prot · GD0931 · 1989-12-31 00:00:00 — Vihar ju av gammal hävd elt anlal regler gällande för vilka och vad som skall fåimmunitet enligt diplomatiska premisser. Det har varit erkända stateroch också mellanfolkliga organisationer där är medlem. EG är inte enerkänd stat, och är inte medlem i EG - om vi nu skulle betrakta EG somen mellanfolklig organisation. Altdet är så bråtlom med hanteringen av den här propositionen har också förvånatmig litet; den skall gälla med retroaktiv verkan från . Menefter några svängar i utskottet och snabbehandling har vi den i alla fall redani kammaren. Jag måste säga atl det finns länder och atl del finnsstatsbildningar - visserligen utan eget land - som vi borde ha erkänt för längesedan. Då är det väldigt svårt, men del är klart att det då inle heller finnsnågra pengar alt tjäna. Del går väldigt fort när det gäller EG och svensk"inkörning" i EG. Iutskottets text åberopas bl.a. alt har givit diplomatiskarättigheter. Ja, det är mycket som har gjort och som vi inle har gjort.Norge har gått med i bl.a. NATO. Det har inte vi gjort, och det skall vi välinte heller göra, förhoppningsvis. Mennär utskottet skriver alt det förehgger särskilda omständigheter när del gällerSveriges förhållande till EG, så kan jag hålla med. Vi är på väg in medexpressfart. Som jag har sagt i andra sammanhang har jag ingenting emotmellanfolkliga organisationer och mellanfolklig gemenskap. Jag vill dock ickese som - och jag är rädd alt det kommer alt hända i denhär konstellationen. Vihar i många sammanhang förr i liden anklagals för alt slå med mössan i hand föröverheten. Jag har en känsla av att vi gör det nu också, och det är ell led iden här smyginslallalionen, som jag ser det. Jag yrkar bifall till reservationen och därmed avslag på propositionen. företräder den Europeiska , denEuropeiska ekonomiska gemenskapen och den Europeiska atomenergigemenskapen. Sverigeoch EG har alltsedan organisationens tillkomst 1958 - del gällde egentligen dåEG;s företrädare - upprätthållit nära och permanenta förbindelser. Redan 1959upprättade en delegation i . EG har däremot inte haftnågon motsvarande delegation i Slockholm. Förbindelsen har endastupprätthållits genom den svenska delegationen i . har nuundertecknat en överenskommelse med om upprättande av endelegation i . Underårens lopp har och EG träffat ett flertal överenskommelser på olikaområden. Dessutom förekommer elt omfattande samarbele mellan och EG.Del finns därför från sida ett starkt önskemål om atl en delegationskall upprättas här. Då underlättas vårt samarbete med EG på samma sätt somutländska beskickningar underlättar vårt samarbele med deras hemländer. Föratl EG-delegalionen skall kunna fungera på elt godtagbart sätt har utskottetansett del vara viktigt atl delegationens medlemmar jämte deras familjer, ochvissa andra personer, tillerkänns immunitet och privilegier på samma sätt somgäller för utländska beskickningar i . Därför har utskollel ocksåföreslagit detta, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 1989/90:31 22november 1989 Immunitetoch privilegier för en EG-delegation inte upp det faktum att kommissionen nu får status som juridisk person iSverige; del är närmast del som min motion handlar om. EG-kommissionenhar nu upprättat en delegation i . Jag delar utrikeshandelsminislerAnita glädje över detta, som den uttrycktes i Grands spegelsal i förrgårvid öppningsmotlagningen. Sverigevill självfallet bibehålla och fördjupa de goda förbindelserna med EG. Samtidigtär del självklart atl vi skall "bevara vårt lands oberoende, så alt vi ialla lägen har frihel alt ulveckla värt samhälle politiskt, ekonomiskt, socialt,kulturellt och i varje annal hänseende efler våra egna värderingar och därmedverka för internationell avspänning och en fredlig ulveckling". Delta ärell citat från proposition 1986/87:95 s. 26. Detre europeiska gemenskaperna - kol- och stålgemenskapen, den Europeiskaekonomiska gemenskapen och den Europeiska atomenergigemenskapen - blir ,enligt artikel 2 i överenskommelsen, juridiska personer i med rätt attsluta avtal, alt förvärva och förfoga över fast och lös egendom såvitt dellaerfordras för alt de effektivt skall kunna fullgöra sina uppgifter samt atlvara part i rättsligt förfarande, och skall för detta ändamål företrädas avkommissionen. Dettaär, såvitt jag förslår, en stalsrätlslig innovation i . Utskottet hänvisartill atl man redan gått in för denna modell i . Orsaken till att jagmotionerade i ärendet är alt jag vill ha konsekvenserna Immunitet och privilegier för en EG-delegation klarlagda.Självfallet skall delegationen ha de praktiska möjligheter som ambassader haralt ordna lokaler m.m. för sitt arbete. Men kommer det faktum all EG nu blir en juridisk person iSverige alt kunna innebära atl avtal med EG är överenskommelser medutländska organisationer? Kringgår vi grundlagens bestämmelser på detta sätt? Jag har försökt få klarhet genom frågor hos juridisksakkunskap, men inte lyckats med detta. T.o.m. i UD tycks man vara oklar ominnebörden. Del är därför viktigt all nu slår fast atlartikel 2 i överenskommelsen enbart har det begränsade syftet altEG-delegationen praktiskt skall kunna verka i landet. När har slagitfast della har jag nått syftet med min motion och har därför inget yrkande. När det gäller frågan om diplomatiskimmunitet skulle jag vilja säga alt EG får öppna hur många kontor som helst iSverige; det har jag ingenting emot - allt för alt stärka mellanfolkligaorganisationers rätt atl fungera. Men alt åsladkomma en stark diplomatiskmarkering, som diplomatisk immunitet, innebär atl man ger en helt annan statusåt ett kontor. Den markeringen skulle också folk önska sig, men harinle fått en sådan. I alliansfrihetens namn måste detta också innebära att viär beredda att när som helst göra sammalunda med ekonomiska mellanfolkligaorganisationer från och andra områden. Jag kan inte se del på annatsätt. Jag tänkte bara säga till ochäven till alt del ju faktiskt är så att om man skall se tillBirgitta uttryck "bevara vårt lands oberoende" så påverkasdel ju inle av det faktum att, när nu håller på att växa fram till gemenskap, vi underlättar för atl åsladkomma avtal och haförhandlingar med EG. Och eftersom vi har haft en delegation i medprivilegier och immunitet, är del rimligt all, när EG-delegalionen upprättaren delegation i , den behandlas på samma sätt. Syftet är ju ettönskemål från alt få ett kontor här för all förhandlingar och kontakterskall underlättas. Då är det också rimligt atl det har samma status sombeskickningar har. Vi har alltså och kommer att hamycket goda kontakter. Och vi är inne i en fantastisk utveckling i , därman inte kan sia om hur det kommer alt se ut . Men vi i utskottettycker att det här har varit en bra lösning , dåEG-kommissionen arbetar och växer fram. Vi tycker också att man kan geEG-delegationen samma status som utländska beskickningar. BIRGITTAHAMBRAEUS (c): är jurist och därför vill jag rikta endirekl fråga lill henne: Innebär det faktum atl EG:s tre gemenskaper nu fårstatus som juridisk person i att vi på någol sätt kommer all kunnakringgå grundlagens bestämmelser angående avtal med främmande organisationer? Manöverlåter beslutanderätt osv. Det kan man väl inte göra utan en grund- Prot. 1989/90:31 lagsändring? Jag vädjar till som jurist atlklargöra vad det inne- bär all de tre gemenskaperna blirjuridiska personer i . År det bara ett praktiskt arrangemang eller hardel en vidare betydelse? Jag känner mig smickrad över all detförhållandel alt jag är jurist skulle innebära all jag är grundlagsexperl ochskulle kunna tolka lagar som har vänt sig lillutrikesdepartementet och annan juridisk expertis för all få klarlagda,tror atl en som i och för sig har juridisk examen, men somrent faktiskt har ägnat sig åt ett helt annat yrke, skall kunna utvecklafrågan. Jag känner mig än en gång smickrad, men är fakliskl inte kapabel altså här direkt utveckla del. Däremot är min uppfattning, och jag trodde atl BirgittaHambraeus