prot · GD0966 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag noterar också att det har kommit enskilda fall förregeringens prövning där man gått emot givna byggnadslov. Också det är väl etttecken på behovet av att den här informationen går ut. Att det har blivit meraktuellt hänger ju ihop med att man i glesbygden satsar påturism. Då vill man gärna utnyttja just de attraktiva markerna vid sjöar elleröppna landskap, ofta nära jordbruken. Anser verkligen inte ministern alt anvisningen om500-melersgränsen bör skärpas för att undvika denna typ av konflikter ochproblem? Jag har stort förtroende för kommunernasmöjligheter att tillämpa . Vi har självstyrelse ivårt land, och den skall vi vara rädda om. Det innebär att kommunen, som hardiverse problem nära inpå sig, har att fatta besluten. ärett bra instrument för kommunernas möjlighet att fatta väl underbyggda och välfungerande beslut i plan- och byggnadsfrågor. Jag utgår som sagt ifrån att kommunerna har möjlighet atlgöra denna bedömning, så atl de kommer till rätta med den gränsdragning somRoy Ottos- son berörtoch som naturligtvis, om man tar till för snävt, kan vålla problem. Prot.1989/90:66 Trots allt är del kommunen sorn lever närmast problemen som bäst kan väga 13februari 1990 samman jordbrukets och fritidsbebyggelsens behov. Om givit rekommendationer som är dåligtkända, bör var pa jragor man naturligtvis se till atl derekommendationerna blir kända för dem som har atl tillämpa lagstiftningen. Omdet finns ett vakuum i det avseendet, är jag naturligtvis beredd alt med plan-och ta upp frågan om att verket i så fall bör sprida dessainformationer. AnL 29 (): Jag lackar för det senaste beskedet. Bättre informationvar en av de saker som jag ville åstadkomma genom alt ställa denna fråga, såatt det hela blir mer känt och tillämpningen blir bättre än . Jag vill bara påpeka att del finns fall där justkommunledningen driver frågan om fritidsområden som inkräktar på jordbrukarnasmöjlighet att bedriva sin näring. Del är alltså inte alltid man kan lita påkommunerna, så att säga. Det är bra med riktlinjer som är tydliga och klara ochsom gäller för hela landet såsom handledning för kommunerna så att de vet vadde skall hålla sig till. Jag vill också nämna det faktum att jordbrukare är en alltstörre sällsynthet i stora delar av landet och naturligtvis ärunderrepresenterade i kommunfullmäktige och i kommunstyrelser Det är därförinte alltid deras synpunkter förstås ordentligt. Också därför är del viktigtför de centrala myndigheterna att ha tydliga anvisningar som kommunerna kanfölja. Jag utgår fortfarande från att landetskommuner, med det kunnande och den kompetens de besitter har möjligheter atthantera plan-och bygglagen på ett från kommuninvånarnas perspektiv bra sätt. Vidare kan ju den enskilde som är missnöjd med det sätt påvilket kommunen handlagt en fråga föra denna fråga vidare lill såväl regionalaorgan som regeringen. 31 (): Ja, visst finns alltid möjlighetenatt överklaga, och det är tur del. Problemet är bara i detta fall atl dessasmåbrukare måste göra ganska stora investeringar Därför måste de halångsiktighel i sitt arbete. Ofta är det så mycket arbete rned dessaöverklagningsärenden att de helt enkelt inte har lid att ägna sig ål dem. Då ärdet bättre för dem att sluta sin verksamhet och ta en vanlig anställning. Man skall inte lita alltför mycket på den ventilen. Det ärbättre att ge bra och tydliga anvisningar som gör att man kan undvika problemenfrån början. Överläggningen var härmed avslutad. 