prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Det måste finnasutrymme för en dynamisk utveckling. Trotsatt det är helt uppenbart att det är fullt möjligt att aweckla kämkraftenfinns det ändå en betydande osäkerhet i den energipolitiska debatten. Varför?Ja, enhgt min mening är striden om kämkraften inte alls teknisk utan politisk.Varför? Jo, det beror på att kämkraftssamhället går hand i hand med ettsamhälle som över huvud taget bygger på resursslöseri, omfattande produktionoch förödande av jordens resurser, och på att avvecklingen av kärnkraften åandra sidan går hand i hand med ett samhälle som säger nej till den evigt ökadeproduktionen och som i stället går in för resurshushållning och varsamhet mednaturen och jordens resurser. Detär i själva verket oron för detta samhälle som ligger i botten närkäm-kraftsimhängama sä ihärdigt vägrar att lyssna och se att altemativen finnsoch är möjliga. De inser mycket väl att awecklingen av kämkraften iför-längmngen är ett hot mot hela det samhälle som är en fömtsättning för derasexistens, hela det samhälle som bygger på en produktion för de ständigt ökandevinsterna och inte för människors behov. Riksdagenfattade 1988 beslut om energipolitiken inför 1990-talet. I propositionen somföregick beslutet sades det att energipoUtikens huvuduppgift inför 1990-taletär att skapa de fömtsättningar som behövs för att omställningen avenergisystemet skall kunna fullföljas. Ändå kan vi konstatera, efter bl.a. denopinionsundersökning som nämndes här, att osäkerheten hos svenska folketom den framtida energipolitiken är större än den var före detta riksdagsbeslut. Vimåste alltså konstatera att riksdagsbeslutet i ett av sina allra mest väsentligaavseenden har misslyckats. TVots att energiministem uppre- 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 pade gånger här italarstolen har markerat att beslutet står fast är det uppenbarligen intetillräcldigt. Det är inte tillräckligt därför att diskussionen om energipoUtikhittills alltför mycket har handlat om ord på papper och alltför litet ompraktisk handUng. Detbehövs t.ex. åtgärder som möjUggör en ökad kraftvärmeproduktion, men i dendiskussion som förs görs det en olycklig sammanblandning mellan skatter,som finansiering av statsbudgeten över huvud taget, och miljöavgifter, som ettsätt att påverka negativa utsläpp och fä in resurser för offensiva energi- ochmiljösatsningar. Deförslag som har kommit gynnar mte i tillräcldigt hög grad t.ex.kraftvärmeproduktionen eller framväxten av altemativa energikällor. Det äruppenbart att bakom de diskussioner som har förts om miljöavgifter ochom skattereformen finns inte energipolitiken med som en samlad aspekt. Detborde den göra, om dessa beslut skall få betydelse för en positivenergipolitisk utveckling. Dethandlar också om att skaffa byggnormer som i högre grad gynnar de altemativaenergikälloma, t.ex. solvärmen, som blir en utmärkt del i energibalansen omden byggs in från början i bostadsområden, men som är mycket svårare atthantera när den skall läggas till efteråt, då den kräver stort utrymme ochinte ger hka mycket energi i utbyte. Dethemdlar om tydhgare regler som styr energiproducentema och dem som producerarvaror som baseras på energi. Detär paradoxalt att se att man i , som bmkar befraktas som marknadsekonominsförlovade land, har gått den motsatta vägen. Man har börjat med en övertro påvad marknadsmekanismema kan åstadkomma när det gäller energipolitiken och gåttöver till mer och mer styrning från samhällets sida, som vi kan se iCalifomiabeslutet men också i de krav som där ställs pä tydhgaenergideklarationer på alla produkter Varför har vi inte sädana krav i värtland? Detfinns i vårt land en övertro pä miljöavgifter som allena styrande, och därförär jag mycket glad att miljö- och energiministem i sitt svar understryker attdetta är ett komplement till andra åtgärder från samhällets sida. De andraåtgärdema har vi sett för Utet av. Detbehövs en ny nationeU energisparkampanj, och det behövs ett återupprättat