prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Menar BirtheSörestedt all kriminalvården funger så som del var länkl i beslutet frän 1973?Delar inte uppfattningen att narkotikan i samhället och påanstalterna har gjort del omöjligt atl bedriva arbetet så som det var tänkt?När så många återfaller till all begå brott kan kriminalvården rimligen inteanses fungera tillfredsställande! Del är så viktigt alt den gör det. all delinte är nog med internt översynsarbete. Det är mål och medel som vi måstediskutera. Jag är rädd all del är en ren presligesak från socialdemokraternaalt säga nej till en utvärdering. Inte minsl måste personalen känna sigfrustrerad när målen är sä högt salta av oss här i de inte rimligenkan nås i verkligheten och att del inom kriminalvården sprider sig enuppgiveisens anda. När del gäller de narkolikafria anstalterna görs en heldel. Det planeras all göras ännu mer Men narkotika på anstalterna är ell stortproblem alt drastiska åtgärder måste sällas in. Tycker inte del är rimligt atl de narkolikafria intagna inte skall behöva komina ikontakt med narkotika på anstalterna, atl missbrukarna som finns där inteskall få tillgång till narkotika när de sitter där och atl det inte skall kunnabedrivas handel på anstalterna? Det är självklart att Birihe Sörestedt anseralt sä inte skall vara fallet. År ni socialdemokrater beredda att salsa på en äktadifferentiering? Del finns lokalanstaller i närheten av storstäderna. Men närdifferentieringen kommer i konflikt med närhetsprincipen, är ni då villiga altlåta närhetsprincipen väga tyngre? Del är vi, för att man skall kunna snörpaåt narkotikan på anstalterna. Är ni beredda alt tumma på integritetsprincipenför att komma ät narkotikan på anstalterna? Del är tvä konkreta frågor. Manmåste tyvärr kanske uppge de tvä mycket vikliga principerna,integriletsprincipen och närhetsprincipen, för alt komma ål narkotikan påanstalterna. AnL 8 (vpk) replik: är ledsen över att vpk inte ärmed på reservation 1. Del beror på all vi tycker alt det inte är brist påutvärderingar. Det finns däremot en brist när del gäller alt dra rikligaslutsatser av de utvärderingar som görs, alt planera och genomföraförändringar som utredningarna har pekat på måste göras. Del sägs i reservationen, vilkel även Birihe Sörestedt togupp. att en översyn måste göras därför all de ursprungliga målen enligtreservanterna inte kan ses som realisliska. Del handlar inte om den typav utvärdering som redogjorde för i talarstolen. Vi i vpk anser atl målen är realistiska men atl medlenmåste förändras. Konlraklsvården som en strukturerad behandlingsform är vad viefterlyser. Det som händer är alt en dömd kanske får litetsexualundervisning, medan en annan inte får någonting i behandlingsväg.Personalen kanske skall få utbildning nu eller nästa är En tredje person kanskekan få ett vårdprogram. Vi anser atl det finns tillräckligt med kunskaper förall nu ularbeta och upprätta vårdprogram som kan användas för alla som döms fördessa brott. När del gäller frivården, blir del inga nya idéer ulan nyamedel. Frivården skulle bl.a. behöva medel för alt utveckla samarbetet medandra vårdområden. Det är mycket angeläget . Inom frivården finns detockså många andra intressanta projeklallernativ som man skulle kunna utvecklaoch göra någonting av, men med den resurssnålhel som drabbar frivården, trotsatl del är den vägen som vi säger oss vilja gå för alt hitta alternativen, blirdet inga nya pengar och därmed inga nya idéer 9INGBRITT IRHAMMAR (c) replik: Närdet gäller frågan om att få lill ståndnarkotikafria fängelser och avdelningar förvånades Birihe Sörestedt över attjag var förvånad över att det inte hade utarbetats lokala åtgärdsprogram motnarkotikan. vet jag all det har utarbetats sådana program på många håll, menjag sade detta därför att jag har läst innantill i majoritetsskrivningen ibetänkandet. Jag skulle vilja göra uppmärksam på delallvarliga som slår där längst ned på s. 11; "Den tidigare nämnda översynen av