prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — Uttalandeom lantbruksnämndernas verksamhet tas upp i reservation 4. När del gälleröverföring av mark från domänverket, från bolag och från kyrkan finns möjligheter att via jordfonden förvärva och göra byten. Del sker i vissomfattning för att man skall kunna utföra strukturrationaliseringar och på delsättet slä vakt om familjeföretagen och landsbygdsutvecklingen. Allade frågor som berörs i dessa reservationer kommer vi tillbaka till i vårensbeslut. Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan i betänkande1989/90;JoUI och avslag pä samtliga reservationer. 1989/90:12 18oktober 1989 () replik; Jag skall egentligen inte polemisera så mycket med ,eftersom jag tror att hans uppfattning i huvudsak överensstämmer med den somjag har redovisat. Dessutom tror jag inte att det finns någonförutsättning att få majoritet för de tillkännagivanden som krävs i reservationerna.Jag delar uppfattningen att dessa frågor kommer tillbaka i samband med att viskall fatta ett vidare beslut om jordbrukspolitiken. Innan detta beslut skall fattas finns del dockanledning att tänka över dessa frågor. Redan inför beslutet var det en delkanske alltför liberala tankegångar som föresvävade vissa socialdemokrater.Det är dags att utfärda en liten varning så alt vi inte släpper spekulationskapitaletför fritt i det här sammanhanget. Vi låter gärna marknaden användas till detden är bra för, men jag tror att det är viktigt att vi från politiskt håll stårfast vid gränserna för marknaderna. (vpk)replik: Efter att ha lyssnat på anförande är det svårt att förståvarför han inte yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 som är fogade tilldetta betänkande. Han talar om precis samma problem som tas upp ireservationerna, nämligen de kraftiga prisstegringarna i vissa delar av landetoch de problem som utboägandet kan medföra. Det borde då vara självklart attdet behövs en starkare lagstiftning för att komma till rätta med dessa problem. Prot,1989/90:12 säger alt frågorna ändå kominer tillbaka tillriksdagen. Men, , pä vilket sätt sker del? Om markerar eninställning påverkar det i sin tur vilken typ av förslag regeringen återkommermed. Utredningen som det hänvisas till är på inget sätttillfredsställande när det gäller all komma till rätta med de problem somprisstegringen i vissa delar av landet och det bristande sambandet mellanboende och brukande har inneburit. Del är därför nödvändigt att hosregeringen begär att det fortsatta arbetet kring jordförvärvslagsliflningenskall vara inriktat på att motverka spekulation och på att öka sambandet mellanboende och brukande. () replik; Jag skulle vilja säga till såväl som att det aldrig har funnits något intresse frånsocialdemokratin all stimulera till spekulationsköp av jordbruks- och skogsbruksfasligheler.Vi har alltid haft intresse av att prisbildningen skall vara så sund sommöjligt, säger alt hon harsvårt all förslå varför jag inte yrkar bifall till reservationerna. Jag trorall det vore ett stort fel, att fatta beslut om förändringar ijordförvärvslagen, då vi vet att vi har ett stort jord-brukspolitiskt beslutframfor oss, där vi skall lägga fast de långsiktiga målen. Vi vet också all delkanske blir del mest omfattande jordbrukspolitiska beslut som vi har fallat idel här landet. Därför vore det olyckligt om vi först förändrarjordförvärvslagen och sedan lägger fast målen. HANS (): I ett hänseende kan jag hålla med AnnikaÅhnberg, och det är när hon kritiserar och för attde inte tycker att det är angeläget att avgöra dessa frågor . Jag tycker förmin del att den jordförvärvslag som och socialdemokraterna var överensom 1987 orsakar så stora skador att del finns all anledning att snabbi ta itumed dessa frågor, har redogjort för de moderataståndpunkterna och den samstämmighet som