framför att stanna kvar i del socialistiska träsk där de nu befinnersig. 106 () replik; Det är alldeles klart alt de inte kan varakvar i den kommunistiska kommandoekonomin, som ju har misslyckats totalt. Vihar aldrig valt den vägen. I denna debatt har sagl alt Sverigehar misslyckats totalt med den tredje vägens politik. Själv sade jag tidigareatt barnadödligheten i är den lägsta i världen. 1 det avseendet levervi alltså i ett privilegierat samhälle. Om detta är en mätare på socialstandard ligger vi i vårt land väl framme. Det är klart all man gärna vill missionera och lala om förandra länder hur de kan driva utvecklingen vidare. Men de måste ändå självabestämma hur ulvecklingen skall vara. 107 (): Det finns ingen här som inte vältaligt harutvecklat våra känslor inför den fantastiska utvecklingen i , och jagkan bara instämma i deras yttranden. Det finns också anledning all understrykavad utrikesulskotlet skriver i sin inledning: "Utan stöd från länderna i väst kommer de påbörjadesamhällsförändringarna knappast att kunna genomföras med framgång." Jag tror att det är mycket viktigt atf vi håller detta iminnet. Vår solidaritet är livsviktig. Jag skulle också vilja understryka atldel treårsperspektiv som vi nu arbetar i avser en oerhört kort lidrymd när detgäller atf sanera länder vars miljö, ekonomi och demokrati är fullständigtslagna i spillror socialistiskt vanstyre. Jag anser därför alt vi redan nu borde lyfta blickenbortom treårsgränsen och se vad vi kan göra i fortsättningen. Del är också oerhört angeläget atl både för ochför världen i övrigt göra tydligt att det är självklart att vi på olika sätthar ett alldeles speciellt ansvar för våra riärmasle grarinar Det är argumentsom de flesta länder förstår - se bara på de mycket stora insatser som ocksåfattiga länder gör för atl t.ex. la hand om flyktingar från sina grannländer!Men vad de inte förstår är att det måste ske på de allra fattigaste ländernasbekostnad. Jag skall framför alll uppehålla mig vid denroll BITS - beredningen för internationellt tekniskl-ekonomiskt samarbete -har i planeringen och till viss del också för genomförandet avbiståndsinsatserna i och . BITS har till regeringen överlämnat eriberedriirigsplan för samarbete och bistånd för . Den är mycket välgenomtänkt och inne- hållerförslag för miljösamarbete, utbildning, forskning och särskilda ålgärder iBaltikum. Jag skulle vilja understryka vad utskottet skriver om desvårigheter som uppträder när man börjar genomföra projekt i länder, där varkenekonomi, administration eller byråkrati fungerar på elt sådant sätt attbiståndet kan tas emot och komina rätt. Det är därför rimligt alt tro atl t.ex.miljöinsatserna i början gagnas bäst genom en generell kunskapsöverföring ochkompetensuppbyggnad. Det är också viktigt att vi alla är beredda alt medge flexibilitet när vi nu går till genomförandet av beredningsplanens olikaprojekt. Redan under förberedelserna har del visat sig att det flera gångervarit svårt all definiera de mest angelägna projekten och svårt att hittakompetenta människor för ansvaret i resp. land. har man hos mottagarenvalt andra bidragsgivare än , trots atl vissa förberedelser gjorts. Samtal och samarbete med BITS utsända har ibland ocksåvisat att behoven var helt andra än vad man trodde från början. Behovet avutrymme för flexibilitet kan alltså inte nog understrykas i delta sammanhang. Det finns några faror som hotar när man gör en sä massivinsats på många områden i samma land. En fara är atl åtgärderna för atlförbättra miljön ibland innebär atl livsfarliga produktionsprocesser läggs ner,vilket orsakar neddragning av produktion och därmed arbetslöshet. Men dethandlar faktiskt om livsfarliga giftutsläpp, som orsakar genetiska skador ochstor barnadödlighet, i flera fall har man från polsk sida uttalat en insikt omatl så är fallet. En annan överhängande fara i detta sammanhang är atl vi ivår iver att få samtals- och samarbetsparlners i östländerna för över metoderfrån vår egen i flera avseenden ineffektiva offentliga sektor till de nymornadedemokratierna. 1 andra länder kan vi samarbeta med friståendeorganisationer för utbildning, för forskning eller för miljökompelens. Här finnsingenting sådant. Därför medverkar vi till alt applicera en modell där alltarbele kanaliseras genom stalskontrollerade funktioner Det finns all anledningför oss atl vara vaksamma och hälla ögonen på delta. Jag vill också något beröra de BITS-insalsersom riktar sig speciellt till . I delta sammanhang skulle jag viljatacka för den fantastiska uppslutning som svenska folkel visat för Sverigesstöd till , inte minst de trogna grupper som ställer upplill måndagsmöten för sak. I BITS förberedelser för insatserna i finnsprojekl som skall genomföras i och i , och en radframställningar därifrån. finns inte med. Det är viktigt alt framhållaatl della beror på den situation som just nu råder i - alt manfaktiskt inte har lid alt la emot konsulter från för atl diskuterabiståndsprojekt. Det betyder dock inte att utrymme för insatser i Litauensaknas - de får bara komma litet . I sitt betänkande skriver utskottet atlinsatserna på det här området måste bygga på breda kontakter mellan folken iSverige och folken i Ösleuropa. Det är viktigt atl framhålla just dessa inslag,som illustreras så 1989/90:113 2 maj1990 Samarbete med , Cenlral-och Samarbete med , Central-och väl i detvänorlssamarbele som många kommuner inlett. Där är del verkligen fråga ombreda kontakter mellan folken- sångkörer, idrottsgrupper, skolklasser ochkyrkor Del är dock viktigt atl ha i minnet atl flera kommuner ände som har vänortskontakter gärna skulle vilja ha sådana i detta sammanhang,men inte orkar med del, eflersom de redan har fem vänörter Del är ju femnordiska länder som har en vänorlskedja, och den fungerar ofta utomordentligtväl, inte minst när det gäller atl skapa kontakter mellan folken bland barn ochungdom. Här kanske man kan fundera över i vilken utsträckning ett sådant vänorlsutbyleskulle kunna stödjas på olika säll utifrån. tog i sitt inlägg vältaligt upp behovetav och möjligheterna till all ta emot studenter från och alt ge demtillfälle atl studera längre eller i . Jag skulle i dettasammanhang vilja propagera för en lag som verkar vara dåligt känd ute ikommunerna, nämligen lagen om kommuners rätt atl bistå utländska studerande.Den gör det faktiskt möjligt för kommunerna atl genom bistånd stödja studerandefrån . borde kunna spela en mycketmer aktiv roll i samarbetet med . Jag inser atl vi inte bestämmerensamma, utan har fyra andra länder att samsas med i delta sammanhang, menjag~skulle öriska atl den svenska samarbelsminislern kunde spela en merapådrivande roll i delta sammarihang, t.ex. i ministerrådet, så att vi slappskämmas för räddhågade förhållningssätt i denna fråga. Jag yrkar bifall till de reservationer därfolkpartister finns med och i övrigt lill ulskotlets hemställan. 108ANNELI HULTHÉN (s); Ulvecklingen i harbjudit på många överraskningar förvåning och omskakning i både positiv ochnegativ bemärkelse. Positiv är naturligtvis den demokraliseringsprocess somäntligen börjar ta form i de forna kommunistdiktaturerna. Negativt ochchockerande är de avslöjanden som görs om vad som egentligen harförsiggått i dessa länder under det forna kommunistiska ledarskapet.