prot · GD09115 · 1989-12-31 00:00:00 — Även om regeringen har visat sigberedd att marginellt flytta positionerna i riktning mot ett något ökat inslagav marknadsekonomi, är den på grund av inre spänningar förhindrad alt ta desteg som är absolut nödvändiga för att få den tillväxt som åtminstone delar avregeringen själv inser erfordras för atl välfärden och sysselsättningen inteskall äventyras. Delär inte bara ansatserna till en statlig och cenlralslyrd lönepolitik somavslöjar regeringens oförmåga till omtänkande. Samma dirigistiska ambitionavslöjar arbetsmarknadsministern i en rad uttalanden. Hon hade inte mer änjämnt blivit ulnämrid till statsråd, förräri hori förklarade att hon är bereddatl lagstifta om inte parlerna kan komma överens om än det ena och än det andra- avtal, annars lagstiftning. Del senasle gäller deltidsarbelslösa. Antingenställer arbetsgivarna upp och ordnar heltidsjobb, annars är hon beredd atllagstifta. Sådanthär har vi hört förr Del var bl.a. så beslutet om den sjätte semeslerveckankom lill - den som regeringen nu har fått göra en halv reträtt från. Jag hadehoppals atl vi skulle slippa den sorlens kommandopolitik i fortsättningen ochall vi i stället skulle få en politik som skapade förutsättningar församförstånd och en harmonisk ulveckling på arbelsmarknaden. Delfinns också andra tecken som lyder på alt regeringen, trots att den iblandlåter annorlunda, i själva verket inte är beredd att rubba en erida tum på sinaambitioner att styra utvecklingen mot mer av socialistisk planhushållning. 1förslaget till partiprogram förordas olika former av kollektivt sparande ochkollektiv kapitalbildning. Detta är hell i linje med löntagarfonderna och deriomfattande fonduppbyggnad som LO skisserar i sin maklutredriing.Löntagarfonderna är inte nog, vilket också bekräftats av industriminister i dessa yttersta dagar Eltytterligare sleg i denna riktning logs med arbelslivsfonderna. 15 miljarderkronor finansierade med en särskild löneskall ställs till förfogande förlångtgående styrning av produktion och organisation på arbetsplatserna. Hos encentral och 24 regionala styrelser med minsl 250 politiker och fackligaombudsmän och ett äririu okäut anlal tjänstemän skall arbetsgivare och arbetstagaremed mössan i hand be att få tillbaka något av sina egna pengar för alt kunnaförbättra arbetsmiljön och arbetsorganisationen. Hur många arbets- ochsammanträdeslimmar som kommer att gå åt kan vi bara gissa. 1989/90:115 4 maj1990 ProL 1989/90:115 4 maj1990 . ,herr talman, är varken mer eller mindre än socialistisk planslyr-ning, del somländerna i Ösleuropa nu håller på alt skaka av sig. Jagvill fråga arbetsmarknadsministern på vilkel sätt ett Fondsverige kommer attge ökad tillväxt, ökad produktivitet, en lugnare lönekostnadsutveckling ochdärmed förutsättningar för en sund arbetsmarknad. Kanarbetsmarknadsministern dessutom svara på hur ett Fondsverige och enkommandopolitik skall kunna förmå svenska företag och svenskl kapital aftstanna och investera i landet och dessutom attrahera utländskt kapital tillinvesteringar i ? För del är ju detta vi måste åstadkomma om vi skallundvika den arbetslöshet som alla varnar för är det som en av vårastorförelagsledare har uttryckt del; "är elt område i världen somman inte kommer atl inrikta sina investeringar på." Med mer av kollektiv kapitalbildning i polilikerstyrda fonder ochkommandopolilik kommer alt för lång lid framåt sitta ohjälpligt fast iden återvändsgränd in i vilken den tredje vägens politik har fört oss. OmSverige inte förmår atl vända utvecklingeri, kommer det inte att hjälpa medaldrig så måriga miljarder till aldrig så finurliga arbelsmarknadspolitiskaoch näringspolitiska stödformer för all motverka de negativa effekterna av densocialdemokratiska politiken. Vi kommer att fortsätta atl halka efteromvärlden. Vi kommer atl tvingas gå igenom elt "arbetslöshetens stålbad". Förvad hjälper bidrag, slöd och statliga myndigheler om skatte- ochbi-dragspoliliken urholkar förelagens konkurrenskraft och