prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Redanbeslutet på riksidroilsmölet anger faktiskt alt den grund som miljö- partiettillsammans med socialdemokraterna har fotat sitt majorilelsyllrande på inlefinns. säger alt del är för myckel spelverksamhel.Erbjudandel från reservanterna är ju atl skulle få vara med i enparlamentarisk beredning och uttrycka sin åsikt om della. Här missar faktisktmiljöpartiet sin slora chans. Om man beslutar enligt del här ulskoilsyllrandetså rullar allt bara på. Idrottsrörelsen och andra folkrörelser måste ju försökahitta på nya former för all lyckas hålla jämna steg med statensinkomstökningar genom spel. Vi vet ju all oddsen är myckel små - för allanvända spelspråk. På riksidroilsmölet gjordes del också berättigade uttalandendär man uttryckte oro för sin ekonomi, icke minst mot bakgrund av denförväntade skattereformen. Till den får vi nalurliglvis återkomma senare ochdiskutera den särskilt här i kammaren. Jag vill uppmana all la chansen. Stödreservationen , så får ni vara med och påverka utredningen. Ni får ocksåmöjlighet all där klargöra er inställning till finansieringsmöjligheterna. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): kommunisterna har i en följd avår ställt krav om atl tipsmedel skall gå lill idrotten, som en investering förframliden för våra ungdomar. Redan i ett riksdagsbeslut fastställdes att 50%av tipsmedlen sedan vinsten utdelats skulle tillbaka lill idrottsliga ändamål.Detta beslut genomfördes emellertid aldrig på grund av . Detfinns nu anledning all återuppliva denna inriktning. Utskottet har upprepade gånger tidigare i av riksdagengodkända betänkanden uttalat bl,a, all idrotten har rätt lill betydandesamhällsstöd, oberoende av de inkomster som tillförs statsverket vialipsverksamheten. Den ståndpunkten behåller sin giltighet. Del förutsätteremellertid all del nuvarande samhällsstödet till idrotten är tillräckligtstort, vilket inle är fallet. Dessutom behåller denna ståndpunkt sin giltighetunder förutsättning all Tipsljänsls årliga vinst inte överstiger det stöd somidrotten får från samhället. är emellertid förhållandel det, atl den inkomst somstatsverket får från lipsverksamheten överstiger ,medan däremot det direkta slödel lill idrotten är knappt 300 milj, kr. Därföranser vpk alt med hänsyn till idrottens slora betydelse för framför alltungdomen bör stödet lill idrotten successivt trappas upp. Detta stöd bör varautformat som ett anslag som går lill kommunerna för alt uppföra olikaidrottsanläggningar. Det bör gå lill småklubbar, lill kvinnoidrott och tillhandikappidrott. Delta är en ståndpunkt som vi förfäktar, också imotsättning lill reservation 1. som fogats till delta belänkande, där deövriga oppositionspartierna föreslår en utredning. Skälet lill all vi inle ärmed pä den reservationen är all den föreslagna parlamentariska utredningen ihuvudsak skulle undersöka möjligheterna atl öka folkrörelsernas utbyte av dentotala spelmarknaden. I andra hand skulle man undersöka förutsättningarna föralt en del av tipsmedlen övergår lill idrottsrörelsen. 1989/90:35 29november 1989 Vianser från vpk;s sida alt spelmarknaden som sådan inle bör utvecklas på ellkaotiskt sätt. Så länge den sker under statlig regi finns det också möjligheleralt kontrollera den. Vi är alltså inle anhängare av en fri spelmarknad föridrottsrörelsen. Vi anser all idrottsrörelsen är tillräckligt mycket kommersialiseradoch atl man inte behöver öka det kommersiella inslaget i den. Med detta, fru talman,yrkar jag bifall till vpk-reservationen. Den här debatten handlar ju om lolterilagstiftningen och lolterifrågor.Del är faktiskt inte en idrollsdebatt - en sådan har vi vid andra tillfällen.Jag ville passa på all instämma i vad sade i sin inledning, närhan så klart markerade atl folkrörelserna är betydligt mer än idrottsrörelsenoch atl frågan om de ideella organisationernas möjligheler på spelmarknadenalltså berör betydligt mer än själva idrottsrörelsen. Bakgrundenlill det belänkande som vi nu