var nöjd med del - så uppfattade jag henne - atl del i varje fallunderlättar för om man är juridisk enhet i , så att mankan sluta avtal och skaffa sig acceptabla lokaler. Man måste också kunna skrivaunder handlingar när det t.ex. gäller att hyra eller köpa ell hus. Eftersom jag inte är så konspiraloriskl lagd just iden härfrågan, utgår jag från atl man kommer alt använda den statusen på ett riktigtsätt i . är också ordförande i riksdagensjuslitieutskott och har alltså nu sitt namn på ell förslag lill beslut avriksdagen. Men jag känner mig lugnad av det sista som sade. Detär nämligen så all vi inle bara utgår från del ulan vi slår härmed fast att vadvi menar med att dessa tre gemenskaper blir juridiska personer i enbartär ett praktiskt arrangemang för all delegationen praktiskt skall kunna verkai . Del har ingen djupare betydelse. Det är ell rent praktisktarrangemang; del är alltså innebörden av det beslut vi kommer atl fatta snart. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under9 §.) 7 § Föredrogs trafikutskottels betänkande 1989/90;TU4 Vissa beslut fattade avInternationella arbetskonferensen vid dess sjulliofjärde möle (tionde sjöfartssessionen)(prop. 1988/89:122). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 9 §.) Föredrogs trafikulskollels belänkande 1989/90;TU5Öresundsförbindelserna. 1989/90:31 22november 1989 i (m); Jag ber att få inleda med atl yrka bifall till den reservation i dethär betänkandet där vi moderater slår som undertecknare. Människorhar alllid försökt atl på olika sätt skapa och erhålla fasta förbindelser. Omdet har varit praktiskt möjligt atl bygga broar har man gjort del. I harvi haft en debatl där vi har efterlyst en fast förbindelsemellan och . Frågan har i första hand koncentrerats kring Malmöoch . Vi tror, ja vi vet, vi skåningar är nämligen inga egoisler, alten bro mellan och är viktig inle bara för , inte bara förSkåne ulan för hela . Viser nu en konkurrens som för blir allt hårdare, en konkurrens sominnebär atl de arbetstillfällen som finns i i framliden kan få svårarealt hävda sig. Därför är det viktigt att vi inle raserar broar utan byggerbroar och förbindelser med . Vi menar också alt en bro mellan ochKöpenhamn skulle innebära många andra fördelar, exempelvis en ökad turism. Viser här i hur man annonserar och propagerar för . måstockholmarna ha, men en tror jag faktiskt skulle vara snäppetbättre. Jag tror faktiskt atl människor skulle vallfärda till den aktuellaregionen, om man kunde visa upp den här bron. Den skulle vara ett unikum iEuropa. Närman lalar om bron brukar man alllid säga atl den skulle innebära miljökatastrofoch kaos m.m. Men man lalar inte om all det är vår uppfattning atl en broskulle innebära ökad trafiksäkerhet. Hur många av oss har inle suttit ifärjeköer? När vi är på väg att la sista färjan kör vi kanske litet fortare änvad reglerna tillåter för alt få en plats som man har beställt på färjan. Omvi får en fast förbindelse, nämligen en järnvägs- och bilbro, mellan ochKöpenhamn slipper vi de problemen. Då kan man alltså köra i lugn och ro ochveta alt även om man kommer än man tänkt sig så kan man i allafall köra över. Man slipper sova över i eller , vilket man nukan tvingas till därför alt man med har missal enfärjeförbindelse. Frånlokall håll blir vi i ibland litet förvånade över denna debatt. Härordnar s-märkta men, herr talman, icke utmärkta ungdomar tribunaler i Slockholmöver frågan om huruvida man skall ha en bro mellan och . Vi skåningar bryr oss inte om Essingeleden och andra problemsom finns här uppe. Låt oss sköta våra egna affärer! Tillskillnad från många andra som står i kö med mössan i hand inför riksdag,regering och departement och begär pengar så begär vi inga pengar. Det finns privata finansiärer som är villiga att betala byggandet av en bro. Dåtycker jag att staten, och framför allt, skulle vara ytterst lacksamöver detta. Det enda vi begär är ell klartecken från om att del ärokej, alt vi kan bygga den bro som vi