prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — Bristen påförståelse för utbildarens krav visas också när det gäller utbildning avpersonal för brigadförbanden.Vi har ansett att det är naturligt att utbildningen,om utbildningsmålet inte nås med den nuvarande utbildningstiden på sju och enhalv månad, måste förlängas. När man följt den debatt som pågått sedan ÖB presenterade sitt förslagi FU 88 har det varit förvånande att iaktta den kantring debatten fått. ÖBframhävde i sitt förslag att målet var den framtida krigsorganisationen. Deförändringar som föreslogs var endast medel för att nå ett mål. Debatten harsedan nästan uteslutande handlat om medlen. Målet har tyckts ointressant förmånga debattörer De tycks helt blunda för den allvarUga situation som råderFör oss i är målet en balanserad armé fortfarande det viktiga. Föratt nå detta mål måste medel frigöras för att kunna genomförakvalitetsförstärkningar, differentiera utbildningstiderna men ocksåhöja planeringsramen, dvs. mer pengar Vi anser också att det utan nödvändigakvalitetsförbättringar inte är möjligt att inför personalen motiveraorganisatoriska förändringar av det slag som föreslås. Det förslag vi nu haratt ta ställning till uppfyller ej dessa krav, och jag yrkar därför avslag påregeringens förslag till ny arméorganisation och bifall till reservation 8. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. ARNEANDERSSON i () replik; Jag har självfallet inte någon större anledning att söka sak medKerstin och . Men påtalade i sin kraftfullainledning det ansvarslösa i att vi nu inte fattar beslut. Jag måste då säga attdet är ansvarslöst under en enda bestämd förutsättning, nämligen att vi underdet som återstår tills ett nytt brett försvarsbeslutskall fattas inte är beredda att betala vad vår arméorganisation kostar Vimoderater är beredda att betala vad vår arméorganisation kostar Då framstårinte det som säger som särskilt klokt. Mot den bakgrund som jagnyss berörde, att röstar både "för", "emot' och"avstår", finns det långt större anledning att fråga; Vad villfolkpartiet? KERSTINEKMAN (fp) replik: Det som i uttalar om att skaU göraförstärkningar som leder till att dagens situation av äranmärkningsvärt. Jag har inte sett några sådana förslag. vUlbehålla allt som det är utan att tillföra de pengar som skulle behövas för attförbättra den nuvarande organisationen så att standarden blir godtagbar Hurkan helt blunda för de brister som finns? Hur kan moderaternablunda för de rapporter som läggs fram om tomma mobiliseringsför- 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. Och hur kanmoderaterna sova gott när de vet att en svensk soldat om han ärtvungen att gå ut i krig för vårt land inte har tillräckligt med ammunition, enammunition som dessutom kanske inte har tillräcklig verkningsgrad? Hur kanmoderaterna hävda att vi inte skall göra något utan vänta tills nästaförsvarsbeslut när vi borde ha fattat detta beslut ? ARNEANDERSSON i () rephk; , varifrån kommer den större effektiviteten, och varifrånkommer ammunitionen om vi skulle fatta detta beslut? Försök inte attgripa något ur luften. Det måste föras en realpolitik när det gäller vårtförsvar INGVARKARLSSON i (c); Beträffande den lilla minidebatt som utspann sig mellan och kan jag bara tillägga att jag delar i stort i detta sammanhang. Idetta betänkande från försvarsutskottet skall nu ta ställning tillden största reduceringen i arméorganisationen . I1987 års försvarsbeslut anmäldes att bristerna i underlaget från armén varit såomfattande att den delen särskilt skulle utredas. Regeringen uppdrog till ÖBatt slutredovisa arméns långsiktiga utveckling.Resultatet blev den för många välbekanta försvarsmaktsutredningen 88 (FU 88),detta mycket omfattande material som i en oförändrad ekonomi visade på storaförändringar i arméns grundorganisation. Straxefter försvarsbeslutet konstaterade ÖB att det rådde obalans mellanuppgifter och resurser. Orsaken tvista de lärde