7§Svar på fråga 1989/90:402 om förbindelser med har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser vidtaga för att utveckla förbindelser med den nyarumänska regeringen. Med anledning av en fråga från harjag här i kammaren redogjort för milt besök i . Jag framhöll vid deltatillfälle atl det inte fanns någon möjlighet atl bedöma den nationellaräddningsfrontens intentioner förrän den lagt fram ett förslag till vallag. Jagkunde då konstalera att lägel i landet var oklart och all det fannsall anledning atl noga följa utvecklingen i landet. För klarhets vinnande skulle jag dessutom vilja erinra omatt jag inte uttryckt mig, som hävdar,"översvallande" om den nationella räddningsfronten. Inte heller harjag, som i annat sammanhang påstått, gjort några "oförsiktigtreservationslösa uttalanden om förtroende" till förmån för fronten. I samtalade jag med premiärministern,utrikesministern och företrädare för fem politiska partier och organisationer.Det var efter dessa samtal som jag gav uttryck åt min uppfattning att det fannsen stark vilja atl klara övergången från diktatur lill demokrati. Om dennationella räddningsfronten sade jag - och detta var en åsikt som också depolitiska partierna företrädde - alt jag hade svårt att se hur en sådanövergång skulle kunna bli möjlig utan den nationella räddningsfronten. Utvecklingen tog emellertid senare en allvarlig vändning.Det blev alltmer uppenbart att oenigheten inom den politiska ledningen ökade.Flera av frontens företrädare valde att utträda. Delta var illavarslande medhänsyn till de anklagelser om maktmissbruk som de framförde. Det väckte starkkritik att fronten - som själv avsåg besluta om vallag och formerna förvalrörelsen -förklarade att den skulle delta i valet med egnakandidater Oppositionen föreslog i detta läge all man i ställetskulle bilda ett allomfattande råd för nationell enhet. För atl sälta kraftbakom sitt krav organiserade man demonstrationer Dessa fick uppenbarligen ettmycket omfattande stöd. Frontens anhängare uppmanades atl anordna enmoldemonstration, men denna urartade och ledde till sammanstötningar mellandeltagarna i de olika demonstrationstågen. Särskilt beklagligt var atl frontensanhängare på gammalt maner hämtades på arbetsplatser och utrustades medfärdiga demonstrationsplakat. Dessutom utsattes flera av de politiskapartiernas lokaler för vandalism och partiarbetare kom lill skada. Del var i detta läge jag fann det vara på sin plats attuttrycka min oro över utvecklingen. Del var inte så som många tycks tro, attdet var den numer så bekanta intervjun med som föranledde miltuttalande. Den var dock mycket anmärkningsvärd, del skall jag inte förneka. Jag fann det emellertid angeläget alt få vela om artikelnåterspeglade den nationella räddningsfrontens åsikter. Det var betydligtviktigare än om den återspeglade Brucans egna. Genom kontakter som den svenskeambassadö- ren iBukarest haft med min rumänske kollega har vi fått försäkringar om atl sä inteär fallet. Brucan har som bekant sedermera lämnat räddningsfrontens ledning. Den massiva kritiken mot räddningsfronten har nuresulterat i att den accepterat alt tillsätta det råd för nationell enhet somoppositionen tidigare önskat. Detta skall nu bl.a. ta ställning till ettförslag till vallag som fronten presenterat. Det är i detta skede av utvecklingen av vikt att stödja dedemokratiska krafterna i och utveckla kontakterna med dem. Det gällerinte bara landets regering. Genom den svenska ambassaden i , men ävenhär i och på andra håll, kommer vi att aktivt försöka breddaförbindelserna med . Jag är också medveten om att flera av riksdagenspartier redan har skaffat sig goda kontakter med partierna i . Det ärglädjande och är nog det mest effektiva stöd som vi kan ge för att endemokratisk utveckling i landet verkligen skall komma till stånd. AnL 33 BO (vpk); Jag vill gärna tacka utrikesministern förhans mycket fylliga svar på min fråga. Jag tror att det svaret har betydelseför våra förbindelser rned . Jag kan egentligen nöja mig med alt sägadetta, eftersom jag är mycket nöjd med svaret. Del dyker nu upp många olika politiska krafter. Vad destår för kan vara svårbedömbart. En del kallar sig socialdemokrater, andrabondepartister andra reformkommunister orden täcker dock inte sammaverklighet som vi är vana vid här i landet. Jag tror all vi skall iaktta enviss försiktighet i våra bedömningar Det viktiga är atl dessa demokratiska revolutioner iÖsteuropa har