finns mellan och denutredning som professor har gjort, där han har konstaterat altlagen har gjort myckel större skada än nytta, egentligen enbart skada. Denändring i jordförvärvslagen som gjordes 1987, alltså för ett och ett halvt årsedan, har enligt min uppfattning bara skärpt dessa missförhållanden. Man haröppnat möjligheterna för juridiska personer, för små sågar, små skogsbolag, altköpa in mark. Det har lett till ganska stora förvärv från juridiska personer påvissa områden. konstaterar att ochsocialdemokraterna stod bakom de kraftiga försämringar i lagen som genomfördes1987. kräver han boendeplikt, i en reservation till dagensbelänkande. Det gör all man verkligen funderar över vad ochcentern sysslar med. Vi vet att 1987 öppnade för juridiska personer attköpa mark. vilket har fått de skadeverkningar som jag har pratat om. Vi vet vad som hände i slutet av 1800-lalel och början av1900-lalel, då de stora bolagsförvärven skedde, framför allt i , därjag är hemmahö- rande ochkänner till förhållandena. Vi känner till de skador som har orsakals när detgäller bosättning och den molverkan mot en levande landsbygd som detta har letttill. Bolagsförvärv har alltid betytt en död hand över byarnaoch fastigheterna. Förhållandet är detsamma . Del förvånar mig att man fråncenterns och socialdemokraternas sida ställer upp på detta, då man samtidigttalar om att vi skall ha en levande landsbygd. Jag kan i och för sig förstå att socialdemokraterna villha del så här, kanske inte personligen vill det, men han företräderett parti som trots allt vill ha socialism och en socialisering av fastigheter.Om man kan överföra fastigheter till bolagsägande får man ju det så småningom.Jag har ännu aldrig sett att en faslighet som har sålts till ett bolag, liteteller stort, någonsin har kommit ut på den öppna marknaden igen, I mina trakter är det inte ovanligt all små bysågar, somutvecklas till större företag med uppemot 50 anställda genom olika manövrer, nuframför allt med hjälp av den nya jordförvärvslagen, lyckas skaffa sig någralusen hektar skogsmark. Dessa bolag blir sedan begärliga uppköpsobjekl förstorskogs-bolagen. Varför vill man då köpa dessa mindre bolag? Jo, dels får manbort en konkurrent på virkesmarknaden, dels får man tillgång till de arealersom småbolagen har. Det är på det sättet de stora skogsbolagskonglomeraten harbildats. Hur har SCA, MoDo och Stora kommit över sina stora, enormaskogsfastigheler? Jo, genom att köpa upp, fusionera och slå ihop ett stortantal större och mindre skogsföretag. Det är precis den väg vi är inne på ,om man tillåter den tolkning av lagen som kom till 1987, Det är också det SörenWibe pekar på, talar om livskvalitet och att det ärlivskvalitet all vara skogsbrukare och alt få förmånen att äga enskogsfastighel. Den uppfattningen delar jag helt. Det konstiga är att inteheller hon vill tala om detta med förvärv av juridiska personer, talar om att rena små skogsföretag inte finns . Del beror kanske på att inte känner till de norriändskaförhållandena. Vi har en stor mängd rena små skogsförelag. Jag är självinnehavare av ett av dem. Jag måste säga att den livskvalitet som jag upplevdei måndags, då jag hade förmånen att vara ute och jobba på min fastighet, den gårinte att beskriva. Hjälp till att stärka dessa fastigheter! Det kan ske genomalt man avstår från all införa restriktioner och släpper fritt för dem som villskapa och vidareutveckla, genom att man ger enskilda rätt all förvärvafastigheter i större utsträckning. Det är litet märkligt alt lyssna till HansDau. Han kritiserar den kompromiss som kom till stånd för att den öppnadeför ökade bolagsförvärv. Jag vill först och främst säga att det var enkompromiss. Del innebär att man inte får allt man vill. Jag har redogjort fördelta i mitt första inlägg. För all vi skulle få till stånd ett