prot · GD098 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag skall i mitt anförande koncentrera mig till arbetsmiljöfrågorna.Det har varit mycket tomt i den politiska debatten om arbetsmiljön frän det attvi hade den stora debatten fram till valet . Under1980-talet har ett antal motioner i frågan väckts framför allt av vpk och påsenare år även av . Det var därför en stor glädje när frågan fick enförnyad aktualitet hos det politiska etablissemanget i valdebattens elftetimme . Utvecklingen har visat attarbetsmiljöfrågorna borde ha fått ett mycket större utrymme och att man bordeha visat större förståelse för förändringar än vad som har varit fallet. Isamband med valet redovisade socialdemokraterna sin uppfattning att man bordetillsätta en arbetsmiljökommission för att fastställa vilka arbeten som var defarligaste arbetena i . Regeringen beslutade sedan också att inrätta enarbetsmiljökommission, och dess arbete tog sin början för ungefär ett årsedan. har man också tillsatt ett råd för arbetsmiljö, och finnsockså en generaldirektörsgrupp som arbetar med den här typen av frågor. Detskulle kanske vara på sin plats att regeringen redovisar hur de här olikagruppernas arbete inom arbetsmiljöområdet samordnas och vad man egentligen villuppnå i de här grupperna. Det skulle kanske också vara på sin plats att man taladeom hur den breda allmänheten kan få del av gruppernas resp. slutsatsen Som detär är det ganska svårt att få uppgifter om vad dessa grupper arbetar med,vad de har för innehåll för sitt arbete och vilka slutsatser de kan förväntasha. Därför vänder jag mig till socialdemokraterna och regeringen, för jagskulle gärna vilja veta vilka samordningsförutsättningar dessa tre grupper han Man frågar sig också hur de slutsatser som arbetsgruppernakommer fram till skall redovisas och när dessa redovisningar kan förväntas. Detskulle vara intressant för oss i oppositionen att få veta ifall redovisningarnakommer att sammanställas inom SOU eller om det kommer att resultera i någontingsom man kanske bara delvis kan få del av. För att debatten om arbetsmiljöfrågornaskall bli bra och leda till någonting relativt snart tror jag att det ärviktigt att alla får del av de slutsatser som dessa grupper kommer fram till. I detta sammanhang skulle jag också vilja fråga vilkenstrategi regeringen förbereder för att förändra arbetsmiljöförutsättningarnaute på arbetsplatserna. Även om grupperna är i arbete och naturligtvis inte nukan redovisa några slutliga ställningstaganden, måste väl regeringen rimligenha förberett någon strategi att användas för förändrad och förbättradarbetsmiljö. När vi nu diskuterar arbetsmiljö är det på sin plats attockså komma in på rehabiliteringsfrågorna. Som det har varit under hela80-talet har man i väldigt rask takt förtidspensionerat människor som harvarit långtidssjukskrivna. Man har egentligen inte gjort några försök tillrehabilitering utanför sjukvårdens ram. Men det har trots allt förekommit någraförsök där företagen har samarbetat med ,länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingen, de fackliga organisationerna ochföretagshälsovården. Jag kan exempelvis nämna . Det finnsäven andra liknande projekt som har varit framgångsrika. De vidtagna åtgärdernahar visat sig vara utomordentligt positiva mänskligt sett. Även statsekonomiskthar detta varit väldigt fördelaktigt. Man har tjänat in mycket stora pengar påatt folk mycket snabbare har kunnat gå ut i yrkesverksamhet efter att ha varitsjuka . Därför borde man, med de erfarenheter som börjar bli ett parår gamla, kunna fatta beslut om åtgärder som gör att fler förtidspensioneradeoch långtidssjukskrivna mycket snabbare bara kan gå tillbaka till arbetslivet istället för att stanna hemma utan någon som helst egentlig sysselsättning. Jagskulle gärna vilja ha svar på frågan varför man från regeringens sida inte haranvänt sig av de kunskaper som olika försöksprojekt, exempelvis ,har gett. Varför har man visat en sådan passitivitet, trots att erfarenheternahar