om, men slutligen blevsyndabocken till felräkningarna planeringssystemet. Regeringenbeslutade , efter kritik från och , atttidigarelägga försvarsbeslut med försvarskommittétillsattes med direktiv att med förtur utreda frågor rörande arménsutbildningssystem och grundorganisation. Till grund för kommitténs övervägandeoch förslag låg till största delen FU 88-materialet. Försvarskommitténsbetänkande stämmer till överens med denproposition som ligger till grund för dagens utskottsbetänkande. betänkande reserverade sig ochmoderaternas representanter mot socialdemokraternas och vpk-smajoritetsförslag. Viansåg att betänkandet uppvisade en splittrad bild, att det var olyckligt när såbetydelsefulla frågor inte kunnat samla de stora partierna till en bredarelösning. Vidaretyckte vi att det var av stor vikt att regeringen, sedan remissinstansernasuppfattning inhämtats, tar initiativ till att åstadkomma en bredare politisklösning än den kommittén åstadkommit. Tyvärr kvarstår den splittrade bilden, och tyvärr blev det ingenremissomgång. Det är med detta som bakgrund som med allvar tar sigan denna för vårt land så viktiga fråga. Knappheten inom försvaretvisar sig inte enbart i alltmer nedsliten och för- Sedanlång tid har antalet repetitionsutbildningar minskat både i antal och längd. Enviss förbättring har dock skett detta budgetår Bristen på medel har reduceratantalet platser i försvarets grundutbildning. Vi har fått en s.k.värnpliktspuckel med ett växande antal unga värnpliktiga som väntar på att fåfullgöra sin grundutbildning. Förslaget om en försöksverksamhet med förkortadgrundutbildning för en grupp värnpliktiga har sin grund i brist på medel. Detär alltså inte baserat på förändringar i försvarets utbildningsbehov. Inomförsvaret finns också stora svårigheter när det gäller vakanser inombefälskåren. Särskilt allvarlig och negativ för totalförsvaret har dock osäkerhetenvarit. Står de försvarspolitiska målen kvar? Vilka resurser kommer försvaretatt tilldelas för att kunna uppfylla dessa mål? Kommer krigsorganisationen attbantas och i så fall hur? Detta är exempel på frågor som ställs tiU ossriksdagsledamöter när vi möter allmänhet och företrädare för försvaret. Centerpartietsförsvarspolitik är tydlig. Försvaret skall ha en sådan styrka och slagkraft attdet med rimlig säkerhet kan avskräcka en eventuell angripare. I det fallSverige ändå skulle angripas skall försvaret kunna slå tillbaka ett angrepp ochförsvara svenskt territorium. Försvaretär en angelägenhet för alla svenska medborgare. Vi slår därför vakt omprinciperna för ett folkförsvar baserat på allmän värnplikt. Vår politik utgårfrån de säkerhetspolitiska målen om alliansfrihet i fred syftande tillneutralitet i krig. Centerpartietsförsvarspolitik är därmed logisk och klar Utifrån säkerhetspolitiskabedömningar om den hotbild som föreligger skall krigsorganisationen bygga uppett effektivt och avskräckande defensivt försvar Inte sedan slut har det politiska läget förändratsså snabbt och genomgripande i . Den tidigare absoluta och givnablockbildningen mellan och har luckrats upp. Järnridån har -även i bokstavlig mening - raserats. 1merparten av de östeuropeiska länderna har vi bevittnat hur folkresningar påkort tid skapat helt nya förutsättningar för en demokratisering i en omfattningsom inte varit möjlig att förutse. De kommunistiska partiernas särställning somenda legala statsbärande parti har upphört i , , DDR ochBulgarien. Det polska folket har i allmänt val detroniserat det polskakommunistpartiet och uttalat sitt förtroende för Solidaritet. Kort sagt hardet tidigare statiska politiska läget i förändrats. Vilka långsiktigaefiekter denna förändring kan komma att få är det däremot inte möjligt attavgöra . Ingentorde kunna förneka att utvecklingen har förändrat detsäkerhetspolitiska läget för . Kommunismens sönderfall, planekonomiernassammanbrott i och den nu pågående demokratiseringsprocessen där harförändrat bilden. har terrorbalansen