prot · GD0972 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottetskriver att samarbetet ytterligare kan utvecklas och fördjupas -särskilt iljuset av den europeiska integrationsprocessen - att det krävs en höjning avambitionsnivån i det nordiska samarbetet inför utmaningar som kommer av den inlernationellautvecklingen och atl det krävs ökad effektivitet och dynamik. Hur detta skallgenomföras anser utskottet är en uppgift för att själv utforma isamarbete med ministerrådet. har det skett en hel del på detta område, inte minst KarinSöder känner till det arbete den kommitté har ulfört som hon har varitordförande i. Vidare har presidiet tillsatt en kommitté med uppgift att göraen översyn av organisation och arbetsformer. En expertutredningskall också genomföras som skall studera presidiesekretariatets organisationoch effektivitet. Mot denna bakgrund finner utskottet att något vidare agerandeinte är påkallat. Reservation 3 tar upp ett ökat nordiskt samarbete som ettstarkt alternativ fill EG-anslutning . Jag har tidigare berört denstora betydelse som del nordiska samarbetet har, och det är onekligen på mångasätt något unikt i världen. Detta samarbete finns på praktiskt taget allasamhällsområden, såväl offentliga som privata. som detta samarbeteär av allra största vikt för de berörda länderna, så kan det inte ersätta ellvidare samarbete i . Detta är något som alla de nordiska länderna ärmedvetna om. Därför har en stor del av arbetet kommit attinriktas på alt placera starkare i den europeiska utvecklingen,speciellt i förhållande till EG:s inre marknad. När det gäller reservation 4 som kräver direktval konstaterar utskottet att frågan har behandlats av juridiskautskottet och dä avslog förslaget. Utskollet har därför inte funnitnågon anledning att vidare behandla denna fråga. Del är dock en generelluppfattning i utskottet att del är värdefullt och att det är en styrka ommedlemmarna i , liksom medlemmarna i , har säten isina egna hemländers parlament. När det gäller reservation 5 som handlar om att inbjuda debaltiska folkfronterna som gäster, har redan utvecklat utskottetssyn på frågan. Jag behöver därför inte vidare argumentera utan ansluter miglill de synpunkter som redogjorde för i sina besked till Margarethaaf . Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna. AnL 36KARIN SÖDER (c) replik: Med hänvisning till vad som står ireservationerna 1 och 2 vill jag bara säga att del är rikligt att vi för någraår sedan var överens om att man kanske kunde ändra förhållandena förredovisning till . Man kan emellertid också dra lärdom averfarenheterna. Jag tror att del skulle vara av mycket stor betydelse om vifick en mera samlad redovisning till än den vi nu fårBudgetpropositionen i all ära, men vi vet ju alt frågorna har mycket lätt attdrunkna i mängden och att en speciell rapport som var riktad direkt fillSveriges riksdag skulle ge en betydligt större tyngd åt frågorna.Det år riktigt att det finns en mängd andra dokument, men skall de bli föremålför en seriös behandling här i bör de riktas direkt till riksdagen.Det är vår uppfattning att det bör vara ett speciellt dokument. När del sedangäller utredningsförslaget är avsikten med reservationen att man skulle kunnafå en svensk vinkling, en diskussion här om vad som enskilt land vill med del nordiska samarbetet. Detta är bakgrunden till attvi har väckt frågan och reserverat oss på den här punkten. Jag ber återigen altfå yrka bifall till de två första reservationerna. 