gör det omöjligt förmänniskor alt leva på sin lön? Vadhjälper bidrag och stimulanser för all få fram yrkesarbetare om lönepolitikenhindrar arbetsgivare från all betala de löner som skulle göra jobbenefterfrågade? Vadhjälper slöd och bidrag när Europapolitiken urholkar näringslivets förtroendeför framlida konkurrenskraft och driver förelagen att investera iandra länder? Inte hjälper del alt industriministern vill driva statlignäringspolitik. Vadhjälper det med flytlbidrag om nyllskatlen hindrar mäririiskor fråri alt laarbete på eri arinan bostadsort på rimliga ekonomiska villkor? Vad hjälpermångmiljardslöd till Norrlandslänen om energipolitiken rycker undan konkurrensmöjligheternaför basindustrierna? Vimoderater har i de motioner och reservationer som redovisas i belänkandenaangivit riktlinjerna för den politik på alla områden - från skola, vård ochomsorg till skatter och energi - som krävs för atl ge framtidstro ochsom kan tillförsäkra oss en position bland de framgångsrika länderna i Europa.Vi anvisar den politik som krävs för en väl fungerande arbetsmarknad med godaarbetsförhållanden. Arbetsmarknadspolitikeni vid riieriirig måste i fortsättriirigen i högre grad iririktas på allförbälira arbetsmarknadens funktion, t.ex. genom att förbättra rörligheten. Isnäv mening skall arbetsmarknadspolitiken vara ell smörjmedel. Den skallmedverka lill att arbetslösa får nya arbeten och lill atl lediga arbetenbesätts. Den skall hjälpa dem som har svårt all få fotfäste på arbetsmarknadentill den utbildning och de förutsättningar som krävs i övrigt. skall statsmakterna ocharbetsmarknadsbyråkratin inte ha den totalitära ambitionen alt kontrollera ochstyra alla delar av arbelsmarknaden och arbetslivet. Stödarsenalenskall ge hjälp till självhjälp och undvika att det hos arbetsgivare ocharbetstagare uppstår eri tillvänjning lill statliga slöd eller beroende avstatlig byråkrati - en inlärd hjälplöshet. Detnormala skall vara atl arbetsgivare och arbetstagare finner varandra ulansärskilda hjälpinsatser Byte av yrke och arbetsplats skall helst ses sominspirerande ulmaningar och ett naturligt inslag i individens utveckling. Välfurigeraride arbetsplatser skall utvecklas i samspel mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Arbetsmarknadsmyndigheternaskall ha väl definierade arbetsuppgifter Vi moderater ställer fortlöpande kravpå rationaliseringar och effektiviseringar inom arbetsmarknadsverket. Vi anseratt personalstyrkan skall kunna minska, vilket inte bör bereda AMS någrasvårigheter, eflersom inte mindre än 2 400 tjänster måsteåterbesättas. Det kan inte vara rimligt, som framgår av seriaste numret av AMSegen lidriing, all verket skall behöva nyrekrytera bl.a. 370 psykologerUppenbarligen planeras t.o.m; arbetsmarknadsutbildning för att kunna täcka AMSeget behov. Mankan också starkt kritisera den ambition som AMS har visat all gå inoch la över företags personalrekrytering och ikläda sig konsultrollen, alltför skattebetalarnas pengar Det är en form av förläckt företagsstöd som absolutinte får förekomma. Dessutom strider det rriot EGs konkurrensregler Delär anmärkningsvärt all AMS ger sig in på sådana verksamheter, somman gång på gång kommer till med önskemål om mer pengar och flertjänster för alt hjälpa olika grupper in på arbelsmarknaden, t.ex. handikappadeoch flyktingar Jag skulle gärna vilja höra hur ser på derina delav AMS verksamhet. Detär hög lid alt bryta monopolet och tillåta konkurrerande arbetsförmedlingarSådana har en stor funktion att fylla på vår föränderliga arbetsmarknad. Vikräver därför äridririgar i lagen om arbetsförmedling liksom borttagande av denobligatoriska plalsanmälan. Nästa är bör de ILO-kon-ventioner sägas upp somregeringeri ariser slå hiridraride i vägeri. Likasåbör, som framgår av den gemensamma borgerliga reservationen, förutsällningarnaför atl bryta ul arbetsmarknadsinstituten från arbetsmarknadsverket utredas. Detmåste också, som framgår av två fyrpartireservationer bli möjligt alt snabbarege flyktingar