prot · GD0930 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:30 Förhandlingarna leddestill en början av andre vice talmannen. 1 §Justering av protokoll 2 §Svar på fråga 1989/90:140 om en ny ekonomisk världsordning har frågat utrikesministern om när en ny ekonomiskvärldsordning kan tillämpas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan. Förslagom en ny ekonomisk världsordning diskuterades livligt på 70-talel. Debatten harsedermera utmynnat i en mer pragmatisk syn på internationellt ekonomisktsamarbete och förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ulveckling iu-länderna. råder en växande enighet - också i -om behovet avatt föra en ekonomisk politik och vidta strukturåtgärder, som genom atlstimulera till effektivare resursanvändning främjar tillväxt och välfärd. SåvälVärldsbanken som Valutafonden har inrättat särskilt förmånliga låneordningarför atl stödja denna slrukturomvandUng. Sverigehar gett sitt stöd lill de anpassningsprogram som åtskilliga genomföri samverkan med dessa institutioner. Vi har dessutom lämnat bidrag tillspecialinsatser i de fattigaste , främst i . Vi påstår inte attden anpassningsfilosofi som Valutafonden och slår för ärinvändningsfri; den måste successivt förbättras på vissa punkter och så skerockså, bl.a. i form av åtgärder för atl skydda särskilt utsatta grupper. Jagkonstaterar alt kritikerna haft svårt atl precisera hur en alternativmodell skulle se ut. Undersenare år har också en viktig förändring inträffat genom Världsbankensambitiösa salsning på miljöfrågorna. Den innebär alt banken systematiskt sökerintegrera miljöhänsyn i enskilda låneprogram och projekt. arbetarbanken aktivt med alt utveckla dialogen jned olika friståendemiljöorganisationer. 1 protokoll 1989/90:30 Jag ber att få tacka för svaret. Mycket vatten har hunnit rinna under broarna sedanhandlingsprogrammet om upprättande av en ny ekonomisk världsordning logs år1974, dvs. Man tyckte då alt balansen mellan rika och falligavar så ojämn. Man räknade ut all av världens befolkningtillgodogjorde sig av världens inkomster. har balansen ytterligareförsämrats och utvecklingen har gått ål fel håll. och Valutafonden har antagit ellstrukturanpassningsprogram, SAP. "SAP" står alltså i del här falletinte för socialdemokratiska arbetarepartiet. Strukluranpassningsprogrammelpassar inle för situation. Det är i-världens lillväxlfilosofi manförsöker införa. beskrev det på följande sätt i The Ecologist;har vi lyckats förstöra miljön mer än vad helamänskligheten före oss har lyckats med. är och fortsätter att varaen av huvudfinansiärerna i denna globala orgie av miljöförslörelse, Goldsmith syftar pä de mammulprojekl som har startats påolika håll i världen, I skövlar man skogar lika slora som halvaSveriges yta, i bygger man dammar och kraftverk så atl en miljonmänniskor måste flytta på sig och i har man folkflyllningsprogramdär man flyttar människor ifrån huvudön t,ex, lill Väst Papua, Dessaprogram hjälper inle, utan de stjälper ländernas självtillit ochsjälvförsörjningsförmåga. Del finns en liga som har gjorl undersökningar ochförsöker ställa och Valutafonden mol väggen. Den har haft entribunal. En författare, , sade; Ju mer betalar,desto mer blir de skyldiga. Ju mer de lånar, desto mindre får de över. Ju merde arbetar, desto mindre tjänar de. IMF och är världensfinansiella poliser som säljer sin narkotika utan alt använda den själva. Jagundrar hur finansministern ser på problemen. Det är inte så lätt all la upphela den härva av problem som har deklamerat. Del är riktigt atl klyftorna har ökat, men det är ocksåriktigt atl drömmen om en ny ekonomisk världsordning kollapsade av sig själv.Den hade en tyngd och bars inte upp av sin konstruktion. Jag trodde själv påden . Erfarenheterna och naturligtvis även brislen påmöjligheterna atl rent praktiskt förverkliga tanken har gjorl all vi har söktandra vägar. Däremot är vi ense om alt de rika länderna satsar alldelesför litet på stöd lill de falliga länderna. Stödet