prot · GD0999 · 1989-12-31 00:00:00 — Frågan är hur länge den kan länkas vara i krafl och om del finnsnägol hopp för göteborgarna atl få en musikteater Det är också avhängigl av omdet kommer all framläggas något förslag om avdragsrält för företagen i dessasammanhang. Den frågan har faktiskt både regering och riksdag möjligheter atlpåverka. AnL 101 Statsrådet : Det är föreslaget alt investeringsskatlenskall tas ul lill utgången av 1991. Givetvis finns det, om byggkonjunklurenskulle vika, i detta fall i första hand i , alllid möjlighelför att upphäva beslutet . Jag vill inte på något sätt nuavisera något sådant, men den möjligheten finns. Jag bedömer - och jag tror all den uppfattningen delas avde flesta - att det så länge man har en sådan här invesleringsskatl inte ärrealistiskt att räkna med att della bygge kommer till stånd. Men jag vill ocksåpå nytt understryka, att även om det problemet bortfaller, kvarstår faktisktsvårigheten atl en del av finansieringen inte är löst, nämligen från deberörda landslingens sida. AnL 102 (); Herr lalmanl Ja, men investeringsskatlen var kanskedroppen som fick bägaren alt rinna över. Jag hoppas verkligen alt vi får enmusiktealer , men det ser dystert ul. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1989/90:491 om statens biografbyråsvisning av censurerat fdmmaterial har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen avser vidta i anledning av statens biografiska visning avcensurerat filmmaterial. Bakgrunden till frågan är enligt , enartikel i tidningen av vilken det framgår att besökare, många av dem ungdomar, kommer till biografbyrån för atl "se de filmer och bortklippta sekvensersom har blivit censurerade". Frågeställaren anser att det är absurt alt denstatliga instans som skall ansvara för censur av otillåtna våldsskildringar "bedriver biografverksamhet för ungdomar med samma filmer som man 38 anser skadliga".Frågeställaren anser också att det är oansvarigt att lärare igrund- och gymnasieskolan tar sina klasser på studiebesök hos sta- Prot.1989/90:99 tens biografbyrå. Förstvill jag rätta till en missuppfattning ur den åberopade lidningsarli- [ [ keln.Om biografbyrån vid granskningaven film finneratt filmen bör total- f P J S f förbjudas,återsänds filmen till filmbolaget. De totalförbjudna filmerna finns alltsåefter granskning inte kvar på biografbyrån och kan därför inte visas för någrabesökare. Om granskningen i ställel leder lill alt vissa sekvenser i en filmklipps borl är biografbyrån skyldig att spara de bortklippta delarna. Dettamaterial är allmänna handlingar och alltså tillgängliga för allmänheten. Efter vad jag erfarit finns det ett myckel stort intressebland skolklasser för studiebesök på biografbyrån. Intresset är betydligtstörre än byråns möjligheter atl ta emot besök. I syfte atl förklaracensurlagstiflningen brukar biografbyrån visa bortklippta delar ur olika filmeri samband med all någon av byråns tjänstemän föreläser Om enstaka besökarebegär alt få se bortklippta delar sker sådana visningar i regel vid klippbord. Den åberopade tidningsartikeln kan ge intryck av atl biografbyrånsverksamhet med studiebesök bedrivs på ett sätt som inte bidrar till ökadinsikt i den problematik som ligger till grund för censurlagstiflningen. Om såskulle vara fallet kan jag dela bedömning av byråns verksamhet. Det förhållandet atl bortklippta delar är allmännahandlingar och således tillgängliga för allmänheten har till syfte all geunderlag för en granskning av biografbyråns myndighetsutövning; de harsjälvfallet inte till syfte alt ge skolklasser tillgäng lill censureratmaterial. Del är alltså inte nödvändigt all dra slutsatsen atl studiebesök påbiografbyrån är särskilt angelägna. Del är emellerlid från censursynpunkl viktigt attdokumentationen över fattade beslut bevaras och därigenom ger underlag förvidare beslut i censurfrågor. Det är även