prot · GD0931 · 1989-12-31 00:00:00 — Han skrev ocksåföljande: 1 själva verket är den svenska miljölagstiftningen en enda röra. Delär en träffande beskrivning av läget. Lagstiftningen på miljöområdet ärkomplex, delvis överlappande och delvis motstridig. Del är inte länge sedan en direktör i dömdes till fängelsestraffför miljöbrott. Men han är en av ett försvinnande lilet fåtal. Detvar därför inte för tidigt, snarare ganska många dagar , somregeringen beslöt atl tillkalla en parlamentarisk kommitté meduppgift alt se över miljölagstiftningen och senast lägga framelt principiellt förslag till en ny miljöskyddslagstiftning. Det är vår förhoppningatl man i del samlade förslaget kommer atl utgå ifrån vad som är acceptabeltfrån ekologiska utgångspunkter och atl det kommer all innehålla förslag ommiljökonsekvensanalyser, livscykelspecifikalioner och mycket annal som hardiskuterats och som bl.a. las upp i många av de motioner som väcktes under denallmänna motionstiden och som behandlas i detta betänkande. Motbakgrund av verkligheten när del gäller lagstiftningen, som bra karakteriserat, är del inte märkligt alt så många motioner väcktes ochatt många av dem handlar just om behovet av en övergripande översyn avmiljölagstiftningen. Det är därför som vi i jordbruksutskottet anser alt dessamotioner lämpligen bör behandlas av den tillsatta kommittén. Därigenomkommer atl få tillfälle all behandla miljölagstiftningen på ettsamlat och gediget sätt i elt sammanhang. Vi hoppas också att detta skallinnebära alt diskussionen kring miljöproblemen mer kommer atl handla om behovetav att samhället styr genom sin lagstiftning. period har vi i Sverigehaft en överoplimislisk tro på att marknadsekonomiska mekanismer kan lösamiljöproblemen åt oss. Vissl är det viktigt med miljöavgifter, och visst utgörde en viktig del i del åtgärdspakel som behövs för atl lösa miljöproblemen, menminst lika viktig är den styrning som vi i denna församling åstadkommer genomlagstiftning och genom att se till alt myndigheter sedan har resurser all utövakontroll enligt denna lagstiftning. Utöverdessa motioner som hänskjuts till kommittén las även några andra motioner frånden allmänna motionstiden upp i betänkandet. Jag vill yrka bifall till eltflertal av de reservationer som är fogade till betänkandet. Reservation2, som jag yrkar bifall lill, handlar om behovet av en internationellmiljöfond. Denna fond skulle enligt förslaget administreras av FN:smiljöorganisationer och och finansieras genom all industriländernavarje år avsätter ett belopp i förhållande till sin bruttonationalprodukt, ochfonden skall byggas upp successivt tills länderna betalar av BNP.Utskotlsmajoriteten avstyrker motionen med en viss, som jag tycker,slentrianmässig trötthet: Det är inget nytt förslag. har redan uttalatsig för någol liknande , och det är nu ell slående inslag i deinternationella förhandlingarna. Medtanke på den relativt slora uppmärksamhet som internationella förhandlingar påmiljöområdet brukar få i massmedia, måste jag säga att just delta trägna arbetefrån svensk sida passerar obemärkt. Det kan inte hjälpas alt jag känner en vissmisstanke om all del svenska arbetet för en miljöfond nog inte är så helhjärtatsom önskat och absolut inle som föreslås i motionen. Om det är så attregeringspartiet i sak inte delar uppfattningen att fonden är viktig, tyckerjag att man bör säga det och förklara varför. Tycker man att förslaget är brafinns del väl anledning att vi tillsammans över partigränserna - detta kanknappast vara ett partiskiljande förslag - funderar över orsakerna och om detfinns något som denna församling kan göra för att skynda på arbetet. Jagyrkar också bifall till reservation 4 som handlar om regnskogarna. ärinsikten stor om den oerhörda betydelse som regnskogarna har, dvs. derasbetydelse för klimatet och för vattenbalansen. Där regnskog huggs ner och ingenålerbeskogning sker ser vi både översvämningar, ultorkning och t.o.m.