inträffat. Det aren historisk process utan motstycke i vår modernalid. Vissa historiker har järnfört detta med den enorma revolulionsprocessen iEuropa 1848 och sagt alt det egentligen inte har inträffat någonting av sammaomfattning , förrän denna revolutionära process satte i gång ihöstas, myckel tack vare generalsekreterare och president . Jag tror att del är viktigt att vårt land försökerutveckla goda förbindelser med alla dessa nya regeringar som uppstår och att viförsöker hålla breda kontakter med olika politiska krafter och inte har någraförutfattade meningar Jag villän en gång tacka utrikesministern för svaret. Jag är nöjd med det. AnL .34 Utrikesminister : Får jag bara säga alljag delar uppfattningen att man skall iaktta försiktighet. Jag har, som BoHammar vet, några decenniers erfarenhet av att ge stöd lill demokratiskakrafter i länder där man har eller har haft mycket besvärliga förhållanden altarbeta rned. Jag kommer aldrig atl avslå från att ge det stöd som de krafternabehöver. Del var syftet med det uttalande jag gjorde, och det uttalandet hadeavsedd effekt. AnL 35 BOHAMMAR (vpk): Jag har ofta uppskattat att utrikesministerninte visar någon enorm diplomatisk räddhåga ulan allt som oftast är beredd atlsjunga ut mot förtryckoch diktatur Det tycker jag är mycket bra. Min fråga är inte heller föranleddav någon stark kritik. Jag tyckte att det fanns anledning att diskutera våraförbindelser med och gärna med övriga östeuropeiska länder Jag blev litet fundersam över det uttalande som StenAndersson har gjort. Som jag sade tror jag att man måste varaförsiktig just nu i sina bedömningar av de nya politiska krafterna och inteminst av vad som sägs i olika intervjuer och tidningsartiklar Mitt huvudsyfte med frågan var att få ett klarläggandefrån utrikesministern atl vi önskar utveckla våra förbindelser med de nyademokratiska krafterna. Jag är nöjd med svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1989/90:403 om säpos aktioner mot PLO Per har frågat mig dels vilka åtgärderjag avser att vidta för att se till att säpo inte på egen hand saboterar densvenska regeringens strävan atl medverka till fred i , dels om jagär beredd atl tydligt och synligt markera att PLO fortfarande av den svenskaregeringen betraktas som det palestinska folkels företrädare vilken åtnjuterregeringens fulla respekt som förhandlingspart gentemot . Regeringen har inte tillgång till några uppgifter somskulle visa alt säkerhetspolisen har agerat mot PLO som organisation. Den senastetidens ingripanden av säkerhetspolisen har gällt enskilda personer som harmisstänkts för brott och som inte har någon officiell ställning inom PLO;srepresentation i . Ingripandena har således skett helt utan anknytninglill Mellanösternpolitik. Det finns inte anledning alt befara attpolisens ingripanden saboterat regeringens strävan att medverka till fred iMellanöstern. Dessa ingripanden har inte heller på något sätt utgjort enbelastning på regeringens goda kontakter med PLO. Det kan tilläggas atl dereviderade riktlinjer som utarbetas för säkerhetspolisens verksamhetsjälvfallet styrs bl.a. av hänsyn till utrikespolitik. Svaret på den andra delfrågan ärja. Regeringen har vid upprepade tillfällen uttalat alt PLO, enligtregeringens uppfattning, åtnjuter ett sådant stöd hos det palestinska folketatt PLO måste vara den part skall förhandla rned om de ockuperadepalestinska områdenas framtid. Regeringens egna officiella kontakter med PLOoch dess representanter är självfallet också ett uttryck för denna inslällning. AnL 37 PERGAHRTON (mp); Jag tackar för svaret, som har en positivgrundton. Det var ganska fantastiska saker som utspelades med en formligkampanj i pressen; hemlig PLO-chef greps av säpo, säpo - eller var nu läckornakommer ifrån -läcker ut atl man tror atl PLO på regional nivå för ettdubbelspel och att dess underrättelsetjänst i flera fall direkt har understöttterrordåd, säpochefen sä- ger atthan driver sin utredningsverksamhet oberoende