prot · GD098 · 1989-12-31 00:00:00 — Fördelningspolitik är en viktigt fråga för , och pådet området tror jag inte att vi kommer att få några svårigheter att kommaöverens. Också industripolitiken kan nog sambalanseras. Jag ser med förväntanfram emot förslag som mer eller mindre överensstämmer med ren centerpolitik,vilket är tillfredsställande. när det finns chans att få svar vill jag gärna upprepamin fråga om när propositionen kommer att framläggas. Kommer den för attriksdagen skall kunna fatta beslut ? Har regeringen någon plan beträffandelagstiftningen avseende bioteknik? Koldioxidbeslutet omfattar självfallet allasamhällssektorer. har aldrig haft någon annan uppfattning. Jag menaratt frågan om att man skall säga nejtill alla nya industrier är felaktigt ställd. Vi satsar mycket hårt påeffektivare energianvändning och övergång till förnybar energi. Det är självklartatt detta skapar utrymme för en utveckling av industrin. Även inom självaindustrin skall denna effektivisering och övergång till förnybar energi ske. Jag vill påminna om att just när det gällerdrivmedelsförbrukningen har vi i under lagt fram konkretaförslag om åtgärder som innebär att man snabbare skulle få fram energisnålare,miljövänliga motorer osv. Tyvärr har inte socialdemokraterna ställt sig bakomdessa förslag. Därför är vi något sent ute. men med gemensamma krafter ifortsättningen kan nog denna utveckling forceras. Reseavdragen faller faktiskt pådet som miljöministern sadeom restriktioner och riktlinjer för skattepolitik. Vi diskuterade tidigare härom den energiintensiva industrin m.m. Reseavdragen är fördelningspolitisktoacceptabla med den utformning som de har. Vi i är mycketangelägna om att finna regler som stimulerar till samåkning och utnyttjande avgemensamma färdmedel samt att finna förutsättningar som skapar resurser föratt kunna göra de kollektiva färdmedlen mer attraktiva. Miljö- ochenergiminister replik; Först vill jag upprepa att utgångspunkten förarbetsgruppen självfallet är de beslut som regering och riksdag har fattat samtde beslut som vi själva har fattat på vår partikongress. Vi socialdemokrater är ärliga nog att ta itu med problemeni stället för att - som ni här har gjort - år demonstrera oenighetutan att komma ett steg närmare varandra. 1 själva verket är ju ,och längre ifrån varandra . Jag tror att det äråtminstone ett av dessa partier som är berett att ta ansvar för de beslut somkrävs för att energiomställningen skall kunna . Men det förutsätter ensocialdemokratisk regering och den här arbetsgruppens insatser för att debeslut som skall fattas kan föreläggas . Jag hoppas också att övrigapartier som inte hör till det borgerliga blocket är beredda att stödja deansvarsfulla beslut som skall fattas. Jag vill sedan påminna om att koldioxidbeslutet iriksdagen fattades inte i anslutning till den energipolitiska propositionenutan i anslutning till den miljöpolitiska propositionen. Inom densocialdemokratiska regeringen, det socialdemokratiska partiet och inom90-talsgruppen har vi tagit för självklart att det då måste omfatta alla samhällsområden.När vi talar om en heltäckande klimatstrategi, , tänker visjälvfallet inte använda de vinster som uppstår - tack vare den svenskaregeringens unika beslut att avveckla all freonanvändning - för att tillåtastörre utsläpp av drivhusgaser på något annat område. Vi ställer självfallet inte heller kraven gentemottrafiken för att kunna tilllåta oss några extrasvängar på energipolitikensområde. I ärlighetens namn menar vi dock att man måste tala om attdet kommer att finnas svårigheter med att klara av detta under de närmaste femtill sex åren. framför allt på grund av de problem vi har på trafikens område.Dem kan vi inte lösa genom att antingen behålla kärnkraften eller senareläggaav- vecklingen.Utvecklingen på trafikens område kommer att medföra så stor ökningsom den som vi i värsta fall riskerar på energiområdet. Genomhushållningsinsatser tänker vi se till att det inte blir någon ökning. sade i sitt