har minskal. Man är alldelesför snål med atl släppa till sina marknader för handel och ulveckling. Vi ärdock inte överens om atl lösningen på de fattiga ländernas problem skulle varaatt avstå från ekonomisk tillväxt. All erfarenhet visar all de länder som harhaft en sund inriktning av den ekonomiska politiken och som har haft en socialambition och inte varit korrumperade och styrda av en gammal överklass eller endiktator har lyckats skapa en bättre situation och kommit till en högre utvecklingsnivå,just därför atl de har haft tillväxt. Jagförslår inle vad hänvisningen till regnskogarna i har med vägrade lån lill den typ avskogsexploaleringsprojekt. Jag förslår inle heller vad Valutafonden har medfolkförflyltningarna i atl göra. Såvitt jag vet rör det sig om ellhell nationellt beslut utan stöd av de internationella institutionerna. De ärinte så groteska som försöker göra dem. Som jag kan förstå tror finansministern skall kunna exportera sig ur krisen. Man har dock sett all det inte går atlöverföra strukluranpassningsprogrammel. var länderna i nästansjälvförsörjande. De var t.o.m. nelloexporlörer av livsmedel. måste deimportera en tredjedel av sitt livsmedelsbehov. Man har således blivit tvungenatl anpassa sig till en monokullur där man l.ex. odlar cash crops, exporterardem, får en överproduktion och sedan sänker priserna. stämmer inte med vad finansministern säger. Det gårinte såsom i-världen tror all exportera sig ur krisen och på del sättet raseraurgamla ekologiska syslem. Värt västerländska länkande när det gällerlillväxlfilosofi går inte att anpassa till dessa länder. Jag undrar om del är EG;s inre marknad som skall sällafart på deras ekonomi. År del del, som är vår nya väg? I Nordbankens senastekvartalsrap-porl slår det alt elt starkt är positivt för amerikanskekonomi. Det är dock inte della vi i vill. Vi vill inte ha starkamurar kring EG. Vi vill kunna arbeta med och inle med EG. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1989/90:150 om följderna av enanpassning till EG Per har ställt en fråga som rör vårtsamarbele med EG. Med en summarisk beskrivning av ulvecklingen av inflation,utlandsskuld m.m. i sedan 1972.vill Per antyda alt denna ivissa avseenden ogynnsamma utveckling helt skulle kunna förklaras av Danmarksanslutning till EG. Så är naturligtvis inte fallet, utan verkligheten är merkomplicerad än så. Även Per vet nog att relationerna till EG endastutgör en, om än viktig, aspekt av den ekonomiska politik ell land för. med EG ger möjlighet till samhällsekonomiska vinster dåhandelshinder slopas och man underlättar för produktionsfaktorer, kapital ocharbetskraft att röra sig fritt över gränserna. Detta medför ökad konkurrens ochskapar förutsättningar för ell bättre utnyttjande av landels ekonomiskaresurser. Inle ens bör väl ha någol emot atl man minskar resursålgångenper producerad enhet. Å andra sidan är fri handel ingen garanti för ökadvälfärd. Regeringen måste i övrigt föra en ekonomisk politik som är gynnsam förlandet, genom atl exempelvis bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik för atthålla arbetslösheten nere. Lål migtillägga atl jag inle förslår vart Per syflar med sin agita- 1989/90:30 tion mol den ekonomiska integrationen i . Vill han sluta för Det är kanske värl alt upplysa , som uppenbarligen I ] gärnagör internationella jämförelser, om atl industriländer som försökt av- var p fr gor skärmasig från omvärlden med höga tullmurar, som t.ex. och , tillhör demsom haft den sämsta ekonomiska ulvecklingen Vi skall då inte tala om den ekonomiska krisen idet , som ställt sig utanför PERGAHRTON (mp): Jag inser alt finansministern inte förstår vart syflareftersom han inle tycks förstå vad den ekonomiska integrationen i Västeuropahandlar om. De obekväma fakta vi länge har talat om bekräftas på punkt eflerpunkt av oberoende källor Taen sådan sak som miljöeffekterna, EG:s stora plan om den inre marknaden kanbli en katastrof för miljön, rapporterade den danska tidningen den 