stödtill de kommunala energirådgivama. När får vi se något sådant? Dessutomskulle jag vilja säga, att oavsett om vi avvecklar kämkraften eller inte ärvarje ny investering i energiproduktion oerhört kostsam. Oavsettkämkraftsawecklingen är elprisema ständigt stigande. Jag måste fråga mig: Varfmns alla dessa marknadsmekanismemas vapendragare när elprisema diskuteras, desom ständigt kräver att elpriserna skaU rabatteras för den eUntensivaindustrin? Då är det aldrig tal om att de skall bära de oerhörda kostnader somelpriserna faktiskt medför, oavsett vilka nya energisystem man satsar på. Detär därför oerhört viktigt att se över energitjänstema som helhet, att se efterhur mycket det kostar att få utrymme för energi genom att spara in och sparabort el och hur mycket det kostar att investera i ny el. HÄDAR (): viU ha ett energisystem baserat på uthålliga ochmiljövänhga energislag. Det borde vi inte vara ensamma om. Krav i den riktningenhar ställts i praktiskt taget samtiiga energiufredningar Ändå, och jag ärövertygad om att kammaren delar min uppfattning pä den punkten, har aUdeles förhtet gjorts för att målet också skall nås. Regeringensmål tycks nu vara att klara en förtida aweckling av kämkraften med hjälp avökad och omfattande .invändnmg av i första hand naturgas. TiU skillnad från kämkraftenger gaseldade anläggningar, som också alla nu närvarande i kammaren väl kännertill, upphov till stora mängder koldioxid. Naturgasen är, liksom olja och kol,ett fossUt bränsle. En övergång från kärnkraft till gaskraft bidrar därför tillatt förstärka växthuseffekten. Enligt uppfattnmg är en sådanpoUtik detsamma som att hoppa ur askan i elden. De energikäUor som ur denna viktiga miljösynpunkt, den som gällerkampen mot växthuseffekten, är fuUgoda är dess värre inte många och inte hellertillräckhgt utvecklade . Men genom den forskning som bedrivs, inte minstinom den europeiska gemenskapen, i och , är det möjUgtatt vi redan om några årtionden kan fä betydande energi tillskott från t.ex.värmeceUer och senare även frän fusionskraft. Men, herr tahnan, där är vi inteän. Låt oss därför nu eftersträva att i stället för en massiv gasintroduktionutveckla de inhemska miljövänhga energikällor som finns tdlgängUga. Vii har föreslagit regeringen att tillsätta en bioenergikommission.Uppghten för en sådan kommission borde vara att för det första kartiäggatillgången, nu och , på bioenergi i , att för det andra göraen poUtiskt förankrad bedömning av hur mycket av deima tillgång som praktisktkan utnyttjas för energiändamål, att för det tredje fast-stäUa vad en sådanutveckhng av bioenergin skulle kräva i utvecklingskostnader och att för detfjärde ge förslag till regering och riksdag om bioenergins roU i det framtidasvenska energisystemet. Vårönskan om en har framförts . Min frågatiU är: När kommer att ge sin uppfattning ombehovet av en till känna? Är tUlfäUet kanske lämpUgt justau? Välkommen i så faU med ett svar på vår önskan om att en sådan kommissionsnarast tillsätts. 1989/90:43 11december 1989 MUjö- och energuninisterBIRGITTA : Som aUa förstår är det inte möjUgt, med de tidsbegränsningar somgäller här, att gå in på alla frågor och detaljer som har tagits upp i dendiskussion som har pågätt i . Jag skall därför försökakoncentrera mig på några centrala frågor. Jagvill då börja med att än en gång påpeka, att de redovisningar både om en tryggelförsörjning och energiförsörjning och om en energiförsörjning som svarar motde miljökrav som och regeringen är överens om skall, enhgt de beslutsom fattade , lämnas till riksdagennästa år i den energipoUtiska propositionen samt i nästastora miljöpohtiska proposition. Vi arbetar nu med stor 1989/90:43 11december 1989 intensitet för att ta framsvaren på dessa frågor Om jag får använda det ofta missbmkade ordetförtida på ett område som jag anser vara korrekt, nämligen om man nu kräversvar på de frågor som själv har beslutat skaU besvaras , är det fråga om en förtida debatt. Jag tycker att vi har skäl att krävarespekt för att det arbete