resonemang om industrier att mankan hålla utsläppsnivån eller t.o.m. sänka den genom att systematisktsatsa på hushållning. Det är naturligtvis också vår strategi när det gällerenergipolitiken. Vi skall använda hushållning, och vi skall användabiobränslen och miljövänlig inhemsk teknik. Vi skall använda naturgas för atti första hand ersätta olja och kol, mer än vad vi skall använda den för attersätta kärnkraft. På så sätt skall vi kunna klara klimatkraven ochkoldioxidkraven på energiområdet. På trafikområdet blir det emellertid svårare. Jag tillätmig att använda ordet brutalt, eftersom jag tror att många medborgare kommeratt uppfatta det ansvar vi själva måste ta i vår egen livsföring som brutalt. kommer sanningens minut. Har de svenska medborgarna ochriksdagens partier verkligen menat allvar? Är de beredda att i praktiskhandling ta konsekvenserna av den oro vi alla känner för miljön ochklimatförändringen? Det kommer inte att bli bekvämt på kort sikt. Vi kommeratt behöva insatser av typ reseavdrag och miljöavgifter, som driver upppriserna på framför allt fossila bränslen, för att åstadkomma en förändning,särskilt om vi vill att den skall ske snabbt. Det får kompenseras med andrafördelningspolitiska åtgärder eller regionalpolitiskt betingade åtgärden Glesbygdstrafiken utgör naturligtvis inget stort problem.Problemet finns i tätorterna. I de tio största städerna i bor avbefolkningen. I dessa områden är reseavdragen ofta förekommande. Det är där mankan nå resultat av betydelse när det gäller att minska utsläppen avkväveoxider, kol-dixoider kolväten och andra farliga ämnen. Det är mycket viktigt att vi som politiker förmår samlaoss till de beslut som krävs och gemensamt tar ansvar inför svenska folket. Jagvill påminna om att vi kunde samla oss - det var socialdemokratin som stod fördet - kring den krispolitik som har lett till att vi har sanerat ekonominoch fått världens lägsta arbetslöshet. Det skedde genom att svenska folketgjorde uppoffringar därför att de var beredda till det, i sin tur beroende påatt det fanns ett parti och en fackföreningsrörelse som var beredd att taansvar för det. Vi kommer att ta det ansvaret. Jag förväntar mig också attriksdagens partier tar det ansvaret. Jag har med stor besvikelse noterat attframför allt moderata samlingspartiet och undvikit att svara på omderas tal om koldioxid bara är ett led i en opportunistiskt betingad energipolitikeller om de menar allvar i miljöfrågan. Tredje vice talmannen anmälde attGunnar , , och anhållit atttill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliken LENNARTBRUNANDER (c): Vi har här i kammaren under några timmardiskuterat energipolitik och litet grand om miljöpolitik. Det är frågor som äroerhört viktigaockså för de areella näringarna, jordbruk, skogsbruk, trädgård och fiske,eftersom alla dessa näringar är beroende av att vi har fungerande ekosystem.Vi måste ha en miljöpolitik som uppfyller de kraven. Miljöministern sade att miljöfrågorna skall varaövergripande. Det är bra, och det är från den här utgångspunkten viktigt att vikan bedriva dessa näringar på ett bra sätt. Frågan är bara vem som har mestatt säga till om i regeringen, miljöministern eller statsministern. Statsministernuttryckte i regeringsdeklarationen att ekonomin måste vara övergripande överalla andra frågon Det är inte rikligt samma sak. I har vi ett mycket stort engagemang för enlevande landsbygd. Vi har också ett engagemang för ett levande jordbruk,eftersom det är förutsättningen för att landsbygden skall fungera. Det vittnarinte minst den pall med namnlistor om som vi har fått till jordbruksutskottet.