av den svenska utrikespolitikenosv. Till slut rinner det hela ut i sanden. vet man atl rned jämna mellanrum försökerdriva propaganda för att underminera förtroendet för PLO. Del är ingenhemlighet. Det kommer öppet från den israeliska ambassaden. Jag skulle därförändå vilja fråga om man inte pä UD ibland funderar över vad som ligger bakomsådant här- ulan atl på något sätt tumma på tryckfrihet och yttrandefrihet.Funderar man inte över om det kan ligga en politisk medveten verksamhet bakom?Del borde föranleda vissa funderingar inom . På min andra delfråga har utrikesministern svarat klart ja.Det är myckel positivt alt man inte på någon sätt har förändrat eller trappatned sin inställning till PLO. Det hade jag naturligtvis inte vänlat migheller. Men läget är sådant atl detta måste upprepas om och om igen. Jag villändå väcka en fråga som tas upp ibland, om det inte snart är dags att i någonform trappa upp PLO;s status i . Vad gäller den första frågan, om vi funderarnär det kommer sådana här sensationella tidningsuppgifter, vill jag sägaföljande: Jo, vi funderar, vi frågar och vi rättar oss och tar hänsyn lill desvar vi får. Längre kan jag inte gä. PLO;s representation i är också en fråga somdiskuteras. Den bör rimligtvis komma in i sitt rätta sammanhang. Jag är intefrämmande för att höja värdet av PLO;s representation i . Det är ocksåett krav som ständigt kommer därifrån. Jag anser dock inte, av skäl som jag inteskall gå in på här, att det är rätt tillfälle just . 39 PER (); Det senaste måste jag verkligen tolkapositivt, att utrikesministern inte är främmande för atl höja PLO:s status inågon form. Då inväntar vi det lämpliga ögonblicket. När det gäller den andra delen av min fråga finns del ettbekymmer, och det är att vi har svårt att diskutera dessa säpofrågor öppet,eftersom så mycket är sekretessbelagt. Jag får väl försöka läsa in i den sistameningen i svaret på den frågan atl de reviderade riktlinjer som utarbetats försäkerhetspolisens verksamhet självfallet styrs bl.a. av hänsyn till Sverigesutrikespolitik. Jag hoppas alt det har gått hem hos de säkerhetspoliser somhar att genomföra detta. AnL 40 Utrikesminister : Herr talman! Detutgår jag från. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Meddelande om svar på interpellationerna 1989/90:114och 118 AnL 41 Miljöminister : och har ställtinterpellationer om kommunernas miljöansvar resp. om säkerheten m.m. vidGreifswaldsreaktorerna. På grund av svårigheter att finna en lämplig tid förinter-pellanlerna och mig att träffas i denna kammare kan jag tyvärr intebesvara interpellationerna inom den föreskrivna tiden. Vi har därför kommitöverens om all jag skall besvara interpellation vid ettsenare tillfälle. På samma sätt har en överenskommelse träffats om att jagskall besvara interpellation . Detta härden fördelenmed sig att jag får möjlighet alt till interpellanten och lämna enmer fullständig beskrivning av förhållandena vid Greifswaldsreaktorerna än vadsom annars hade varit möjligt. 10 § Svar på fråga 1989/90:306 om fjällederna iVästerbotten AnL 42 Miljöminister : har frågat mig vad jag ämnarvidta för åtgärder för att höja standarden på del statliga ledsystemet iVästerbottens län. Låt mig först få säga att jag delar att ledsystemet är av stor betydelse för tillgängligheten ifjällvärlden, också i . Medel för underhåll av det statliga ledsystemel anvisasunder anslaget till vård av naturreservat m. m. och hanleras avnaturvårdsverket. Medlen under anslaget används även för skötsel av landetsnaturreservat. Det är uppgift som central naturvårdande myndighetatt bedöma hur stora resurser som bör avsättas för underhåll av del statligaledsystemet i varje län inom ramen för de medel som anvisas av . Vad gäller särskilda regionalainsatser för disponerar länet för innevarande budgetår 105 milj.kri särskilda glesbygdsmedel. Dessa medel kan även användas för insatser förturism och friluftsliv. Hur det regionala stödet används är en fråga förlänsstyrelsen atl