varit så positiva? När man talar om rehabilitering vill man gärna också se påföretagshälsovården, dess framtida roll och verksamhet. Företagshälsovården iSverige fungerar väldigt olika på olika ställen i landet. Menföretagshälsovården kan bli en utomordentligt bra del i rehabilitering ochförebygga sjukdomar som kan leda till förtidspensionering och liknande. Man borde från regeringens sida på ett mera aktivt sättanvända företagshälsovården för förebyggande vård och rehabilitering än vadsom är fallet . Jag undrar om regeringen förbereder någon reform som göratt före- 1989/90:8 12 oktober1989 tagshälsovårdensverksamhet läggs fast på ett bättre sätt än och att man tar del av deerfarenheter som naturligt finns på olika ställen i samt samordnarföretagshälsovårdens olika verksamheter så att de kommer alla till del. Avslutningsvisundrar jag hur de pengar som kommer in i Arbetslivsfonden kommer att användas- det är ju väldigt mycket pengar Ofta får man uppfattningen att vi egentligenarbetar som . har vi stora problem med denpsykosociala arbetsmiljön, kanske framför allt inom den offentliga sektorn. Jagundrar om regeringen förbereder något fullskaleförsök inom den offentligasektorn därvidlag. Förbereder man något försök som kan leda till förbättradpsykosocial arbetsmiljö? ANDERSG HÖGMARK (m): God ekonomisk tillväxt är en förutsättning för en god regionalutveckling och spridd välfärd i hela landet. Det är viktigt att understryka attbåde ekonomisk politik och regional politik är centrala. Man betraktar dessatvå ibland som någon sorts nollsummespel. får man det intrycket idebatten att regional politik handlar om att inom en viss given mängd resurserfördela. Vad den ena vinner förlorar den andra. Jag vill bestämt varna för ettsådant synsätt. Jag tror att det är utomordenthgt viktigt att vi tar vara påoch bejakar de positiva och dynamiska krafter som finns hos enskilda människori regioner och hos nationen som helhet. Då först slipper vinollsummespelstänkandet. Men det finns också, herr talman, en uppenbarförklaring till varför många upplever det så. Det är klart att det i ett landdär man har fått uppleva ganska dålig ekonomisk tillväxt ärlockande att se att vad den ena vinner förlorar den andra. Därför tror jag attjust den ekonomiska tillväxten, att människorna i landet ser att det finns enständigt växande kaka, som växer i god och balanserad takt, är den bästaförutsättningen för att få bort spänningarna kring nollsummespelstänkandet. Jaghar tidigare när vi diskuterat regionalpolitik här i riksdagenpekat på just helhetssynens betydelse. Jag gick tillbaka och tittade på ettantal anföranden som jag hållit . 1981/82 kritiseradejag exempelvis en del företrädare för den sittande regeringen för att vi harför litet av helhetssyn. Det är viktigt att lyfta fram detta och inse att deolika delområdena i politiken, givetvis också utanför det offentliga beslutsfattandet,är viktiga för en jämnare fördelning av ekonomisk välfärd. Jag tror att detblir viktigt även framöver, oavsett vilken perspektivnivå man läggerregionalpolitik på och diskuterar den på. Ute i diskuteras den regionalautvecklingen mycket. Flera talare var inne på detta i går Jag tror att just detökade intresset för regionernas utveckling och regional politik, som vi nu serinom EG, tar ganska effektivt död på myten som odlas inom vissa partier, attett närmande till , ett deltagande i det europeiska integrationsarbetetpå något vis skulle förhindra oss och försvåra för oss att driva en aktivregional politik. Det är och förblir en myt. Det är viktigt för alla ansvarigapolitiker i att så snabbt som möjligt ta död på den myten. Detfinns några saker som är väldigt viktiga för en god regional utveckling och somgör att det finns anledning att undra om arbetsmarknadsministern tillräckligt inser - detgäller också i umgänget med sina kolleger i regeringen - hur det förhållersig. Det gäller exempelvis de goda kommunikationernas betydelse. När får vit.ex. en dialog mellan arbetsmarknadsministern och