ökenutbredning som effekter. Koldioxidutsläppeni världen ökar också om man avverkar skog och inte återplanterar. Menregnskogarna är också i sig eko-syslem med ofattbar artrikedom. Del är enrikedom som går förlorad när skogen avverkas. När regnskogen en gäng äravverkad är den oålerkalleligen förlorad. Det går naturligtvis atl ålerbeskogamed monokulturer, men man får aldrig tillbaka regnskogen. Stora arealer avvärldens regnskogar är redan borta. Det är sent på jorden. Åndå tror jag inleatl vi kan ha som mål atl bevara all regnskog orörd. Framför allt måste vi i länderna, som faktiskt har huvudansvaret för miljöförstöringen, ta ansvarför regnskogen, men inte genom pekpinnar riktade mol utvecklingsländerna ulangenom alt lätta skuldbördan för dem och genom att stödja en utveckling av etttill regnskogen anpassat skogsbruk. Del är delta som motion Jo797 syflar till.Del handlar om ett uthålligt skogsbruk i regnskogarna, och naturligtvis om attstora arealer avsätts som nationalparker och lämnas orörda. 1989/90:31 22november 1989 1989/90:31 22november 1989 Reservation5, som jag också yrkar bifall till, handlar om transporter av miljöfarligt godsm.m. slöts ett avtal i som reglerar transporter av miljöfarligtavfall. Det var elt steg i räll riktning. Men avtalet har inte som mål atlavskaffa transporterna, utan reglerar bara hur de skall gå till. Det ger varjenation rätt all vägra införsel, och det ger också varje land rätt att vägrapassage. Det innebär en anmälningsplikt lill ett internationelltavtalssekreta-rial, och det innebär ell någol vagt och opreciseral stöd frånindustriländerna till utvecklingsländerna när det gäller all la fram syslem förhantering av miljöfarligt avfall. Sverigetillhörde de länder som inte riktigt var nöjda med avtalet. De finns därför allanledning atl arbeta vidare och få lill stånd myckel mera effektiva gränser förhanteringen av miljöfarliga transporter. Reservation7, som jag också yrkar bifall lill, handlar om joniserande strålning. MotionenJo860 går ut på atl joniserande strålning skall hänföras till miljöskyddsfrågoroch hanteras i ell sammanhang. Därför tyckte vi alt när utskottet behandlade deaktuella frågorna även detta förslag skulle skickas vidare lill den kommittésom nu har att arbeta fram elt nytt förslag lill miljöskyddslagstiftning. Vityckte atl del var fel att utskottet redan på förhand undantog just dennafråga. Det var atl gå händelsena i förväg och utgå från att även denna utredningkommer alt komma fram lill alt joniserande strålning inle hör hemma i dennalagstiftning. Delmärkliga är atl behandlades joniserande strålning som vilkenannan föroreningslyp som helst. Det var först då som detta ändrades, och genom altdel ändrades så togs alla frågor som rör radioaktivitet bort från allmänhetensinsyn. Den lagstiftning som gäller dessa frågor gjordes myckel svagare än denövriga miljöskyddslagsliftningen. Detta menar vi är en mycket viktig fråga, ochjag yrkar som sagt bifall lill reservation 7. Vpkhar också undertecknat ett särskilt ytirande i betänkandet. Del handlar omSellafield, en engelsk upparbetningsanläggning för kärnkraflsavfall. Iupparbelningsanläggningar skiljer man ul plutonium och uran ur det utbrändabränslet. Sådana anläggningar är oerhört miljöfarliga. är därförstarkt radioaktivt förorenad. Som framgår av den motion som är underlag fördelta särskilda yttrande har man även uppmätt förhöjda grader av radioaktivitetutmed den svenska kusten. Runt om upparbelningsanläggningar finns det onormaltslora förekomster av leukemi och Downs syndrom. Det finns alltså storanledning för att i internationella sammanhang kraftfullt verka föratt och andra Uknande anläggningar stängs. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna 2, 3, 4, 5, 6 och 7och i övrigt till utskottets hemställan. ÅSADOMEU (mp): Svenska politiker har arbetat med miljölagstiftningsfrågor ända sedan1870-lalet, eller kanske t.o.m. ännu längre - det beror på hur man vill se påfrågorna. Ändå har vi en miljölagstiftning som uppenbarligen inte fungerar. Mendella hänger kanske ihop med atl vi har arbetat med miljölagstiftningen sålänge. Det har lett lill att lagar har lagrats ovanpå varandra allteftersomoch små ändringar har införts i annan lagstifining. De olika lagar som gäller på miljöområdet - jag tror detär ungefär 260 författningar - har tillkommit med hell olika syften och vidhelt olika tidpunkter då olika värderingar har rått i samhället. lagar som skogsvårdslagen och vattenlagen som inte är lill för all skyddamiljön utan för atl värna om exploateringsinlressena. Sedan finns del lagar soml.ex. naturvårdslagen som även om den är svag trots allt är till för allskydda ekologiska intressen. finns del också en lagstiftning där del inle finnsnågon laglig rätt till en miljö av en viss kvalitet. Men det skall vi ändra pånu. Alla partier lovade inför del senaste valet atl miljölagstiftningen skallutgå från vad naturen tål. Det innebär all en gräns måste sättas förmiljöpåverkan. Svensk miljölagstiftning fungerar så att man ser övervarje enskild industri som sedan får tillstånd all släppa ul en viss mängdföroreningar. Men man ser inte på del totala lägel i miljön. Det skall viförhoppningsvis göra något åt . Del talas ganska mycket om en höjd ambitionsnivå imiljölagstiftningen. Det har alla de föregående talarna nämnt. Jag tycker attdel är dags alt börja fundera på vad detta kommer all innebära konkret förlagstiftningen. går del inte enligt miljöskyddslagen all ställa högrekrav på miljöhänsyn än vad ett medelstort företag i en viss bransch klarar. Delär något vi måste ändra på om vi skall leva upp lill våra löften som politiker. Del belänkande som vi behandlar är myckel tunt.Detta beror på alt många motioner, bl.a. vår partimotion, på det här områdethar hänvisats lill den utredning som skall arbeta fram en ny miljölagstiftning.Del är verkligen all vi försöker ta elt samlat grepp när vi nu inte har lyckats åsladkomma någol som fungerar. Det kommer alt bli mycket tufft alt åstadkommaförändringar Att förstöra miljön har blivit en del av hela vår livsstil och endel av vår kultur. Vi ser ju hela liden vilka prioriteringar som görs i dagenslagstifining. Vi vet att slorsladsmiljöerna är hälsofarliga på grund avtrafiken. Ändå begränsar vi inle trafiken. Jag tror atl del är viktigt all vi i den utredning där jagsitter med plockar upp de värderingar som finns i olika lagar och lar ställningtill vilka intressen som skall sättas främst. Vi måste göra detta tydligt. Vifår inte smyga med det och kompromissa bort de intressekonflikter som faktisktdöljer sig i dessa sammanhang. Många tidigare talare har tagit upp de problem som finns idagens lagstiftning, och det skall också jag i viss mån göra. De målsättningarsom finns i olika lagar är ytterligt flummiga, och de är dessutom kombinerademed oklara och splittrade lillåtlighetsregler. Delta gör all mycket lämnas övertill beslutsfattarnas godtycke på olika områden. Detta kan man lala mycketlänge om och la upp många exempel på, men jag skall bara nämna elt, som gällerhälsoskyddslagen. Hälsoskyddslagen skall motverka atl människor drabbas avdålig hälsa och sporra kommunerna all angripa sanitära olägenheter.Naturligtvis kan hälsan påverkas av en dålig yttre miljö, men denna lag sägeringenting om hur stark kopplingen mellan den dåliga yttre miljön och den dåligahälsan måste vara. Lagstiftningen säger heller ingenting om vem som harbevisbördan. Man kan då förstå atlmycket av detta helt enkelt inle fungerar och bara är lomma ord. Dagenslagstiftning är också mycket illa samordnad, och det finns mängder av luckor iden. Elt exempel på en sådan lucka gäller joniserande strålning, som AnnikaÅhnberg tidigare log upp. Det finns i belänkandet en reservation, nr 7, somhandlar om just del. Vad vi och vpk vill med denna reservation är attmiljöskyddslagens regler skall gälla för joniserande strålning fram till dessatt vi har kunnat samordna hela miljölagstiftningen, så att vi får enhetligalillåtlighetsregler. Jagkan inte begripa varför