som behövs för att kunna ge goda svar på de frägomaskaU få ta den tid som själv har beslutat om. Jag tycker också attdet för alla måste framstå som självklart, att de miljörestriktioner somriksdag och regering är överens om skaU gäUa. De är att vi skaU bevara älvarna,att vi skall fortsätta arbetet för att minska försurning och khmatpåverkan samtatt kämkraften skaU awecklas. Omman ser energiförsörjningen som ett globalt miljöproblem, kan man dra en mycketviktig slutsats, som också gäUer i . De fre huvudalternativ som världeni dag har är aUa ur miljö- och säkerhetssynpunkt ohåU-bara. Det gällerkämkraften, pä grand av risken för olyckor. Jag kan försäkra attopinionssiffroma kommer att svänga mycket kraftigt den dag nästa olyckainfräffar. Faktum är att frågan inte gäller om, utan när den inträffar. DetgäUer också på grund av den påtagUga risken med avfallshanteringen och på grundav risken för kämvapenspridiung. Det andra alternativet är fossila bränslen.Alla vet vad de betyder för försurning, för klimatpåverkan, för skador på människorshälsa och på naturen. Det tredje är vedbränslen, som är det huvudsakhgaaltemativet i u-ländemas energiförsörjning. Det är en mycket viktig, sannoliktdominerande, faktor bakom skogsskövUngen och ökenutbredningen. Detfinns bara en slutsats man kan dra efter att ha gått igenom dessa fakta. Det äratt vi för den framtida energiförsörjningen i och världen måste hittagoda altemativ till aUa dessa tre sätt att klara energibehoven. Nyckeln tillframgång Ugger i effektivare energianvändning i i-länder och i . Detfinns ingen genväg. Vi kommer icke att få uppleva att vi får ett genombrott förnågon storskahg teknik som kan användas med samma slösaktiga metoder som harpräglat världens energiförsörjning i ett historiskt perspektiv, särskilt desenaste 20 åren. Vi måste ha inriktningen att på en gång ta fram de godaaltemativen och en mycket mer effektiv energiförsörjning. BirgittaHambraeus uppslag om en redovisning från de svenska beskickningarna tycker jagvar bra. Jag är beredd att begära sådana redovisningar. Jag viU nu bara sägaatt jag sä sent som haft samtal med ett stort antal av de regeringar somBirgitta hänvisade till, t.ex. i och . Därvid harjag fått bekräftat att man reviderar sina kärnkraftsprogram. 1 finns det ipraktiken ingen framtid i detta avseende, och i växer motståndet ochäven myncUghetemas egen tveksamhet. Man har också reviderat sitt program.Detsamma gäUer ett stort antal andra länder och ett stort antal partier, som inomen överbUckbar tid, sannolikt i regeringsställning, kommer att revidera sinaprogram. Det gäller t.ex. och . Sociahstpartietsframgångar i valet i nyUgen hängde nära samman med dess aktiva motståndmot kämkraften. Jagvill sammanfattningsvis säga att regeringen kommer att med utomor-dentUgt stortallvar se tiU att enligt den tidsplan själv har fattatbeslut om skaU få det sakunderlag som krävs för att vi skall kunna fortsätta omstäUningen tiUett mer resurshushåUande, effektivt och mUjö-vänUgt energisystem. Detunderlaget skall vi lämna i nästa års energipolitiska proposition. CARLFRICK (mp): Jag viU helt kort säga några ord om Gotlandsoljan. Jag ber om ursäktför att jag i min interpeUation talar om oljeborming - det är klart att det rörsig om prospektering för framtida oljeutvinning. Fråganblir: Varför skall vi prospektera efter en energikälla, som vi sagt oss viljaavstå från på grand av dess miljökonsekvenser? Oljan är farUg, den förorenar,och den kommer om den utvinns att obönhöriigt sarga ett redan sargat hav. Kandetta vara ett svenskt infresse? Från sida säger vi nej.Opinionen pä mot det planerade vanvettet växer. Jag betraktar det somnaivt att fro att oljeprospekterama kommer att nöja sig med att bara hittaoljan. här debatten står vi inför en psykologisk gåta av stora mått, i det att dekrafter i samhället som säger sig stå för framtidsoptimism och tro på teknikensmöjhgheter fullkomUgt sviker i energifrågan. För dem gäUer det att försvara detbestående i en gammal, farUg energifram