debatterar är de förändringar ilolterilagstiftningen som beslutade om sedan.Syftet med de förändringarna var alt öka folkrörelsernas utbyte av sinspelverksamhel och alt göra dessa spel mer attraktiva. Vi gav då möjlighelerlill penningvinster i begränsad omfattning i lotterier och bingo, Allavaru-vinsier blev skattefria. Vi sänkte bingoskatien och genomförde administrativaförenklingar. Delär ännu för tidigt all summera vilket resullal reformen gett. Det är dockuppenbarl all bingospelel utvecklats myckel positivt sedan reformen trädde ikrafl. Underdetta år har det hänt ganska myckel som på ell eller annal sätt berör demotioner vi nu behandlar. har tillsatt en utredning omskall på vissa spel. Det gäller beskattningen av Tipstjänst, Trav och galoppoch , I direktiven anges att förslagen "bör vara så utformadeatl de inte försämrar möjligheterna för folkrörelserna all bedriva och utvecklasina spelformer". Riksdagenhar behandlat finansutskoltels belänkande angående revisorersskrivelse om Tipstjänsl, Därvid har vi i denna kammare dels begärt en samladredovisning av del statliga stödet lill idrotten, efler motion,dels fick regeringen i uppdrag att pröva vilka riktlinjer som bör ligga lillgrund för Tipsljänsls idrottsstödjande verksamhel. Den prövningen skallunderställas , Lollerilagsliflningenutsattes för tre för en myckel kraftig kritik. Många folkrörelserhävdade all deras utrymme på spelmarknaden begränsades av de statliga spelen,och de hade bestämda invändningar mol den administrativa hanteringen avverksamheten. Den kritiken har till stor del tystnat . Dels har vi vid ellpar tillfällen förenklat lagstiftningen och, som jag redovisat , gettbättre villkor för folkrörelserna. Del tar jag till intäkt för all deförhållanden vi nu diskuterar har blivit bättre. Dels är del så, om vi ser lillutvecklingen på spelmarknaden, all både Tipstjänsl och harredovisat ungefär samma vinst som 1987, Del förefaller sålunda som om enviss stagnation inträffat för de statliga bolagen. kan vi noteraökningen av bingospelel. I flera motioner begärmotionärerna all pengarna skall specialdestineras från statliga spelbolag,främst Tipstjänst, till folkrörelserna och bland dem i huvudsakidrottsrörelsen. Utskottet har tidigare hävdat att dessa anslag bör prövas avriksdagen. De kan dä vägas mol andra behov som föreligger.Vi ser inget skäl alt nu frångå den principen. har vi betonatfolkrörelsernas slora betydelse i vårt samhälle och alt de naturligtvis harberättigade anspråk på anslag från samhället. Riksidrollsförbundelhar vid riksidroltsmölet i antagit ett idrottspolilisklprogram under . Del ger riktlinjer för huridrottsrörelsen skall arbeta , och del innehåller prioriteringarbland de uppgifter som är aktuella. Del innehåller dessutom mycket klaramålsättningar dels om vad idrottsrörelsen självt kan och skall göra, dels vilkakrav man släller på samhället. Och del är myckel omfattande krav. Jag förmodarall vi kommer all möla de flesia av dem i senare idrottspolitiska debatter. Riksidroilsmöletsvarade också ell rungande nej till styrelsens förslag om atl man skulle krävaen uiredning om idrottens roll i samhället och dess finansiering. Vi har, somflera talare nämnt tidigare, en reservation i delta belänkande i vilkenföreslås en sådan uiredning. Även ulskottsmajoritelen har varit förstående lilltanken på en uiredning. Del har man varit mot bakgrund av att det är över 20 årsedan den stora idrotisutredningen genomfördes. Vi har dock angett att detrimligen är idrottsrörelsen själv, vår sannolikt största folkrörelse, som börla initiativet. Den bedömningen har vi gjorl mot bakgrund av den betydelse ochvikt som vi lägger i värdet av självständiga och fria folkrörelser. Efterriksidroltsmötels nej till en utredning, anser jag dock all det voresynnerligen anmärkningsvärt om gjorde tvärtemot och begärde enuiredning. Del är min svar på fråga om hur utskoitsmajoritetenser på detta. Vihar under en lång följd av år i olika skrivningar intygat värdet av en fri ochsjälvständig