Över en halv miljon människor har skrivit under ett upprop med krav på enlevande landsbygd, att vi skall ha kvar ett jordbruk i alla delar av vårt land,att åkern i skall användas på ett lönsamt och samhällsnyttigt sätt ochatt kraven på det öppna landskapet och en levande landsbygd skall förverkligas. Alla de krav som har kommit fram genom namninsamlingen, ärsådana som vi ifrån sida mycket länge har fört fram här i riksdagen.Vi har dock haft litet svårt att få gehör för dem hos regeringspartiet. Jag tror att det svenska jordbruket har mycket storautvecklingsmöjligheter och att det kan bidra till att lösa en hel del av deproblem som vi har diskuterat, nämligen på miljöns och energinsområde. Jordbruket måste ändock i första hand ha till uppgift att produceralivsmedel - av god kvalitet. De förutsättningar som jag talar om, som detsvenska jordbruket utan tvivel har, är naturligtvis inte oberoende av vilkabeslut vi fattar i riksdag och vilka förslag som kommer frånregeringen. Eftersom dessa frågor har diskuterats och det snart lärkomma förslag, är förväntningarna och frågetecknen mycket stora. Vi måste ha en långsiktig jordbrukspolitik. Deinvesteringar som görs är dyra och skall användas . Då måste desom gör investeringarna också veta att det går att använda dem. Lönsamhetenmåste förbättras i det svenska jordbruket. har konstateratatt lönsamheten nu är mycket låg och att den har gått ner under de år som vihar haft en socialdemokratisk regering. Det går naturligtvis inte att hålla påså i längden. Reglerna måste vara rättvisa. Vi har import av rågvete somtyder på att man inte vill åstadkomma de rättvisa regler som rimligtvis bordegälla för handeln. Man har sagt att det svenska jordbruket har lika villkor ochatt det därför egentligen inte är något problem. Man är dock inte alltid bereddatt genomföra lika villkor Som jag sade har svenskt jordbruk förutsättningar att geoss livsmedel av god kvalitet. Vi har förutsättningar att driva jordbruk utanatt behöva använda kemikalier och bekämpningsmedel på det sätt som man måstegöra i många andra länden Vi har också kunnighet och ambition som gör att vikan nyttja mindre av de här medlen. Därför kan vi erbjuda konsumenterna bättrelivsmedel. I det sammanhanget är det viktigt att de krav som ställs på denimport som sker av livsmedel är liktydiga med de krav som vi ställer på de svenskaprodukterna, annars får vi inte möjlighet att arbeta utifrån samma villkor Jag skulle vilja lägga tyngdpunkten i detta anförandelitet mer mot de andra möjligheterna, nämligen möjligheterna att produceraenergiråvaror ifrån jordbruket. Skall vi avveckla kärnkraften - som man hartalat om här, och som vi från driver på - kommer biobränslena att varaen viktig ersättning för den energi som vi då tar bort. De skall också ersättaen hel del olja och kol. för att vi skall kunna klara våra målsättningar påmiljöområdet. Det är inte bara när det är fråga om uppvärmning ocheldning av pannor som vi kan använda biobränslen. Vi kan använda biobränslensom drivmedel i våra fordon. president har gått ut och sagt att år 2000skall man i ha 2 miljoner bilar som drivs på annat sätt än med bensin ochdiesel. En sådan utveckling måste vara en målsättning även för ossi . Här finns möjligheten Etanol. rapsolja och kanske andra ämnen som vikan få fram från jordbruket och skogsbruket kan hjälpa oss i det här sammanhanget.Det är viktigt att både beskattningsregler och andra regler görs sådana attdetta blir möjligt. Biokemin är ett annat utvecklingsområde där industrin kanhitta många av de råvaror som man finner i de fossila bränslena. Jag kaninte närmare gå in på detta , men här finns en utvecklingsmöjlighet som ärmycket stor och som skulle kunna ge oss miljövänliga produkter i storutsträckning. Om vi gör omläggningar och skapar förutsättningar för attodla mera av bioenergi i jordbruket, kan vi också ge jordbruket en störremöjlighet att bedriva en odling som är i pakt med naturen, dvs. biologisktriktig med t.ex. vallväxter i växtföljden. Skattefrågorna har också diskuterats här. Det är viktigtatt vi får ett skattesystem som inte missgynnar landsbygden och jordbruket. Deförslag som har lagts fram gör det, bl.a. när det gäller reseavdragen,reavinstbeskattningen, missgynnandet av egenföretagare gentemot aktiebolagenoch kvitt-ningen av förluster i förvärvskällon Framför allt kombineradelantbruksföretag missgynnas. Jag tror