möjligheter att arbeta. passiviseras flyktingar ochinvandrare under ibland årslång väntan i flyktingförläggningar De får inte enssköta dagliga sysslor på de egna förläggningarna. Vi föreslår atl asylsökandefår temporärt arbetstillstånd direkt vid ankomsten. Dessutom måste arbetsgivarei närheten ges bälire möjligheter atl direkt erbjuda flyk-tirigarria arbetsuppgifter Ocksånär det gäller flyktingar och irivandrare med uppehålls- och arbetstillståndfinns det anledning alt ifrågasätta om de betydande arbelsmarknadspolitiskaresurser som har anslagits används på bästa möjliga sätt. 1989/90:115 4 maj1990 anvisar i enfyrpartireservation, nr 17 i AUll, vilka vägar man kan gå. Det finns godamöjligheter all få resultat, bara viljan finns. Vimoderater har också särskilt velal understryka hur viktigt del är atl vihjälper de tidigare kommunistiska länderna i att få dekunskaper om ekonomi och teknik som krävs för en snabb uppbyggnad ochanpassning lill marknadsekonomi och demokrati. Ett sätt är atl medverka tillpraktikantarbele och yrkesutbildning. Del brådskar med att få i gång sådanaverksamheter Utbildningär den mest effektiva metoden atl hjälpa människor till arbete och motverkalångvarig arbetslöshet. De nya möjligheferria alt upphandlaarbetsmarknadsutbildriirig bör utnyttjas för upphandling också från andrautbildningsanordnare än AMU. Därigenom kan arbetsmarknadsverket bidra till enbreddning och ulveckling av kompetens. Däremotär vi restriktiva med arbetsmarknadsutbildning för icke arbetslösa. Del måstesättas gränser för hur mycket av den enskildes resp. arbetsgivarens egetansvar för utbildning och vidareutbildning som skall las över av statsmakterna.Vi får infe använda statliga medel för att utbilda människor till hjälplöshet. Ilikhet begär vi ulredning om en allmän, obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Det är orimligt att , som har ett heltäckande socialförsäkringssystem somomfattar alla, har undantagit jusl arbetslöshets-försäkririgeri fråripriricipen om ett generellt system. Ärdel verkligen viktigare, , atl slå vakt om de fackliga organisationernasmedlemsrekrytering än de arbetslösas behov av en tryggad inkomst? Ochvad innebär egentligen den ulredning som skall ersätta den tidigareuppgörelsen med om ökade egenavgifter? Varför inte i ställettillsälta den parlamentariska ulredning vi moderater, liksom ochcentern, begär om en allmän arbetslöshetsförsäkring? Så , herr talman,några ord om arbele för handikappade. Vimoderater har förordat en övergårig lill flexibla löriebidrag somföljer den haridikappade och som skall kompensera för den riedsatta arbetsförmåganså länge den består har vi fåll alltmera gehör för att detta är enbra form för att hjälpa handikappade lill arbele på vanliga arbetsplatserFörsöksverksamhet visar atl delta med all säkerhet är elt betydligt mereffektivt sätt än det nuvarande lönebidraget, som går till arbetsgivarna. Trotsen framgårigsrik försöksverksamhet föreslår regeririgeri ibudgetpro-posiliorieri att en övergång till flexibla lönebidrag bör övervägasförst /92. Utskottsmajoriteten, beslående av socialdemokrateroch kommunister, ansluter sig till regeringens förslag och avvisar myckel mångordigtmotioner där man vill införa det flexibla lönebidraget i hela landet redan i åreller vill utöka försöksverksamheten. Del är ingen hejd på hur många hinder delfinns för atl införa elt flexibelt lönebidrag, och man antyder atloppositiorien inte visar ansvar som inte beaktar alla dessa hinder! Dessvärre för socialdemokraterna i utskollet har regeringen i kompletteringspropositionentagit sig före alt föreslå jusl en utökning av försöksverksamheten medytteriigare fem län, med hänvisning till de entydigt po- Kanverkligen utskottsmajoriteten, , stå kvar vid sinaanslagsskrivningar efter della? Jag hänvisar i övrigt till betänkandena och yrkar bifall till dereservationer som bär moderata namn. Anf,2 (): Den svenska ekonomiska politiken har full sysselsättningsom ett högt prioriterat mål. Från sida har vi i