prot · GD0920 · 1989-12-31 00:00:00 — Föredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /90; FiU l-FiU5 betänkanden1989/90:JuU3, JuU6 och JuU7 Socialförsäkringsutskotlels betänkande 1989/90;betänkande 1989/9();AU7 Anmäldes och bordlades Proposition1989/90:44 Statlig medverkan vid finansiering av export m,ni. medanledning av prop, 1989/90:10 om godkiinnande av tilläggsprotokoll till Sverigesfrihandelsavtal med den Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC) 1989/90;U3 av () 1989/90;U4 avLars m.fl. (vpk) 1989/90;U5 av () med anledning av prop, 1989/90:19 om förslag tilländringar i arbetsniiljöla- gen (1977:1160) 1989/90;Al av ()1989/90:A2 av m,fl. 40 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1989/90:46 av () till statsministern omkriminalpolitiken: Det pågår i liksom i mångaandra länder en intensiv kriminalpolitisk debatt och opinionsbildning. Detfinns de som menar att en effektiv brottsbekämpning är en lika viktig fråga somatt reformera skattesystemet. Jag uppfattar detta som ett uttryck för hur högtman prioriterar aktiva insatser för all beivra och förebygga brott. Dessa frågor hänger emellertid nära samman. En reformeringav skattesystemet är av central betydelse för en effektivarebrollsbekänipning, satsar i förhållande till åtskilliga andra länder,t.ex. , Storbri tannien, , och , förhållandevis små resurser på det brottsförebyggande arbetet. () har gång på gång påtalat detta bl,a, i årets anslagsframställning, 77 Prot,1989/90:20 1 regeringsförklaringen, som statsministern nyligenpresenterade, angavs att kampen mot vålds- och narkotikabrott skall prioriterasi brottsbekämpningen. Däremot sägs ingenting om den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten, som också sedan avsevärd lid tillbaka uttryckligenvarit ett prioriterat område inom polisen och rättsväsendet i övrigt. Det har kunnat konstateras alt kampen motekobrottsligheten sackat efter i förhållande till annan prioriteradbrottsbekämpning, I budgetpropositionen 1988/89 anges alt polisväsendetsplaneringssystem visar att myndigheterna väsentligt harökat sina resurser på bekämpning av narkotikabrott och våldsbrottslighet underdet att insatserna för att bekämpa ekonomisk brottslighet i huvudsak varitoförändrade. Den försikliga satsningen pä ekobrott måste betraktas som mycketotillfredsställande. Polisen använder en myckel liten del - - av depolisiära resurserna till bekämpande av ekobrottslighet, som densannolikt har ökat avsevärt . Inom polisen och åklagarväsendet är resurserna heltotillräckliga för att effektivt bekämpa den organiserade och ekonomiskabrottsligheten. Utredningar försenas, kan inte fullföljas eller ens påbörjas.Misstänkta brott preskriberas i avsevärd omfattning. Många polis- och åklagarijänslerär obesatta. Den längre ekobrottsulbildningen för åklagare lades ned förraåret. Det brister i kompetens och utbildning. Åtgärder bör vidtas för all ekodomstolarna används istörre utsträckning. Det sker nu i myckel fä fall. Enligt rättsstatistiken ligger misshandelsnivån på enhistoriskt sett låg nivå även om misshandel har ökat väsentligt sedan mitten av1960-lalel. Utvecklingen har emellertid varit tämligen stabilenligt SCB;s offerundersökningar. De grova våldsbrotten, mord och dråp, misshandel meddödlig utgång samt övriga fall av grov misshandel, är trots de mycketallvarliga och tragiska fall, som rapporterats under senare lid, relativtovanliga. Tillsammans motsvarar de grova våldsbrotten av samtligapolisanmälda brott. Viljan att anmäla misshandel kan antas ha ökat. Framförallt gäller detta våld inom familjen, där både barn- och kvinnomisshandelblivit mer uppmärksammat. Grov misshandel av män utomhus och därgärningsmannen är bekant har också ökat. Vad