beslut av någotslag där möjligheterna för familjejordbruk bevarades fick vi lov all ställaupp. Men vad gjorde i del fallet? Inte ett dugg! Man brydde siginte om detta och sade 1989/90:12 18oktober 1989 att det bara behövdes enlagstiftning för juridiska personer. hade dock inte något krav påskärpning av lagstiftningen för juridiska personer. Jaginstämmer i Hans Daus beskrivning. Men totalt sett har det inte underlättatsför juridiska personer. Man gav dock en favör till små, lokala juridiskapersoner i förhållande till de stora. Jag misstänker att den förändringensannolikt också hade stöd i moderata samlingspartiet. HansDau talar ungefär som en centerpartist när han argumenterar mot detta. Vitalade om risken för kedjeköp: först köper den lille upp bondeskogarna, sedanköper den store upp den lille. Men om man talar så, måste man ju vara med ombesluten. Man måste vara med och agera. Det duger inte att krypa undan och integöra någonting. Detfinns i och för sig möjligheter . Vår reservation 4 innebär ett försökatt vrida klockan rätt. Där tar vi upp frågan om att använda domänverkets,kyrkans och bolagens skogar för att förstärka familjejordbruken. Även om detvar en del andra saker jag inte tyckte om, gläder det mig att harpläderat för den motionen. Jag hoppas att han också röstar på den, när vi såsmåningom kommer till omröstning. ÅSADOMEIJ (mp): Ja, , vi är helt överens om att begränsningen skall gällajuridiska personer. Del är därför vi driver bo-brukar-principen så hårt. Detfinns alltså möjlighet att rösta på vår reservation nummer 1. Den innebärbl,a. att man skall begränsa juridiska personers möjligheter att köpa mark. Vivill t.o,m, gå så långt att bo-brukar-principen skall gälla även vidsläktförvärv, visserligen efter viss betänketid. Visstvet jag att det finns speciella skogsföretag och framför allt mångajordbruksföretag, där skogen är oerhört betydelsefull och den viktigaste inkomstkällan.Men i ett land som vårt, med så mycket skog, borde det finnas chanser för mångafler, ÅKESELBERG (s): säger att det blir stora skador med anledning av denjordförvärvslag som beslutades . Men vi som var i och lyssnade pålantbruksnämnden fick ganska klara besked. Man håller där på med ettstrukturarbete. När lagen trädde i kraft och möjligheterna öppnades i vidarebemärkelse att köpa mark, blev det stopp på möjligheten att skapa bättrebrukningsenheter. Det vittnar väl inte om annat än att man fick in en annanägarkategori, som gärna köpte de små ägorna. Närdet gäller beskyllningarna om att vi har öppnat vägen för juridiska personerkan jag säga att graderingen är: I. fysiska personer, 2. bygdesågar som harbetydelse för sysselsättningen på orten och, 3. juridiska personer. De kommeralltså längst ner på prioriteringslistan. Jagkan inte svara på hur man tillämpar denna prioritering på lantbruksnämnderna.Jag kan endast svara för den lantbruksnämnd där jag själv arbetar. Där vet jagatt denna prioriteringsordning tillämpas. Närdet gäller sågarna i inlandet vet både och vi som är bosatta i dessalän att de har oerhört stor betydelse för sysselsättningen. detfunnits ett intresse av att försöka trygga deras råvarusituation. Det är litetsvårt för sågarna att införskaffa råvara. Därför har sågarna fått köpa en delskog och på det sättet ha en grund för verksamheten. Det är bara att frågakommunalmännen och de som arbetar med detta för att få veta vilken betydelsesågarna har och hur rädd man är för att sågarna och förädlingsföretagen inteskall få tillgång till råvaror. HANS (); lever tydligen efterprincipen att anfall är bästa försvar. Han erkänner all detta var enkompromiss, och sedan frågar han vad gjorde. taladeför om att vi inte tycker att man skall öppna för juridiskapersoner. Här borde man skärpa bestämmelserna. Del sade vi i den motion som viväckte med anledning av