kriminalvårdensinnehåll och verksamhetsformer som bedrivs inom har bl.a.resulterat i elt uppdrag till beträffande lokalahandlingsplaner vid kriminalvårdsanstalterna. Strävan bör enligt uppdraget varaall varje anstalt utformar mål och metoder anpassade till anstaltens särskildaförutsättningar bl.a i fråga om klientel och andra lokala förutsättningar." Och kommer det; "Pä anstalter med en hög andelnarkotikamissbrukare bör inriktningen vara all lokala handlingsplaner molnarkotika upprättas och genomförs. I ell första skede bör de slutnalokalanstalterna i storstadsregionerna prioriteras. Samverkansformerna mellananstalten och narkomanvård bör. enligt uppdraget, ägnassärskild uppmärksamhet när handlingsplanerna utarbetas. Uppdraget skallredovisas genom delrapporter samt slutligt ." Detta iir vad majoriteten säger om lokala handlingsplanerför att komina till rätta med narkotika på anstalterna. Del är på grund avdetta som vi i reagerar Vi har alltså motionerat år omdetta, och så får vi läsa alt handlingsplaner nu skall upprättas på i förstahand slutna lokalanstaller. Vi anser alt det är allvarligt att det sker såsent. Jag vet, som sagl var att det finns anstalter som redan har jobbat meddetta. Jag vill haka på det säger och fråga; Måsteman inte sälla vissa principer åt sidan för att komma till rätta mednarkotikan? Måsle inte närhetsprincipen och integriletsprincipen få ge vikatills man kominer till rätta med detta? Del är bl.a bakgrunden till kraven ifråga om kriminalvärdsreformen. Jag vill också fråga när halvtidsfrigivningen kommer altavskaffas och om det kommer atl innebära alt straffsatserna för egendomsbrottensänks. Prol.1989/90:95 Anf. 10 () replik; 28 mars1990 Herr talman! Inte oväntat komsocialdemokraternas företrädare Sörestedtatt i stort sett upprepa vad som står i betänkandetexten. " '* hade varit myckel roligt om vi hadefått vela litet mera. t.ex. om när halvtids- " " i / (£/ frigivningen äntligen skallförsvinna som styrande medel i kriminalvården. Når är deltänkt att det förslaget kominer, och hur kommer alternativen att Då följer frågan; Är det verkligen meningen all det inteskall bli några längre strafflider i fängelser för dem som har dömts lillsådana? Är det t.ex. meningen alt den som har fåll en påföljd på två årsfängelse skall släppas efter halva strafftiden, men föras över lill annanpåföljd? 1 så fall är nästa fråga; År det samhällstjänsten somskall utvidgas? Vi vet att del i den verksamheten inte passar med brottslingarsom har gjort sig skyldiga lill våld och liknande handlingar. Det finns ingenrim och reson i detta. Jag tar upp den frågan som ett exempel på hur svävande densocialdemokratiska kriminalvårdspolitiken är och hur lång lid som förflyterutan att någonting händer Narkotikan på anstalterna har varit ettriksdagsärende . men det hände inte särskilt myckelunder följande är. Även om det gjorts vissa ansträngningar, är det tydligt altdet inte hänt någonting efler 1982. Del finns många inom kriminalvården som vet hur man kommerlill rätta med narkotikan. Det är i första hand atl stoppa införandel, och detkan man göra genom alt placera ut narkolikahundar Det är inte många gram som kanpassera förbi en narkotikahund. Men av någon anledning anser kriminalvårdsstyrelsenalt det finns tillräckligt många narkolikahundar. Jag kommer att närmare tareda på det rätta förhållandet, och det har tills vidare föranlett elt särskiltyttrande frän oss moderater till delta belänkande, med anledning av en motionav Hans Nyhage. Jag hoppas att jag får tillfälle till ytterligare enreplik, herr talman, och då skall jag komma lill frågan om det skall behövasfler fängelser. Jag anser sammanfatlningsvis att - och upprepar jag vad jagsade i mitt första inliigg-det skulle vara orimligt om bristen påfängelseplatser blev styrande för straffpåföljden. Självfallel är delnödvändigt med hårda straff mol framför alll narkotikabrotlslingar. Livstidskall inte vara en domstol främmande. II KENTLUNDGREN (mp) replik; Jag skulle