gäller utvecklingen av gatuvåldet förefaller detta nustiga, särskilt i , Ökningen hänför sig framför allt på män underveckosluten och kan tolkas som reell. Detta våld har som eljest antagligen mestalt göra med alkohol (ej narkotika) och nöjeslivet. Antalet anmälningar är emellertid förhållandevis litet,varför förändringar i anmälningsfrekvensen kan leda till en stor procentuellökning. Våld som tidigare klassades som misshandel bedöms nu som grovmisshandel efter den slraffskärpning som gjordes för en lid sedan. Det är klarlagt alt misshandelsbroll i hög gradsammanhänger med alkoholförtäring', av gärningsmännen och avoffren är alkohol-påverkade. Siffrorna i statistiken återspeglar i första handpolisinsatserna och inte brollsulvecklingen. Regeringenbör genom bl,a, BRÅ ha en kontinuerlig bevakning av ett re- presentativtantal polisanmiilningaroch domar om våld, så att man inte överraskas av vissamassmedias och politikers svepande generaliseringar från enskilda djuptupprörande våldsfiill till utvecklingen i allmiinhet. Trots dramatiska skildringar i massmedia har-narkotikabrottsligheten emellertid minskat avsevärt . Delta giillersåväl registrerade som lagförda brott. Beträffande för narkotikabrott lagfördaungdomar i åldern iir minskningen avseviird . Det lunganarkotikabruket ligger enligt CAN;s årsrapport troligen på en något högre nivåån vad det gjorde enligt kartläggningen 1979 (s, 34). Cannabis var och år delvanligaste narkotiska niissbrukannedlet i (av fallen).Injektionsmiss-brukel domineras helt av amfetamin (), Opiatinissbruket iirsällsynt (), Ännu mer begriinsat år missbruk av kokain (I %). Det är dockopiater och kokain som synes utgöra den internationella narkotikahandelnshuvudintressen. Redan nu visar kriminalstatistiken att den största delenav polisens och rättsväsendets resurser avser narkotikahanteringen på gatuplanet. Dagens narkotikaproblem finns huvudsakligen enligttillgängliga dala bland äldre alkoholiserade och kriminellt belastade män istorstäderna. Narkotikan var ett utpräglat ungdomsproblem , menär del i mindre utsträckning . Enligt SCB kan nu antas att bland ungdom0.5 % per årskull faktiskt riskerar att hamna i missbruk och misär. Det ärviktigt att korrekta informationsinsatser görs och förstärkta åtgärder vidtasmed hänsyn till det faktiska liiget. Hur det än förhäller sig med brottslighetsutvecklingenleder vålds- och narkotikabrottsligheten ständigt till förödande och djupttragiska konsekvenser för den enskilde vilket med konsekvens och fasthet måstebeivras. Brottslighet med en rasistisk bakgrund förekommer av alltatt döma i större utsträckning ån vad som år kiint. Benägenheten att utreda ochåtala brott av detta slag är sannolikt förhållandevis låg, vilket påtalats avdiskrimineringsutredningen (f. generaldirektör ), Rasdiskrimineringpå arbetsmarknaden är inte ens kriminaliserat. Det är av stor betydelse att tilltron till samhälletsbrottsbeivrande och brottsförebyggande verksamhet stärks. Om inte så sker kandet finnas risk för att enskilda söker ta brottsbekämpandet i egna händer.Erfarenheter av s.k, medborgargarden i andra länder är skrämmande. Det är ofta sociala missförhållanden som har enbrotlsutlösande effekt. Men den moderna brottsligheten har en annan bakgrund.Den finns främst i sainhållels övre skikt. Den drar sig inte för att ta sig ini maktens högsta boningar inom den privata och samhiilleliga sfären. En hel delav de s,k, rätlsaffärer som förekoniniit under senare lid belyser detta. En brist i diskussion är att endast en fråga i tagetdiskuteras. En populistisk och sensationalistisk behandling avbrollsproblenien kan föra med sig överdriven fruktan för brott, vilket i sintur kan leda till kii.nnbaraskadeverkningar. Situationen