prot · GD0986 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen har tidigare lagt fram förslag orninvesleringsskatl i och och begränsningar av byggandetutanför storstäderna. Vi har också lagt fram förslag om en höjning av skallenpå vin. sprit, öl och tobak, som till någon del kommer att minska den privatakonsumtionen. Det är min bedömning atl det kommer atl krävas ytterligareinsatser via finanspolitiken för att minska överhettningen och för all ledautvecklingen i ekonomin rätt. Del är nödvändigt av många skäl all flytta över bördan föråtstramningen från och penningpolitiken lill finanspolitiken. Ettskäl är att den höga riinlan ulgör ell hinder för investeringar som ärangelägna alt genomföra. Del är näringslivet och den konkurrensutsalla sektornsom måste få utvecklingsmöjligheter. annat skäl är att den nuvarande formen av åtstramningträffar orättvist. Den omfördelar från den sorn har litet till den som harmyckel. Förslag om .sådana förstiirkningar av finanspolitikenkominer att läggas fram i kompletleringspropositionen . Framtill dess har jag för avsikt alt diskutera med företrädare för riksdagenspartier för all finna lämpliga former om vilka vi kan nå en sådan enighet allde kan realiseras. Debatt om den ekonomiska polinken AnL 7 LARSTOBISSON (m) replik; Det är bra alt finansministern har en ödmjuk,lyssnande inslällning. Jag är ledsen atl behöva säga det, men jag får tyvärrintrycket atl han ännu inte förmatt famna problemet i hela dess vidd. Detgäller inte bara den akuta obalansen, som kan avläsas i det snabbt växandeunderskottet i bytesbalansen. Vi rör oss nu med uppskattningar på 50 miljarderi är kanske 70 miljarder . Det år egentligen obegripliga siffror Lålmig relatera det lill hur stort underskottet var när del var som störst ibörjan av 1980-lalel, då de stora devalveringarna måsle sältas in för atlkorrigera det hela. Jag vill minnas atl underskottet då var 22 miljarder.Visserligen har del varit en viss penningvärdesförsämring , men detger ändå perspektiv på storleken av bekymren. Del är inte bara detta akuta läge ulan dessutomstrukturella problem som vi har att hantera. Vi förmår inte utveckla dendynamik som vi kan se ute på den europeiska kontinenten. Vi har stadigt lägretillväxttal, vi halkar efter i välfärdsbyggandet. Finansministern hänvisade till skatteomläggningen. Denkommer inte alt bli lill någon större hjälp. Del är naturligtvis bra atl visänker marginalskatten. Men genom uppläggningen av finansieringen, kravet påtotal finansiering, blir del egentligen inte mycket värt lill slut. Jag måstefråga finansministern orn han inte år ett dugg orolig för den enkelriktadekapilalslröm ut ur landet sorn vi nu kan iaktta och som verkligen går snabbi. Om finansministern inte är orolig eller tror på min oro,vill jag citera ur dagens nummer av en bedömning som del aktade engelska inveslmenlföretagel Kleinworl har gjort. Del sägs; "Situationen i landet förvärras rned en alarmerande hastighet------- Den svenska rege ringen har helt och hållet avsagt sig ansvaret för landets ekonomiska skötsel--- Det enda positiva för ekonomin är all sannolikheten för en de valvering ökar när kapacitetsulnyltjandet i industrin sjunker I dagslä- 2 Riksdagetts protokoll 1989/90:86 Debatt om den ekonomiska politiken get rådervi alla våra kunder atl hålla sig borta från den svenska aktie- ochkapitalmarknaden." Så låter del när man utifrån bedömer . Jag fick inte någol besked om hur denfinanspolitiska åtstramning som regeringen planerar är tänkt alt genomföras.Eflersom vi fick veta alt de konkreta förslagen skall presenteras först ikornplelieringspropo-silionen har i praktiken och på ett indirekt sätt beskedetredan lämnats. 