tagning. För dem gäUer det att inteanvända modem, nu tiUgänglig teknik för att rädda oss från koldioxidhotet. Ledandepersoner i svensk industri, som i sin dagliga gärning hyUar dynamik ochförändringar, har i denna fråga hamnat i en förstening, som de i sina daghgagärningar skuUe fly ifrån om de drabbades av den. Denna mentala förstening hosett ledande skikt i samhäUet är utomordent-Ugt olycksbådande. Detär också skrämmande att höra pratet om koldioxid av moderater ochfoUcpartister, som i sina förslag inte kan tänka sig att attackera det kanskestörsta koldioxidhot vi har, nämUgen det från bihsmen och flyget. Flyget ochbihsmen står för de största svenska koldioxidutsläppen. Därför måste ocksåfrafiken kraftigt bidra tiU att minska koldioxidutsläppen. För detta fmns detmetoder: tillverka och sälja mindre och bensinsnälare bilar, sänka de genomsnittligafarterna på vägama, främja en jämn trafikrytm på vägama, bygga ut spårbundenkollektivtrafik och göra den attraktiv, höja drivmedelsskat-tema, så attmiljökostnaderna kommer med i drivmedelspriset, och skatte-beläggaflygbensinen. Idagama skaU vi besluta om att momsbelägga bensinen. Vad innebär det? Jo, detinnebär att vi nu plötsUgt normaliserar bensinpriset tiU den nivå det hade1980. har bensinpriset realt sjunkit, och det är därför vi haftdenna utveckling. Dessutom gynnar momsen pä bensinen företagens slöseri. överhuvud taget är det utomordenfligt viktigt att komma ihåg att osäkerheten påden svenska energunarknaden beror på att signalerna inte är tillräckhgttydhga. Det är tydhga signaler att vi skall aweckla kämkraften, men medlen attgöra det har inte satts in. Det är detta som är fel, och därför måsteskattelagstiftningen - lagar och förordningar - entydigt och klart mriktas påen energihushållning. Jag håUer med om att energihushållning ärdet enda riktiga. Allting tyder på det, men vi måste då ha en skattelagstift- 1989/90:43 11december 1989 Prot.1989/90:43 ning och regler som entydigt och klart gynnarenergihushållningen. Det gör tyvärr inte de nuvarandereglerna. KRISTERSKÅNBERG (mp): i och anföranden är tragiska ochtydliga exempel på svårighetema att utforma information om hurkämkraftsaweckhngen kan genomföras utan negativa följder för miljön, för osssom lever nu och för kommande generationer - utan negativa följder för någonutom för kämkraftsindustrin. Eftersomdet tycks vara svårt att få tag på lättbegripUg information är det värdefulltatt vi hjälps åt att informera åtminstone riksdagsledamötema. Därför var detglädjande att på så lyckades ge en väldigt nyttig,mnehåUsrik och lättfattlig samhng fakta pä detta område. Vi får hjälpas åt meddetta i fortsättningen också. Jag vill vädja till miljö-och energinunistera attsatsa mer på lättfattUg information tiU hela svenska folket - det verkarfaktiskt behövas - så att vi kommer bort frän den påstådda motsättningenmellan kämkraftsaweckUngen och miljöintresset. Enav myterna är att kämkraftsaweckhngen på något sätt skulle drabba svenskindustri. Det är i stäUet så att en kämkraftsaweckling, särskilt om den kommersnart, kan komma att ge svensk verkstadsindustri ett verkligt s.k. lyft, omföretagen utnyttjar alla möjUgheter att tillverka miljövänlig ochenergieffektiv utrastning, som både kraftbolagen och energiförbrakama behöver.De möjUghetema kommer naturhgtvis först att finnas på den hemmamarknad somskapas när man genomdriver ett awecklingsbeslut på ett sådant sätt att aUaförstår att det är aUvar. Men det kommer också att växa fram ett mycket stortbehov av miljövänhg och energieffektiv utrastning pä utlandsmarknaden. Detsvarar miljöproblemen för. 1New finns ett energiföretag som hyr ut energisnåla glödlampor tiU sinakunder. Kimdema spar härigenom mer än den dubbla hyran för lam-poma på sinekäkningar. Detta är en möjhghet - det finns många andra. GUNNARHÖKMARK (m): Det är Utet otUlfredsstäUande att en interpeUationsdebatt på det härsättet förvandlas till en aUmän energipohtisk debatt utan möjhghet att bestatsrådet svara på frågor. När aUdeles var uppe