att om vi följer krav när detgäller jordbrukspolitiken kan vi få ett livskraftigt jordbruk . Vikan få en levande landsbygd, livsmedel av god kvalitet utan tillsatser avgifter, en god livsmedelsberedskap som är viktig för försvarspolitiken,behålla den vackra landskapsbilden som många har sagt att de tycker om, och vikommer att kunna ta vårt internationella ansvar när det gällerlivsmedelsförsörjningen. Världen överflödas inte av mat, även om man iblandkan få den föreställningen. Snarare är problemet i världen att det finns förlitet mat. Många människor svälter. Det här påståendet kan också vändas till enfråga till regeringen och socialdemokraterna. Är man beredd att ställa uppbakom en jordbrukspolitik som skapar dessa förutsättningar? ROYOTTOSSON (mp): Jag hade tänkt att tala om gen-och biotekniki den allmänpolitiska debatten. Jag upptäckte att ingen annan hade valt dethuvudämnet, och jag blev besviken. Jag harlyssnat på debatten under dessa snart , och jag har upp- täckt atten och annan faktiskt ändå tar upp ämnet, fast inlindat i andra ämnen. Det ärskönt att ämnet inte är helt bortglömt. Faktum är att det är mycket tystomkring gen- och biotekniken. har erinrat om att BirgittaDahl i ett inledningstal har sagt att genrevolutionen är här. Det är ettfaktum att den finns överallt, och ämnet borde diskuteras mycket mer. Jag harlagt märke till att ute på landsorten har hävdat attgentekniken är den stora ödesfrågan för 1990-talet. Det är bra. har kommit med en genteknisk rapportdär man försöker vifta bort alla betänkligheten Det är inte bra. Men det visari alla fall att man har försökt att börja tänka. har det gått ett upprop över hela landetdär man kräver att gentekniskt förändrade organismer inte skall spridas inaturen och patent på liv skall förbjudas. Det uppropet har samlat tusen ochåter tusen namnunderskrifter, och det är inte slut . Det är mycket bra. Detvisar att människor har börjat vakna i denna fråga. En kritiskt inriktad nyhetsbulletin kallad "Bi"från den nybildade Biotekniska informationsgruppen har kommit ut nu iseptember. Ett ökat antal seminarier, utfrågningar och inslag imassmedia har också kunnat konstateras . Men det går fortfarande trögt. Tyvärr är nästanett laglöst land när det gäller gentekniken. Vi saknar helt enkelt relevantlagstiftning på området. Den proposition om användning av genteknik på människorsom aviserade har dragits tillbaka på obestämdtid. Inte undra på det när man i den inofficiella versionen lämnar dörren öppenför genterapi, forskning på befruktade ägg, gendiagnostik på embryon, fullständigkartläggning av människors arvsanlag osv. Beslutsångesten och kluvenheten idessa frågor är påtaglig. Det har ju gått gen-etikkom-mittenlämnade fram sitt betänkande, som är underlaget för den proposition som inteläggs fram. 1 våras fick jordbruksministern ett bemyndigande av osshär i . Han får meddela föreskrifter om förbud mot eller villkor föranvändning av genteknik på växter, av gentekniskt modifierade växter och avgentekniskt modifierade organismer vid växtodling. Man kan naturligtvis frågasig vilket värde ett sådant bemyndigande har nar det saknas lagstiftning påområdet. Det borde dock vara bättre än inget alls - men i praktiken har detblivit inget alls. Däremot har växtförädlingsföretagetHilleshög provod-lat en gentekniskt modifierad raps i . Rapsen är enDNA-hybrid som har försetts med vissa gener från paranöt och backtrav. Den harutvecklats av ett belgiskt företag och testas i naturen iSverige. Vårt land är ett laglöst experimentområde i detta fall. Den statligahybrid-DNA-delegationen har hjälpt till att hålla odlingsplatsen hemlig. Manvill ju inte att miljöaktivister skall veta var den är. Det finns mycket stora ekologiska risker förknippade medfrisläppande av gentekniskt förändrade växter i naturen. Jordbruksministernutlovade en översyn av forskning av användningen av genteknik på djuroch växter som skallvara färdig nu i oktoben Vi har inte sett något . Vi får väl se vad det blir,om det blir