bl.a. dearbetsmarknadspolitiska motionerna betonat att vi aldrig kan acceptera allarbetslöshet används som medel för att uppnå andra mål. Bl.a. har viunderstrukit all den fulla sysselsältriingen är, jämsides med en låg inflation,av avgörande betydelse för all uppnå viktiga fördelningspolitiska mål och ökadjämställdhet mellan kvinnor och män. Arbetsmarknadspolitikenhar i ökad utsträckning varit inriktad på att öka utbudet avarbetskrafl. Men regeringens förslag om en sjätte semeslervecka och förlängdföräldraförsäkring var ell allvarligt slag rnot sådana positiva strävanden. Nuhar regeringen tvingats överge lättsinniga vallöften. Det har självfalletställl lill politisk oreda i regeringspartiet, men i sak har det varit riktigt,för all inte säga helt nödvändigt. Ett ljust inslag i den här bilden är dockförslaget om en långtgående skattereform. Viskall inte, herr talman, ha någon skattedebatl här men jag vill bara som enmarkering säga alt när påstår alt skattetrycket ökar är detfelaktigt. Skattereformen kommer att stimulera arbete och sparande. Även om viinte har kommit så långt när det gäller skattesänkningar, har vi lagt grurideriför eri modell som är långsiktig och högst användbar Intressant är att noteraatt när hade goda ord atl säga om regeringenvisade del sig att del gällde de punkler där varit med och agerat.Jag lackar för denna honnör Arbetskraftsutbudelväntas öka när del lönar sig bättre atl arbela. 90-talelsarbetsmarknadspolitik måste inriktas på den stora efterfrågari på arbetskrafloch utnyttja de grupper som har svårigheter atl få jobb. Det gäller t.ex.handikappade, flyktingar, människor med kort utbildning. Genom en akfivarbetsmarknadspolitik kan också de arbetssökandes kompetens stärkas så all denbättre svarar mot en aktuell efterfrågan. bägge belänkandena 11 och 12 om arbetsmarknadspolitik och arbetslivsfrågorhar vi från sida inriktat oss på atl hjälpa de svaga grupperna påarbetsmarknaden. kommer i ett senare anförande all mera idetalj gå in på vissa frågor som yrkesinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedelför handikappade, flexibla lönebidrag, särskilda åtgärder för arbetsanpassningoch sysselsättning saml ett ökat antal platser inom , för attnu nämna några områden där drivit på med posiliva förslag. Densvenska konjunkturutvecklingen är svårbedömd på grurid av denosäkerhet som råder om den ekonomiska politiken framöver LJtvecklirigeri kommeri hög grad alt håriga sammari med vår förmåga alt lösa de inhemska problemen.Den allmänna tendensen tycks vara att korijurikluren går in i ett lugnareskede, och företagens förväntningar för den 1989/90:115 4 maj1990 2 proiokoU 1989/90:115 A rbetsmarknads-politiken, m.m. närmasteframtiden är inte lika optimistiska som . Delta bekräftas också ikonjunkturinslitutets senasle barometer När del gäller förutsättningarna förarbetsmarknadspolitiken finns det anledning att stryka under det väsentliga ibåde en tillväxtfrämjaride politik och detta alt regelsystemet vilar på stabiloch långsiktig grund. En god arbetsmarknad förutsätter en ulveckling iproduktiviteten i såväl det enskilda näringslivet som den offentliga sektorn.I det avseendet är det bekymmersamt i vårt land, då vi har en alltför svagtillväxt. Denna svaghet är kopplad lill en för hög inflation, en urholkadkonkurrenskraft och ett stigande underskott i bytesbalansen. Därtill kommer altden svenska arbelsmarknaden är i obalans och på vissa håll överhettad. Detinnebår alt den regionala obalansen förstärks, och därför kan vi också sebetydande regionala skillnader i arbetslöshetstalen. Även om den öppna arbetslösheten i internationelljämförelse visar laga tal, har vi betydande problem som innebär all mångabefinner sig ulanför den reguljära arbetsmarknaden. Flera års alltförlättvindig förtidspensionering har ställt många arbetstagare för tidigt i ettunderslödsberoende, som både samhållel och den enskilde individen har slorabekymmer atl hanlera. En god arbetsmarknad behöver också undanröja en rad hinderDen offentliga