mellan stormakternasatts i fråga. finns det goda möjligheter till ett genombrott inedrustningsförhandlingarna på flera viktiga områden. Det gäller för såväl konventionellavapenstyrkor som kärnvapenförhandlingar Riskernaför en väpnad konflikt mellan stormakterna i vårt närområde har minskat.Däremot finns det tecken som tyder på att instabiliteten i - 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. främst då i -kan öka krisriskerna även för vårt land. 1 en artikel i den 9 december 1989påpekar också ÖB risker för att den ökande sociala oron i kan ledatill en flyktingvåg till . Andraorosmoln är helgens överläggningar i , som tyderpå stor oenighet i kommittén. Generalsekreterare ställning somledare för är inte oomstridd. Beroende på möjligheteratt stärka, eller åtminstone bevara, sitt nuvarande inflytande i Sovjetunionenkan läget snabbt förändras. Konservativa krafter kan komma att ta över Vi kan bara gissa oss till vad ett sådant övertagande kan leda till ursäkerhetssynpunkt för vårt land. Slutsatsenkan bara bli en; det finns just inte utrymme för någon nedrustning, meninte heller några bra argument för upprustning. Oftahörs tongångar om att omstruktureringen inom armén är nödvändig för att vässaeggen. Man kan stillsamt ställa frågan; Har hotbilden i väsentlig gradförändrats ? Svaret är självklart ett nej. Däremot ärosäkerheten stor vart det bär hän. Jagvill StäUa frågan till : Varför är det nödvändigt att vässa eggen nu när furan är på fall? Kan vi inte avstå från vässandet tills försvars kommittén lägger sitt slutbetänkande och vi fattar försvars beslut ? Fråncenterpartiets sida har vi kritiserat tågordningen i försvarskommitténsarbete. Att först besluta om grundorganisationen för att därefter skriva ettsäkerhetspolitiskt betänkande och som slutprodukt lägga fast krigsorganisationenmed antalet brigader är en bakvänd ordning. Det naturliga i detta sammanhanghade varit att utreda grund- och krigsorganisationen. Då hade vikunnat se vilken storlek och vilket innehåll brigadorganisationen fått ochanpassat grundorganisationen därefter Sammantaget anser att det nu inte finns sakliga skäl somstöder regeringens förslag till ändringar av arméns organisation. Nedläggningenav ett antal landskapsregementen kan påverka försvarsviljan negativt, vilket visärskilt påtalat i ett särskilt yttrande som är fogat tiU betänkandet.Försvaret är helt beroende av allmänhetens stöd för sin verksamhet. Vi kankonstatera att förutsättningarna för frivilligverksamheten kommer att försämrasi viktiga avseenden. Utskottethar i sitt betänkande avvisat vårt förslag att nu avslå propositionen i sinhelhet och anför att vissa frågor som behandlas i propositionen saknar sambandmed det i vår motion kritiserade utredningsarbetet. Utskottets majoritet har därmedmissuppfattat våra skäl för avslagsyrkandet. Vi vill markera den olust vikänner inför detta beslut. Den helt felaktiga ordningen på beslutsgången är enanledning. Förslagetom nedläggning av landskapsregementen är av principiell natur och intresserardärför en betydligt vidare krets än dem som är verksamma i försvaret. Trotsdetta har försvarskommitténs betänkande inte remissbehandlats. Från centernssida finner vi detta synnerUgen betänkligt. Förutomsynpunkter från försvarets olika grenar och myndigheter saknar vi den bedömningav förslagets effekter som berörda civila myndigheter har Detväl utvecklade remissförfarandet i vårt land är viktigt ur demokratisynpunkt.Det ger myndigheter, intresseorganisationer och enskilda med- borgare möjligheter attutifrån sina erfarenheter och kunskaper belysa effekterna av ett förslag. Avpropositionen framgår att regeringen medvetet valt att avstå frånremissförfarandet av tidsskäl. Utskottet avstår från att kommentera detta. Detär klokt, eftersom det fanns tid för en kort remissomgång från det attförsvarskommittén presenterade sitt betänkande till tidig höst. Jag yrkar således bifalltill reservation nr 1 i betänkandet. Omriksdagen avslår yrkande i reservation nr 1, kommer attta ställning till detaljförslagen i enlighet med vad partiet redovisat i dereservationer som fogats till utskottsbetänkandet. Försvarskommitténhar hitintills, liksom utskottet, framhärdat att dub-belbrigadsregementen är enbra lösning. Vi har den uppfattningen att ett regemente, en brigad är en vidaöverlägsen organisation. Erfarenheterna från de tidigare tvåbrigadsregementenatalar för detta. 