vilja fråga Birihe Sörestedt: Hardet socialdemokratiska samhället stått stilla ? Närman lyssnar på valtal får man uppfattningen atl det har variten oerhört positiv ulveckling. Men del finns alllid en baksida på medaljen, ochjag förutsätter att del åven har varit en negativ utveckling. Jag anser atlbl.a. kriminalvården finns på den negativa sidan i samhället, och därförbehövs del en ordentlig parlamentrisk helhetsuiredning. Jag vill också vända mig lill . det harvarit så många små utredningar inom kriminalvården atl man snart inte serskogen för bara träd. Men helhetsgreppet saknas. Atl utvärdera är aldrigfarligt. tionbaserad på ett resultat tar man separat ställning lill. Att inte våga utvärderaär att gömma sig för sanningen. säger att frivården prioriteras. Jagnämnde förut lönesidan, där man har gjort satsningar pä domarna på grund avrekryteringsproblem. Del är nog dags atl göra samma sak för frivårdenspersonal. Del är ju ett statligt verk som förhandlar. Villkoren behöverförbättras, då belastningen är för hög och folk inte orkar med. Birihe Sörestedt säger atl hon inte har hört talas om allkonlraklsvård inte har kunnat verkställas. det beror pä om den över huvudlaget har påbörjats. Utskottet uppvaktades av föreningen . och de hade en helt annan uppfallning ån denBirthe Söresledl redovisar. Ja, del finns kurser i sex och samlevnad, och del händermycket positiva saker inne på kriminalvårdsanslalterna, som jag sade förut. Detär oftast fråga om projekt, men när projekten lyckas och skall permanentas gesdel inga resurser. Den personal som står för det lyckade projektet kan i regelinte få någon anställning. Därför blir det ett lappverk av alltihop. AnL 12 () replik; Jag kan inte hålla med om atlpersonalen är uppgiven. Jag tycker i ställel att den personal jag möter ärengagerad och vill förbättra verksamheten på anstalterna och inom frivården.Det pågår ell arbete för atl ta till vara personalens resurser på ett bättresätt. Jag vill siiga till atl det stycke somhon läste upp går ul på att regeringen har begärt alt få in redovisningar avhandlingsplaner. Varje anstalt har naturligtvis under elt flertal år utarbetatålgärdsprogram, åtgärdspaket och ålgärdsförslag som handlar om hur man skallkomma lill rätta med narkotikan på just den anstalten. Det var del jag menade attIngbritt Irhammar inte hade upptäckt . Alt dömda inte skall behöva sitta på anstalter där delfinns narkotika måste vara målet. Det har vi också sagt tidigare. Delta ärockså utgångspunkten i del arbete som pågår. Det är viktigt all man kan differentierade intagna, naturiigtvis också utifrån andra utgångspunkter än narkotikaproblemen. Vi har flera lokalanstalter i regionerna. Man kan diskutera om den ena eller den andra anstaltenligger nära eller om man bortser frän denna synpunkl. Jag tror att vi hade denfrågan uppe senast vi diskuterade kriminalvårdsfrågorna. inrättar mannarkotikafria avdelningar på vissa lokalanstaller, medan.andra avdelningar tarhand om dem som inte vill ta itu med sitt missbruk. Anstalter inrättas dels fördem som har alkoholproblem, dels för dem som har narkotikaproblem. Man arbetaroch planerar alltså vidare på denna differentiering, vilket är precis det somreservanterna tar upp i reservationen. Det är på gång. Berilh , del är viktigt att frivårdens uppgift kanfullgöras. Det är möjligt om man har elt gott samarbete med övriga myndigheter.De klienter som finns inom kriminalvården är ofta socialt missanpassade. Andramyndigheler och organ behöver också bidra lill återanpassningen. 