37 () replik: Det är inte man kom överensom denna ordning. Som säger är del riktigt att man skall dra lärdomav utvecklingen. Detta är dock inte en särskilt stor och betydande fråga, utanman kan väl låta denna ordning fortsätta till och se om det inte kommeratt utvecklas i positiv riktning. Vi kan nu se hur intresset för atl debattera det nordiskasamarbetet har ökat här i kammaren . Det är väl ett tecken päalt det går i rätt riktning. Vi tycker nog i utskottet atl del är tillräckligtmed de åtgärder som redan är vidtagna på utredningsområdet. Den kommitté sompresidiet har tillsall har just börjat sitt arbete, och alt göra ytterligareutredningsinsatser tycker inte utskottet är behövligt . AnL 38 () replik; Vi har uppenbarligen, ochjag, delade meningar om betydelsen av en sådan här rapport. Jag menar alt denskulle ha stor betydelse och atl det nordiska samarbetet har en så central rolli svenskt internationellt samarbete alt det bör ägnas ännu större uppmärksamhetän vad som sker Det finns kanske några fler änutrikesutskottets medlemmar här i kammaren. Vi borde dock ha en debatt därockså andra utskott vore mera involverade, eftersom frågorna berör derasområde. Det gäller t.ex. regionalpolitik. Detta är elt sorgligt faktum förvarje utskott. Del är också en bakgrund till varför vi menar att en sådan härrapport skulle kunna skapa ett ännu större intresse för att lägga fram svenskasynpunkter på arbetet. Detta kommer väl dock att mogna när vi har fått litetlängre tid på oss. och då kommer säkert en sådan här rapport att läggas fram. AnL39 (); Jag undrar hur många av ledamöter som läste texteni den helsidesannons som Skandiagruppen inom försäkringsbranschen hade i DagensNyheter i går? Kanske fångades ögonen mest av bilderna av familjer i denordiska länderna - en något glättig bild av nordisk välfärd. Det intressantaär dock att man i texten förklarar; "Vi har tillgång till en av de mestgemensamma marknader som finns - den nordiska." Det står också att dennordiska marknaden ger större försörjningsvolym, effektivare distribution ochett utbyte av kunskaper och erfarenheter som gör atl man kan minimerakostnader. Man nämner också som fördelar att det är snudd på ett gemensamtspråk i och att vihar likartade värderingar Det är värden och fördelar som vi också har glädje avi det politiska samarbetet. I det politiska samarbetet rör det sig inte omaffärsverksamhet, utan om att skapa en grogrund för ökade kontakter ochgemensamt agerande i för människorna i viktiga angelägenheter. Förutom arbetet med att söka få bort handelshinder mellanländerna i är många nordiska medborgare engagerade i arbetet attförstärka kultur- och miljösamarbetet, förbättra kommunikationer, få meralikartad lagstiftning och likartade sociala rättigheter och att göra dennordiska arbetsmarknaden ännu mera till ett starkt nätverk för allamedborgares rätt lill arbete. Den socialdemokratiska gruppen i har desenaste åren engagerat sig myckel i att lösa upp knuten kring detkoncernfackliga samarbetet, detta att man också skall ha kvar dearbetsrättsliga rättigheterna när förelagen fusionerar över gränserna. Vi harockså med tillfredsställelse sett att våra förslag lill rådet om mera samarbetepå havsmiljöns- och avfallshanteringens område har burit frukt, även om viibland kan tycka att takten är för långsam. I utrikesutskottets betänkande nämner man extrasessionen1988 och de miljöprogram som där antogs. Man talar om ett dynamiskt samarbete.Och del är verkligen dynamiskt. Sedan extrasessionen 1988 har vi fått tvåuppföljande och ett nytt miljöprogram. Det finns en oerhörd press frånparlamentarikerna i på mera substans i programmen från . Detta leder till att nya program kommer snabbt och atlkompletteringar snabbt görs av de program vi har Det nordiska samarbetet äralltså inte någonting som är ur modet. Tvärtom, del lever i liden, och detföljer med på de områden där de nordiska medborgarna har stort intresse av ettsamarbete. Socialdemokraterna i rådet bejakar de ansträngningar somgörs för all stärka utåt genom all anpassa olika regler och varukrav ivåra länder lill en god nordisk standard, sorn ibland kan vara rättesnöre ävenför EG och EFTA. Vi tror nämligen ihie att det nordiska samarbetet äronödigt eller mindre angelägel inför en ökad europeisk integration. Tvärtom fårvi ständigt signaler från andra delar av vår värld om intresse för vårt sättatt finna former för samarbete mellan suveräna stater senast har det kommitinviter från , och har inbjudit