jordförvärvslagen 1987, och det har vi framfört isenare motioner. Jag har själv redogjort för orsakerna till detta. Del finnsingen anledning att släppa fram juridiska personer. anser att jag skall ställa upp påreservationen om boplikt. Det finns ingen boplikt för juridiska personer. Deldrabbar bara de enskilda. Så länge man inte är beredd att ändra dennaliberalisering för juridiska personer är detta endast ett slag i luften. vill att man skall ställa upp på det hon talarför, nämligen bo-och brukarplikt. Jag har samma svar där. Det är värdelöst sålänge man inte kan stävja inköpen från juridiska personer. Vi är, precis somKarl , med på all man skall försälja mark från domänverket och frånandra offentliga ägare för att bereda flera människor möjlighet att bruka ochbo på skogsfastigheler. Arealerna skall användas framför allt till att byta medandra privata ägare, som t.ex. bolag, och åstadkomma en bra strukturrationaliseringoch en bra fastighetsbild och stärka de privata skogsbruken. jag är helt överens om delta, och jag hoppas alt också kanställa upp på delta, , det är helt klart att sågarna i inlandet haren stor betydelse. Det är vi helt överens om. Men det blir inte en endatimmerstock mer till dessa bolag för att man låter dem köpa någraskogsfastigheler. Som privat ägare får jag fram exakt lika myckel råvara som omjag säljer fasligheten till en smäsåg. Resultatet blir precis det jag beskrevtidigare. Den dag sågen råkar i en ekonomisk kris, eller en kris där ägaren pågrund av åldersskäl eller dylikt måste avyttra sitt förelag, blir den ofta tillsalu. Vem köper då sågen? Ja, ofta ett av de stora skogsbolagen. Industrinläggs sedan ner- som har så stor betydelse för orten, som säger -och råvaran behålls och skickas ner till kusten. Del är en ren dödgrävarpolitikför inlandet. Det stämmer precis att vårt krav på bo- ochbrukarplikt omöjliggör för juridiska personer att köpa, åtminstone så länge detfinns andra som över huvud taget är intresserade av att bosätta sig och brukagården. Tyvärr har vi inte väckt någon motion, där vi samlatredovisar vad vi tycker om dessa frågor. Vi motionerade inte , efter- Vissa fastighets-rättsliga lagstiftningsfrågor m.m. som viville invänta utredningen som har kommit . Men till nästa allmännamotionslid tänker vi väcka en motion, där vi tar upp bo- och brukarprincipen.Vi skall också ta upp vårt krav på en större jordreform. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut skulle fattasden ,) 20 §Vissa fastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor m.m. Föredrogs bostadsutskottetsbelänkande /90;BoUl Vissa faslighetsrättsliga lagstiftningsfrågor m,m, Vi skall nu behandla bostadsutskottels förstabelänkande under delta . Del handlar om vissa fastighetsrättsligalagstiftningsfrågor. Betänkandet tar upp en rad motioner som har avlämnatsunder föregående och som handlar om dessa frågor. Det finns 63 yrkanden i 20 motioner. 14 av dessa yrkandenfinns i fyra cen-termolioner. Del är av de yrkanden som finns idelta belänkande och som har behandlats av bostadsutskottet. Många av dessa frågor som har med den fastighetsrättsligalagstiftningen att göra berör boendeinflytandet. Vi i tycker attdet finns anledning att la bort en rad hinder som fortfarande finns närdel gäller de boendes inflytande över sin boendemiljö. Det är för den skull somdel finns många centerkrav i detta belänkande. Vi anser att del fortfarandefinns en rad hinder när det gäller boendeinflytandet som borde undanröjas. Vi i vill vidga boendeinflytandet. Ett ökatboendeinflytande gör att de boende kan engagera sig mer i sitt boende och sedet meningsfulla i detta. Därmed ökar engagemang och trivsel för de boende ibostadsområdet. I motion 247 berörs ändringar i bostadssaneringslagen ochlagen om förvärv av hyresfastigheter. I dessa och i en rad andralagstiftningssammanhang