1989/90:95 28 mars1990 sä viktigtatl normaliseringsprincipen gäller, atl klienterna har samma rätt som andramedborgare lill service och omsorg i samhället. AnL 13 () replik: Jag är mycket förvånad över atl BiriheSöresledl, trots att jag läste högt innantill, inte själv kan konstalera vaddet faktiskt slår i utskottsbetänkandet. Där står inte att någonting skall utvärderas,där står: "På anstalter med en hög andel narkotikamissbrukare börinriktningen vara att lokala handlingsplaner mol narkotika" - lyssna nu -"upprättas och genomförs." Detta skall redovisas 1991. Det är somsagl tråkigt atl socialdemokraterna inte uppfattar vad de själva påtalar ibetänkandet. Jag fick inget svar på frågan om halvtidsfrigivningen. Närkommer förslaget, och kommer det all innebära alt man från regeringens sidakommer alt ge presumtiva brottslingar budskapet atl det inte är så allvarligtatl begå egendomsbrott längre? Vi länker sänka straffskalorna. Kan vi få eltbesked om detta? Den här debatten försiggår ute i samhället och människorundrar vart vi är på väg. Till frågan om hur personalen känner sig. Del kan vi interiktigt vela. Vi upptäcker att en stor del av personalen gör ett fantastisktfint arbete under mycket svåra förhållanden, på olika håll inom anstalterna ochinom frivården. Men vi får vittnesmål, som har redovisats här tidigare, om attpersonal säger atl nu orkar vi snarl inte mer. De kommer t.ex. från frivårdenoch lalar om att nu slutar personal hos oss, personal som har jobbat ,. De orkar inte längre. Belastningen på den personal som är kvar blirännu större. Då talar om att de gör ett viktigt ideelltarbete. Ja, del gör de. Men man kan inte leva på att tro atl de bara skallutföra ideellt arbete. De behöver ha ett rejält stöd, ekonomiskt såväl somannat, för att fortsätta della arbete. Därför behövs del resurser även tillfrivården, och det har vi motionerat om. Visserligen har vi från vårsida baraanslagit fem miljoner Jag säger bara. för del skulle behövas mycket mer. Mendet är i alla fall en bil på väg. Några ord vill jag säga om samhällstjänsten. År inteBirihe Sörestedt rädd att målet för införandel av samhällstjänst kommer attförfelas, i och med att man inte kommer alt kunna nå de unga lagöverträdarna sålänge fängelse måste vara alternativet. AnL 14LARS () replik; I mitt första inlägg sade jag att trots atlkriminalvårdspersonalen oftast gör ett mycket gott arbete misslyckas de och dekommer all misslyckas med alltför många, för ålerfallsprocenten är förfärandehög. Del leder lill en frustrerande inslällning hos många av dem. Det är mittintryck efler de besök jag har gjort ute på anstalter. Personalen upplever alldet är för stort glapp mellan de mål som angavs i den reform vi antog här iriksdagen en gång och de medel som står lill förfogande samt de resultat somär möjliga atl nå. Det är för mycket att gå med nyckelknippan och låsa in, ochdet är för litet tid atl bedriva den vård som var tanken bakom reformen en gångi liden. För övrigtvill vi av två skäl ha den nya påföljden samhällstjänst utsträckt Dels tror vi på samhällstjänsten, som ni socialdemokrater efter myckeltjat äntligen gick med på, dels skall den gälla över hela landet diirför attdet är en rättssats atl lika brott skall följas av lika straff. Del handlaralltså om lika behandling. 15 () replik; När man lyssnar lill socialdemokraternasföreträdare då hon lalar om narkotikan på anstalterna, får man ett bestämtintryck av atl ni totalt har gell upp kampen mot narkotika som sådan ikriminalvården. Lösningen skulle alltså enbarl ligga i en differentiering. Desom är benägna att slälla upp för alt bli av med narkotikamissbruket har sinaspecialavdelningar Målsättningen måste rimligen vara atl stoppa knarket, intebara i samhället i stort ulan också inne på anstalterna. Får jag fråga BirtheSöresledl eller annan företrädare för den socialdemokratiska gruppen ijustilieulskotlet: Har ni den uppfattningen att det inte går atl bli av mednarkotikan på anstalterna, har ni de facto gett upp detta? I så fall är mittsvar; Detta är oansvarigt. Kampen måste intensifieras. Del går atl stoppanarkotikan i stort sett. Sedan vill jag erinra om Birihe Sörestedls fråga till deandra borgerliga partierna beträffande en förlängning av strafftiden. Härframställdes de moderata kraven pä längre strafftider för narkotikabrott somett hot. I själva verket skall väl det vara någonting alt be om, för atl viockså den vägen skall kunna stoppa narkotikan. Del