vill ha. När man har lyssnat på debatten i och sett den i pressen fårman ibland en uppfattning att det finns en kompakt majoritet mot en bro. Men såär faktiskt inle fallet, herr talman. Vihar haft ett antal undersökningar nere i där man har frågat människorna;Vill ni ha en bro mellan och eller ej? Varje gång har en stormajoritet sagt ja lill en bro. Man kan säga alt detta bara är en lokal opinion. Men vikunde alla notera atl ett stort opinionsinstitut frågade svenskafolkel om denna bro. Då visade det sig atl en stor och klar majoritet ansåg altvi skulle ha en fast förbindelse mellan och , Av den storamajoriteten röstade de flesia för en kombinerad bil- och järnvägsbro. Det lillaintressanta i det sammanhanget är ju faktiskt, herr talman, all ävensympatisörer till de partier som ivrigast motarbetar en bro röstade fören bro. Centerpartiels och t.o.m. väljare röstade för en fastförbindelse mellan och . Del enda parti - del skall jag iärlighetens namn tillägga - som hade en majoritet av sympatisörerna mot en brovar vpk. Den majoriteten var dock inte särskilt stor. Vihar också konstaterat atl de flesta fackliga organisationerna i vill haen bro. Det finns ett undantag, och det är . Man kan misslänkaalt talar i egen sak. Människorna är nämligen rädda och troralt deras arbeten skall försvinna om vi får en bro. Men om vi bygger en bromellan och , herr talman, så kan ju de som betalar bron intesäga att färjorna inle skall få gå över sundet. Färjorna får självfalletfortfarande gå. Om färjealternalivet är så överlägset, förslår jag faktisktinte varför just Sjöfolksförbundei är en så fanatisk motståndare till en bro. Deltafår mig alt tänka på 1800-lalets och . Då ville människor kasta ut maskiner och vävstolar. Man sadeatt människor skulle förlora jobben. lyckades man inle kasta ul vävstolarnaoch de andra maskinerna. Vi har sett effekten av all man misslyckades med sinaktion. Jag tycker att vi i riksdag inte heller behöver kasta ut varesig vävstolar eller maskiner, så att säga. Vi måste säga ja till framtiden. Tillsist, herr talman, har det under debatten framförts alternativet med tunnel ochfärjor. Det kostar skattepengar och innebär garanterat att vi får två styckenobjekt som vi , vecka, månad och år måste skattefinan-siera. Varken entunnel eller en färjetrafik går ekonomiskt ihop, enligt vår uppfattning. Låtoss nere i bestämma - om vi kan ordna pengar till ett brobygge, vilket vikan. Människorna i och på tycker atl en bro är bra. Lål osssjälva få avgöra denna fråga! Med de orden, herr talman,yrkar jag än en gång bifall lill reservafion 2. 1989/90:31 22november 1989 slår vi här igen med argumenten som till stor del väl är kända. Dettänker man inte minst på när man lyssnar på i . Någrautredningar ytterligare har sett dagens ljus under del gångna året. Också delär någol vi känner igen . Ocksåi del avseendet är det sig likt att inle heller åretsutredningar har kunnat förmå regeringen att fatta ett beslut. Vårevigt tveksamma regering företer verkligen en påfallande likhet med åsnanmellan hötapparna. Men i ett något längre historiskt perspektiv är dennatveksamhet trots allt en framgång för de argument som vi har stått för mot eltbrobygge. 1989/90:31 22november 1989 Delär inle bara så att våra argument är som dropparna som urholkar stenen, utandet är t.o.m. så atl vissa av dessa argument med tiden har blivit tyngre. Detfanns då den socialdemokratiska regeringen var helt och hållet för enbro. 