iir tillräckligtallvarlig både för den enskilde och för samhället, utan övertoner ochöverdrifter. Populistiska opinionsböljor kan också bli ett reellt hotmot strävandena att bedriva en kriminalpolitik baserad på kunskap och praktiskterfarenheter, humana och sociala vårderingar. Prot,1989/90:20 Okunnighet och fördomar, arbetslöshet och utslagning,alkoholism och narkomani, fruklan och isolering, makt- och profilhunger utgörnågra av de yttersta orsakerna till broltslighetsutvecklingen. Jag ber all pä grund av frågornas vikt och därför att despänner över flera departements ansvarsområden få ställa följande frågor tillstatsministern: 1, Hur bedömerstatsministern brotlsulvecklingen främst i fråga om ekonomisk och organiseradbrottslighet, våldsbrott och narkotikabrott? Skall dessa tre brotlsområdenalltjämt vara prioriterade i brottsbekämpningen och pä vilket sätt skall dettagenomföras? 2, Vilka åtgärderkommer regeringen att vidta för alt skärpa och intensiflera den eftersattakampen mot ekobrottslighet? 3, Anserstatsministern att brott med en rasistisk innebörd skall ha en mer framträdandeplats i brottsbekämpningen? 4, Varför satsarSverige betydligt mindre på brottsförebyggande arbete än åtskilliga andraländer och hur vill statsministern ändra pä detta? 5, Hur villstatsministern motverka att s,k, medborgargarden uppstår? 6, Anserstalsininistern all kriminalpolitiken skall vara human och rehabiliterandebåde för brottsoffer och brottslingar samt på vilket sätt vill regeringen förslärkaoch förbättra insatserna? 1989/90:47av () till bosladsministern om omlokalisering av statligaarbetsplatser i : Den ojämna fördelningen avarbetsplatser är ett av de absolut största problemen.i . 1Stockholms innerstad och de närmast belägna norra förorterna är antaletarbetsplatser 2-3 gånger större än antalet boende förvärvsarbetande, 1 inångakommuner, främst i länets södra delar, är däremot självförsörjningsgraden närdel gäller arbetsplatser mycket låg. De franitidsbedöniningar som görs lyder päatl obalansen kommer alt förvärras ytterligare. pågående utbyggnadsprojektpekar i samma riktning. Detta innebär att en stor del av regionens innevånaretvingas till dagliga långa och tröttande resor med negativa konsekvenser förfamiljeliv och frilid. Det omfattande arbelsresandet ställer också stora kravpå trafikapparaten, som trots stora ekonomiska satsningar inte förmår klarabehoven på ett rimligt sätt under rusningstid. Brister i kollektivtrafikens kapacitet och komfort gör altprivatbilismen lar över en allt större del av trafiken. Avgaserna från bilaroch dieselbussar är länets mest akuta miljöproblem. Krav på nya trafiklederblir ett hot mot värdefulla grönområden. Det ärsåledes i högsta grad angelägel atl få till stånd en bättre fördelning av regionens arbetsplatser. Statenär regionens största arbetsgivare och de statligaarbetsplatserna är i hög grad koncentrerade till de centrala och norra delarna.Staten borde därför känna ett särskilt stort ansvar på detta område. En aktuell fråga är lokaliseringen av försvaretsforskningsanstalt, FOA, FOA har lokaler i och i Ursvik iSundbybergs kommun. Det är nu aktuellt all finna en samlad lösning avanstaltens lokalfråga och man diskuterar därvid Almvik i - förutsattalt 1 lämnar eiablissementet. Alternativet är alt samla verksamheten iSundbyberg, en av landetsmest arbelsplalsläla kommuner, som i stället önskar använda det Prot.1989/90:20 aktuella området för ett mycket angeläget bostadsbyggande. Med hänvisning till vad som anförts vill jag ställaföljande fråga till bo-stadsministern; Är statsrådetberedd all medverka till atl omlokalisering av statliga arbetsplatser iStockholmsregionen sker på ett sådant sätt att balansen mellan bostäder