1 dagsläget vet vi inte hur många brigader som faller ut islutbetänkandet - möjligen siktar socialdemokraterna på ett mindre antalbrigader än . Vår uppfattning är att om hela landet skall försvaras såbehövs det antal som ÖB har angett, således 21. Regeringens förslag innebär en genomgripande förändring av arménsorganisation. Ett flertal landskapsregementen föreslås bli nedlagda. Ett antalenheter skall samlokaliseras. Som jag inledningsvis berört anser vi detutomordentligt olyckligt att , i det osäkra läge vi befinner oss i, begränsahandlingsmöjligheterna för försvaret. Det är därför rimligt att avvakta med ettbeslut i denna fråga. Omriksdagen följer utskottet innebär det ett avsteg från principerna omlandskapsregementen och om enbrigadproducerande regementen. Riksdagenmedverkar då - utan att ha underlag för detta - till en övergång från enregionalt spridd arrnéorganisation till en koncentration till storregementen. Enspridd arméorganisation med bevarade landskapsregementen är viktig av fleraskäl. Fördet första medger en sådan försvarsstruktur ett fullgott försvar ialla delar av landet. För det andra medger ett bevarande av nuvarandelandskapsregementen att huvudprincipen inom arméorganisationen medenbrigadsproducerande regementen kan upprätthållas. För det tredje är endecentraliserad arméorganisation av vital betydelse när det gäller att upprätthållakontakterna mellan det civila samhället och totalförsvaret. Samarbetet mellanförsvarets olika grenar underlättas även i en sådan organisation. Möjligheternaatt rekrytera personal till armén kräver en decentraliserad grundorganisation.Åven av detta skäl bör landskapsregementena bevaras. Merkostnadernaför att bevara de tre landskapsregementena har beräknats till ca 120 milj. krper år Merkostnaderna vid en nedläggning - i form av flyttkostnader förpersonal, materiel, krav på nyinvesteringar i närtid vid bl.a. detvåbrigadsproducerande regementena, ökade personalavgångar, vilket medför kravpå ökad nyutbildning av befäl, och ökade resekostnader för värnpliktiga - ärunderskattade. Det finns ingen klar ekonomisk redovisning av sådana kostnaderDäremot tycks det nu vara klarlagt att de totala försvarskostnaderna kan kommaatt öka på grund av nedläggningarna. kan vi ävenförlora handlingsfriheten. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. Enligtcenterns uppfattning är det viktigt att landskapsregementena 13 i , 111 iVäxjö och 117 i bevaras. Om infanteribrigadens skyttebataljoner utbildas videnbri-gadsregementen möjliggörs en kortare förbandsomsättning. En kort omsättningstidgör det möjligt att ta vara på de kunskaper som de värnpliktiga får i singrundutbildning på ett effektivare sätt än vad ett system med längre förbandsomsättningstidermedger. De värnpliktiga kommer att vara förhållandevis nyutbildade under sinplacering i krigsförbanden. Medelåldern i förbanden blir lägre. Kortförbandsomsättningstid gör också att det blir möjligt att omplacera devärnpliktiga till andra delar av försvaret tidigare än som är fallet. Detkan leda till en föryngring av civilförsvaret - något som utskotteteftersträvar - men även till att territorialförsvaret kan föryngras. Närdet gäller skillnader i kostnadsbilden mellan kort och lång förbandsomsättningstidråder det stor osäkerhet. Olika ekonomiska beräkningar visar på storaskillnader Det är viktigt att belysa de totala effekterna av en förkortning avförbandsomsättningstiden. Merkostnaden för ett sådant system måste vägas motde effektivitetsvinster som