1 slutel av april ärdet i flertalet fall i praktiken ftnsent attföreslå utgiftsminskningar tor iiiisla budgetår. Därmed iir chansen tillbesparingar försutten för tiden fram till nästa halvårsskifte, dvs. Vi får på nytt ställa in oss på alt vi får ell batteri av skallehöjningarunder innevarande år Eller vägar bekräfta det tidigare löftet attdet året före den stora skalleomläggningeii 1991 inte skall inträffaytterligare en höjning av rekordhårda skattetryck? Här i är vi moderater ensamma om alt tala försänkt skall. Även på denna punkt är beslutet egentligen redan fatlat. Detskedde, som jag påpekade i riksdagsdeballen den gången, när valularegleringenavskaffades. griinshinder för kapital och arbetskrafl går del inie ilängden all markant avvika från de skalleförhållanden som gäller i andraländer. Det gäller inte bara marginalskatterna. Det gäller i än högre gradskatter på kapital och tV)retagande. Är inte finansministern, som inte själviir komprometterad av uppgörelsen mellan regeringen och - mer änmöjligen genom sina uttalanden - oroad av vad vi nu ser hända vadgäller kapitalflödet? Kan del verkligen vara klokt rned en evig beskattning avnominella reavinster, som kanske bara är lufl och i verkligheten ulgörförluster? långtidsutredning skall snart presenteras. Jag ärövertygad alt den kominer atl visa på sämre lillväxtlal för änOECD-genomsniltel, om kalkylerna grundas pa förutsättningar som nuvarandehögskattepolitik, förtida avveckling av kiirnkraften och icke medlemskap i beredd all på sådana punkter bryta rned den nuvarandepolitiken för alt Irvgga en viilfiirdsökning i i nivå med den ijämförbara länder? Finaiisminislern har sagt all en stramare finanspolitikskall avlasta penningpolitiken. Del sades även nu i anförandel. harriksbankschefen i en intervju påmint orn alt han har hört sådana deklarationerförr ulan all det har blivit någol gjort. Han har , i och med höjningen avdiskontot, markerat all del nog inte blir något. Jag upprepar min fråga. Hurskall åtstramningen ske utan att del blir skattehöjningar som driver uppkostnadsnivån och därmed förvärrar underskottet i bytesbalansen? Insikten om all högskaltepolitiken ligger bakominflationen sprider sig glädjande nog. Lål rnig bara visa första sidan avLOTIDNINGEN för någon vecka sedan. "Skatterna driver uppinflationen", slår del. Hur långe länker finansminislern ha ell prissloppoch sedan gång på gång skjuia hål på del med nya skattehöjningar, senast den 1mars då bostads- och bilkostnaderna höjdes, och härnäst blir det prisökningarpå alkohol och tobak? Hur länge kan regeringen ha kvar ell prisslopp somregeringen själv bryter mol? AnL 8 () replik; Jag håller med om myckel av det som AllanLarsson sade, framför allt de vänliga och. lycker jag, alldeles korrekta ordenom skattere- formen.Den är utomordentligt viktig och nödvändig på alla tänkbara sätt. Men AllanLarsson sade också all den inte år tillräcklig, och jag delar även denuppfattningen. Finansministern sade också en del om lönebildningen. Ifråga om den är jag något mindre överens med honom. Jag menar alt vad som ärväsentligt är inte om man utser olika personer alt tala med andra utan vilkaekonomiska förutsättningar rnan genom den ekonomiska politiken lägger fast fördessa personers verksamhet. Lönekostnaderna bestäms faktiskt inte av parternaulan av samspelet mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden. Den härövertron på alt rnan skall kunna tala sig fram lill resultat trodde jag uppriktigtsagl all regeringen nu hade övergivit. Men iror också all manskall kunna tala sig till lägre priser och lägre prisförväntningar genom atlkonferera med näringslivet. Jag tycker att även det är en felsyn, eftersomäven priser och prisförvänlningar bestäms på en marknad av kostnadsläge och avsamspel mellan utbud och efterfrågan på varumarknaden. Den här övertron pä atlman skall kunna lala och förhandla fungerar inte. menar atl de ekonomiska förutsättningarnaför parternas diskussioner i avtalsförhandlingarna skall läggas fast efler detatt riksförlikningsmannen är klar rned sill arbete. De skall framläggas ikompletleringspropositionen. Men kompletleringspropositionen läggs ju framefler det atl förlikningsmannen har redovisat sill arbete. Men han haruppenbarligen, enligt min uppfallning. inie några realisliska möjligheter atllägga fast de ekonomiska förutsättningarna