energiministern? Den senarehar ju bl.a. förklarat att är den mest onödiga flygplatsen iSverige. Jag hoppas att man kan klara ut sådana problem inom regeringen, närman framöver skall lägga fram en regionalpolitisk proposition. Jaghoppas också att regeringen inser att man måste avsätta en större andel av BNPför infrastruktursatsningar i väg- och järnvägsnätet än som ärfallet. Jag har svårt att förstå varför förslag som moderata samlingspartietlägger fram om att en ökad andel av BNP skall gå till väginvesteringar intevinner gehör i , om man nu talar om vikten av en bättre regionalutveckling. Jag känner en väldigt stor oro över det förhållandet att man pånågot sätt fördröjer utbyggnaden av en tredje bana på . Jag uppleverett otroligt stort tryck från olika håll runt om i landet i det avseendet,oavsett partifärg, från ledande företrädare för kommuner, landsting ochlänsstyrelser Man menar att det är A och O att vi nu får en ökad tillgänglighettill . Det är nödvändigt om skall vara som en bra och välfungerande huvudstad. Jag utgår från att en framtida regionalpolitik innebäratt den som har ansvaret för regionalpolitiken i regeringen - statsrådetIngela - övertygar även där miljö- och energiministern om detförträffliga och nödvändiga i att gedigna satsningar görs för att åstadkomma enökad flygkapacitet. Dessutomhoppas jag att vi skall få se att utbildningssatsningarna får ett rejältinnehåll och att regeringens politik inte blir en strid med lärare, en skola iuppror Det gäller även gymnasieskolan. Man måste också våga satsa på den högreutbildningen och forskningen. Hög kunskaps- och kompetensnivå är nämligen enav de faktorer som är helt avgörande för en regions utveckling. Påsamma sätt borde man på ett aktivare sätt ge olika regioner mer av egenbeslutskapacitet, beslutskompetens. Det gäller givetvis för den enskilde individenmen också inom det offentliga systemet. Det går dock förtvivlat långsamt medavregleringen, oaktat goda uppsåt. Vidaretror jag att det är viktigt att arbetsmarknadsministern synnerligen aktivtdeltar i de skattesamtal som förmodligen pågår inom regeringen och som sedanskall föras i . Vi kunde höra följande uppmaning i går här i kammaren: Komgärna och delta i skattesamtalen, men sätt inte en käpp i hjulet! Jag skullevilja uppmana arbetsmarknadsministern att sätta en käpp i hjulet just när detgäller försämrade reseavdrag. Vi vet att allsidiga arbetsmarknader där detkrävs en arbetsinpendling, både kollektivt med buss och enskilt med bil är enförutsättning för att tusentals små orter skall fungera i vårt land.Tiotusentals hushåll måste få en dräglig bärgning. Människor skall intetvingas flytta till storstadsregioner Sätt gärna en käpp i hjulet när detgäller slopandet av reseavdrag! Men se till att det blir rejäla kvittningsmöjligheterför de människor på landsbygden som vill starta egen verksamhet! Det finnsmånga bitar i skatteförslagen och i underlagen för de skattebeslut som fattassom är direkt riktade mot landsbygden. Jag tror att det kommer att diskuterasytterligare framöver 1989/90:8 12 oktober1989 Det finns många områden som vi skulle kunnapeka på. Men det finns också ett antal områden där jag hyser stor oro för attden socialdemokratiska regeringens agerande inom hälso- och sjukvårdspolitikenliksom också trafikpolitiken - som jag redan nämnt - samt systemen och deoffentliga transfereringarnas effekter direkt motverkar målet att hela Sverigeskall leva. Jag har pekat på några saker som rör landsbygden. I gåreller om det var i förrgår, presenterade en grupp som sysslar med storstädernasproblem ganska avslöjande rapporter om vad den socialdemokratiska politiken harinneburit för storstäderna. Sammantaget, herr talman, innebär den socialdemokratiskaregionalpolitiken problem för både landsbygden och storstäderna. Här måste vifå se en ändring. Vi säger gärna ja till att hela skall leva. Men medmoderat politik tror jag att hela får en chans att leva bättre. GUNILLAANDRE (c): Kvinnornas situation blir nu alltmer pressadfrån