detta ger Vi i har begärt attförsvarskommittén skall få i uppdrag att göra en sådan totalbedömning. Ettsådant arbete är fullt möjligt att genomföra inom ramen för försvarskommitténsnuvarande tidsplan. En fråga som försvarskommittén utredde var frågan om lokaliseringen avden nya militärområdesstaben med förvaltningar Överbefälhavaren förordade viddetta tillfälle en uppdelning som innebar att staben skulle vara i Strängnäsoch förvahningarna i . ÖB ansåg således att en samlokalisering inte varnödvändig. Eftermånga och långa diskussioner i försvarskommittén enades majoriteten till slutom en samlokalisering till . Denna ståndpunkt intar även utskottet.Utskottet gör bedömningen att det på lång sikt torde vara den bästa lösningen. Sombekant försvinner Bergslagens militärområde, som har sina ledningsdelar iKarlstad. Vii anser att det finns fördelar med en delad organisation. I valetmellan och talar bl.a. regionalpolitiska skäl för . Ocksåur operativ synpunkt finns det fördelar med den mer tillbakadragna grupperingsom erbjuder Vidare finns det klara fördelar med att välja Karlstadgenom att man då kan bygga vidare på en redan etableradförvaltningsorganisation i stället för att behöva bygga upp en ny. yrkar jag bifall till reservationerna 3, 4, 6, 9, 10, 12,14,16, 17, 21 och 25. (vpk); Det är inte särskilt ofta som vi behandlar frågor här i kammaren somhar förberetts som denna, som har rönt ett så stort intressefrån allmänhetens sida och som påverkar så relativt många människor på fleraorter i - såväl anställda som befolkningen i stort. Alla har visat ettstort engagemang. Av dagens talarlistaframgår att det finns 31 anmälda talare. På åhörarläktaren - som visserligen inte är fullsatt - finns det redandenna tidiga timme personer som kommer från orter där de förband finns somberörs av denna diskussion om huruvida förbanden skall läggas ned eller inte. Det är inte underligt att frågan röner ett stort intresse.För det första är den rent allmänt en viktig fråga. För det andra handlar detom mycket pengar Men det handlar också om känslor I den meningen har dennafråga - med all respekt för den som kan ta illa upp - likheter med en annanfråga som vi diskuterade och som också rönte stort intresse.Jag tänker då på frågan om älgjakten. Då fick man ett intryck av att den fråganvar decenniets viktigaste politiska fråga. Över 200 000 människor har skrivit på listor för att visaatt man vill bevara förbanden i , och . Naturligtvis ärdet ett uttryck för en folkmening. Det vore löjligt att påstå någonting annat.Men det är också ett uttryck för en skicklig marknadsföring och för det faktumatt organisationer förmår att få i gång en rörelse. Detta avgörande, liksom varje annat politiskt avgörande,innebär att intressekonflikter uppstår Men det är en uppgift för den politiskabeslutsapparaten att lösa sådana konflikter Mycket ofta innebär det dock attvissa inte får sina intressen tillgodosedda. Vi i vpk stöder i huvudsak propositionen. Jag återkommersenare till de avsnitt som vi ser annorlunda på. Rent allmänt menar vi att den militära andelen avtotalförsvaret bör minska. Den självklara utgångspunkten är då följande frågor;Hur använder vi våra resurser? Vilka länkar i totalförsvarskedjan är desvagaste? År det de militära delarna eller finns det också andra delar varssvaghet hotar vår överlevnad och handlingsfrihet? brukar tala om det sårbara samhället, och det ärnaturligtvis det konkreta uttrycket i detta sammanhang. Om t.ex. en man med enälgstudsare på en transformatorstation i kan störa stora delar av detsvenska elsystemet och den svenska eldistributionen utan att detta kan mötasmed medel som samhället disponerar över, är det självfallet ett uttryck för enobalans. Överlevnaden och handlingsfriheten för svenskt vidkommandehotas, men bara till en del, av militära skäl. 1 är det få sompåstår att de militära hoten mot är de väsentligaste eller ens kan väntasbli det . Mänsklighetens överlevnadsproblem rör