16november. Källan var inte eller någol annat grönt parti, utan EG:segen tjänslemannakommission med ansvar för miljöproblemen. Jaghar i min fråga tagit upp krassa fakta om den danska ekonomiska utvecklingensom har tagits fram av den danska tidningen . Dessa fakta visar allarbetslösheten har tiodubblats sedan blev medlem i EG och atträntebetalningarna har fyrtiodubblats och utlandsskulden fyrdubblats. Omnu inle EG spelar någon roll i delta sammanhang, vad beror det i så fall på?Kan del inle vara så, att den enda faktor som skiljer de övriga nordiskaländerna från , nämligen det danska EG-medlemskapet, har en betydelse idetta sammanhang? Del är i varje fall vad danska ekonomer själva anser. Jagskulle kunna citera elt ganska stort antal av dessa ekonomer. Jagnöjer mig emellertid med att återge vad skrev häromveckan.Denna tidning ser betydligt allvarligare på det som håller på att ske än vadfinansministern tydligen gör. Man säger i tidningen att det nu är tal omcentralstyrda finanser i EG. Enligt elt färskt EG-beslut skall medlemsländernasekonomiska politik i fortsättningen granskas med lupp av de tolvfinansministrarna gemensamt. Har finansministern verkligen inget konkret beskedall ge om hur i beroende av EG skall undvika alt"danmarki-seras" ekonomiskt? Vad blir kvar, , för ensvensk finansminister att bestämma om efter del att vi har underkastat oss EGpå det sätt som regeringen vill? försöker Per få det att låta som om han har efterlyst detta konkreta besked om vad vi gör för atl i en ekonomiskt integrerad värld t.ex. upprätthålla sysselsättningen, skapa någol som kan kallas social rättvisa och driva miljöpolitik. Men det är just vad vi håller på med. 4 Jag har aldrig förstått Per beskrivning avalt det skulle vara en så grotesk skillnad mellanden situation vi har och den som uppstår om Prot. 1989/90:30 en ytterligare rasering av handelshinder osv. har i hundra år levt i en värld som vi har använt för vår utrikeshandel. Vårt välstånd har [ [ byggts upp viautrikeshandeln - delta hus t.ex. är en symbol för delta. keshandeln har skettgenorh vår integration med andra länder. Storheten i fall är att vi,som en av världens mest ulrikeshandelsberoende länder, ändå har skapat oss enegen identitet, en egen välfärdspolitik, en egen sysselsättningspolitik och -vill jag också påslå - en egen miljöpolitik. Detta tänker vi fortsätta med. Dendramatiska utvecklingen ser vi i de länder som har isolerat sig från omvärlden.Den typ av isolationisler som Per ibland påstår sig företräda är desom ropar efter att få vara med. Lyssna lill vad som sägs i , iBudapest, i , i , i . Där säger man: Får vivara med i den västeuropeiska integrationen? De säger all de nu inser vad dehar förlorat genom att isolera sig i stelhet, byråkrati, korruption, fattigdom,nöd och en ekologisk kris som överstiger allt som kan åberopas från någotvästeuropeiskt land. PERGAHRTON (mp): Ja, jag lyssnar på vad de säger i . Jag var där i går. Vad devill är bl.a. att få komma med i EFTA. Däremot varken kan eller vill de komma medi EG. EFTA vill de som sagt emellertid gärna komma med i. Men vad svarar densvenska regeringen då? Den säger: Vänla, vänta. Vi skallförst fixa våra relationer med EG. Delta är del besked regeringen har givit.Regeringen har givit ungrarna och polackerna kalla handen när dessa har velatnärma sig EFTA. Finansministerntycks tro att är motståndare till utrikeshandel. Då förstår jagatt han inte begriper vad vi håller på med. Vi är däremot motståndare till måste ändra de svenska grundlagarna och på det sättet berövafinansministern all makt. säger finansministern här att regeringen tänkerfortsätta att driva sin egen arbetsmarknadspolitik. Men det är precis del somni inte kommer att kunna göra. I står att när alla gränseravskaffas skall alla strömmar av kapital och människor komma atl gå till defördelaktigaste länderna och utarma övriga länder. Denna beskrivning ges avDagens Industri. Hur skall regeringen kunna föra en egen arbetsmarknadspolitiknär ni är bundna av EG? Överläggningenvar härmed avslutad. 