ocharbetsplatser i länet förbättras? Kommer i såfall detta synsätt också all prägla lokaliseringen av FOA? 1989/90:48av () till socialministern om åtgärder mot spridning avsjukdomen aids; beslutaderiksdagen med stor majoritet att under vissa villkor tillåta försöksverksamhetmed utbyte av sprutor och kanyler till narkotikamissbrukare på högst treplatser i landet. Enligt beslut skulle Slorslockholmsområdet inteinnefattas i dessa tre områden. Vidare anförde atl en samverkan krävsmellan de olika berörda verksamheterna, t,ex, narkomanvården, ,olika delar av sjukvården och kriminalvården. framhöll t,o,m, att"Socialtjänstensmedverkan är, enligt utskottels mening, en absolutförutsättning för försöksverksamheten ulan vilken försöksverksamheten inte börfå komma till stånd". Likaså uttalade all en fortsattförsöksverksamhet skulle granskas vetenskapligt för all säkerställa en riktigutvärdering. hade före riksdagsbeslutet i skrivelse tillregeringen framhållit alt den pågående försöksverksamheten inte är förenlig medvetenskap och beprövad erfarenhet, 1 skrivelse skriver Läkare mot Aidstill bl.a, Aids-delegationen och socialministern och kräver atl"infektionsklinikerna i omgående bör införa sprulutbytesprogram ienlighet med den modell som används i ". Man framhåller vidare att detfinns underlag för en ändring av de politiska beslut som fattats i . Iskrivelsen hänvisas till talrika studier världen över som visar atl spridningenav HIV-smitta stannat upp inom narkomangruppen genom att man officiellt fåtttillgång till rena verktyg. Vid del europeiska WHO-seminarium om aids ochnarkotikamissbruk, som anordnades i , framkominget som tyder på atl vi har de vetenskapliga underlag som Läkare mot Aids påstårfinns. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga socialministern; Kansocialministern redovisa några vetenskapliga studier som kan bevisa allsmittspridningen av HIV stannat upp inom narkomangruppen genom all missbrukarnafått tillgång till rena sprutor och kanyler? Ansersocialministern, i enlighet med Läkare mot Aids, all beslut av den27 april bör ändras? Kansocialministern redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning avriksdagens beslut ? 1989/90:49av () till miljö- och energiministern om det kommunalainflytandet över skogsavverkningar inom den egna kommunen: Det finns en klar strävan frånstatsmakternas sida att stärka kommunernas roll i miljövårdsarbetet.Kommunernas nya uppgifter i fråga om det lokala tillsynsarbetet är ett exempelpå detta. Ett annat är deras möjligheter att la initiativ tillnaturvårdsområden. Inte minst i är det viktigt att allasträvanden att bevara de omistliga grönområdena i storstadens närhet får starktstöd. Enligt nuvarande regler är kommunernas möjligheter all ha inflytandeöver skogsavverkningar inom sill område mycket begränsade. Samråd skall skemed skogsvårdsslyrelsen i länet, och anmälan görs till . Kravet påsamråd med kommunen är uppenbarligen svagt. Frågan har bl,a, fåll aktualitet i , därlantbruksuniversitetet genomfört en avverkning av värdefull naturskog. somannars kunde ha varit aktuell att skydda. Kommunen har inte fält reellmöjlighet att pröva områdets skyddsvärde eller vidta åtgärder för alt bevaradet. Händelsen aktualiserar ett behov atl stärka kommunernasmöjligheter att öva inflytande över planerade avverkningsförelag. 1 synnerhetbör statliga skogsägare visa särskild samarbetsvilja gentemot kommunerna ifrågor av betydelse för miljön. Med hänvisning till vad som anförs hemställer jag om allfå ställa följande frågor till miljö- och energiministern: Är statsrådet beredd att tainitiativ för all i synnerhet i storstadsområdena öka kommunernas inflytande i samband med planerade skogsavverk ningar? Är statsrådet beredd allmedverka till atl statliga skogsägare får instruk tion att i högre grad samarbeta med kommunerna i frågor av betydelse för miljön? 