alla håll. Budskapet till kvinnorna är: Arbeta mer! Arbeta men så attmarginalskatterna kan sänkas för höginkomsttagare! Arbeta men så att vi kansänka kostnaderna för vård och omsorg! Arbeta mer och ta hand om dina barn ochden äldre generationen! Men du skall inte tro att ditt arbete är så mycket värt.Nej, när du är kvinna skall du vara lågavlönad. När du sedan har slitit etthelt liv blir pensionen inte så ston Med det tryck du har på dig att sköta hemoch familj orkar du ju inte jobba heltid. Arbetslivet är inte anpassat för kvinnor och kvinnorsdubbla arbetsbördor. En presenterad undersökning visar att kvinnornassjukfrånvaro har ökat , men männens med . Detär kvinnorna som med förstörda leder, ryggont och ständig värk får betala förden allt sämre arbetsmiljön. Ofta är det också unga kvinnor som slås ut. Arbetsskadornager mänskligt lidande men även kostnader för samhället - kostnader som växerlavinartat. Till skillnad från männen är kvinnors stress extra högefter jobbet när de kommer hem. Det är då som ansvaret för barnen och allavardagliga uppgifter tar vid. Jämförelser som har gjorts mellan kvinnors ochmäns tid såväl i lönearbetet som i det obetalda arbetet visar att kvinnor från16 års ålder alltid arbetar mer än män. Därmed har de också mindre tid förvila och för egna behov. ser vi symtomen av kvinnors dubbla roller och av ettarbetsliv med tunga lyft, ensidiga rörelser och psykiskt ansträngande jobb. Detär huvudsakligen belastningsskador som ligger bakom de flesta arbetssjukdomaroch förtidspensioneringar. Det är kvinnornas sjukfrånvaro som således ökarmest. Det krävs en ny öppenhet för och en vilja till förändringarav arbetsmiljön från företagschefers och arbetsledares sida. Når kvinnorna blirsjuka är det faktiskt inte deras eget fel. Flera av de tunga och monotonajobben måste ersättas av maskiner. Kvinnorna skall inte tvingas användamaskiner och verktyg konstruerade för män. Allt fler företag har fått inse attdet är lön- samt attsatsa på en god arbetsmiljö. Men när kommer vårdbiträdets, kassörskans ochstäderskans arbetsmiljö att bli bättre? Nej, jag tror att det här måste tvingasfram. Kvinnorna måste själva ställa krav. Kvinnorna har förkortat sin arbetstid till igenomsnitt sex timmars arbetsdag, men utan ekonomisk kompensation.Sextimmarsdagen är en viktig rättvisefråga men också en hälsofråga. Kvinnorkan inte skjuta upp behovet av vila till en sjätte semestervecka. Den förkortade arbetstiden för kvinnor leder till storaorättvisor mellan kvinnor och män generellt sett; Den begränsar kvinnors yrkesval. Deflesta kvinnor finns i låglöneyrken. Fåkarriärmöjligheten Hinder för omväxlande arbetsuppgiften Mindremöjligheter att påverka arbetets innehåll och organisation. Förutom att det ligger en stor ochoacceptabel orättvisa i detta är det naturligtvis till nackdel för samhälletatt kvinnors speciella kunskaper, erfarenheter och värderingar inte tas tillvara. Vi centerkvinnor anser att sextimmarsdagen för alla är"nyckeln" till rättvisa levnadsförhållanden mellan kvinnor och män.Sextimmarsdagen är inte ett mål i sig utan ett medel för att nå ökad rättvisamellan könen. När krav om sextimmarsdagen förs fram kommer patriarkatetstempelriddare farande med en mängd hinder. Det främsta torde vara; Det finnsinga pengar, skulle rasa samman totalt. Jag hävdar att det är möjligt och att vi har råd om viverkligen vill. Allt beror på hur vi prioriterar. Av den årliga ökningen avproduktiviteten har vi använt för ökad konsumtion och hartagits ut i arbetstidsförkortning. Denna fördelning måste givetvis gå attförändra. Om vi tänker oss att vi tar ut lika stora delar till konsumtion ochförkortad arbetstid är sextimmarsdagen verklighet . Och om vi - o,djärva tanke - skulle ta till arbetstidsförkortning och till ökadkonsumtion, ja, då kan sextimmarsdagen träda i kraft redan vid sekelskiftet.Det kan alltså ske utan ökad belastning på samhällets kostnader. Tvärtomfrigörs tid och resurser som bör ge minskade utgifter i form av t.ex.barnomsorg och