helt andra saker. Miljöfrågorna, hoten när det gäller försörjningen avvärldens människor och det ökade befolkningstrycket i andra delar av vår världkan vara en grogrund för våld och ofrihet och därmed för hot om militäramedel. Det är de delarna som vi måste analysera när vi granskar Sverigesförsvar, den militära delen. Vi i vpk vill att ansluter sig till de krafterbåde inom landet och i omvärlden som verkar för avspänning och nedrustning. Idet stycket vill jag naturligtvis ge i rätt. Han sadenämligen i sitt inledningsanförande att den föreslagna lösningen naturligtvismedger en handlingsfrihet i egentlig mening. Det är en handlingsfrihet attutbilda 21 brigader Jag inbillar mig icke att för sin överlevnad ochhandlingsfrihet Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m.m. 1989/90:46 14 december1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. behöver 21 brigader Enlösning med en handhngsfrihet värd namnet, innebär också att man kan gå i enriktning som i icke önskar Regeringensutgångspunkt är att rationalisera inom armén, och i det stycket har vpknaturligtvis inga invändningar Att rationalisera är till sin definition någotpositivt; att man gör något förnuftigare är det ingen som motsätter sig. Viskall alltså ha en utbildningsorganisation som ger oss möjlighet att utbildaett visst antal förband. Jag inbillar mig och partiet menar att vi har denhandlingsfriheten och får den kapaciteten med den föreslagna lösningen - medråge. 1 varje rimlig framtidsbedömning är den militära andelen av svenskt totalförsvarfullt tillräcklig och bör minska. Såvill jag säga några ord om vpk-s reservationer Förslaget om förkortadgrundutbildning har mött en del debatt, i den meningen att spännvidden ivärnpliktssystemet tenderar att bli uttänjt till bristningsgränsen. Det förslagsom kom om två och en halv månaders utbildning är ett uttryckför detta. Den föreslagna kortaste utbildningen och dennuvarande längsta i utbildningssystemet gör det naturligtvissvårt för samhället att kompensera dem som går den längre utbildningen. Detinnebär också spänningar i systemet, i den meningen att det naturUgtvis är desom är mest positiva till det militära försvaret som kommer att genomgå delängre utbUdningarna. Därmed blir det också en spridning och differentieringinom systemet, där korttidsutbildade riskerar att vara försvarsnegativa. Dethär är så pass allvarhgt att man bör titta på denna fråga extra noga. Vpk villatt ett parlamentariskt organ inrättas som enbart har till uppgift att granskadenna fråga, dels vilken utbildningseffekt femmånadersutbild-ningen får, delsvilka effekter det har socialt och för försvarsviljan när det gäller de övrigaområdena. Jagutgår från att försöken med femmånadersutbildning kommer att förlängas. Förmin del har jag ingenting emot att det blir en permanent lösning. skall vara det organ som skall utvärdera detta faller på sinegen orimlighet. För det första är försvarskommitténs arbete avslutat om ettär, och försöken kommer väl att fortgå då. För det andra är försvarskommitténsällsynt illa ägnad att ta sig an denna uppgift. Man kan inte påstå att vi harlegat på latsidan som vi har verkat i kommittén. Jag hade ingenaning om, när jag kom att tillhöra detta organ, att det skuUe ta så pass myckettid. Jag föreställer mig inte för att det kommer att bli mergott om tid . När vi sitter med facit i handtror jag att jag kommer att kunna säga att vi icke har ägnat uppföljningen avförsöken med förkortad grundutbildning tillräckligt intresse. Förläggningenav olika myndigheter har vi i vpk också en del synpunkter på, bl.a.militärområdesstaben i Mellersta militärområdet, som bör vara i . Denbör också vara samlokaliserad med militärområdesförvaltningarnasledningsenheter Det innebär att en delning inte är särdeles lämp-Ug, utifrån deförhållanden som man har att arbeta i praktiskt. Det finns goda skäl som talarför . Vi kan inte i varje lägedär vi diskuterar att decentralisera och utlokalisera