1973 logs också ett beslut om detta här i , med röstsiffrorna215 för och 97 emot. Den dåvarande kommunikationsministern ochMalmös starke man stod vid Lernacken vid Sundet och pekade profetiskt ul varbron skulle gå. Den skulle slå klar . Beslutetom bron togs med en betryggande majoritet. Förutom socialdemokraterna varmoderaterna och helt med på noterna. Det var ell led i denstorstilade och storskaliga Öresundstanken. Vi inom reserverade oss.Trots majoriteten blev del ingen bro. Hotetom arbetslöshet, isolering från och annal elände som upp har inte blivit verklighet. Tvärtom går industrin på högvarv, ocharbetslösheten är som bekant lägre . Dessa problem, som bara skullebli värre om bron inle byggdes, har tydligen löst sig ändå. Enmajoritet i 1973 kunde alltså inle, trots att beslut fattades,åstadkomma atl bron byggdes. kan man ifrågasätta om det längre finns ensådan majoritet, så jag förstår att börjar känna sig isolerad. Serman med ett vissl tidsperspektiv på trafikulskollels skrivningar, så kan manockså där avläsa hur eftertänksamhelen sätter sina spår. Efterbeslutet om en fast förbindelse i form av en bro blev utskottet litetförsiktigare och uttalade alt man måste göra en utredning om fasta förbindelseröver . senare talademan om eventuella fasta förbindelser. Tarvi ytterligare ett steg närmare nutiden, så uttalar sig utskottet enbart förförbindelser över . Man strök heU enkelt ordet "fasta". Ochi årets upplaga av trafikutskottets betänkande understryks nödvändigheten avall man inför ett beslut i frågan noggrant studerar miljökonsekvenserna av deolika alternativen - av bron, av en borrad tunnel och av färjelrafik. Iverkligheten är det miljöfrågorna som har fått ökad betydelse ochökad tyngd. har den dumdryga säkerheten minskat. Omständigheternahar helt enkelt tvingat partierna all omvärdera sina gamla käpphästar. Detekologiska perspektivet har obevekligen tvingat till omprövning. Nya rön vadgäller del akuta hotet för människan, djuren och naturen låter sig inte längreviftas bort. Jagvill gärna läsa in till protokollet vad utskottet säger, för jag tycker del ärvikligl: "Vid de överväganden som regeringen gör medanledning av Öresundsdelegationernas rapporter om fasta förbindelser måste ennoggrann bedömning göras av för- och nackdelar med olika förbindelser. Delgäller såväl alternativ med enbart färjetrafik som olika slag av fastaförbindelser. Eftersom trafiken svarar för en väsentlig del av de totalaluftföroreningarna i och är det enligt utskottets meningsärskilt viktigt atl undersöka miljöeffekterna. Vatlenströmningen mellanÖresund och är också en viktig miljöfråga som måste undersökas I stort sett samtliga remissinstanser anger att miljöfrågornamåste få en tillfredsställande lösning innan ett slutligt beslut fattas." Det här visar all miljöskälen har vuxit i styrka. Aldrigtidigare har de haft den tyngden. Vid en konferens hell för företrädare försydvästra kommuner, som alla var representerade, och där alla partiervar representerade, betonades hur viktigt det är atl man har ell järnvägsnät iSkåne som fungerar, både för gods- och för persontrafik, och detta just fördel skånska näringslivets behov. Del måste helt enkelt gå upp för oss här i all manule i inför 1990-lalel hårdsatsar i de olika konlinentländerna på snabboch effektiv järnvägstrafik. Bakgrunden lill denna salsning på ell mänskligareoch bättre transportmönsler är att man har drabbats mycket hårt av en våldsamtexpanderande bil- och landsvägstrafiks alla negativa effekter med miljöförstöring,trängsel och olyckor. Restriktionerna för biltrafiken blir alltmer om-fallande. Med den okritiska syn på trafikutvecklingen som StenAndersson och har riskerar vårt land alt komma på efterkälken. En Öresundstunnel är det enda miljömässigt ochsamhällsekonomiskt acceptabla alternativet som en fast förbindelse. All del ärrealistiskt även ur strikt förelagsekonomisk synvinkel visar utredningar hosLunds universitet och Sydvästra . En järnvägstunnel under kan dessutom samordnas medmodern färjelrafik och påskynda tillkomsten av ett miljövänligaretransportmönsler. Tunnel och järnväg, färjor och tågfärjor bildar tillsammansell transportmönsler för framtiden. Det klarar nödvändiga miljökrav och kanbidra lill en reduktion av landsvägstrafiken. År del inle dags nu för regeringen att en gång för allaavfärda bron som en föråldrad och omöjlig lösning? Möjligheterna att skapa enmajoritet i riksdag för miljövänliga alternativ är säkert nu ganskagoda. Med della, herr talman, vill jag yrka bifall till