behandlas inte alla bostadsrätlsorganisalioner lika. diskrimineras SBC, Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation påett sätt som inte är motiverat. Det gäller såväl i bostadsrältslagen som ilagen om förvärv av hyresfastigheter, den s,k, ombildningslagen. skall vi kanske inte upprepa den debatt som fördes ävenbeträffande lagutskottets belänkande 1 till "da capo al fine" - föratt använda musikens språk. Där diskriminerades denna bosladsrättsorganisationpå samma sätt när del gällde tillämpningsområdet för lagen omfastighetsmäklare. Men det är mycket svårt att förstå socialdemokraternasinställning i den här frågan när det gäller det område som vi har att behandlai bostadsutskottet. SBC är ju en bosladsrättsorganisation vars verksamhet inteär begränsad endast till , utan verksamheten är spridd över storadelar av landet. Organisationen har lokalkontor i bl.a. , ,och . Dessutom har organisationen grundat ensysterorganisation, SBC BO, som är enöppen ekonomisk förening med syfte alt till sina medlemmar bygga bostäder somupplåts med bostadsrätt enligt ett turordningssystem bland de bostadssparandeöver hela landet. Den här organisationen har efter bara över 14 000anslutna bostadssparare, och vem som helst har möjlighet att gå in i dennaorganisation. Jag måste fråga socialdemokraterna vad som egentUgen krävsav en organisation för all den skall bli accepterad och bli behandlad på sammasätt som andra bostadsrätlsorganisalioner. är en organisation som äröppen för alla och som finns över hela landet. I lagutskottets yttrande framgåratt detta är en riklig beskrivning av organisationen. Och jag tyckte mig ändåspåra, i den debatt som pågick , att socialdemokraterna varberedda att tänka om . Jag måste fråga socialdemokraterna om dekan tänka sig att i bostadsutskottet medverka till alt verkligen ta reda på hurdenna organisation arbetar och redovisa detta i ett yttrande ochförsöka få en ändring till stånd. Jag anser att allt talar för att SBC:s organisationblir mer och mer lik andra bostadsrältsorganisalioner som tas upp i dettasammanhang. Därför vill jag ställa följande fråga. Bygger socialdemokraternasitt ställningslagande på sakliga grunder eller är socialdemokraternasprincipiella inställning att denna organisation skall stoppas oavsett hur brettförankrad den är ute i landet? Med det anförda vill jag framhålla att det ärviktigt att alla bostadsorganisationer behandlas lika när det gäller inflytandefrågorna,och jag yrkar därför bifall till reservationerna 4 och 5 som är fogade tillbelänkandet. I samma motion från tas även en rad andra frågorupp som berör hyresgästernas inflytande enligt ombildningslagen. Det gällerfrågan om om-bildning av hyresrätt till bostadsrätt där det finnsbegränsningar. Ombildningslagen gäller t.ex. inte för de hyresgäster som bor iallmännyttan. Vi i kan inte förstå varför de som bor där inte skall hasamma möjlighet all förvärva och därmed äga sin bostad som de som bor i andrahyreslägenheter i t.ex. privata hyresfastigheter. Denna synpunkt kommer också fram i ett annat yrkande i enannan motion, nämligen i motion 1988/89;Bo415, som har väckt och somberörs i reservation 22. Det handlar alltså om hur man ser på allmännyttan ochvilka möjligheter som skall finnas för allmännyttan att avyttra sina fastigheter,vilket måste vara möjligt om de som bor i allmännyttans fastigheter skall kunnaförvärva dem och ombilda dem från hyresrätt till bostadsrätt. Jag vill gärna deklarera att vi från serallmännyttan med dess verksamhet som en viktig organisation ur flerasynpunkter när det gäller främjandet av boendet, inte minst demokratin iboendel. För att denna organisation och dess verksamhet skall kunna utvecklasär del viktigt att organisationen har möjlighet att utvecklas, dvs. att den harmöjlighet alt avyttra fastigheter för att