4§Svar på fråga 1989/90:162 om skyldigheten att betala avgift tillarbetsmiljöfond har frågat mig om jag har för avsikt att föreslå enändring av ideella organisationers skyldighet att betala arbetsmiljöavgift. Arbelsmiljöavgiften är enarbetsgivaravgift som utgår av av- 1989/90:30 giftsunderlagel för ersättningar som utges Avgifisskyldighelen omfattar alla som betalar arbelsgivar- [ avgifter.Influtna medel förs till en fond kallad arbelslivsfonden. var pa frågor tillgångarskall användas för bidrag till rehabilileringsålgärder m.m. kommer all kunna sökas avsamtliga arbetsgivare. Beslutom arbelsmiljöavgiften fattades av . Jag är inle bereddall föreslå någon ändring i kretsen av avgiftsskyldiga, ELISABETHPERSSON (vpk); Jag tackar finansministern för svaret, men jag beklagar slutklämmen. Jagskulle vilja ge en beskrivning av vad denna avgift kan innebära för en litenideell organisation, kanske en handikapporganisation eller liknande. Dessa organisationerbaserar sin verksamhel huvudsakligen på bidrag, kommunala eller andra. De kaninte räkna med att få bidragen uppskrivna för all så atl säga få ersättning fördenna arbetsgivaravgift, eller rättare sagt denna nya avgift. Resultatet bliralUså atl dessa organisationer måste göra inskränkningar i någol annatsammanhang för atl få råd all betala. är det väl knappast så alt detär de ideella organisationerna som producerar en sådan arbetsmiljö som gör alldel är risk att arbetsskador uppstår, Inle heller räknar dessa organisationermed att kunna få bidrag ur arbetslivsfonden. Jagskulle vilja påstå att arbelsmiljöavgiften för de ideella organisationernaslår ungefär på samma sätt som Ivångssparandel gjorde i fråga om rikligtgamla, faltiga pensionärer. De förslår inle varför de skall betala dennaavgift, de ser del som en extra pålaga, som de inte på någol sätt kommer allkunna få tillbaka i form av något stöd. Jag tror atl finansministern skullevinna en förfärlig massa sympati bland dessa organisationer om man i fråga omdessa avgifter gjorde reträtt på samma sätt som i fråga om Ivångssparandel.Jag tror också atl del är så försvinnande små summor, som dessa ideellaorganisationer tillsammans drar ihop till arbetsmiljöfonden atl del knappastspelar någon roll. Del är htet pikant alt höra en kommunist - om jag får kalla ElisabethPersson för kommunist - stå och argumentera mol arbetsgivaravgiften, något somvänsterpartiet kommunisterna har omhuldat och sagt borde höjas såmyckel som möjligt. säger all de ideella organisationerna inte förstår varför de skallbetala denna avgift. Men t.ex. handikapporganisationerna borde väl förslå delbättre än andra. Dessa organisationer har antagligen i sina led många människorsom har skadats i arbetslivet, människor som är handikappade därför altarbetsmiljön har varit dålig. Dessa borde alltså begripa del bättre än andra. Låtmig på en punkt göra en korrigering av verklighets uppfattning. Det är alltså möjligt att kompensera verksamheter som är bero ende av statsbidrag, däribland handikapporganisationerna, i de fall där bi- 6 dragen huvudsakligen beslår av lönemedel. (vpk): Finansministern får kalla mig precis vad som helst. Det gör ingenting. Jagvill påpeka atl del naturligtvis är arbelsmiljöavgifterna jag talar om, inlearbetsgivaravgifterna. Jag trodde della framgick av frågan. Närförslaget om arbetsmiljöavgifterna kom föreslog kommunisternaatt kommuner och ideella organisationer skulle undantas från delta. riktarjag in mig på frågan om de ideella organisationerna eftersom denna avgift fördem slår mycket snett. Det är fullständigt självklart att man inom dessaorganisationer vet om atl andra miljöer förorsakar arbetsmiljöskador. Men jagtror inle all de håller med om att de själva skulle bidra lill en så dåligarbetsmiljö att arbetsskador uppslår. Deras problem är alltså att de måstebetala denna avgift för att bidra till, atl man på annal håll skall åtgärda deproblem, som dåliga arbetsmiljöer har förorsakat. 