en blygsam lägesbeskrivning eller ingenting. Något annat bör mannog inte, med hänsyn till hur frågan hanterats, förvänta sig! Men att regeringen är handlingsförlamad år ut och år inbetyder inte att utvecklingen står stilla. Tvärtom, en del av de farhågor somtorgfördes i den livliga genteknikdebatten har besannats.Andra har visat sig vara obefogade. Man har kunnat konstatera att gener överförs spontant frångentekniskt förändrade bakterier som har injicerats i majsplantor tilljordloppon Det låter som en detalj, men det innebär i princip att det intefinns någon biologisk spärr för spontan, oavsiktlig överföring av arvsanlagfrån genmanipulerade sorter till vilda växter och djun Sätter man in en gen i en växt som skall skydda mot vissabakterier och virus, kan den genen spontant överföras till en rad djur ochväxter i naturen, inkl. till parasiter o.d. Det betyder att vi kanfå mycket värre parasiter än vad vi någonsin har kunnat drömma om. Den amerikanska konsultfirman spår ien rapport att hälften av allt griskött och all kyckling i under slutet av1990-talet kommer att komma från gentekniskt förändrade djun Det är alltsåfråga om big business. De multinationella bioteknikföretagen har helt enkeltpåbörjat en kapplöpning där det gäller att så snabbt som möjligt få fram såmycket nya varor som möjligt med den nya gentekniken. I denna råa tävling tasknappast någon hänsyn till vare sig ekologi eller moral. Ett tydligt tecken på den stora satsning på gen- ochbioteknik som företagen nu gör är de många patentansökningarna. I har mani dag en kö på 7 900 patentansökningar för bioteknik, och man har därför öppnaten ny specialavdelning för detta. Patentansökningar på växter, djur, bakterier ochgentekniska metoder m.m. strömmar också in till det europeiska patentverket iMiinchen, trots att den europeiska patentkonventionen uttryckligen undantarväxtsorter och djurraser från patentering. Faktum är att man redan, tvärtemotde regler som gäller, givit ett patent för en växt. Detta illustrerar det trycksom finns på patentverken från företagen. vill utvidga patenträtten till att gällalevande varelsen De eventuella restriktioner som EG-parlamentet diskuterar ärotillräckliga om än viktiga. Man vill bl.a. att det inte skall få tas ut patentpå nya människoraser - vilket i och för sig är sympatiskt. Jag kan konstatera att samhället på flerasätt är i otakt med utvecklingen inom bio- och gentekniken och dess skildatillämpningar. Jag menar att vi i och ute i samhället måste diskuteradessa frågor mycket men Vi måste få i gång arbetet med en ny gentekniklag ellermöjligen stifta andra lagan Arbetet måste sättas i gång, och en kommitté bordekunna tillsättas som ser på de ekologiska aspekterna på samma sätt som manstuderade de etiska aspekterna . kommer vi att ha en debatt här i kammarenom dessa frågor med anledning av de motioner som väckts i . Jag hoppasatt fler ledamöter än då kommer att ställa upp i debatten. JENSERIKSSON (m): undertecknadestatsminister ett EFTA-dokument som innebar en fullständigliberalisering av handeln med fisk och fiskprodukter. Det var och Norgesom mer eller mindre tvingade fram den överenskommelsen. Man var angelägen attkomma åt den svenska marknaden och konkurrera ut det svenska fisket.Genom undertecknandet gav statsministern därmed bort en värdefull del införkommande förhandlingan Inget annat land som vill slå vakt om sitt fiske skulleutan vederlag ha lämnat ut en så värdefull marknad som den han Någotfick den svenske statsministern för sitt besvär och sitt offer av delar av detsvenska fisket. När han besökte firades han som en hjälte.Den isländske utrikesministern uttalade att det var som löstknuten och han sade bl.a.: "Och sanningen är den att svenskarna därmedgjorde ett betydande politiskt offer, ty de samtyckte och fick saken i hamntrots att finnarna höll fast vid sina krav om undantag till 1993 för finskafiskprodukter". har gått med på att öppna sin marknad för norskoch isländsk fisk från trots att norrmännen inte behöverupphöra