är min uppfattning, och dendelas säkert av väljarna i moderata samlingspartiet, att de som hanterarnarkotika av olika slag, de som säljer den, de som smugglar in den osv., ärmarodörer i samhället. De förstör tiotusentals unga människors liv varje årDet är en fruktansvärd verksamhet som de bedriver. När det inte går att fåbukt med detta med de medel som varit tillgängliga, måste vi väl ändåanvända oss av så långa strafftider all de som hanterar narkotika i många fallbokstavligen blir inlåsta och därmed förhindrade alt fortsätta dennaverksamhet. Del finns också en del annat som hartagit upp och som jag gärna skulle vilja gä in på i repliker Men här har delsIngbritt Irhammar, dels redan gått i svaromål. Bl.a. gäller del denförsta reservationen. Tillåt mig fråga Birihe Sörestedt; Vad skulle det varaför fel i all man också omprövar själva målsättningen i delkriminalvårdsprogram som lill stor del har visat sig misslyckat? Varför skalldel bara vara medlen som prövas? Skall man så definitivt sticka huvudet isanden - eller in i en anstalt, om uttrycket tillåts - att man inte med nyafriska ögon skall kunna se också på det faktum all myckel i målet kan länkasbehöva förbättras. Under detta anförande överlogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 1989/90:95 28 mars1990 16BERITH (vpk) replik; För all få till stånd ett samarbetsprojektmed andra organisationer , behövs personal och medel. På sammasäll är del inom andra verksamhetsområden där man skall startasamarbetsprojekt. Ytterst handlar del om all komma borl från framlidsvyn avfler fängelser och längre fängelsestraff, eflersom vi vet att fängelsestraffhar enbart negativa verkningarför invidividen och i förlängningen även för samhället. Del är ingen lösning päproblemet brottslighet alt sträva efter längre fängelsestraff och flerfängelser. Därför måste vi verkligen på allvar satsa på frivårdsalternaliv ochandra alternativ i stället för fängelsestraff. 17 () replik; Jag blev lilel fundersam när jag senastlyssnade lill . Jag fick ingel svar på mina frågor, vilkel jaginte heller hade räknat med i denna sväng. Med risk för alt ge henne sistaordet tar jag ändå chansen all säga elt par saker. Jag anser i likhet med att uppgivenhelenlycks vara total när det gäller atl komma till rätta med narkotikaproblemet pävåra anstalter Jag lycker dessutom all uppgivenheten verkar vara total vadgäller hela kriminalvården. Skall vi inom överskådlig lid ersätta förvaringmed kriminalvård, Birihe Söresledl? 1 somras talade jag med en fånge på Härlandaanslalten ochfrågade honom vad som var positivt inom kriminalvården. Del finns en delpositivt att säga om kriminalvården, och det pågår, som jag sade, en delprojekt. Finns del inte mer positivt atl säga om kriminalvården, frågade jagalltså, och den behandling som förekommer där? Han svarade mig; Jo, del ärklarl, vi har ju . Roligt nog gick det ell TV-program omÖsteråker som jag var på . Den intagne berättadeatl han hade varit på Kravet där, sade han, är att man alltid skallle när men ser en TV-kamera, för det är TV-bilder därifrån som kriminalvårdenvisar upp i alla sammanhang. Men på de andra anstalterna är det bedrövligt,ansåg han. Jag fick inte heller något svar på min fråga om frivården.Jag vill höra socialdemokraterna uttala atl frivården skall prioriterasordentligt så atl trycket på fängelserna kan minska. De som behöver den typ avbehandling som konlraklsvård, dvs. frivård, kan ge skall inte sitta ifängelse. Frivården behöver för alt ta alla de kontakter i samhället sombehövs för att åstadkomma konlraklsvård och samhällsvård. Om trycket på deindivider som skall arbeta med detta ligger på en alltför hög nivå, då lyckasde inte. Det medför att kontraktsvården och samhällstjänsten inte verkställs.Satsar vi inte på frivården går hela vårt kriminalvårdsprogram ål skogen. AnL 18BIRTHE SÖRESTEDT (s) replik; Jag delar inte alls . Vi förenligt min mening en narkolikapolitik som går ul på attverkligen komma åt narkotikaproblemen