besluta om. AnL 43ULLA ORRING (fp); Jag ber atl få tacka statsrådet för svaret.Svaret har visserligen dröjt men frågan är ju lika aktuell . Anledningen lill alt jag ställer frågan är; Hur skall vi ökatillgängligheten till norra sista vildmark? Hur skall det vara möjligtatt utveckla turismen och göra det möjligt för människor att nå fjällväriden?Och på vilket sätt vill regeringen satsa på det rörliga friluftslivet somingår som en viktig del i vår miljöpolitik? Jag menar att ett väl utbyggt och ett väl underhålletfjälledssystem med raststugor skall skapas. Därmed skapas ocksåsysselsättningstillfällen för ortsbefolkningen. Av svaret framgår alt statsrådet och regeringen delardenna uppfattning. Men sedan går våra åsikter isär Jag anser att man inte enbart kan avsälla storanalurvårdsornråden - inom Prot. 1989/90:66 t. ex. kommun är naturskyddsområden-ulan all samti- 13februari 1990 digt öppna dessa områden för vanliga nutidsmänniskor Fru statsråd, jag an- ~ ser altdel ligger i nationens intresse all man satsar på detta, eftersom hela I 1 6 fjällområdetär utpekat som riksintresse för friluftsliv och naturvärd. Jag vill ännu engäng påpeka för statsrådet att det nuvarande anslaget inte räcker Norrbottenhar ju fått extra anslag. I finns 50 naturreservat, trenalurvårdsornråden och dessutom ett tiotal barrskogsområden som är skyddade.Vindelfjällens naturreservat är väl känt. AnL 44 Miljöminister ; Regeringen har givit uttryck för sinuppfattning alt anslaget behöver förslärkas genom atl öka del med 7 milj.kr. Det är anslag som stär till förfogande för denna typav insatser. Dessa medel fördelas av . Det är min förhoppningatt detta skall innebära ett väsentligt ökat stöd för insatser av den härtypen. kan också fatta beslut om att pengar skall anslås lillsådana ändamål av de medel som står till förfogande. Det är ju specielltlämpligt just när det gäller inland, eftersom detta är en av defå sysselsätl-ningsinsatser som kan ge resultat ganska snabbt. AnL 45 (): Jag sitter själv i , och jag vetatt dessa möjligheter finns. Men jag kan också säga att dessa pengar lillglesbygdsändamål är intecknade nästan redan innan budgetåret börjar. Det äregendomligt att det statliga ledsystemel i har fåll en så lågstandard i jämförelse med ledsystemet i , som har en mycket högrestandard. Det hänger naturligtvis samman med att fick ettextra anslag på 10 milj. kr. för att rusta upp sina leder Man har beräknat 3 milj. kr för fjällstugor ochservicestugor i . Och det behövs 5 milj.kr. för att rusta uppenbart de statliga lederna som går genom . Om man fäster så storvikt vid att stora områden skall avsättas sorn naturskyddsområden måste manockså sätta mer kraft bakom detta. Får jag föreslå att vi hjälps åt, och jag i mitt värv, atl se till att vi får den satsning som viär övei-ens om behövs. 47 (): Jag lackar för delta löfte. Jag skall göravad jag kan på mitt håll, men pengarna måste nog komma framför allt frånregeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 2 protokoll 1989/90:66 Prot.1989/90:66 11 § Svar på fråga 1989/90:388 om dumpning iNordsjön av miljöfarligt avfall Svar på frågor AnL 48 Miljöminister ; har frågat mig hurregeringen tänker agera för alt få stopp på dumpningar avmiljöfarligt industriavfall i . En förbättring av havsmiljön i våra omgivande hav är avstor vikt för den . Detta har medfört alt har varitpådrivande i dessa frågor i internationella sammanhang. I detta fall har för avsikt alt dumpaindustriavfall i . Vi har därför i en gemensam protest tillsammans medNorge och krävt alt skall bevisa att det industriavfallsom har för avsikt alt dumpa inte medför skadliga effekter. Jag har dessutom tagit upp frågan direkt vid samtal medden ansvarige ministern i . I enlighet med deklarationen frånNordsjökonfe-rensen 1987 skall dumpning av industriavfall inte ske efter 1989,om det finns praktiskt genomförbara alternativa deponeringsmöjligheter på land.Om så inte är fallet måste det land som vill dumpa kunna visa alt de