sektorn behöver förnyas för att ge både ökad valfrihet, ensundare konkurrens och möjligheter lill alt jämföra effektiviteten pårealistiska grurider. Vi i folkparliel tror atl kviririors och märis olikaerfareriheter kari utnyttjas bättre. Inte minsl i lider av arbetskraftsbristär det viktigt aff använda alla resurser på ell effektivt säll. Jag vill redan nu yrka bifall lillreservation 1 i arbetsmarknadsutskottets belänkande 11 saml till alla dereservationer där medverkai i de betänkanden som vi nu diskuterar. Arbetsmarknadspolitiken måste inriktas på all den storaefterfrågan på arbetskraft kan utnyttjas, så alt de som har svårigheter att fåett jobb lättare kan få det. Jag nämnde arbetshandikappade, flyktingar,invandrare och andra med särskilda svårigheter Jag nämnde atl regelsystemet börvara stabilt och långsiktigt. Utifrån del finns del anledning atl aktualiseraen fråga till arbetsmarknadsministern, och det gäller arbelsförmedlingslagen. Den är nu mer än 50 är gammal. Ursprungligen kom den julill för atl skydda arbetslösa som enbart kunde vända sig till privataförmedlingar, vilka tog betalt för sina tjänsler Sedan lagen tillkom i mittenav 30-lalet har numera ett rikstäckande nät omfattande 300 avgiftsfriaförmedlingar i offentlig regi byggts ut. Lagen är emellertid föråldrad. Den ärsvär alt tillämpa och lolka. Tillämpningen av lagen, inte minsl HD:s avgörandei höstas, innebär en slor osäkerhet för bl.a. konlorsserviceförelagen. Vidarehämmar lagen tillväxlen när del gäller nya serviceförelag. Del handlar omföretag som i de flesta fall är seriösa och som i hög grad har kvinnor både iledningen och bland de anställda. Serviceföretag som bedriver uppdragsverksamhet fyller en viktig funktion i det svenska samhället. Del är inte bara förvaltningar,fackföreningar och företag som efterfrågar specialiserad arbetskraft, utanriksdagen och departementen har också tagit sådana tjänster i anspråk. Det ärmycket viktigt för t.ex. tjänstesektorns utveckling alt reda ut frågan om hurarbetsförmedlingslagen skall tolkas. En distinktion mellan dels företag varssyfte är atl förmedla arbete, dels företag som säljer tjänsler måste kunnagöras. Det finns de som hävdar att det för att skall kunna få en modernarbetsförmedlingslag kanske rent av krävs att vi säger upp ILO-konvenlionenangående avgiftskrävande förmedlingsbyråer Delta kan, som har sagts,bara ske Nästa period gäller fro.m.nästa år Min fråga till statsrådet blir: Har regeringen övervägt en sådanuppsägning? konstaterade allen översyn av förmedlingslagen var nödvändig. återkom vi tillfrågan. Utskottet hänvisade den gången, alltså , till atlregeringen skulle presentera ett förslag för . haralltså gått, och jag har hos företrädare efterlyst enreform och även fått löfte om alt en sådan är pä väg. Men ännu har inte någolsådant förslag kommit på bord. Deparlemenlel har som vi alla vet, jobbatmed ett nytt lagförslag. Det har remissbehandlats men fått ett splittratmottagande. Inte minsl AMS var mycket kritisk. Man var t.o.m. så kritisk avrådde frän alt låta förslaget resultera i lagstiftning. Jag vill därförupprepa den fråga som jag har ställl lill regeringen : Harregeringen för avsikt atl lägga fram förslag till en ny arbelsförmedlingslag,och när beräknas i så fall en proposition nå ? Jag återgår så till betänkande 11 för någrasummariska kommentarer. Jag vill nämligen erinra om några viktigareservationer som vi i folkparliel är angelägna om att skall stödja. Det gäller t.ex. reservation 10 om AMU-verksamhelen ochreservation 16 om regelsystemet i samband med flyktingars inträde på arbetsmarknaden.Vidare gäller det reservation 17 om invandrares problem med atl komma in på densvenska arbetsmarknaden saml framlagda förslag om en allmänarbetslöshetsförsäkring och inträdet i A-kassorna - dvs. reservationerna 37 och38 fram till reservation 50, som handlar om en utvärdering av systemet medinskolningsplatser. Vär slutsats är - del framgår av folkpartietsreservationer och yrkanden -att vi inte kan acceptera