1989/90:30 21november 1989 Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1989/90:186 om verksamhet i Bengl har frågat civilministern om han vill medverka till atltullverkets verksamhet i förstärks i stället för försvagas. Arbetetinom regeringen är så fördelat atl det är jag som skall svara på frågan. SomBengl känner till pågår en organisationsöversyn hostullverket som syftar lill all anpassa verksamheten lill de förändradeförutsättningar för denna som kan förutses under 1990-talel. Del handlar dåfrämst om datoriseringen av tullprocedurerna, det fortsatta europeiska iniegrationsarbeteloch utvecklingen inom narkotikabekämpningens område, Generaltullslyrelsen har iuppdrag all avge en rapport om översynsarbelet till regeringen under maj 1990.Innan det ens finns något förslag om eventuella ändringar i tullorganisationentycker jag alt del är för tidigt att uttala mig om hur tullverksamhelen i justArjeplog kan komma all förändras. BENGTHURTIG (vpk); Jag får tackaför svaret. Vierkänner ju alla marknadsekonomins fördelar. inslag i marknadsekonomin ärall kapitalel söker sig dit där del ges mest avkastning. Del lär kallas föroptimal resursallokering. Detta sökande är enligt min mening inte alllidförenat med den största nyttan. Narkotikahandelntillhör de branscher där avkastningen på kapitalel i genomsnitt är myckel hög.I antas omsättningen av narkotikahandeln ha gått förbi omsättningen ihandeln med oljeprodukter. I många länder är denna handel fortfarandekriminell. I den internationella debatten hävdar emellertid en del ekonomer ochpolitiker alt narkotikahandeln bör släppas fri. Elt skäl till della skulle varaalt samhällets kostnader för bevakning av knarkhandel, rättsväsende ochfängelse skulle kunna minska. 1989/90:30 21november 1989 atl del inle är sådanatankar man umgås med när man nu överväger att dra in tullbevakningen. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1989/90:202 om åtgärder mot inflationen har frågat mig om jag är beredd att ta krafttag motinflationen, bl.a. genom att stimulera priskonkurrens inom handeln. Regeringenvill attackera inflationen på bredast möjliga front. Vår strävan mot ökadkonkurrens och bättre fungerande marknader samt den strama finanspolitiken harmedfört att vinstmarginalerna inom den skyddade sektorn krympt . Regeringenkommer alt lägga fram en proposition om en ny livsmedelspolitik,vars syfte bl,a, är atl minska regleringarna, stimulera konkurrensen och dämpainflationen. Regeringenhar vidare tillsatt en utredning med uppgift att lämna förslag lill enförstärkt konkurrenspolitik, livsmedelssektorn är här särskilt föremål föranalys. Tilldetta skall nämnas all regeringen avser att genomföra en långtgåendeskaltereform som leder lill ökad effektivitet, mindre lönestegringar och stimuleratarbetskraftsutbud. Därigenom skapas förutsättningar för en lägreinflationslakt. LENNARTBRUNANDER (c); Bakgrunden till min fråga är det anförande som finansministern höll iBollnäs för någon vecka sedan. Finansministern diskuterade och jämförde den somhan uttryckte sig hemska inflationskurvan med övriga industriländer. Dennakurva skulle man då klara av genom alt avreglera jordbruket och på så sätt fåned inflationen. Finansministern vill alltså sätta bönderna vid skampålen närhaii egentligen själv borde ha stått där. Bakgrundentill finansministerns påstående var den Sohlmanska gruppens beräkningar påkostnadsslegringar på jordbruksprisreglerade livsmedelsprodukter mellan 1980och 1988. Index var då 115 när övriga livsmedel hade index 80. Del som döljersig bakom dessa siffror är någol helt annat. Det är inte i första hand delivsmedel, som är prisreglerade, som står för dessa kostnadsslegringar. Ser manpå det pris som bonden får är index 66. Reellt sett innebär del alt bonden harfått en sänkning i förhållande till kostnaderna . Gårman ett steg vidare och ser på de varor, som är utanför det prisregleradeområdet finner man alt index är 93. Där finns det en kostnadsökning på . Serman vidare på förädlings-, grossist-och delaljhandelsleden har vi index på 115,vilket innebär en kosinadssteg-ring på . Det är inom dessa områden som vihar haft de slora kostnadsstegringarna under denna lid och som inle heller harförändrats därefter. Delta visste man redan1983 i den uiredning som gjordes om en ny livsme- delspolitik och som låglill grund för de livsmedelspoliliska besluten . 