sjukvård. Det är djupt beklagligt att regeringen så totalt låter sigtoppridas av det mansdominerade LO. Sex veckors semester intecknar utrymmet fördaglig arbetstidsförkortning framöven Socialdemokratiska kvinnoförbundethar återigen drabbats av ett svidande nederlag. Jag tycker uppriktigt synd omdess ordförande, , som i regeringsställning måste köra över sigsjälv. Men det mest tragiska är att tusentals och åter tusentalskvinnor tvingas offra sin hälsa, slitas ut och plågas både fysiskt ochpsykiskt. Det är dessa kvinnor som är de stora förlorarna. ROSA-LILLWÅHLSTEDT (s): och tillbaka råderhögkonjunktur i . Detta förhållande och en bra förd politik i landethar lett till att situationen på arbetsmarknaden är mycket bra.Sysselsättningen är rekordhög, och efterfrågan på arbetskraft är mycket stonDetta gäller för landet i stort, men om man analyserar förhållandet meraingående kan man konstatera stora regionalaskillnader, med stark överhettning i storstadsområdena och i regioner med högarbetslöshet eller arbetslöshet som stadigt ökan Man kan också konstateraskillnader mellan kommuner inom ett län. Jag kommer från kommun iÖrebro län. 1 finns som bekant AB . När jag kom hem kunde jag konstatera att det svåra läget på arbetsmarknadenytterligare drastiskt kommer att försämras. AB hade nämligen varslat omatt ytterligare 650 arbetstillfällen skall bort - detta utöver den s.k.formatanpassning som just nu pågån hade under samma veckavarslat om att ca 230 arbetstillfällen skall bort i . Detta innebän att försvinner ca 1400 jobb i kommunen. är för övrigt något av motor i regionen, medstor arbetspendling från både , och . Av deförvärvsarbetande i arbetar var fjärde i och motsvarandevar femte storforsbo. AB lade varsel om att 120arbetstillfällen skall bort vid LIAB i , och under samma veckavarslade dessutom om att 50-60 arbetstillfällen skall bort iDegerfors. Om man ser till det jag har redovisat ochdessutom tar med i bilden att den har bakom sig en period medstor omstrukturering inom stålindustrin, som haft till följd att från mitten av1970-talet har 3000 jobb försvunnit i , 1 000 i och 1 000 påandra sidan länsgränsen i , hoppas jag att ingen säger emot mig närjag påstår att detta är orter och en region i kris som mer än väl kan jämförasmed orter och län som tidigare fått stöd från staten via s.k. krispaket. Därförförutsätter jag att staten också är beredd att på ett positivt sättstödja det åtgärdspaket som kommer att presenteras från länsstyrelse och kommunergemensamt . En omstrukturering av landets försvarsindustri ärsäkerligen nödvändig, men det innebär också att kommun och region måste kunnaförvänta sig aktivt stöd från staten. För att vända denna oerhört negativa utveckling förkommuner och för län behövs ett statligt insatspaket liknande dem som givitstill andra regioner i akut kris. En styrning måste till för att skapaersättning för de arbetstillfällen som försvinner på grund avomstruktureringen av försvarsindustrin. Logiskt är att de nya jobb som skapasblir sådana att man utnyttjar det breda industrikunnande och tekniska kunnandesom finns bland de arbetssökande eller blivande arbetssökande i . kommun kan ta emot, ta till vara och utvecklaett insatspaket. Infrastrukturen är dimensionerad för åtskilligt fler boende änför närvarande. Merkostnaden för ett ytterligare utnyttjande är därmedförsumbar. Arbetskraften är högt kvalificerad, och teknikertätheten är stor -dubbelt så stor som riksgenomsnittet. Läget är centralt längs , med ungefärsamma avstånd till , och . Företag med inriktning påstora resurs- och varuflöden kan vinna fördelar med en lokalisering tillKarlskoga. Här blir det absolut nödvändigt att permanent placeras istödområde. Ett insatspaket måste innehålla åtgärder som ger effekterbåde på kort och på lång sikt. Satsningar på förbättrade kommunikationer måstetill för att skapa förutsättningar på . Förbättringar av ochväg 709 mot ,den s.k. , ligger högt på prioriteringslistan. Vad beträffarLokavägen anslogs medel som räckte till