representanter att besöka Högsta och de norra delarna av Sovjetunionen.Nu har som också nämnde, presidium beslutat sändaen liten delegation till och de baltiska staterna, dock först sedan valhar hållits i de flesta av de baltiska staterna, så att det verkligen blirrepresentativa demokratier som vi skall diskutera gemensamma problem kringÖstersjön med. Detta har vi socialdemokrater sett som mycket viktigt. påstod att har trasslat till det för sig när man inte vill bjuda in de baltiskafolkfronterna. Men det är ju de svenska konservativa som har trasslat in sigoch hamnat i en ohållbar sits för atl få kortsiktiga poänger! De svenskakonservativa, och liberalerna med för den delen, har inget stöd för sina krav idetta sammanhang bland partivännernafrån och i . Här gäller del ett nordiskt samarbeteoch inte elt ensidigt svenskt krav. Jag skulle också vilja fråga de konservativa; Hur är detegentligen med intresset för det nordiska samarbetet? Del är först de senasteåren som vi har sett en hel del medlemsförslag från konservativt håll påmiljöområdet och andra viktiga områden, där de andra partierna har lagt framprogram myckel snabbt, . Vi hälsar dock med glädje del konservativaintresset för det nordiska samarbetet. Måtte det bara beslå. Jag hörde med intresse på berättelse om depunkter i det nordiska samarbetet där vi inte rikligt har nått fram och där viständigt måste kämpa, dessa mänga vardagliga, banala hinder som är kvar. Jaghåller med honom. Vi måste i se till atl sätta ökad press i en del avde frågor som är olösta, t.ex. , som skulle förslärka kommunikationernamellan och . Del gäller också frågan om att få ett bättresamarbete när det gäller sociallagstiftning i . Där finns betydligabrister. Det finns också områden där utvecklingen är myckelglädjande, t. ex. livsmedelsområdet. Där närmar vi oss nu helt gemensamma kravpå en mycket hög standard på livsmedel, både från hälsosynpunkt och frånkonsumenträtl-visesynpunkt. Jag hoppas all vi också skall kunna få EG all antadessa krav . Det har nämnts att vill begränsa denordiska institutionerna. Från socialdemokratiskt håll beklagar vi djupt attt.ex. Vi tycker alt det är viktigt alt vi i byggandet iNorden bevarar vår höga kvalitet och våra gemensamma värden i planeringen förett gott samhälle för människorna i . I många nordiska institutioner och samarbetsprojektarbetar eldsjälar vilkas glöd icke bör släckas genom snävt besparingsnit.Samarbetet kostar pengar men det ger också fördelar - gemensamma bestämmelseroch fördelade kostnader i gemensamma uppgifter Därför bör det ske en vidare bedömningän från enbart snäva besparingsynpunkter vid kontroll av de nordiskainstitutionerna. log upp frågan om direktval . Till svar på del vill jag säga alt erfarenheterna från EG-valenförskräcker. Det visar sig att myckel få personer deltar i valen. vill på något vis få till någon form avbelöningssystem för äldre politiker är en förfärligt överlägsen attitydfrån elt nytt parti i . Personligen kom jag in i Nordiska rådetefter i , och jag tror att det finns flera andra med liknandeerfarenhet. Låt oss inte på detta sätt försöka klassa ned det nordiskasamarbetet. Till slut vill jag gärna säga att jag tyckeralt vi svenskar med gott mod , som vi hoppas, kan resa tillsessionen i . Vi har klara bevis på att del nordiska samarbetet ökar.Vi har ett ökande antal förslag på viktiga områden från de nordiskaregeringarna . tror jag att vi skall behandla 13 ministerrådsförslagvid sessionen. Vi har många förslag från ledamöterna. I det utskott där jagsitter social- och miljöutskottet, är arbetsbördan så stor atl vi ständigtmåste ha extra sammanträden för alt klara av den. Det gäller det socialaområdet, och del gällermiljöområdel. Del nordiska samarbetet lever, och det lever gott. Jaghoppas att den svenska också i fortsättningen skall ha ett intresseför det samarbetet. Med delta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan, och jag vill gärna uttrycka min tacksamhet för atl det i är harblivit ett synnerligen omfattande betänkande frän utskottet. 