ulskollsmajorileten inte vill uttala att utredningenpå området bör få se över lagstiftningen i detta avseende eller varförulskottsmajoritelen inte nu kan uttala all joniserande strålning inte skallvara reglerad av mildare lagstiftning än vad som gäller för övrig miljöfarligverksamhel. Det är mycket märkligt. Man hade myckel väl kunnat göra på sammasätt som när del gäller vattenlagen och miljöskyddslagen. Del har för dem provisorium föreskrivits att de skaU gälla parallellt. Anledningen härtillär del krångliga läge som uppstått på grund av att tillåtlighetsreglerna är olika.Lagstiftningen om joniserande strålning hade kunnat fungera tillsammans medmiljöskyddslagen. Jagskall la upp ännu elt exempel på dålig samordning av lagstiftningen och påluckor som finns i den. Naturvårdslagen skall skydda ekologiska intressen. Detgör inle miljöskyddslagen i samma grad. Men de krav på försiktighetsmått somfinns i naturvårdslagen, l.ex. i 20 §, behöver inte följas om del förverksamheten har utfärdats ett tillstånd enhgt miljöskyddslagen. Somni hör är del mycket här som inte fungerar, och man kan också ule i miljön ochule i naturen se alt vår miljölagstiftning, trots alt den beslår av många ordoch författningar, inte hänger ihop. Vihar också problem på genomförande- och tillsynssidan. När miljöskyddslagenantogs 1969 var tanken den alt man ungefär skulle omprövaverksamheter. har inle alls haft möjlighet atl hoskoncessionsnämnden så ofta kräva omprövning. Man har hell enkelt inle haftresurser, och lagstiftningen har inte fungerat som man har tänkt sig. Ocksåräll många riksdagsbeslut om allmänna målsättningar hänger nu ganska löst. Närriksdagen beslutar om att en viss typ av utsläpp skall minskas lill en vissnivå finns ingen direkl koppling lill koncessionsnämndens verksamhel. Man försökerdär snegla litet grand på målsättningar, men dessa finns inte allsmed i lagstiftningen, och det är ett problem. Närdet gäller tillsynsfrågorna kan jag också nämna att jag inte tror att delnågonsin kommer alt räcka med enbart tillsynsmyndigheter, hur mycket vi änförbättrar lagstiftningen. Jag menar att miljöorganisationerna och enskildamiljöengagerade är hell nödvändiga för atl delta skall kunna fungera. Därför ärdel dels så alt enskilda behöver bättre direkt rättsliga möjligheter, dels såatl vi behöver ell vidare sakägarbegrepp. Dessutom måste enskilda också ha rälllill rättshjälp, och det är också just del som en av reservationerna ibetänkandel handlar om. Också enskilda människor måste ges chansen all fåfungera som miljöpoliser. Fleraav talarna har pratat om miljökonsekvensbeskrivningar, och det hänger ocksåihop med det folkliga deltagandet och med miljöorganisatio- nernas möjligheler altarbeta. Miljökonsekvensbeskrivningar är helt enkelt ett krav på beslutsunderlagför människor som vill kunna delta i debatten. De skall helt enkell kunna fåsådana kunskaper och upplysningar att de kan tycka till ordentligt. Idet sammanhanget tryckte på något som jag tycker är viktigt.Han sade alt det i en ordentlig miljökonsekvensbeskrivning är nödvändigt tar fram alternativa lösningar för att nå det åsyftade resultatet. Deltaär grundläggande för att en miljökonsekvensbeskrivning skall kunna fungera. Enmiljökonsekvensbeskrivning är en process med goda möjligheter till folkligtdeltagande, och i den måste det finnas olika alternativ atl välja bland. Låloss la ett exempel. Anta att man i någol sammanhang av Irafiksäker-hetsskälanser sig behöva bygga en ny väg. Med ordentliga krav på miljökonsekvensbeskrivningarkan man om man går till domstol i stället få alternativet med sänktahastighetsgränser utrett, om det inte skett redan tidigare. Nuhoppas jag all den uiredning som jag är med i skall kunna göra ett bra jobb,trots att vi har fått så ont om tid. Jag hoppas att resultatet skall kunna bliell förslag om en samlad miljöbalk. Man skullealltså samla all miljölagstiftningpå ett ställe. I skulle kunna ingå en mer övergripande lag medenhetliga lillåtlighetsregler, som