41 § Meddelande om frågor Meddelades atl följande frågorframställts 1989/90:183av () till statsrådet om prövningen avasylärenden: Regeringen har beslutat omskärpningar i asylprövningen ulan atl någon lagändring föreslås. S.k.dokunientlöshet kommer att minska möjligheterna till asyl. Avvisning medomedelbar verkställighet kan här även komma i fråga. Omedelbar avvisning avasylsökande från vissa länder där risk för förföljelse inte anses föreliggakan ske. Del framgår inte om dessa skärpningar skall gälla oavsettom den asylsökande kunnat erhålla dokument eller inte. Någon allsidigundersökning om vad dokumentlösheten beror på har inte föregått beslutet.Upprepade krav därom harframställts av Röda korset och andra humanitära organisationer. har avböjt erbjudan all ordna jourverksainhetvid gränserna. Stort behov därav har funnits av rättssäkerhetsskäl. Dettabehov torde bli än större efter det nya regeringsbeslutet. Jag får ställaföljande fråga till invandrarministern; Finns det risk för att dokunienllösasylsökande, som inte kunnat erhålla erforderliga dokument, inte får sittasylärende prövat här. samt vilka närmare anvisningar ochrällssäkerhelsärgärder fordras för atl upprätthålla en human och generösasylprövning? 1989/90:184 av (vpk) till kommunikationsministernom postverkels avgifter för eftersändning av post: har föreslagitatl en kraftig avgift skall införas för dem som anmäler definitivadressändring. Dessutom föreslås alt avgifterna för tillfällig adressändringsamt förlängd eftersändning av post vid definitiv adressändring ökas . Anledningen uppges vara all folk ändrar adress allt oftare. Den bostadsbrist som råder i nästan alla landetskommuner och som i är skrämmande stor innebär all mänga ungdomarlever ett kringflyttande liv med alla sina tillhörigheter nedpackade iplastkassar och lådor. De bostadslösa skall alltså, förutom atl de tvingasflytta var och , även tvingas betala . till poslenvarje gång. Motbakgrund av detta vill jag fråga kommunikationsministern: Anser kommunikationsministern all postverkets förslag börförverkligas? 1989/90:20 7november 1989 I S Återkomst ................................................................ ....... 1 2§ Svar påfråga 1989/90:118 om formerna för barnomsorg 1 3 § Svarpå fråga 1989/90:73 om viss information rörande va- StatsrådetAnita (vpk) 4 § Svarpå fråga 1989/90:79 om användningen i av Boforstill- verkadevapen................................................................. ...... 6 StatsrådetAnita (vpk) 5 § Svarpå frågorna 1989/90:157 och 181 om klassificeringen av vissa företagsom nationella säkerhetsinlressen...................... ...... 8 GunnarHökmark (m) PerWesterberg (in) 6§ Svar på fråga 1989/90; 180 om utländska förvärv av svenska före tag ................................................................................... 10 (in) 7§ Svar på fråga 1989/90:171 omförstärkt stöd åt utsatta kvinnor i tredje världen................................................................... 12 8 § Svarpå fråga 1989/90; 164 om remissbehandlingen av regionalpo- liliskakoininilténs betänkande Fungerande regioner i samspel 13Arbetsmarknadsminister () 9 § Svarpå fråga 1989/90:139 om brislen på utbildad personal i barn- UtbildningsministerBengt () 10 § Svar på fråga 1989/90:152 om vissupphandling av talboks- och II S Svarpå fråga 1989/90:169 om avlivningen av djur för vetenskap- UtbildningsministerBengt (vpk) 12 § Svarpå fråga 1989/90:178 om åtgårder mot videovåld 22 () 13*} Svar på fråga 1989/90:179 om bedömningen av utländska LarsLeijonborg (fp) 14 §Svar på fråga 1989/90:141 om historieämnets ställning i gymna- StatsrådetGöran (ni) 15 §Svar på fråga 1989/90:138 om de miljömässiga följderna av en Miljö- ochenergiminister () 16 §Svar på fråga 1989/90:165 om en av statens kärnkraftinspeklion anordnadkonferens om kärnkraftssäkerhet.................... 