folkrörelse. , verksamhet, finansieringoch annal i ideella organisationer utanför idrottsrörelsen har utretts på mångaolika sätt. Dessutom finns utredningsförslag som ännu inle är effektuerade. Jagfinner del orimligt all samhället och skall begära en utredning närriksidroilsmölet de facto har sagt ell klart nej lill en sådan. Vpkhar under en följd av år motionerat om atl anslagen lill idrotten skall höjastill en nivå som motsvarar vinslen från Tipstjänsl. Elt sådanl förslagframställer man även , och i detta belänkande har vpk en reservation meddet innehållet. Jag noterar med en viss tillfredsställelse ordalydelsen i reservationen,nämligen: "Regeringen bör i enlighet med vad som föreslås i motion Kr506yrkande 2 snabbehandla frågan om tipsmedlens användning och framlägga förslagom hur ett anslag motsvarande tipsmedlens storlek kan tillförasidrotts- och friluftslivet." Notera ullrycket "ett anslag motsvarandetipsmedlens storlek". Skall del tolkas så, , alt vpksläller upp på principen atl anslagens storlek skall bestämmas av riksdagenoch inle specialdestineras från det statliga företaget ? Jag villgärna tolka reservationen så. Omså är fallet har jag ytterligare en fråga lill . Vpk:syrkande går såvitt jag vet tillbaka på ett beslut från slutet av 1930- 1989/90:35 29november 1989 11Riksdagens protokoll 1989/90:35 1989/90:35 29november 1989 Detta angav ocksåAlexander Chrisopoulos i sill inlägg. har Tipsljänsls verksamhetutvecklats utomordentUgl kraftigt. Bl.a. har spelformer tillkommit som inlealls har idrotten som bas och underlag. Jag länker exempelvis på ochFlax. Enligt de uppgifter jag har fått står dessa spelformer för en stor delav Tipsljänsls omsättning, uppskattningsvis . Det ger anledning lillföljande fråga: Vill vpk öka anslagen till idrotts- och friluftsliv med ensumma motsvarande hela överskottet från Tipstjänsl, eller avser förslaget ivpk:s reservation den andel som ankommer på de idrottsan-knulna spelen? Med della yrkar jag bifall lill hemställan i kulturutskottets betänkandeoch avslag på de avgivna reservationerna. säger att ökningen av de statligt styrda spelen harstagnerat och nämnder några exempel på det. är den statliga spelmarknadenganska omfattnade. Man har faktiskt också hittat på nya spel . ATG:sverksamhet har inte stagnerat, tvärtom. Kammaren har behandlatett utskottsbetänkande med anledning av en proposition, och där påvisas atlstatens andel av det spelet ökar. Det är bara att konstatera att denulvecklingen kommer att fortsätta. Samtidigthar idrottsrörelsen försökt ta upp konkurrensen med statliga spel tittsammansmed . Resultatet är nu känt; det gick inle. Man hade inlemöjlighet alt inom ramen för ens försöksverksamheten ha sådana villkor att delvar möjligt atl ta upp konkurrensen. Dettahar såvitt jag förslår fått Riksidrollsförbundel atl ändra sin tidigareinställning. Man är nu mer intresserad av alt få del av statliga spelpengardirekl. Det är kanske en av orsakerna lill att man inte begärde den här utredningen. Utskottetanför alt del framstår som naturligt atl en sådan utredning kommer till stånd.Men kommer utredningen såvitt jag förslår ändå inle till stånd.Ulskottsmajoritelen har nämligen hela liden sagt alt utredningen skalltillsättas under förutsättning atl begär det, och det göralltså inte Riksidrollsförbundel. Jagvill upprepa alt del således är en folkrörelse som inle begär en utredning.Men del finns ju fler folkrörelser Hur släller sig utskottsmajoriten om dessabegär en utredning? Jagkan sedan inle förstå atl man ständigt diskuterar frågan om den självständigafolkrörelsen. I ögon är självklart alla folkrörelser självständiga.Men vi har faktiskt inom utskottets ram atl yttra oss över förslag till fördelningav medel och stöd lill folkrörelserna. Ett sådanl stöd är att förbättramöjligheterna för folkrörelserna lill en ökad egenfinansiering, något som desjälva vill ha. I alla framställningar och uppvaktningar framförs önskemålet omökade möjligheter till självfinansiering. De vill inte helt till-lila sig