och presentera dem för parterna påarbetsmarknaden. Det var därför som jag inledningsvis sade alt jag lycker althan har fått en omöjlig uppgift. Tyvärr tror jag atl uppfattningi dessa sammanhang går på tvärs med verkligheten. Ekonomin fungerar inte på detsätt som han tror. Även på en annan punkt menar jag att finansministernsverklighetsuppfattning brister, nämligen i fråga om den offentliga sektorn.Finansminislern svarade litet indirekt på en av mina frågor. Han menade att denutbyggda föräldraförsäkringen var ett resultat även rimlig avvägning mellanolika mål. Jag tolkar det som att han faktiskt är fulll medveten om att den ären utbuds-hämmande åtgärd men atl han ändå av andra skäl vill genomföra den.För egen del rnåste jag säga atl jag är beredd atl vänta med atl genomföra enmotsvarande vårdnadsbidragsreform just av de ekonomiska skälen. Vad som däremot verkligen är angeläget att göra nu är altbygga ut barnomsorgen, som utgör en utbudshämmande faktor. Pä denpunkten menar jag all verklighetsuppfattning brister. Han harliknat denna nödvändiga reformering av den offentliga sektorn vid att städa entrappa, där man börjar uppifrån. Del kan möjligen vara sant när del gällertrappslädning, men det år absolut inte sant när del gäller sjukvård, utbildningoch omsorg. Då måsle man nämligen börja nerifrån. Man måste ge de människor somarbetar med sjukvård, utbildning och barnomsorg motiv all vilja förändra ochförnya, så att de får chans och lust att pröva nya idéer villuppenbarligen inte ge dessa nya idéer någon chans att prövas och omsättas ipraktiska och nya alternativ. Inom t.ex. barnomsorgen skall privata alternativuppenbarligen även fortsättningsvis vara förbjudna. har i en intervju i givit uttryck för, lycker Debatt om den ekonomiska politiken 1989/90:8615 mars 1990 Debatt om den ekonomiska politiken enrent reaktionär uppfattning när han säger alt privat kapital inte fär användasinom barnomsorgen, därför alt barnomsorgen inte ger bra avkastning. Det ärfiikliskt ell ovanligt dumt påslående. Barnomsorg ger alldeles utmärktavkastning för både barnen, föräldrarna och samhällsekonomin. Dessutom har inteAllan den minsta aning orn hur privata daghem skulle klara enkonkurrens på lika villkor med kommunala daghem eller någonting annat,eftersom de privata daghemmen i praktiken genorii hans regerings politik ärförbjudna. Del finns alltså elt betydande utrymme för för-biillringar i AllanLarssons olika påståenden. Jag noterade sedan all finansministern inte niimnde någolom huruvida sernesterreforrnen är ulbudshiimmande eller inte. Och jag utgårfrån atl han därmed inser alt så är fiillet. Får jag upprepa någon ytterligare fråga sorn jag ställde iförhoppning alt få svar pa någon av dem. Jag frågade nämligen omfinansministern delar eller lar avstånd från den ideologiska nedvärdering avenskilt sparande som jag finner i 90-lalsgruppeiis rapport. Jag skulle ocksä,herr talman, vilja veta om den nya regeringen har återgått tilltraditionell socialdemokratisk politik, diir höjda skatter är universalmedlet iden ekonomiska politiken. De förslag som har lämnattyder på all så är fallet. Om det inte skulle vara så tror jag alt kammarensledamöter skulle uppskatta myckel atl få elt svar. 9GUNNAR () replik; Finansministerns tonläge lycker jag ändåinnebär ett försök lill satsning på dialog. har ju mer avsjälvgodhetens stjärna lyst över finansministrarna. Men vi får vänta och se vadresultaten är värda. Regeringen vill införa ett kommunalt skattestopp. Dettahar ju blivit positivt bemött från andra ledamöter här i kammaren. Samtidigtföreslår regeringen en arbetsgivarperiod som inte skall kompenseras genomsänkta arbetsgivaravgifter Lönekostnaderna i kominunerna siiger nu betydligtmer än vad kommunerna har räknat med. Enligt regeringens förslag innebär arbetsgivarperiodenall kommunalskatten skulle behöva höjas med i genomsnitt . Deökade lönerna innebär ca i skattehöjning. Men i detta läge föreslår alltsåregeringen elt kommunalt skallestopp. Man kan naturligtvis fråga