skall gälla på hela miljöområdet. Vi börockså uppfylla alla partiers vallöften om atl miljölagstiftningen skall grundaspå vad naturen tål, alltså på införande av kvaUtetsnormer, Vibehöver större möjligheter till folkligt dellagande, och det innebär ett vidgatsakägarbegrepp, kombinerat med krav på bättre beslutsunderlag. Vi måste ocksåbeakta ekonomiska styrmedel, som äntligen blir införda. Härkan anknytas till vad sade om industrins internationellakonkurrenskraft. Vi måste i GATT-förhandlingarna la upp det förhållandet atthandelspolitiken i världen börjar bli elt allt större hinder för en offensivmiljöpolitik. Jagläste en rapport från , där man tog uppproblemet med ekonomiska styrmedel. Det framhölls atl vi inle kan gå alltförhårt fram, för då förstör vi industrins konkurrenskraft. Detta visar atl vi somär miljöengagerade, i alla länder med kraft måste driva att våra regeringar tarupp miljöhänsyn och världens miljöproblem i handelsförhandlingarna inom . Eftersomjag redan talat alldeles för länge, skall jag inte ta upp alla de reservationersom andra talare har berört. Jag avslutar med alt yrka bifaU till alla motionersom är undertecknade av miljöpartister. 1989/90:31 22november 1989 Jag kommer inte, som många andra talare, all ta upp miljöproblemen ihela deras vidd, då jordbruksutskottet i detta betänkande har varit så positivttill många överväganden atl det är onödigt att här gå in i en detaljdiskussion.Jag skall däremot lala litet om det internationella miljöarbetet, somreservationerna till övervägande del gäller. Miljöfrågornafår allt högre prioritet i politiken i land efter land i . IBeneluxländerna arbetar man intensivt med luft- och vattenföroreningarna, ochnyligen höll premiärminister ett långt och viktigt tal, som Vid den avslutade ESK-konfe-rensen ommiljövård i kunde 34 länder i och enas om långtgåenderekommendationer om avtal mol miljöstörningar av olika slag. Denna ulveckling hade inte skett ulan ell aktivtpålryckningsarbete från bl.a. sida, och det är framför allt svensklagstiftning och svenska normer som ofta nämns som mönster för andra länder,som har börjat la itu med sina miljöproblem. Naturligtvis måste delta arbete fortsätta. När det gälleren internationell miljöfond, som var omöjlig all få till stånd pågrund av andra staters bristande intresse, arbetar man nu inomutrikesförvaltningens miljöavdelning direkl med att konstruera text ochinnehåll i ett avtal om en sådan fond. Några nya riksdagsutlalanden är alltsåinte nödvändiga för att påskynda det arbetet. Genom den nya öppenheten i politiska liv tordedel finnas bättre förutsättningar att uppmärksamma och i tidprotestera mot utsläpp som överskrider gällande avtal. Den attityd av såvälärlighet om sina interna problem som beredvillighet alt söka kraftigt begränsamiljöskador som kom fram vid den nordiska havsmiljökonferensen i frånbåde och andra öststaters sida, visar all det kan bU lättare iframliden atl avtal bryts. Eftersom så sent som avslogförslag om ett icke-spridningsavlal på miljöområdet, synes det mig onödigt althär upprepa argumenteringen. Jag skall endast hänvisa till svenska aktiviteteri internationellt arbete. Jag tror atl hela jordbruksutskottet efter sinBrasilienresa är överens om att det är viktigt atl minska skövlingen avregnskogarna, men med hänsyn lill atl regnskogarna i är avnästan samma omfattning som kan det bli nödvändigt att använda enmindre del av regnskogarna för atl skapa utrymme för småjordbruk förlokalbefolkningen. Eftersom bistånd lill miljöåtgärder nu är en given del avsvenskt bistånd finns det goda möjligheler alt i ge bistånd lillskonsam skötsel av skogsområdena. Beträffande reservationen om förbud mot export av avfallfår vi väl avvakta del regeringsförslag som är aviserat lill innevaranderiksmöte om avfallsfrågor innan vi tar ställning. Eftersom den senaste ändringen i rättshjälpslagen innebäratl man även i faslighetstvister kan få hjälp i ärenden som rör miljöskador,även om det gäller höga kostnader, synes det