1989/90:30 Då lovade regeringen att se över detta område. Men det har av olika skäl 21november 1989 inte blivit av. Livsmedelssubventionernahar också spelat en viss roll i det här samman- Pf 8 Priserna harhöjts, men inte särskilt mycket. Även när det gäller grönsaker har del skett ensådan utveckling, och del området är inte prisreg-lerat. Eftersomfinansministern tar upp frågan om skatterna i sitt svar skulle jag vilja frågaom inle man kunde sänka skatten på maten. Det är ett bra sätt atl minska pålivsmedelskostnaderna. ... och öka kostnaden för kläder och andra förnödenheter. Det är såcenterpartiet vill ha det. Jagtror inle all var i och lyssnade på mig. Jag hängdeinte ut någon vid en påle. Om vi tar bort livsmedelsposten ur vårtkonsumentprisindex, finner vi att vi inte har haft en snabbare prisstegring iSverige än i övriga industriländer Detta visar alt vi på detta område har eltproblem, och problemen finns förvisso inom hela sektorn. Jagmåste få ställa en fråga tillbaka till . Försvarar ni icenterpartiet ell system som har gett bönderna sämre betalt, minskal derasinkomster och kraftigt ökat priserna för konsumenten? Om detta är en beskrivningav resultatet av den nuvarande jordbruksregleringen, livsmedelspolitiken,konkurrensförhållandena osv. tycker jag atl behovet av en reform är myckelstort. Vi borde då kunna enas om atl denna reform brådskar så att även landetsbönder skall kunna få en chans atl vara med i den välfärdsutveckling som vihoppas att 90-talel skall ge. LENNARTBRUNANDER (c): Det är riktigt som finansministern säger att det brådskar med en reformpå jordbrukets område. Vi behöver fakliskl en jordbrukspolitik. Det har visaknat . Men när finansministern säger alt det äravregleringar som skall lösa inflationsproblemen, är det ju så all säga, attsälla ul bonden som finns inom detta reglerade område vid pålen. Men det ärinte den delen av malkoslnaderna som har ökat mest, utan del är den del somföljer därefter. Vihar haft en ganska bra skörd av grönsaker . Men bekymret för odlarna äratt betalningen till dem har gått ner. Trots detta har priset i butiken ökatmed . Att bara ta bort prisregleringarna löser alltså inte problemet. Vibehöver ett system, där bonden får bättre betalt så all han kan leva, men därsamtidigt matpriserna inle stiger för kraftigt så atl konsumenterna får betalaorimliga priser. Men detta löser man inle bara genom avreglering enligt denmodell som inte vare sig Sohlman eller finansministern nu vill ha. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1989/90:222 om åtgärder för att hindra fortsatta räntehöjningar har frågat vilka åtgärder somkan behövas för atl undvika en fortsatt ökning av räntorna i . Lål mig först slå fast att penningpolitiken sköts avriksbanken och finanspolitiken av regeringen. Kortsiktiga ränteflukluationerär därför en fråga för . Överhettningen i den svenska ekonomin harlett till en rad besvärligheter, däribland en inflationslakt som avviker frånmånga konkurrentländers. Inflation leder i sin tur till en rad problem inomlandet och mellan och omvärlden. Utan administrativa regleringaråterspeglar marknadsräntorna de inflationsproblem som vi ställs inför. Del säkraste sättet att få ned räntenivån är att bekämpainflationen på elt trovärdigt sätt. De lönekoslnadsökningar som redan harinträffat är ett allvarligt hol i den kampen, I en sådan situation fårfinanspolitiken en större betydelse än annars. En stram budget är då ellsjälvklart inslag, 1 budgetarbetet ställs vi inför många svåra övervägandensom kräver alt regeringen tar sill ansvar. Några dyrbara reformer kan det inlebli tal om.