om det är en ulbudspolitiskåtgärd atl strypa kommunernas ekonomi, sä att de inte kan klara den snävasektor som framför allt omsorgen utgör År del verkligen ulbudspolitik?Kan del dessutom finnas en fara för all kommunerna passar på all la uthöjningen eller efter 1991? Vad har man då vunnit? Kan del dessutomfinnas en fara för atl staten lägger sig i kommunernas beslutsfallande, så allkommunerna säger all staten och redan har fattat besluten och all dedärför får ta ansvaret? Är det en riklig politik? Man kan dessutom undra omdel är förenligt med den kommunala beskattningsrätten att staten på det härsättet går in och lagstiftar så att såga över huvudet på kommunerna. Från är vi ganska kritiska rnot den stalinistiskaväg som regeringen går för atl försämra omsorgen ute i kommunerna och ilandslingen, eftersom det är där som den trånga sektorn finns. Det voreskillnad om beslutade att la borl en massa regler och andra märkligapåhill på t.ex. bygg- i fråga orn byggnadslov och andra normer för all frigöra resurser ikommunerna, men del gör inie regeringen. I ställel riklas angreppen direkt motvärd och omsorg, och det tycker jag är ganska allvarligt. När del gäller frågan om invesleringsavgifler i Stockholmgcir vi från sida exakt samma bedömning som tidigare, nämligen borde införa någon form av 25-procentig investeringsavgifl iStockholmsregionen. Men vi har hela liden också förutsatt all de medel somfrigörs skall gå lill boendel för atl skapa bättre boendemiljöer i regionen.Den kopplingen har varit förutsiittningen för vår ståndpunkt även tidigare. Vi från sida menar atl vad som behöver göras ärall man lar ett ordenligt tag för atl stärka det personliga sparandel ihushållen. Det skulle man kunna göra genom all införa någon typ avsparinvesteringskonto för all stimulera del långsikliga hushållssparandel förall t.ex. starta eget eller salsa pä eget boende. Vi lycker att det är braatt man inför en arbetsgivarperiodi sjukförsäkringen, rnen del iir viktigt all den utformas så atl man hållersmåförelagen skadeslösa, atl de inte får en onödig utgift. Detta är enförutsättning för all vi skall tycka all del är bra. Vi lycker all det är braatl man ser över arbeis-skadeföisiikringen och förtidspensioneringar Vi tycker all del är naturligt atl man användermiljöavgifter i ökad utsträckning. Framför allt av miljöskäl är detnödvändigt. Vi måste, som jag har sagt tidigare, genom skallereformen få enrällvis fördelning. Det är nämligen just den svaga fördelningspolitik som densocialdemokratiska regeringen har fört som vi har riktat vårthuvudangrepp mot i regeringens politik, eftersom regeringen i så avsevärd gradhar rnissköll fördelningspolitiken. Jag sade för ungefär en månad sedan; Del haraldrig funnits så inånga uteliggare i vårt land som under densocialdemokratiska regeringens tid. har det sociala ansvaret varitsämre på många områden än just . Vi måste vidta åtgärder för alt öka utbudet avarbetskraft. Vi har sagl alt man skulle kunna använda en del av deöverskottsmedel som vi har. tack vare atl vi har haft en godsysselsiiiiningsnivä. i arbetslöshetsförsäkringen för alt förslärkaarbetslinjen. Vi lycker all man skall vidta åtgärder för atl stimulerapensionärer och studerande att arbeta ytterligare. Det iir viktigt alt produktiviteten och tillväxten ökarDelta kan delvis åstadkommas genom en rättvis skattereform med en vettigfinansiering men också genom en satsning pä utbudspolitiken. Det är hög tid attsatsa pä långsikliga invesleringar. bl.a på utbildning och infrastruktur Detär väldigt viktigt att man tar lill vara alla de resurser som vi har i landet.Del finns faktiskt en hel del åven utanför storstadsregionerna. Det är viktigtatt man pä något sätt fokuserar tillväxtens innehåll, alt den ekonomiskatillväxten styrs och stimuleras och att den blir miljövänlig. 