40 () replik: Det är alldeles riktigt som , att intresset för att utveckla direkta förbindelser genom att inbjudagäster varierar mellan de olika länderna i . Det är säkert somGrethe säger tycker jag atl del är naturligt och enhederssak för att vara pådrivande i denna fråga. Jag tycker att det ärbeklagligt att är nöjd med att frågan om förbindelser och kontaktermed de baltiska länderna löses genom en resa till , även om det kansketyvärr inte är helt förvånande, mot bakgrund av socialdemokratins mångårigaagerande också i denna kammare när det gäller våra baltiska grannländer 41 () replik; säger att det innebär alt haen överlägsen attityd att för-eslå direktval till . Det är ettmedlemsförslag som väcktes för över elt är sedan och har legal för behandlingdär Delta förslag har också uppmärksammats ganska mycket, framför allt hosallmänheten, som ställt frågor kring förslaget och tyckt atl det är en myckelpositiv idé av den anledningen alt syns alldeles för litet, hörsalldeles för litet och därför att människor egentligen inte vet så mycket . Direktval år en väg att gå oavsett om förslaget kommer från ettnytt eller från ett gammalt parti. Det är ändå en idé som bör prövas och somman bör fundera kring. Vi behöver inte göra samma misstag som man har gjort påandra håll. Vi kan hitta andra former där man har förankring i parlamentet. Jag tror att allmänheten harintresse av att de nordiska frågorna kommer upp till behandling. AnL 42GRETHE () replik; Först skulle jag vilja säga lill MarianneSamuelsson att när jag talade om den överlägsna attityden gällde det intedirektval ulan uttalandet atl valet av ledamöter i tydligen äralt betrakta som en belöning till äldre politiker. Sådana uttalanden tycker jaginte är av något värde. vill jag säga atl visocialdemokrater är mycket intresserade av att få ett ökat samarbete med debaltiska staterna. Men är ett samarbetsorgan mellan suveränastater i . Om vi på något sätt skall ha ytterligare samarbete med andradelar av som inte tillhör , tycker vi att det också skall vara ettsamarbete med suveräna stater Därför hälsar vi med tillfredsställelse det ökadesamarbetet med sedan det varit val i de baltiska staterna och dessastater alltså fått folkvalda parlament. Vi vill oerhört gärna ha ett samarbete på olika sakområden,och jag kan tala om för atl som har ansvaret försommarens möte med social- och miljöutskottet - ett möte som var tänkt altförläggas till - försöker få mötet förlagt fill någon av de baltiskastaterna för att vi skall kunna studera de för och de baltiska staternagemensamma miljöprogrammen. Vi försitter inga chanser atl öka samarbetet medÖsteuropa, men vi tror att del arbetet bäst sker på olika samarbetsområden. Detär bäst att vi gör det i form av samarbete mellan och andragrupper av suveräna stater i vår omvärld. Det är precis så vi har gjort tidigare med ochmed EG. Vi har verkligen försökt att bredda samarbetet med EG och haft tätakontakter På samma sätt vill vi utveckla kontakterna med . Jag trorinte att man på detta sätt skall kunna påstå att vi har mindre intresse förÖsteuropa, men förslagen om folkfronterna var olyckliga. AnL 43 () replik; Det var väl snarare så atl jag undrade användes som ett belöningssystem, eftersom frågan har rönt sålitet intresse i de politiska partierna men så stort intresse utanför Hur man svarar måste väl också avspegla vad man tänker idessa frågor AnL 44YLVA (); Det nordiska samarbetet har både starka ochsvaga sidor Till de starka sidorna hör det som man lyckades uppnå redan under1950-och 60-talen när de stora grundläggande samarbetsavtalen kom till stånd omden nordiska passfriheten, om inrättande av , om den fria arbetsmarknadenetc. Det är lätt att glömma bort dessa framgångar trots alt de i vissafall går betydligt längre än de avtal som träffas inom EG och som kommer attgälla mellan EG-stalerna. Man måsle komma ihåg alt detta samarbete varit möjligt,trots att de nordiska staterna valt