påstatliga direkta anslag. Därföranser jag, fru talman, det ytterst beklagligt alt man i detta fall inte hartagit vara på detta unika tillfälle att få till stånd en översyn. Jag beklagardel verkligen. (vpk): ställde tvä frågor till mig. Den första var om vpk:sförslag skall tolkas så atl anslagels storlek skall bestämmas av ochinte specialdestineras via del statliga förelaget Tipstjänsl. Del är en korrekttolkning. Del är exakt så vi menar Denandra frågan gällde storleken på anslaget. Själva frågan hade lydelsen: Avserförslaget i vpk-reservalionen all den andel som ankommer på id-rottsanknulnaspel skall överföras till idrotten? Det är också korrekt. Del menade vi iprincip när vi ställde förslaget första gången. Del var alltså bara fråga omidrottsanknulna spel inom AB Tipstjänsl. Omidrotten behöver mera stöd, skall anslaget från samhället sida naturligtvisöka. 1989/90:35 29november 1989 Andrevice talman (); Jag försökte också betona att della handlar om mer än idrottsrörelsen,. Men i krafl av sin storlek får den bryta väg. Det finns i dethär avseendet inga delade meningar mellan den och de andra ideellaorganisationerna. Del framgick likaledes i eget anförande, somockså mycket kom att handla om idrottsrörelsen. Jag tror all del är naturligtatl del blir så. sade atl har begärt en redovisning hur stort stödet tillidrottsrörelsen är. Det är naturligtvis riktigt, och det är säkert ocksåbehövligt. Men det viktiga nu är alt finna former för hur vi skall öka detstödet. Såvitt jag har förstått är vi överens om atl detta måste ske om viskall kunna ge idrottsrörelsen och de andra organistionerna de förutsättningarde måste ha för kunna utöva sina vikliga verksamheter Sedantill riksidroltsmölet och dess nej, som enligt var ett rungandenej. Jag är inte så säker på all del var så rungande. Om man l.ex. lyssnadelill diskussionen som fördes vid det seminarium vi båda varpå fanns därsannerligen delade meningar. var rädd för var att man skulle hamna i en långbänk och alt vi skulleförhala frågan . Jag tror alt det mer handlade om olika sätt alt sepå hanteringen av ett sådant problem. Vi vet att utredningar i regel inleulgör några femårsprojekl, utan många av dem har myckel kortfattade direktiv. Jaganser alltså inte alt det är särskilt anmärkningsvärt atl vi nu skulle försökafå till stånd en utredning. Jag tror att det mer handlar om de olika sätt påvilka vi arbetar. Vi är överens om att vi på ett eller annat sätt måste georganisationerna bättre förutsättningar, framför allt för att de skall klarasin ungdomsverksamhet. Jag vet inte hur detta skulle gå till utan att vi får ensådan utredning lill stånd, , Jag måste också poänglera det som härsenast tog upp, nämligen utskottsmajoriletens skrivning. Man sägerföljande:"Del framstår som naturiigt alt en sådan uiredning kommer tillstånd." Detta måste väl rimligen vara lika naturligt , trots den fördadiskussionen på riksidroltsmölet? För oss som hade förmånen alt vara med och följa debatterna i Östersundframgick del med all önskvärd tydlighet alt ekonomin är ödes- 1989/90:35 29november 1989 frågan nr 1. Del uttaladesbåde under mötet och vid ett speciellt seminarium som rörde finansieringen avidrottsrörelsen. Man betonade också, vilket vi moderater har gjorl,betydelsen av de små föreningarna. Man sade atl man måste finna en väg attkanalisera medlen ul lill föreningarna. Närdel sedan gäller den uiredning som riksidroltsmölet sade nej till skall vikomma ihåg atl Riksidrotlsstyrelsen förordade denna uiredning. Del var den endapunkt på vilken Riksidrotlsstyrelsen fick bakslag. Jaginstämmer med och med andre vice talmannen i attdet inle finns någon anledning all la delta avslag från riksidrotts-mölel tillintäkt för att vi här i inle skulle begära en uiredning. värna om idrottsrörelsens karaktär av fri och självständig folkrörelse,vilket vi väl alla vill, är del en förutsättning alt man ser till alt dennaidrottsrörelse får en sådan möjlighet. Delfinns nu olika sätt atl finansiera idrottsrörelsen. Vi vet hur man i