1989/90:86 15 mars1990 Debatt om den ekonomiska politiken 10LARS-OVE (vpk) replik; Finansminislern sade i sitt inlägg all hanskulle föra en dialog, han skulle samtala. Jag tillhörde dem som inte fickberöm. Han funderade över om del fanns några blockgränser Det kan varaintressant att fundera över det. Framför allt när det gäller den ekonomiskapolitiken finns del Debatt om den ekonomiska politiken ett partisom slår kvar vid arbelarrörelsens grundläggande ideal. Så har vi fyra parfiersom mer eller mindre för borgerlig polifik. De samlalar här . Så har vinalurliglvis som hänger på gärdsgården milt emellan. Men på denpartipolitiska arenan finns blockgränserna kvar- regeringspartiet är beroendeav vpk för atl kunna sitta i regeringsställning. Det är naturligtvisförvirrande för människor runt om, och det kanske också är förvirrande förmänniskor inom arbetarrörelsen alt se denna regering handla stick i stäv motarbelarrörelsens grundläggande värderingar Elt av de problem som det talals myckel om här är att vihar en överhettning i ekonomin och att del är brist på arbetskraft. Samtidigtsom denna brist råder - del påpekade bl.a - har vi mångalångtidssjukskrivna och förtidspensionärer, sammanlagt ungefär en halv miljonmänniskor. 1981 var siffran 350 000. 150 000 har alltså tillkommit i dennaskara under den socialdemokratiska regeringstiden. I då vi har hafthögkonjunktur och ökad efterfrågan på arbetskraft har alltså 150 000 människorpä ett eller annat sätt slagits ul från arbetsmarknaden. Mol denna bakgrund är del inte konstigt all vi har dennabrist. Utslagningen av arbetskraft är socialt oacceptabel och elt oförsvarligtslöseri med mänskliga resurser Från vpk;s sida har vi år efler år försökt fåregeringen alt anta ett program rnot utslagningen i dess helhet - men icke!Dessutom finns minst 50 000 personer som inte kan la ett arbete därför alt delinte finns en barnomsorgsplats. Del är den verklighet som vi har i dag.samtidigt som regeringen inte alls vill göra någon satsning på kommunerna,vilket också inåsle innebära en viss motsättning inför framliden. Att det finnsallvarliga systemfel vet vi. Det är värt att citera vad finansministern sade när hanslutade som AMS-chef. Vi från vpk vill gärna stämma in i vad han då sade;behöver inte ha brist på anställda, varken nu eller . Det ärden dåliga hushållningen med den arbetskrafl som redan finns som är orsakentill dagens situation. Vi måsle fä förbättrad arbetsmiljö samt ökade resurserlill rehabilitering för att förbättra hushållningen med arbetskraft. hoppas vi alt rehabiliteringen får sig ett sving uppåt.Men hur blir det med arbetsmiljön? Varför skall regeringen behöva utreda om ungabalter skall hit? Det verkar väldigt främmande alt ha enarbetskraftsinvandring, om det nu går all hushålla med arbetskraft. Det verkarväldigt förvirrande. Det skall bli intressant atl se vad regeringen tänker göramed arbetsmiljön. Kommer makten över arbetsorganisationer, investeringarna,arbetstakten, resursutnyttjandet alt som ligga hos kapitalel ochmyndigheterna eller skall de arbetande få faktiskt inflytande? Jag tror attdetta är huvudfrågan om man skall hushålla med mänskliga resurser Del är välinte bara en tillfällighet att vi har haft denna utslagning. också alt ett företag i huvudsak har ett syfte: atl förränta sittkapital och leva vidare. Då borde det finnas en motvikt i del hela. Den fulla sysselsättningen är förutsättningen för en jämnoch rättvis fördelningspolitik. Del förutsätter också alt man verkligen taritu med de problem sornfinns. Man måste utveckla meningsfulla arbeten. Manrnåste se till att de arbetande har valmöjlighet så all de tråkiga och slitsammaarbetena ratas till förmån för framtidsinriktade och intressanta uppgifter Debatt om den eko- Vi håller även med regeringen och inte bara kritiserarden. Varför är en Prot. 1989/90:86 socialdemokratisk regering bälire änborgerlig? man hävdar ändå fulla sysselsättningen. Viskall inte sticka under stol med atl vi lycker all del verkligeniir en tillgång i politiken. Men i övrigt anser vi att den tredje vägens ,,.., 1 . " " Ul " nomiska politiken politikinnebar stora problem. ' Om lönebildningen skulle jag vilja ställa en fråga lillAllan : Hur går del all föra