mig inle finnasanledning all aktualisera vissa av miljöskadeutredningens förslag.Sanktionsfrågor kommer också upp i den nya utredningen om miljölagarna. har antagit en nystrålskyddslag, som omfattar alla former av slrålskador, även av joniserandestrålning, och statens strålskyddsinslilul gjordes till ansvarig myndighet påområdet. Det finns därför inle nu anledning all ändra ansvarighelsfördelningenmellan olika myndigheter vad gäller joniserande strålning. Med della, fru talman, har jag lämnat svar på de lillbetänkandet fogade reservationerna, som jag avstyrker. Del är glädjande allutskottet enhälligt har kunnat föreslåriksdagen alt hemställa lill regeringen all överlämna ett stort antal motioner-med 72 yrkanden - om miljölagstiftningen till den nya utredningen om en samladöversyn av miljölagstiftningen och skärpning av normer för tillståndsprövning.Eftersom del är en parlamentariskt sammansatt utredning och flera avutskottels ledamöter, som här har kommit till tals, är med där, tycker jag attde i utredningen kan la upp många av de frågor som de har tagit upp här ochbringa dem lill närmare belysning. Vihar i utskollel också kunnat enas om atl den finsk-svenska gränsälvskommissionenbör få tillgång till miljökunnig expertis vid sina överväganden . Del är ocksåglädjande att det nu sker ett ökat finsk-svenskt samarbete kring Bottenvikenshavsmiljö, som har kommit till stånd efler miljöministrarnas möte . Jag yrkar därför, frutalman, bifall till utskottets förslag på alla punkter Måjag till slut få lov att uttala den förhoppningen alt det stora intresset förmiljöfrågor både här hemma i och ute i i övrigi skall leda tillsnara och klara förbättringar för miljön, såväl till lands och till havs som iatmosfären. Det tror jag är en förhoppning som delas av alla över partigränseroch landgränser Meddelta, fru talman, har jag försökt ge uttryck för socialdemokraternasuppfattning i fråga om miljölagstiftningen. ANNIKAÅHNBERG (vpk): Eftersom vi har ont om tid skall jag begränsa mig till en enda fråga;Vad är enligt del egentiiga skälet till all joniserandestrålning och radioaktiva ämnen skall behandlas särskilt, enligt en mildarelagstifining än annan miljöfarlig verksamhel? Är de mindre farliga? ÅSADOMEU (mp): Jag skulle vilja tipsa om elt par saker. GretheLundblad lar upp det internationella förhandlingsarbetet om en internationellmiljöfond och behovet av att bevara regnskogarna, men det finns möjligheler förSverige att gå före. Vi föreslog i budgelbehandlingen all Sverigeskulle salsa 1 miljard på internationell miljöhjälp och 1 miljard på attbevara regnskogen. Den möjligheten finns för att trycka på andra länder. Sedanvill jag ställa samma fråga som : Vad är den sakliga grunden föratl lillåtlighetsreglerna skall vara annorlunda när det gäller joniserandestrålning samt alt lagstiftningen i största allmänhet skall vara mildare, närvi nu jobbar med en utredning som skall försöka samordna lillåtlighetsreglernapå del området? svar handlade om ansvarsfördelningen mellanmyndigheter, men jag frågar om lagstiftningens skärpa. 1989/90:31 22november 1989 tycker att den förändring när det gäller rättshjälpen imiljömål som gjordes för en lid sedan skulle räcka. Vi tycker inte del, utan vitycker att det är väsentligt atl rättshjälpen vidgas till ett slörre område ifråga om miljömål. Del skulle skapa hell andra förutsättningar all driva justmiljöfrågorna lill elt slutligt avgörande. 1989/90:31 22november 1989 GretheLundblad var inne på att skulle kunna få hjälp av eftersom vihar miljömål i utlandsbiståndet. Men kan inte få sådan hjälp då delinte är något programland för . Miljöhänsyn skulle däremot kunna läggasin i annal bistånd eller annan verksamhet. Jaghoppas också att det stora intresset för miljön som finns ute i världen skallkanaliseras i och resultera i bra förslag. INGVARERIKSSON (m): sade atl det skall bU lättare att kommafram till ett samarbete som gör alt det inte begås några brott motinternationella avtal. Jag hoppas del.