att de offentligagarantierna för trygghet och omsorg ersätts med informella lösningar Vi kaninte heller acceplera lösningar som bygger på alt ambitionsnivån i fråga om desociala tjänsterna sänks genom att vi gör avkall på delta med skicklighet ochprofessionalism hos personalen inom t.ex. sjukvården. Att ersätta högt utbildadpersonal med frivilliga inom "samhällstjänsten" är inte någonlösning, utan det skulle vara en eftergift. Vi i har länge hävdat att det måste skapas ettökat utrymme för personligt ansvar och idealitet i samhället. Men detta kanaldrig ersätta de garantier som den offentliga sektorri står för. Socialarättigheter måsle garanteras alla - oavsett resurser och personligakontaktnät. Grundprincipen måste vara alt man via det offentliga skall fördelaresurser och möjligheter till social service utan alt för den skull motarbetamångfalden i de former som denna service kan anta. Framtidsbilden understryker ytterligare behovet av ensnabbare ekonomisk tillväxt och åtgärder för att höja produktiviteten ocheffektiviteten, som jag sagt, både inom det privata näringslivet och inom denoffentliga sek- torn.Allvaret i de problem som vi redan nu upplever på dessa punkter understryksalltså ytterligare. De åtgärder som vi nu vidtar för att minska dagenskonjunklurbetingade arbetskraftsbrist måste följaktligen ses i del långaperspektivet. Det handlar närmasl om två linjer; För det första måste effektiviteten på arbetsmarknadenhöjas. Det är av stor vikt atl den arbetskraft som kommer att finnastillgänglig framöver också sysselsätts rationellt. För det andra måsle åtgärder vidtas i syfte att ökaarbetskraftsutbudet. Trots den brist på arbetskraft som vi upplever finnsdet grupper som ofrivilligt ställs utanför arbetsmarknaden. Den offentligapolitiken måste inriktas på ell bättre tillvaralagande av dessa gruppers viljaalt anta arbeten. Arbetsmarknadspolitiken, och detta sade jag också inledningsvis,har i större utsträckning varit inriktad på atl utbudet av arbetskraft skallkunna ökas. Budgetpropositionen presenterades ju . Men del är bara atlkonstalera alt regeringen inte hade förmåga all leva upp lill målsättningen atlöka arbetskraftsutbudel. Regeringen ville, som sagt, förlänga både semesternoch föräldraledigheten. Men på dessa båda punkter har man fått ge vika, tillsvidare, och det är bra. Jag vill understryka all arbele är någonting mycketpositivt. Arbele är en rättighet som måsle gälla alla, också de svaga päarbelsmarknaden. 3 () replik; Vi skall inte debattera skatter den härgången. Jag vill bara när det gäller skattetrycket hänvisa till den moderatamotion som är föremål för behandling i skatteutskotiet och somentydigt visar att skatteomläggningen kommer all leda lill ett ökatskattetryck. Sedan sade atl detjag talade om och som var positivt när del gäller regeringen var sådanl somfolkpartiet hade medverkat lill. , att den utredningom arbetslöshetsförsäkringen som tydligen skall göras - i varje fall alt dömaav pressmeddelanden - är en parlamentarisk utredning i fråga om den allmännaobligatoriska arbetslöshetsförsäkringen i överensstämmelse med vad vi säger ien reservation som vi har gemensam med och som återfinns i ettav de betänkanden som vi skall fatta beslut om? AnL 4ELVER () replik: Jag lycker atl del är angeläget altunderstryka atl jag inte avser att på något sätt spela rollen som statsråd. SomSonja Rembo vet tillsätts alla utredningar av regeringen. Del är såledesendast från del hållet som exakta besked kan ges. Sedan konstaterar jag alt så atl säga intepolemiserar mot sitt eget slarviga uttalande om atl skattetrycket kommer atlöka i och med skattereformeri. Nej, tvärtom! Skattereformeri kommer långsiktigtalt göra det möjligt alt radikalt sänka skattetrycket sä snarl del finns ettutrymme för detta. Men poängen, och det är viktigt att framhålla det i den härdebatten, är alt arbetskraftsutbudet kommer att bli större. Just nu är juarbetskraftsutbudel en av de främsta bristvarorna i svenskl näringsliv. herrtalman, slå vad med .