Östersundbetonade alla dessa olika ekonomiska problem. Hur skall man finansiera de småföreningarna? Hur skall man bära sig ål för alt klara av detta? Men jag anser atl vi bör ha en heltäckande parlamentarisk utredning,som lar upp alla dessa olika spörsmål, för alt vi skall hitta räll. En sådanutredning är en förutsättning för en fri och oberoende folkrörelse. ANDERSNILSSON (s): Jag vill första tacka för de svar han givit påmina frågor. Jag tycker för min del all dessa på elt mycket bra sätt klarläggerden inställning vpk har. Frågan om anslagens storlek får vi närmast ta upplill debatt när budgetpropositionen presenteras. Närdet gäller den utredning som vi diskuterar vill jag säga följande. Situationenär den, alt det på de idéburna folkrörelsernas område har skett ett flertalutredningar som resulterat i förslag som inte ännu harrealiserats, vilket jag tidigare sade. Det är för deras del absolut inte frågaom atl utreda mer, ulan att komma med konkreta förslag. Såvittjag känner till har man från deras sida inte kommit med några krav på någolytteriigare statligt utredande. Då kvarstår frågan om idrottsrörelsen. Den harfaktiskt klart och tydligt, mot sin styrelses uppfattning, sagt nej till enutredning. Dettaär ell besked som är mycket klart. Vi skall när det gäller självständiga ochfria folkrörelser - jag håller med om att alla de folkrörelser vihar är fria och självständiga - inte sätta i gång en stor ulredningsapparatmot deras vilja. Jag har inte för avsikt atl göra delta till en storfråga eller all gräla med mina meddebattörer om della. Jag tror att de flestaav er vid litet närmare eftertanke kommer all finna atl della ändåär en rimlig utgångspunkt. Om man skall utreda folkrörelsernas villkor urekonomisk eller annan synpunkt förutsätter delta att folkrörelserna själva villha en sådan utredning och är beredda all positivt medverka till den. Efter delta inlägg från kan jag konstatera atl del intelängre framstår som naturligt atl man gör denna översyn. Vivet allihop som deltar i den här debatien att möjligheterna försämras Prot.1989/90:35 . Vi har hört all man är rädd för alt en sådan härutredning tar lång lid. Det snabbaste sätt på vilken riksdagenkan begära en sådan utred-ning är atl rösta för reservation 1 vid den kommandeomröstningen. Då får man lill stånd en utredning mycket snart. Jagvill återigen poängtera att vi hört en del av folkrörelsen, visserligen enmycket stor och kraftfull del, uttala sig mol en uiredning gentemot sin styrelsesuppfattning. Men jag är säker på atl den här utredningen kommer till stånd. Genomatl socialdemokraterna nu slår över är det faktiskt de som förhalar frågan, ochinte vi andra som vill ha utredningen till stånd. ANDERSNILSSON (s); De krav på samhället som ställdes på riksidroltsmötel är, som jag sadei milt tidigare inlägg, myckel slora. Man skulle möjligen kunna uppskatta dekraven i pengar till runt en halv miljard, dvs. 500 milj. kr. Detta är enmycket grov uppskattning, och jag vilt inte stå för den exakta siffran.Idrottsrörelsen har i sin bedömning av läget funnit att det är bättre attdirekt med regering, departement, politiska partier och andra diskutera och förhandlaom dessa frågor än atl göra det inom en ulredningsram. Och jag menar alt vi,de folkvalda, skall respektera delta. Närdet gäller skrivningen vill jag påpeka all mol bakgrund av att det är över 20år sedan idrotisutredningen gjordes kan det vara naturligt att göra en nyuiredning. Men delta förutsätter, som jag har velat betona, allidrottsrörelsen är beredd att medverka i utredningen, att de vill ha den ochatl de ställer upp för den. Så är inte fallet. Enligt mitt sätt atl se fallerdå denna tanke. TillJan Hyttring vill jag säga att kommittédirektiven med anledning av utredningenom skatt på vissa spel - bl.a. vad gäller AB Trav och Galopp -innebär allutredningen skall se över och jämka ihop beskattningen i fråga om Trav ochGalopp, och Tipstjänst så att det blir en större enheitighet idella. Villkoren för Trav och Galopp kommer då naturligtvis också all bliföremål för överväganden. Den som ulredningsvägen vill försöka påverka hurvinsterna från dessa spel skall utformas kan lämpligen göra det via dennautredning. Det är visserligen en enmansutredning, men den lar ju ändå insynpunkter och förankrar sina tankar och förslag på olika håll. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut skulle fattas .) 24§ Beslut om fortsatt ärendebehandling Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid morgondagens arbetsplenum. 12Riksdagetts protokoll 1989/90:35 1989/90:35 25 § Bordläggning Anmäldesoch bordlades Motionerna med anledning av prop. 1989/90:14 om godkännande avEuroparåds- och OECD-konventionenom ömsesidig handräckning i skatteärenden, m.m. I989/90:Sk38 av ochKrister Skånberg (båda mp) medanledning av prop. 1989/90:47 om vissa internationella skattefrågor1989/90;Sk39 av m.fl. (m) medanledning av prop. 1989/90:49 om ändrade regler för räntesubventioner förhyres- och bostadsrältshus 1989/90:Bo38 av m.fl. (m) I989/90:Bo39av m.fl. (mp) 1989/90:Bo40 av och (båda vpk) I989/90:Bo41 av m.fl. (c) medanledning av prop. 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. I989/90:SkI3 av BoLundgren m.fl. (m) 1989/90:Skl4 av och (båda m) 1989/90:SkI5 av . 1989/90:Skl6 av BengtWesterberg m.fl. (fp) 1989/90:Skl7 av JensEriksson (m) I989/90:Skl8 av MartinOlsson och (båda c) 1989/90:SkI9 av MartinOlsson och (båda c) 1989/90:Sk20 av MartinOlsson (c) 1989/90:Sk2I av LennartBrunander och (båda c) I989/90:Sk22 av SörenNorrby (fp) I989/90:Sk23 av . 1989/90;Sk24 av OlofJohansson m.fl. (c) I989/90:Sk25 av GunhildBolander (c) 1989/90:Sk26 av Kart-GöstaSvenson och (båda m) I989/90:Sk27 av WiggoKomstedt (m) 1989/90:Sk28 av StinaEliasson (c) I989/90:Sk29 av IngerSchöriing m.fl. (mp) 1989/90:Sk30 av m.fl. (fp) 1989/90:Sk3I av () 1989/90:Sk32 av LarsWerner m.fl. (vpk) 1989/90;Sk33 av MarianneStålberg och (båda s) 1989/90:Sk34 av AgneHansson (c) I989/90:Sk35 av BörjeHörnlund m.fl. (c) 1989/90:Sk36 av LarsHedfors m.fl. (s) 1989/90;Sk37 av PärGranstedt (c) medanledning av prop. 1989/90:52 om höjt pensionstillskott och förbättringar i dekommunala bostadstilläggen m.m. 1989/90:Sf9 av m.fl. (vpk)1989/90:SflO av m.fl. (m) 1989/90;Sfll av KarinIsraetsson m.fl. (c) Prot. 1989/90;Sfl2 av . 26§ Meddelande om interpellationer Meddelades all följandeinterpellationer framställts 1989/90:85av (vpk) lill miljö- och energiministern om regnskogen påBorneo: Vadgjorde i Sarawak? Justnu visas dokumentärfilmen på flera biografer Den berättarom en liten minoritetsgrupps kamp för överlevnad i Sarawak på Ma-laysiskaBorneo, där regnskogen är allvarligt hotad av exploatörernas rovdrift. Mednuvarande avverkningstakt kommer regnskogen att vara borta inom . Dåväntar en ekologisk katastrof om inle övergreppen stoppas. Malaysiaär en av världens största producenter av tropiskt timmer. Landet är också dennäst största exportören av sågat tropiskt virke till . Infrastrukturenhar traditionellt varit bäst utvecklad i västra , medan den varitsämre på dess östkust och i och . har därför regimen prioriteratstora projekt i dessa områden, med hänvisning till den "stora potentialenvad gäller olja, naturgas, vattenkraft och nyodling" (enligtUtrikespolitiska Institutet, 1989). Förutom rovdrift på regnskogen innebär nuvattenkrafts- och dammbyggnalioner atl befolkning ivångsförflyt-tas när alltstörre områden exploateras. Densnabba nedhuggningen av regnskogarna i länder som , ochBrasilien innebär en enormt snabb förintelse av livsformer och ekosystem sombehövt tiotals miljoner år för all utvecklas. Globalt sker det en påverkan påklimatet, regionalt och lokalt, som i Sarawak, föröds gammal kultur ochbefolkningen fördrivs. Organisationer,grupper och enskilda kämpar för att skydda de återstående regnskogarna ivärlden. Svenska grundskoleelever bidrar också. uppmärksammades deskolbarn som reste tiU för regnskogens skull. Men initiativen får småresullal så länge många länder understödjer skyldiga regimer och kaplialherrar.