30 Miljö- ochenergiminister () 17 SSvar på fråga 1989/90:166 om bättre information om kärnkraf- tensnegativa effekter..................................................... 32 Miljö- ochenergiminister () 18 SSvar på fråga 1989/90:174 om importen av fordon utan modern Miljö- ochenergiminister () 19 §Svar på fråga 1989/90:176 om åtgärder för att förhindra byg- gande avviss brittisk upparbetningsanläggning för kärnavfall 35 Miljö- ochenergiminister () 20 SSvar på fråga 1989/90:102 om beredskapen för sanering vid en 21..................................................................................... SSvar på fråga 1989/90:177 om bristen på studentbostäder 38 BostadsministerUlf Lönnqvist () 22 SjSvar på fråga 1989/90:144 om ändrade arbetsvillkor för yrkesbil- (vpk) 23;} Svar på fråga 1989/90:147 omåtgärder mot vissa telefontjänster 43 GudrunSchyman (vpk) 24 § Svar på fråga 1989/90; 163 om reglerna för användning av dubb däck ................................................................................. 46 Prot.1989/90:20 25 § Svar på frågorna 1989/90; 167och 172 om flygledningsverksam- 7 november1989 heten....................................................................... 47 i (in) PerStenmarck (ni) 26 SSvar på fråga 1989/90:175 om våghållningskostnadernas bety- delse förlandsbygdsbefolkningen................................................................... 51 KomnninikationsministerGeorg (c) 27 SMeddelande om svar på interpellation 1989/90:32... 52 28 §Svar på fråga 1989/90:75 om åtgärder för alt skapa sysselsättning 29 §Svar på fråga 1989/90:77 om kommunarrest............ 55 30 SSvar på fråga 1989/90:159 om möjligheten för sovjetiska medbor- gare altbesöka släktingar i ................................................................ 57 31 SSvar på fråga 1989/90:13 om handläggningen av ansökningar om 32 SSvar på fråga 1989/90:142 om vissa statliga byggnadsprojekt i 33 §Svar på fråga 1989/90:149 om möjligheten för alt över- lämna beslutsbefogenheter till mellanfolklig organisation i sambandmed anpassning till EG..................................................................... 64 JustitieministerLaila () .34§ Svar på frågorna 1989/90:153, 168och 173 om gatuvåldet m.m, 65 Justitieminister () () () 35 §Svar på fråga 1989/90:156 om tillhandahållandet av personliga tillhörighetervid frigivning från fängelse ........................................................ 71 JustitieministerLaila (in) 36 §Svar på fråga 1989/90:151 om produktsäkerhetsnormer vid an- passningtill EG................................................................................................. 73 Statsrådet 86 () 37§ Hänvisning avärenden till utskott............................. 76 Prot, 1989/90:20 38S Förnyadbordliiggning................................................ 77 7november 1989 39§ Bordläggning............................................................. 77 40i) Meddelandeom interpellationer 1989/90:46av () om kriminalpolitiken , , 77 1989/90:47 av PärGranstedt (c) om omlokalisering av statliga 1989/90:48av () om åtgärder mot spridning avsjukdomen aids........................................................... 81 1989/90:49av () om det kommunala inflytandet överskogsavverkningar inom den egna kommunen........ 82 41 SMeddelande om frågor 1989/90:183av () om prövningen av asyl- 1989/90:184av (vpk) om postverkets avgifter föreftersändning av post................................................. 83