med sitt stöd till fisket . Inte heller behöver nuavveckla stödet till sitt fiske . Det är ganska intressant att se hur olika och , som ändå är vinnarna i , utnyttjar nutiden fram för att lösa sina problem så att stödet skall kunnaläggas om och deras fiske skall ha en framtid och inte slås ut. har bl.a.Norge gett fiskaren ett avdrag på 55 000 kn Men vad gör man i ? Jo, man har tillsatt enenmansutredning som lagt fram sitt förslag för . Den utfördesav Apoteksbolagets chef . Hans förslag är säkerligen det mestdestruktiva svenskt fiske har upplevt, trots att det ibland kommit de mesthårresande förslag. Jag tänker då bl.a. på plan för fisketsom skulle skrota en tredjedel av den moderna svenska fiskeflottan och fiskeristyrelsenstjänstemannautredning om laxfisket som kom i ån Det kanske blir så här när förslagen skall utformas avmänniskor som saknar all kännedom om yrkets villkor och de förhållanden som enfiskare måste leva under och när man inte fäster avseende vid en levandeskärgård, försvar och folkförsörjning. En apotekare vet ju inget om fisket, ochfiskaren besöker så sällan att resultatet därför kan bli vad somhelst. Det blev det ju också. I en interpellationsdebatt som jag hade med statsministernden angående EFTA-överenskommelsen sade statsministern: "Förnärvarande pågår en utredning för att bl.a. utvärdera prisregleringen på fisk.Utredningen skall redovisa sina resultat. De förslag somläggs fram skall, enligt direktiven, bl.a. främja den samlade fiskerinäringengenom att skapa förutsättningar för rationalisering av yrkesfisket ochfiskbe-redningsindustrin, främja avsättningen av svenskfångad fisk och marinaprodukter både pä den inhemska marknaden och på exportmarknaden, samt ökaförutsättningarna för ett bättre utnyttjande av svenska fiskekvoten Härmed fårvi en samlad bedömning av vilka åtgärder som krävs för att Prot.1989/90:8 12 oktobérT989 4 protokoll 1989/90:8 förbättraförutsättningarna för det svenska yrkesfisket. Regeringen kommer ävenfortsättningsvis att slå vakt om denna näring. Det gäller givetvis även isamband med internationella överenskommelser". Mankan undra om det är något fel på direktiven eller om det är något fel påutredaren. I varje fall är det något fel på utredningen. Man har svårt att iutredningen och i utredarens förslag hitta någonting som statsministern påstårfinns i direktiven. Enligt direktiven skulle man bl.a. främja den samladefiskerinäringen genom att skapa förutsättningar för rationaliseringar av yrkesfisketoch beredningsindustrin, främja avsättningen av svenskfångad fisk och marinaprodukter både på den inhemska marknaden och på exportmarknaden och ökaförutsättningarna för ett bättre utnyttjande av fiskekvoterna. När man läserutredningen ser man att förslagen går ut på motsatsen. Menstatsministern hade i debatten också ett tröstens ord till en oroligföreträdare för fisket när han sade att vi - jag förutsätter att han då menarregeringen - får "en samlad bedömning av vilka åtgärder som krävs för attförbättra förutsättningarna för det svenska yrkesfisket". Och han kom meden löftesrik slutkläm; "Regeringen kommer även fortsättningsvis att slåvakt om denna näring. Det gäller givetvis även i samband med internationellaöverenskommelser". Om statsministern menar allvar, ochdet förutsätter jagatt han gör, kan det inte bli mycket kvar av utredning. Jagvill komma med en rekommendation. Se på och och hur de slår vaktom sitt fiske. En svensk fiskare har samma behov som en norsk eller isländskfiskare, och han har rätt att kräva att få bedriva sitt yrke under sammavillkon Regeringen får nu visa om statsministerns uttalanden i interpellationsdebattenhar verklighetsgrund eller om det bara var tomma ord. Fisket är den första näring som utsätts för liberalisering och berövassitt skydd och sitt stöd. Regeringen har ansvaret att se till att näringeninte slås ut. En proposition med ett annat innehåll kommer inte att finnaförankring hos vare sig opposition eller regeringspartiet, det är jag övertygadom.