nödvändigt för alt tillvarata denenskildes rättssäkerhet. I regeringens proposition om våldsskildringar i rörligabilder betonas vikten av ökad utbildning och information. Samordningsansvaretför denna verksamhet läggs i propositionen på del föreslagna rådet mot skadligavåldsskildringar Jag utgår från atl biografbyrån visar varsamhet när detgäller vilkel material som i informationssyfte visas upp vid studiebesök avskolelever Avslutningsvis vill jag betona alt all undervisningsverksamheti skolan skall präglas av omsorg om elevernas mentala och kroppsliga hälsa.Inför ett studiebesök måste alltså lärare bedöma om besöket är lämpligt föreleverna. När del sedan gäller besök just på biografbyrån bör givelvisillustrationsmaterialet väljas med omsorg i samråd mellan läraren och byrån. 104 (); Jag vill lacka utbildningsministern försvaret. Del positiva i svaret är att filmerna i varje fall inte i sin helhel visas gratis för ungdomar som gör besök på . Ändå lycker jag fortfarande alt det är litet konstigt alt denna verksamhet bedrivs, även om det i och för sig sker i offentlighetsprincipens namn. Del motsägelsefulla är atl ungdomar kan gå till biografbyrån och se de delar av filmerna som de annars inte får se och som klassificerats som skadliga för dem. Prot.1989/90:99 Lät mig citera , somär chef för biografbyrån och som i 3 april1990 den nämnda tidningsartikeln sägerså här: \ ] "Ja, förra påsklovet hade vimånga ungdomar här, det var en rusch. :>varpa jragor kommer del ungdomar hit som villtitta. Vi frågar aldrig efter syftet. För vivill ju ha öppenhet, insyn och utomstående kontroll av vår verksamhet". Fråga blir då: Finns det inte möjlighel atl låta någonannan än ungdomarna själva bedriva den sistnämnda verksamheten, dvs. attupprätthålla öppenhet i och kontroll av biografbyråns verksamhet? AnL 105 Utbildningsminister ; Självfallet måste den kontroll som i elldemokratiskt samhälle skall utövas över en censurfunktion som biografbyrånsutövas inom ramen för offentlighetsprincipen, men det vore naturligtvisalldeles befängt om man förutsatte att den kontrollen skulle utövas avskolklasser på studiebesök. Jag har anledning att utgå från all biografbyrånså långt möjligt avstår från atl ta emot skolklasser på studiebesök. AnL 106 (); Anser utbildningsministern också attbiografbyrån borde åtminstone fråga efter syftet när enskilda ungdomar kommer,som under sportlovet, och vill se bortklippta bilar av filmer? AnL 107 Utbildningsminister : Herr talman!Jag är tveksam lill huruvida man när en person efterfrågar en offentlighandling har rätt att kräva att han skall redovisa ett syfte. Det som varuppseendeväckande i det redovisade fallet och som jag har kommenterat ifrågesvaret var naturligtvis all del tydligen bedrevs en ganska omfattandesludiebesöksverksamhet. Jag har svårt atl mot bakgrund av den diskussion somhar förts i vårt land om behovet av alt hindra tillgång lill våldsskildringarse alt del från skolornas sida kan anses vara särskilt angeläget att vidstudiebesök få titta på bortklippta bitar ur filmerna. Det intressanta förskolorna i deras samhällsundervisande insats borde rimligen vara att förklaravilken uppgift filmcensuren har och att redovisa de kontrollfunktioner som kanfinnas inom ramen för censurverksamheten, men knappast att organiserastudiebesök. AnL 108 (); Jag vill bara ge utbildningsministern ettexempel på kommentarerna och reaktionerna från de två skolklasser som varnärvarande vid del tillfälle som beskrevs i Expressenartikeln. Jag vill hävdaatt varken lärarna eller någon annan hade diskuterat delta speciellt myckelmed ungdomarna vare sig före eller efter visningen av filmerna. Enelevkommentar om filmerna inkl. de bortklippta delar var- låt mig be om ursäktför uttryckssättet - följande; "Dethär är verkligen häftigt! Det här är jävligi bra!" På någol säll är det något som fallas där 40 