italarstolen sade hon att hon inte hade möjUghet att svara pä aUa frågor. Mendet beror ju pä hennes eget beslut att besvara en mängdinterpeUa-tioner som rör sinsemeUan olika typer av energipoUtiska frågor. Ettyttrande av Bfrgitta skulle jag vilja ställa en konkret fråga om. Hon sadeaUdeles : Frågan när det gäller kämkraften är inte om utan när det händeren olycka. Är det ansvariga statsrådets uppfattning om den svenska kämkraften,som anses ha världens kanske säkraste teknik, att frågan inte är om utan närdet händer en olycka? Om detta är hennes uppfattning, är det en totaltansvarslös håUning. Om ;ihl ansersig ha välgnmdade skäl för att här i kammaren säga att frågan inte är om utannär det händer en kämkraftsolycka innebär det att hon leker med svenska Uv, atthon inte har vidtagit de säkerhetsåtgärder som krävs eUer att hon inte ser till- fortfarande under fömtsättning att hennes uppfat uiing på denpunkten är välgrundad och om det skuUe kunna uppnås enighet om att hennesuppfattning är korrekt - att verkhgen snabbaweckla kämkraften. UppenbarUgenanser sig inte ha välgrundade skäl för det, eftersom hon tänkersig att den svenska kämkraften skaU användas åtminstone tiU är 2010. Men pådenna punkt måste precisera sig. Anser statsrådet att frågan förden svenska kämkraften inte är om utan när det inträffar en stor olycka? I såfall: Antingen vidta åtgärder eUer avgå! att hon inte hann svara på frägoma, UppenbarUgen inte heller påmina, eftersom hon inte berörde dem. Jag stäUer än en gång frågan: Avserregeringen att vidta några åtgärder för att kartiägga och aniilysera demiljömässiga konsekvensema av kämkraftsawecklingen? Vi ser dem redan - nubyggs fossileldade kraftverk rant om i landet: i , i , iStallbacka, i Nyköpmg och i Linköpmg, och i projektenu- man. att vidta åtgärder för att redovisa miljökonsekvensema av detta? 1989/90:43 11december 1989 Först vill jagvarmt tacka statsrådet för hennes beredvilhghet att på en gång lova att desvenska beskickningarna skaU få lämna en redovisning. Det är viktigt att detsker snabbt, så att det faktum att det råder tveksamhet om kämkraften ocksårant om i världen nu kan föras in i debatten. verkar det som om Sverigevore ensamt om detta. GunnarHökmark har här tagit upp åtskilUga frågor. Bl.a. räknar han tyd-Ugen med attfem kärnkraftverk skaU snabbawecklas, vilket jag hälsar med glädje - för dettalar den siffra han i sitt första inlägg nämnde pä det antal terawattunmar somskuUe ersättas. GunnarHökmark verkar förvånad över att det är risker med kämkraften. Låt migrekommendera honom att läsa Samhällets åtgärder mot allvarliga olyckor, enufredning som just har lämnats tih försvarsdepartementet. Den har nr SOU1989:86. Här säger utredningen enhäUigt att beredskapen skaU höjas när detgäUer risken för kämkraftsolyckor. Man talar visserUgen om attfilteranläggningama i svenska kärnkraftverk har minskat risken för olyckor, menman tar inte upp - det gör däremot jag i en reservation - det faktum att manrant om i världen upptäcker att risken för snabba tankbrott ökar ju längrekärnkraftverken används. Det gäller också våra svenska kärnkraftverk. IOskarshamn är tankförsprödningen osäker. Det innebär att ingafilteranläggningar skulle hjälpa och att en fruktansvärd olycka kan inträffa. HädarCars tanke på en bioenergiutredning är infressant. Men aUt - det hareriarenheten lärt mig - beror pä vilka människor som sitter i utredningen ochvilka infressen som hgger bakom. När det hos forskningsråden i länoch fanns ett långt gänget förslag om att mrätta ettbioenergiinstitut och regeringen hade ställt sig välvUhg och utlovat bidrag tihtäckning av hälften av kostnadema för det, stoppade de stora skogsbolagendetta institut och sade att man själv skulle ta hand om det. Jag har själv settledare för stora skogsbolag vid bearbetning av centerpartietfnysa, skratta och bära sig mycket bamshgt åt när man talat om skogsenergi somen möjlighet, trots att vi får Uka mycket energi från fasta mhemskabränslen som vi får frän kärnkraften. 