att iordningställahalva vägsträckan, men det följdes sedan inte upp med resterande belopp förraåret. Detta innebär att redan satsade medel inte har gett det resultat somönskas. Först när hela vägsträckan är ombyggd uppnås det tänkta resultatet.Därför måste anslag ges i kommande budgetproposition. finnsockså arbeten i som det vore möjligt att pendla till, men beroende päatt inte har i ordningställts är detta inte möjligt. Utöver det jag redan nämnt måste också den s.k.Bergslagsdiagonalen komma till stånd. harföreslagit detta, och det är av stor betydelse för att stärka länet när detgäller länets attraktionsvärde vad beträffar lokalisering av företag. år dessutom den största kommunen i landet sominte har järnväg. utbyggnad i sin helhet, dvs. även väster omÖrebro; är viktig och ger effekter på . Snabb utbyggnad avkommunikationer innebär att en bredare arbetsmarknad skapas för de boende iKarlskogaregionen. Styrning av nyetableringar mot regionen ställer även kravpå utbildningsinsatser. För vissa svaga grupper måste först en grundhöjandeutbildning genomföras innan kompetens- och funktionsutbildning kan påbörjas. När det gäller högskoleutbildning visar en gjordundersökning i län att vi ligger under riksgenomsnittet i fråga omungdomar som går till högskola. Vad man söker till betingas av vilkautbildningar som finns på nära håll. Därför är det ett absolut krav atthögskolan i tillförs resurser så att utbildningsutbudet kan bibehållas ochbreddas. Det är min förhoppning att vi i län och berördakommuner inom det snaraste kan konstatera att vi erhållit ett aktivt stöd frånstaten i den akuta krissituation som råden Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag har valt att i denna debatt ta uppfrågor som var och en på sitt sätt kan komma att få mycket stor ja. kanskeavgörande betydelse för hur den svenska landsbygden framöver kommer attutvecklas. En lång rad av utredningar på jordbrukets och fisketsområde, och inte minst det skattepolitiska området, kommer attfå stor betydelse - om de framlagda förslagen genomförs. Dessutom kommer deförhandlingar som pågår internationellt i och mellan EG och EFTA attpåverka förutsättningar och möjligheter för och den svenska landsbygden.Vidare kommer redan fattade och kommande beslut på miljö- och energiområdet attfå stor betydelse. De senaste årens jordbrukspolitiska debatthar tyvärr haft negativa konsekvenser på landsbygden, inte minst därför att denskapat oro och osäkerhet samt tvivel . De unga svikerjordbruksutbildningen och väljer annan utbildning på områden som verkar merlockande somframtida utkomstkällor än vad jordbruket tycks kunna göra. Redan den ekonomiska situation som jordbrukets utövare upplever, liksom den alltmer ökade arbetsinsatsen för att hjälpligt kunnadriva rörelsen vidare, leder till den oro för framtiden som jag här nämnt.Detta sker som de flesta andra grupper inom arbetslivet får alltmerbetalt och dessutom nu räknar med kortare arbetstid och längre semester Det är inte så konstigt, herr talman, att de unga, somupplever sina föräldrars situation arbetstidsmässigt, ekonomiskt och socialt så att säga lämnar det sjunkande skeppet. Den parlamentariska arbetsgruppen för den framtidajordbrukspolitiken lämnar sitt förslag. Gruppens majoritet tyckslägga fram ett förslag som framöver kommer att innebära en fullkomligomvälvning av förutsättningarna att driva lantbruk i . Får intenäringens utövare rimliga förutsättningar, inte minst tidsmässigt iomställningsprocessen, kommer det att gå illa. Ett förslag på det skattepolitiska områdetsom. om det genomförs, kommer att drabba landsbygden mycket hårt gällerslopande av möjligheten att kvitta ett underskott i en förvärvskälla, t.ex.inkomst från ett mindre jordbruk eller annat företag, med inkomst från annanförvärskälla eller tjänst. Många deltidsjordbrukare och småföretagare drabbashär hårt, och då det gäller det viktiga nyföretagandet på landsbygden som mantalar om - inte minst i kampanjen -tornar skatteutredningens förslag upp hinder.