denreservation där representanter i utskottet finns med som är fogad lilldelta belänkande. i (m) replik: Det är säkert korrekt som ; finns del inga arbetsmarknadsproblem i . Men vi moderaterlänker faktiskt litet längre än vad näsan räcker. Det gör tydligen intecentern. Vi ser den hårdnande konkurrens och de slora svårigheter som kommerall uppslå framöver. Där är den avgörande skillnaden mellan , som ärelt framtidsparti, och , som går framåt baklänges. Vad sedan gäller isolering, villjag påslå all när pratar för och om , kan vi med tanke påhur många röster har i gärna la en liten debatl om vem delär som är isolerad. ULLATILLÄNDER (c) replik: Herr talman!Här hör vi exempel på alt de sakliga argumenten börjar tryta för StenAndersson. , här företrädda av , är tydligen del enda parti varspolitik inte alls låter sig vare sig hämmas eller ändras av miljöskäl. Härfinns absolut ingen vare sig fruktan eller tadel hos . ju beundransvärd där han stod och försvarade bron, men det är inget mönstersom gäller försvaret av alla broar. finns det övertygande argument fören reträtt, och de finns med i utskottels betänkande men inte i den moderatareservationen. Miljöskälen är en svår fiende för att kämpaemot, och därför går inle heller till attack mol de svåramiljöproblem som vi nu brottas med. Jag vill återgälda till - jag tyckerfaktiskt att det är han som inte tänker längre än näsan räcker. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i (m) replik: Jag har ingenting emot . Även eltgott hjärta hade han. Jag har sagt tidigare att ett otal undersökningar i Malmövisar att även en majoritet av centerpartisterna ställer sig bakom tanken på enkombinerad bil- och järnvägsbro. Jag känner mig inle isolerad, men jag kan få intrycket attUlla Tilländer är isolerad från sina partisympalisörer. () replik: Det skulle vara mycket intressant att vetavilken undersökning som i åberopar. Jag för min delkänner inte alls igen de ställningstaganden han nämner. Jag beklagar beskrivning och den uteblivnamiljödiskussionen. För min del vill jag i alla fall inte ha ett sådantsamhälle som tydligen vill ha. Del gäller inte bara på delta område, utan också andraområden, t.ex. fri sprit och del ökade gatuvåld som följer som en skugga medökat spritmissbruk. När jag hör gång på gång åberopa vissasaker om situationen i , tycker jag faktiskt han företer en mycket storlikhet med företrädare för Skånepartiel. Tredje vice talmannen anmälde att i Malmöanhållit att lill protokollet få antecknat all han inte ägde rätt tillytterligare replik. VIOLACLAESSON (vpk); "säger att handlar om SAP:strovärdighet. Jag skulle vilja gå ell steg längre och säga att det är enödesfråga för hela arbetarrörelsen." Så sade , ordförande iStatsanställdas Förbund på en presskonferens . Han är inte företrädareför ell ja till , i . Kanske skall vi, som , betrakta det som etthälsotecken alt regeringen har så svårt alt bestämma sig i brofrågan, attopinionen gör att den vacklar och kanskeändrar sig. Jag tycker alt del tyder på en hårdnackad inställning och prestige.Om regeringen brydde sig mera om alla de socialdemokrater, de fackförbund, demånga som av miljö- och trafikpolitiska skäl inle vill ha en bro, så hade detvarit enkell. I finns del numera tre partier som vill ge ersocialdemokrater råg i ryggen för atl satsa på alternativ som inle ökarbiltrafiken. ,och vpk har en gemensam reservation mol . Virepresenterar miljöhänsyn och en progressiv trafikpolitik, och jag yrkar bifalllill vår gemensamma reservation. Man kan säga atl den motsvarar linje 3.Socialdemokraterna och är som vanligt överens om linje 2, somlämnar öppet för ell ja, medan klipper till med en rak höger som ilinje 1. Huvudproblemet är - som vanligt - atl regeringen inte vågar säga nejtill näringslivels aktionsgrupper. Carl-OlofTernryd, ordförande i gamla styrgrupp, skröt 1985 över att han hade"satt en blåslampa i rumpan på politikerna". Det vore intressant attfå besked om var det sved värst. Jag vet inte om känner lilldet.