1989/90:43 11december 1989 rädd att det skaU finnasfler användningsområden för skogsvaran och för att priserna skaU gå upp. Det ären kamp meUan de många små skogsägama, bondeskogsbraket, och den storaindustrin. Ärman bara medveten om att man i en sådan undersökning skall släppa framopartiska ufredare skuUe en sådan säkert vara bra. Men jag tror uppriktigtsagt att ett bioenergiinstitut, som då skuUe drivas av de krafter som verkligenvUl använda skogsvaran till energi föratom naturUgtvis till att såga tiU massaoch papper, vore betydhgt bättre. Jag hoppas att det kan komma tillstånd. ANNIKAÅHNBERG (vpk): MUjö- och energiministem sade i sitt svar att man nu arbetar intensivtpå att förbereda kommande beslut, konfroUstationen 1990. Det är jubra, men jag måste säga att jag fror att det går till på fel sätt, om man menaratt detta arbete skaU ske i avskildhet och sedan levereras som ett paket tiUriksdagen. Den poUtiska processen kan inte se ut på det sättet. Det är intefråga om en relation enbart mellan regeringen och . EnergipoUtikenberörs inte bara av den kommande konfroUstationen eUer av kommandeenergipoUtiska beslut. Den berörs i väldigt hög grad av förslagen iskattereformen, av miljöavgiftema och av t.ex. jordbrakspoUtiken -man vet t.ex.att det fmns som fram tiU behöver tas urlivsmedelsproduktion. Energipohtiken kan inte isoleras frän aUa de härområdena. Dessutommåste de olika besluten om energiframtiden gä omlott. Awecklingen måste juförberedas. Vi måste få en elsparkampanj, den kommunala energirådgivningenmåste återapprättas, m.m., m.m. Därför upprepar jag igen min fråga: Kommer deåtgärderna att vidtas, och kommer de att vidtas snart, så att de kan få effektinnan awecklingen sätter i gäng? Miljö-och energiministem sade också att nyckeln tiU framtiden Ugger i en effektivelanvändning. Det viU jag helt instämma i. Vi måste komma bort från slösaktigametoder både när det gäUer energipoUtiken och när det gäUer samhäUetsproduktion över huvud taget. Omman skaU göra mUjökonsekvensanalyser av kämkraftsawecklingen är det, viU jaghävda, minst lika infressant med miljökonsekvensanalyser av en fortsattkämkraftsanvänding. Det skuUe jag vilja föreslå. Detvar också intressant att få förklaringen tiU att moderatema är sådanakämkraftsvänner. Det är tydUgen så att man mte känt tUl att kärakraften ärfarUg. Det är väl då bra att åtminstone nu har insett det. Detkanske kan få konsekvenser för moderatemas energipoUtik! HÄDARCARS (fp): Det var bra att statsrådet inte ville tumma på de restriktioner somriksdagen har satt upp för omställning av det svenska energisystemet. Detinnebär bl.a. att de orörda älvama bevaras och att utsläppen av koldioxid intefår öka, vare sig pä kort eUer på läng sikt. Det kan synas självklart men eftersom statsrådet helt gled förbi ämnetförtjänar det ändå att påpekas att vi i behöver säker tiU-gång tiUenergi, inkl. elenergi, tiU med omvärlden konkurrenskraftiga priser. Lyckas vi inte åstadkommadet, får vårt misslyckande mycket allvarUga konsekvenser för arbete ochvälstånd i vårt land. Attmiljöpartister, kommunister och en del centerpartister tar lätt på den sakenvet vi redan. Men jag vet också att det inom socialdemokratin, liksom i mittparti, finns många som tar de frägoma pä stort aUvar, och jag hoppas att derassynpunkter får väga tungt mför det förslag om den framtida energipoUtiken somvi får tiU 1990. Statsrådet vUl undvika att svara pä aUa frågor om vad denkommande propositionen kan mnehålla. Det har jag förståelse för. Men min frågaom en gällde något som borde göras omgående. Det var synd. Mitt råd tUl är att användajulhelgen tiU att tänka igenom saken, så att vi kanske kan fåtill stånd en sådan kommission. STENANDERSSON i Mahnö (m): kommer jag att motionera om att statsråden inte skaU få buntaihop interpeUationer på det sätt som har skett här . Orsaken tUl dagenskaos är ju endast statsrådets agerande; hon har buntat ihop svaren. AUainterpellanter är missnöjda; ingen får svar pä sina frågor. Mycket skall man höra innan öronen triUar av!