olika säkerhetspolitiska lösningar ochtrots att numera är medlem i EG. Den nordiska modellen kan därför sägas vara ett samarbetesom bygger pä del som är gemensamt men som också tolererar attländerna väljer olika vägar i andra avseenden. I den här meningen kan kanskedet nordiska samarbetet bli en förebild för de länder i som frigörsig från de kommunistiska banden och vill finna nya vägar för samarbete medVästeuropa. Liksom flera talare tror inte heller vi ifolkpartiet att samarbetet i skall ses som ett alternativ till ettsamarbete med och EG utan tvärtom som elt komplement och en viktigstyrka i de kontakter som vi inom Efta har med EG. Man påpekar ibland atl beslutsprocesseroch arbete präglas av att arbetet går långsamt. Då är det viktigt att kommaihåg atl vårt sätt att komma överens genom konsensus är en modell somuppenbarligen är av intresse för många andra delar av världen. Latinamerikassmå stater är intresserade av och vill studera det nordiska samarbetet.Beneluxländerna är ocksåintresserade av hur de nordiska länderna samarbetar Det nordiska samarbetet kanalltså ge modeller för andra små länders sätt atl arbeta. Det kan också stå sommodell för ett sätt atl tala sig samman som i andra delar av världen inte är såvanligt. Man skulle då kunna säga att en förändring av arbetet är viktig för en fortsättning av utvecklingen. Kanske behöverman i det sammanhanget också studera litet mer hur arbetet i EG går lill. Därbestämmer man nämligen i förväg ett mål och sätter upp en tidsplan för närmålet skall vara uppnått. I mindre utsträckning reglerar man detaljerna. Manlåter i stället vart och elt av länderna självt sköta sådana frågor undertiden. Ofta har man sedan en form av uppföljningskommitté eller en gemensamkommitté till vilken staterna kan vända sig då de får problem ianpassningsarbetet. I det fortsatta samarbetet i tycker vi ifolkpartiet atl det är viktigt atl koncentrera sig till några områden. Detviktigaste är kanske nordbors rättigheter har talat mycket vältaligtom denna fråga. Dock vill jag ge ytterligare exempel pä vilka problem som kanuppslå lill följd av de hinder som finns vid gränserna. För inte särskilt längesedan innebar det t.ex. att en konstutställning näst intill blev inställd.Först löste man problemet för en konstnär som skulle föra översina konstverk till utställningslokalen på andra sidan nationsgränsen ochmåste betala tull för sina alster Det är inte så vi vill all det nordiskasamarbetet skall fungera. Fri varuhandel är ett annat område som del är viktigt attfortsätta arbetet på och inte minst utbildning och forskning. Vi skall satsa påungdomarna som ju är de som skall föra samarbelslanken vidare. Vi har startatdet som har kallals för NORD-PLUS, som innebär att man till en del kan få genomförasin utbildning i ett annat nordiskt land och där lärare vid universitet ochhögskolor också kan ha utbyte. Del går emellertid långsamt. I en motion till på detta tema har jagföreslagit atl vi skulle förstärka NORD-PLUS-samarbetet. harsett mycket positivt på förslaget, och ministerrådet har givit flera positivareaktioner, bl.a. all antalet studenter som kan komma i fråga på delta områdeskall utökas. Men det viktigaste i detta sammanhang är att se till altdenna verksamhet blir känd bland ungdomar, och på den punkten finns delfortfarande brister i informationen. träffade jag ett antal ungdomar som varmedlemmar i en nordisk samarbetsorganisation. Av dem hade de danska dellagarnaalla fått information om , motsvarande studenlutbytesprogram inom EG.Alla visste vad detta rörde sig om, men väldigt få visste vad NORD-PLUS innebaroch hur man kunde utnyttja denna verksamhet. Inte heller de andra ungdomarnavar särskilt välinformerade. Det är naturligtvis viktigt all informationenförbättras så atl ungdomarna får kännedom om denna verksamhet. Vi har inte kommit särskilt långt på vägen när det gällerall erkänna varandras examina på olika områden. Här borde vi titta på hur mangör inom EG, bestämma och säga att