inom kriminalvården och i samhället.Göthe lycks inte ha följt den tidigare debatten om hur olika insatsermot narkotikaproblemen har byggts ut inom kriminalvården. Det har handlat omdels motivationsarbete för alt få de intagna atl la itu med sitt missbruk,dels utökad kontroll av både intagna och besökare, dels en utökning av de s.k.urinprovskontrollerna samt dels mycket annat. Jag vill alltså påstå, GötheKnutson, att det har, . : 11 c;t målmedvetet arbete för alt komma lill rättamed narkotikaproblemen pä anstalterna. Men vi får inte bort narkotikan frånanstal- ternaförrän vi har har fått bort narkotikan i samhället. Målet är alltså all få borlbehovet av narkotikabruk. Till vill jag säga att det inte råder någonuppgivenhel inom kriminalvårdspolitiken. Jag anser att vi i har fört enhuman och bra kriminalvårdspolilik. Det tror jag vi är kända för i helavärlden. Kriminalvården behöver naturligtvis utvecklas. Jag anserde uppsatta målen vara realisliska. och dessa skall vi inte avstå från. Istället skall vi förändra medlen. Vi lever i ett föränderligt samhälle, ochdärför måste även kriminalvården förändras. Jag skall inte föra en diskussion med jag kan läsa eller ej. Jag påpekade alt det pågick elt arbete på deltaområde innan regeringen begärde in handlingsplaner Ingbrilt Irhammar hänvisade vidare till att man har begärtmer pengar till frivården. Men 5 milj. kr. är en spottstyver om de skallanvändas lill ökade arvoden lill nämndemännen. Del behövs fler och andrainsatser för alt stärka lekmannamedverkan. Låt mig avslulningsvis säga atl jag anser atlkriminalvården med den nya organisationen, med det utvecklingsarbete som pågåroch med det översynsarbele som sker i justitiedepartemenlel tillsammans medkriminalvården, har möjligheter atl åstadkomma vad som saknas för alt nå målen. Tredje vice talmannen anmälde all , och anhållit att till protokollet fåantecknat atl de inte ägde rätt till ytterligare repliker AnL 19WIGGO KOMSTEDT (m): I motion Ju513 begär jag alt den gamlakriminalvårdsanslal-ten i skall få fortsätta med sin verksamhetunder . Detta förslag grundar sig på den information jagfick och de samtal jag förde med personalen vid ett besök där Utskottetföreslår med anledning av motionen att som sin mening bör geregeringen till känna vad utskottet anfört. Det kan man i och för sig vara nöjdmed, eflersom del inte är denna välvilliga behandling ges en enskildmotion. Men jag känner mig ändå inte helt lugn. något som jag skall återkommalill. Bakgrunden är att den nya kriminalvåardsanstalten i Väutanför Krislian-stad var färdig 1984. Då stängde man den gamla anstalten innei . öppnades på nytt den gamla anstalten sedan denrenoverats. Den behövdes då det saknades platser på den nya anstalten.Brottsligheten i vårt land är tyvärr sådan atl del inte behövs färre ulan flerplatser på kriminalvårdsanslalterna. hade anstaltsledningen fått illavarslande informationom atl den gamla anstalten ganska snarl åter skulla stängas. När den återöppnades gavs löftet atl den skulle vara i bruk under minsl en feniårs period.Den personal som arbetar där kommer från andra orter i landet. De anställda harsagl upp sina fasta tjänster och flyttat till . Skälen härför ärnaturligtvis av olika slag, men ett skäl är framför alll att man hade ett jobbför gariska Det är klart atl de olika bud som ges skaparoro. Del ärockså myckel intressanta vårdprojekl som man har börjat med på gamlaanstalten, och del vore synd om man inte fick möjlighet atl slutföra dem. Med det tillkännagivande som utskottet föreslår atlriksdagen skall göra borde vi naturligtvis vara lugna, både jag och personalenpå anstalten. Men del som gör mig fundersam är utskottets skrivning, som jagtycker atl del ligger någonting dolt i: "Utskottet anser att en fortsattdrift vid anstalten i skulle vara av stort värde. Utskottetförutsätter alt genom analys av beläggningsutvecklingenoch möjligheterna lill omdisponering av medel söker få lill stånd en fortsaltdrift inom befintliga ramar"