ämnen somman vill dumpa inte medför någon risk för havsmiljön. En rekommendation med denna innebörd har antagits ochtillämpas numera av , som är det organ som reglerardumpningsfrågor när det gäller Nordostallanten och . gäller i denna kommission attvarje ansökan om tillstånd för att dumpa avfall måste ske efter en vissformaliserad procedur, som syftar till att klargöra att de ämnen som man villdumpa inte medför någon risk för havsmiljön. De skandinaviska ländernas protest mot de brittiskaplanerna på dumpning innebär atl man , , tillämpar dennaprocedur Vid ett inkallat extramöte , alltså ,kommer atl bli tvunget att visa atl de planerade dumpningarnainte medför skadliga effekter på miljön. reagerade mot engelsmännensavsikt atl dumpa industriavfall. Vi invände då, bl.a. ur vetenskapligsynvinkel, mot de tester och analyser som genomförts samt på tolkningen avresultatet. Enligt vår uppfattning hade inte heller itillräckligt hög grad utrett de landbaserade alternativa destrueringsmetodersom finns, t.ex. förbränning, deponering på land och behandling i reningsverk. Likartade invändningar kom från de andra skandinaviskaländerna samt och . AnL 49 (); Jag vill först tacka så mycket för svaret.Jag tycker att det var ett mycket positivt svar att regeringen nu lar tag idenna fråga och försöker agera. Som jag ser det är denna fråga mycket viktig,och det behövs verkligen kraftåtgärder. Vad jag däremot är förvånad över är att det skall behövasbevis. Behövs 18 del verkligen? Hur skall man kunnabevisa att farmaceutiskt av- fall inteskadar havsmiljön? Det är ju en myckel stor mängd, och den är upp- Prot.1989/90:66 delad pä väldigt många ämnen, eftersom det är fråga ommedicinavfall. skall överhuvud taget kunna bevisa att inte någon av dessa mediciner skadar , i- o Svar på frågor Jag anser att det är klart att man inte kan häva 50 000ton farmaceutiskt avfall i havel och sedan säga att det nog inte skadar miljön.Det handlar om t.ex. avfall från astrna- ochallergirnedicintillverkning. Vad vet vi om effekten av detta? Vi vet ju allmediciner har fått dras in på grund av att de skadar ozonskiktet. Enligt täcker flygaskan 40kvadratkilometer av . Hur skall man kunna bevisa all denna inteskadar miljön? AnL 50 Miljöminister : Vi har ansett att man icke har kunnat bevisadelta. Jag vill också säga till alt det vidNordsjökonferensen var kring dessa frågor om dumpningoch förbränning lill havs som striden stod hetast. drev dä en myckethård kamp. Det är ingen hemlighet alt det var framför allt sommotsatte sig någon reglering alls. Den formel som gjorde det möjligt att fattaett beslut var den som uttrycks med atl man måste kunna bevisa att avfalletinte är till skada och alt del inte finns något användbart alternativt tilllands. Möjligen har någon kunnat tro alt detta skall vara en kautschukparagrafsom skall göra det möjligt att fortsätta dumpningen. Det är min personligauppfattning att man tvärtom skall använda den här paragrafen för att stoppadumpningen. Jag vill också såga att vid det samtal som jag för ett parveckor sedan hade rned den brittiske ministern utlovade han även ett skriftligtsvar till mig som en redovisning inför den kommande ommindre än en månad. kominer att driva den linjen atl vi då skall kunnata ytterligare steg för att stoppa verksamheten. 51 (); Jag tackar även för det svaret. Det varkraftfullt, och det är bra i detta sammanhang alt verkligen ligger pä.Vi får väl följa ärendet tillsammans, och vi hoppas att det händer någonting. Om inte följer konventionerna och fortsätterdumpningen, kommer då atl vidta några diplomatiska åtgärder för atttrycka på ytterli- Vi kommer att använda alla de möjligheter somvåra sedvanliga kontakter, diplomatiska och politiska, och det speciellaprotokollet i frågan ger oss. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:66 12 § Svar på fråga 1989/90:389 om ökad rättssäkerhet m.m. itill-13 februari 1990 ståndsärenden enligt miljöskyddslagen Svar pa frågor AnL 53 Miljöminister ;