109Utbildningsminister ; Prot. Den kommentaren tycks i varje fall inte vara gjord av någon 3 april1990 vars syfte var atl kontrollera en censurfunktion i ett demokratisktsamhälle. Överläggningenvar härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Propositionerna 1989/90:64Vissa beslut fattade av internationella arbetskonferenseri vid dess sjuttiofemtemöte /90:126 Ändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.1989/90:133 Ulbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar1989/90:136 Ändring i familjebidragslagen (1978:520) 1989/90;UU14 Vissa anslagm.m. Socialförsäkringsutskoltetsbetänkanden /90;SfU10 Sjukförsäkringen m. m. 1989/90;SfU12 Insatser föraktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m. m. 1989/90;SfU13Administration av socialförsäkring 1989/90;JoU 14Statsbudgeten för /91 () 1989/90:JoU18Rågvete Näringsutskotlelsbelänkande /90;NU24 Använt kärnbränsle, m.m. 23§ Anmälan om interpellation Anmäldes all följandeinterpellation framställts 1989/90:156av () till socialministern om integritelsskyd-det och FAS90-projeklet: FAS 90, Framtida ADB-verksamhel försocialförsäkringen , är den största datasatsningen i . Ett modernt ADB-system 41 Prot.1989/90:99 skall skapas som skall ge störreeffektivitet och underlätta adminstrationen 3 april1990 på försäkringskassorna. Del rör sigsåledes om en behövlig syslemutveck- ling, ochi samband med del en verksamhetsutveckling. m.fl. är inblandade i projektet. Så långt behöver inte projektet ifrågasättas. Del ärsnarare en mycket välkommen ulveckling som kommer alt medföra fördelar, bl.a.i form av kortare handläggningslider Projektet omfattar också uppläggande av dataregister på enrad områden av mycket känslig natur. Det gäller uppgifler omsjukskrivningsdiagnoser, arbetsgivare, arbetsuppgifter baserade på namn,personnummer, adress m.m. Registret anges komma att bli ett viktigt instrument irehabiliteringsarbetet och för att förenkla sjukfallshandläggningen. pågår försöksverksamhet för sådanl register imindre skala med tillstånd av datairispeklionen. Flertalet uppgifter finnsredan i dag på kassorna, dock inte på dala. Det planerade "rikstäckande" registeret skallenligt planerna föras lokalt. Delta hindrar dock inte all det ulan vidare meddatorns hjälp skall föras över till andra kontor i landet. Registret innehåller uppgifler som ulan tvivel ärinlegrilelskränkande. På den grunden har det också blivit kritiserat. Även omregistret troligen fyller sin funktion, måste de för den enskilde så viktigafrågorna och rätten till skydd för privatlivet nogsamt prövas i relation tillallmänhetens intresse av elt effektivt ADB-system. Datainspektionen har kallatregistret ett av laridets mest inlegritetskärisliga dataregister Det behövs klara besked om att iritegrilelen kommer allskyddas. Behörighetssystemet behöver stärkas. Detta kräver ytterligareresurser som ovill-korligeri måsle skapas. En mycket noggrann genomgång avvilka uppgifter som skall las med måsle göras. registerlag kari också visa sig vara behövlig. Det ärmärkligt atl denna fråga inte tidigare diskuterats i något större sammanhang.Enligt olika källor har datainspektionen övervägt atl begära en parlamentariskulredning om inlegriletsfrågorna och en registerlag. Tjänstemännen vid REV hari brist pä direktiv på egen hand börjat utforma ell lagförslag. Delta visarbristen på samordning i för medborgarna myckel angelägna frågor Gränserna mellan myndigheternas ansvar vilken myndighetsom får göra vad, vilka uppgifter som får registreras och hur dessa skallanvändas måste utvärderas. En annan i sammanhanget viktig fråga rör vilken roll somförsäkringskassan skall ha i framliden. De krav som den senasle tiden ställtspå kassan är alt den skall vara rehabiliteringsansvarig och initiativtagare påområdet. Detta klarar man inte utan ADB-slöd. tjänsterefterfrågas mer och mer från förelagen, och del ställer nya krav påverksamheten och personalen. FAS 90 påverkar arbetsmiljön, yrkesrollen ocharbetsorganisationen, och även dessa frågor måsle bättre beaktas innanprojektet dras i gång. Inlegritetsaspekten och roll är tvåviktiga områden 42 som kräver snara lösningarDatainspektionen har lämnat klar- teckentill alt starta registerverksamheten, och del ankommer på rege- Prot.1989/90:99 ringen aft ta slällning. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga lill socialmi-nistern; Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för alt skydda integriteten vid genomförande av FAS 90-projeklel? 24 § Anmälan om fråga Anmäldesatl följande fråga framställts 1989/90:509 av (vpk) till utrikesministernom ;s TV-sändningar till : startade USAden särskilda TV-sändaren som inte bara riktar sig mol utan också tar enav frekvenser i anspråk för detta intrång. Delta är ett flagrant brottmol inlernationella lagar och avtal och ett övergrepp pä suveränitet. Hur har agerat, och hurlänker man agera för all förmå alt upphöra med denna kränkning av Cubassuveränitet och för atl beivra ;s brott mot internationella lagar och avtal? 25§ Kammaren åtskildes . TOM T;SONTHYBLAD 1 § Justering av protokoll................................................................................ 1 2 § Svar på fråga 1989/90:458 omdomstolarnas oberoende......................... ....... 1 (vpk) 3§ Meddelande om svar påinterpellationerria 1989/90:132,141,149 och 154........................................................................................................... 4 JustitieministerLaila 4§ Svar på fråga 1989/90:470 om stöd till läkarmottagnirigs lokal kostnader genom sjukförsäkringssystemet.................................................... 4 () 5§ Svar på fråga 1989/90:472 ompermissionerna vid den slutna GötheKnutson (m) 6 §Svar på fråga 1989/90:487 om anmälningar till hälso- och sjukvår- 7 §Svar på fråga 1989/90:462 om nya åtgärder på handikappområdet 9 8 §Svar på fråga 1989/90:463 om det statliga stödet till Riksföre- ningen motsexuella övergrepp på barn (RMSÖ)............................................ 11 9§ Svar påfråga 1989/90:482 om gravida missbrukare................................. 13 10 §Svar på fråga 1989/90:506 om följderna av en kärnkraftsolycka 14 11 §Meddelande om svar på interpellationerna 1989/90:142 och 150 16 12 §Svar på fråga 1989/90:494 om en effekter på han- deln iMalmö.................................................................................................... 17 13 §Svar på fråga 1989/90:495 om en effekter på nar- Prot. kotikasmuggling till ..................................... 17 14 § Svar på fråga1989/90:496 om en hälsoeffekter på befolkningeri i ........................................... 19 15 § Svar på frågorna1989/90:501, 503 och 504 om fast förbindelse mellan och ................................. 21 16................................................................... §Svar på fråga 1989/90:507 om Dellenbanan 27 17 § Svar på fråga1989/90:490 om behandlingen av balter, som flyr till fråntjänstgöring i ............... 29 18 § Svar på fråga1989/90:492 om regeringsdelegatioriens rapporter om de mänskligarättigheterna.............................. 32 Statsrådet (vpk) 19 § Svar på fråga1989/90:488 om kommuns ansökan om statsbidrag lillBraltströmmenprojeklet..................... 35 20 § Svar på fråga1989/90:505 om den föreslagna investeringsskatteri och eri ny musiktealer iGöteborg........................... 36 21 § Svar på fråga1989/90:491 om statens biografbyrås visning av cen- surerat filmmaterial............................................. 38 22 §Bordläggning................................................ 41 23 §Anmälan om interpellation 1989/90:156 av MarianneJönsson (c) om integritelsskyddet och 24 § Anmälan om fråga 1989/90:509 av BeriilMåbrink (vpk) om TV-sändningar