till den tidpunkten skall allaexamina godkännas inom de länder som är aktuella. Fram till den tidpunkten fårman sedan göra de justeringar som anses nödvändiga för alt utländska examinaskall kunna godkännas i det egna landet eller för att det egna landets ex- aminaskall kunna godkännas i ett annat land. På detta sätt kan man få en snabbhet ihanteringen som jag tror vore till nytta. Trafik och miljö är andra områden, som också de har tagitsupp av . Jag tänker därför inte säga någol ytterligare i dettasammanhang. Detta hänger ju intimt samman med miljöfrågorna och behovet avgemensamma miljöbestämmelser i . Vi har faktiskt kommit en bra bit påvägen inom detta område genom den exlrasession som anordnade. Flera talare har tagit upp och vårt förhållandelill de baltiska staterna. Jag tycker kanske att vi här, i den svenskariksdagen, hade kunnat vara litet mer entusiastiska när del gäller de utvidgadekontakterna på detta område. har avstyrkt den motion frånfolkpartiledamöter där det föreslås alt vi inbjuder folkfronterna i Baltikumlill sessioner frånhänder sig frågan genom atthänvisa till atl ärendet behandlas i . Man borde enligt minmening kunna vara litet mer positiv när vi nu står inför det fantastiska somhänder i ett helt nytt . I detta sammanhang bör vi också kunna öppna programmeninom NORDPLUS och NORD-JOBB för ungdomar från de balfiska staterna. Jag vill yrka bifall till reservation 5, somtar upp just frågan om inbjudan till baltiska företrädare, och i övrigt tillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) 7 § Verksamheten inom Föredrogs utrikesutskottetsbelänkande /90;UU 10 Verksamheten inom (redog. 1989/90:12 ochskr 1989/90:29). AnL 45 (): Jag vill först yrka bifall till Per Gahrlons reservation. Mänskliga rättigheter i finns enligt min meningendast för likatän-kande. Del finns inga mänskliga rättigheter föropposifionella, för kommunister, för fackföreningsfolk och inte heller förkurderna. De steg som har tagits i detta sammahang, och även de steg som i dethär belänkandet tas i den riktning som vi inom miljöparfiet anser vara denrätta, är ganska små. Och de gäller inte alla. Vi vet att ett stort antal - jag tror atl det är 2 762,jag är inte exakt säker -journalister har fängslats och häktats i sedan1983. Många har släppts, men en hel del har utsatts för svår tortyr, och någrahar försvunnit. Några har också mördats genom tortyren. Det ärPEN-klubben somhar tagit fram dessa fakta. Sådana här häktningar och försvinnanden sker fortfarande. Man har i en viss möjlighet att skriva itidningarna, men säkerheten för journalisterna som skriver kan vara lika mednoll. Jag har här brev som har kommit från kurdiskagrupper Man påpekar i breven att förtrycket mot kurderna fortsätter. Så längeen så stor minoritet som den som utgörs av kurderna utsätts för trakasserier avden här arten, kan man inte tala om atl det finns mänskliga rättigheter Det rörsig nämligen om kanske 10 miljoner; jag har hört talet 15 miljoner nämnas, menvi kan hålla oss till 10 miljoner Minst var femte boende i är alltsåkurd. Vi menar atl i detta fall bör vidta åtgärder Deträcker inte med att observera utvecklingen, utan man bör vidta åtgärderomedelbart. Även i Turkiel håller man nu på att upprätta en zon utanmänniskor Den är och och ligger nära gränsen till och . I finns redan en sådan zon. Mananvänder sig här av tvångsför-flytlningar Den som vistas i detta område ärfågelfri. Honom har man rätt atl skjuta, rått att mörda. Tystnaden som råder när det gäller kurdernas situation ivärlden är förskräckande. Det är elt folk på 25 miljoner som förtrycks i allaländer där de bor. De har det faktiskt bäst i den sovjetiska delen. Viopponerar oss inte tillräckligt mot dessa förhållanden. Utrikesutskoltets betänkande hade enligt vårmening bra skrivningar när det gällde och . gick där ganskahårt ut mot dessa länders behandling av den kurdiska minoriteten. Utskottetsäger nu att det pågår en demokratiseringsprocess i , en process sominte skall störas.