samtal med olika parter då den ena partentill stor del har tappat förtroende för sin bas? År del möjligt all föra samtalpå den nivån när man har 80-talet bakom sig och de lågavlönade har tappatförtroende för sina fackföreningar? År det inte så alt regeringen själv ocksåmåste bidra till en lugnare lönerörelse genom alt bedriva kraftfullfördelningspolitik? Då skall man inte ha skatteomläggningen i bakfickan. Då serjag ingen som helst möjlighet till annat än stora nominella lönekrav från delågavlönade. : Hur skall del gå med kommunernas ekonomi ornrnan skall ha en volymlillväxl på ? AnL 11 () replik; Herr lalmanl Del kan vara på sin plats atl citeraGrönköpings egen skaldemäslare ; "Vadrätt du tänkt fast det blev fel." Myckel i det som har gjorts i politiken har varit rätttänkt, men del blev fel när man envetet och medvetet blundat för biosfärensbegränsningar Regeringens och huvuddelen av oppositionens ekonomiskapolitik i början av 9()-talel är inie ens räll länkl. Bälire vore all laTegnér som ledstjärna: "Vadräll Du tänkt, vad Du i kärlek vill, det hör evigheten lill." För oss i politiken måste det finnas plats för kärlek,kärlek till livet, det levande och skapade. för vi i denindustrialiserade världen krig mot biosfären, den som vi lever i, den där alltlevande finns för all leva vidare. Hur skall en ekologisk grön ekonomisk politik se ul i delkorta perspektivet? En ekonomisk politik som klarar våra akuta ekonomiskavällevnadsproblem och som är början till lösningen på våraöverlcvnadspro-blern. Vi bedömer att vi måsle ha en nettoalstramning pä ca 12miljarder för atl kunna börja på en sådan politik. Vi måste angripa denmateriella förbrukningen och minska importen t.ex. genom alt börja ändra vårakonsumtionsvanor Det kan ske genom att vi inför skatter på energiråvaror - detökar viljan alt effektivisera och hushålla -. genom att vi höjer skatten påreklam -det minskar maningarna lill slösaktig konsumtion -, genom atl viförhindrar reklam i svensk TV - för att hålla tillbaka konsumtionshöjningen -,genom att vi höjer skatterna på alkohol och tobak, inflalionsskyddar prisernapå drivmedel, inför skatt på flygbränsle - vilket vi av någon anledning intehar, trots att vi beskattar bilbriinsle så rejält -. tidigarelägger skallen påkoldioxid, slopar momsen på svensk basmal och höjer momsen på övriga varor I samband med de samtal som vi förde medsocialdemokraterna i den politiska krisens inledningsskede presenterade vi enlista med angivande av belopp på åtstramningar som vi anser vara nödvändiga. Iandra sammanhang har vi begärt atl den nuvarande skatteskalan måste justerasför att göras soci- Debatt otn den ekonomiska polinken Del borde kunna ske utan atl regeringen river upp överenskommelsenrned folkparliel. Samlidigl måsle regeringen för alt vara trovärdig nudeklarera att den står fast vid all kärnkraften skall börja avvecklas senast1995, all vi inte skall bygga den ekologiskt orimliga och all denskall medverka till att grundlagsskydda våra fyra orörda . Del går inte atl ständigt basunera ul all miljön är viktigoch sedan inte göra något för all rädda den. Vad är den handlingsförlamaderegeringen rädd för? Ni förmår inte föra en klar och redig åtstramandeekonomisk politik, trots atl ni vet vad sorn rnåste göras. Analysen är delinget fel på och inte heller pä kunskaperna. All administrera en sönderfallandeekologi kan knappast sägas vara ansvarsfullt, men del ärdet som regeringen görrned aktivt stöd av moderater och folkpartister. Ni klarar därför inte atl föraen rimlig och anständig miljöpolitik. Analysen av vår situation är del alltså inget fel på ochinte heller på kunskaperna. Då återstår bara bristande vilja. När villregeringen la sill ansvar, inse del klara sambandet mellan ekologi och ekonomisamt handla därefter? Finansministern säger all alla som vill arbela skall fålönearbele. Del är en god princip, men då måste man också betona alt del harmed viljan atl göra. Då skall man inte föra en ekonomisk politik som tvingarmänniskor lill lönearbele.