fä fram kapital för alt bygga nytt.Här finns alltså vår syn på allmännyttan i kombination med vår syn på ettvidgat boendeinflytande. Dessa saker går myckel bra att kombinera. Därföryrkar jag i detta sammanhang bifall till reservation 22, För att en ombildning från hyresrätt till bostadsrättskall kunna ske i en fastighet krävs det att fasligheten har minst femlägenheter. Vi i anser att det är en onödig begränsning. Vi anser attdel är tillräckligt att det Vissa fastighetsrättstiga lagstiftningsfrågor m.m. 1989/90:12 18oktober 1989 finns tre lägenheter i enfastighet för att en ombildning skall kunna ske och för att de boende därmedskall kunna öka sitt engagemang och inflytande i boendel. Jag yrkar därmedbifall till reservation 9. Ireservation 10 tas den tredje faktorn som begränsar inflytandet på detta områdeupp. Det handlar om den majoritet som krävs för att en ombildning skall kunnaske, krävs det enligt ombildningslagen två tredjedels majoritet. Vi harmycket svårt att inse varför det skall ställas högre krav i detta fall än närdet gäller andra demokratiska frågor i samhället i övrigt. Vi menar att enkelmajoritet bland hyresgästerna bör vara tillräckligt vid beslut om ombildning.Därmed yrkar jag bifall till reservation 10. Imotion 415 berör hyresgäslinflytandet enligt hyresförhandlingslagenoch enligt en del andra lagar. I denna motion tas även en del annat upp, t.ex.boendel vid ombyggnad enligt bostadssaneringslagen, då inflytandet utövas aven hyresgästförening. Vi menar att det är de som är direkt berörda av enombyggnad som skall ha inflytandet. Om inflytandet är knutet till enhyresgästförening, kan det hända alt hyresgästerna inte får utöva dettainflytande. Det menar vi i är fel, och därför yrkar jag bifall tillreservationerna 25 och 26 där dessa frågor tas upp. Ireservation 26 las även förhandlingsrätten enligt hyresförhandlingslagen upp.Denna förhandlingsrätt styrs av hyresgästorganisationen. Vi anser även i dettasammanhang att det är de hyresgäster som bildar en juridisk förening som skallha rätt till förhandlingsordning, och det behöver inte nödvändigtvis varaknutet till , även om den organisationen i sig ärgarant för att hyresgästinflylandet utvecklas. Rättenalt utöva inflytandet vid ombyggnad enligt bostadssaneringslagen är ocksåknuten dels till byggnadslov i form av ett hyresgästintyg som skall bifogasansökan om lov, dels till villkoret för statliga lån i form av ett varsamhetsyttrandesom skall bifogas låneansökan. Den konstruktionen innebär att hyresgästerna ärutestängda från inflytandet i de fall byggnadslov inte krävs och/ellerombyggnad sker utan statliga lån. Vitycker inte att det här är bra ur demokratisynpunkt. Vi har krävt att man infören primär förhandlingsskyldighet för fastighetsägaren i dessa fall. Detta harvi inte fått gehör för i utskottet, men förslaget har fått en positivbehandling. Denna fråga skall nu tas upp i en utredning. Vi hoppas att utredningenarbetar snabbt så att vi kan behandla ärendet här och fatta beslut och få enannan tingens ordning på detta område. Vi menar självfallet att vi borde hakunnat fatta beslut . Då är det viktigt att vi snart får ett förslag, somförhoppningsvis går i rätt riktning. Vissaombyggnader kan dra ut , då byggnaderna står och förfaller. I sådanafall menar vi att man bör förse lagen med bestämmelser om genomförandetiderparallellt med vad som gäller enligt PBL . Med det anförda ber jag att fåyrka bifall till reservation 29. Imotion 415 lar vi upp inflytandet vid anslutning till kabel-TV. Tillämpningenav reglerna är fortfarande inte tillfredsställande från hyresgästernassynpunkt. Det är viktigt att se till att det blir bättre och att hyresgästernaverkligen till ingen del skall behöva bekosta kabel-TV över hyran, om de intevill ha kabel-TV. Jag ber att få yrka bifall till reservation 30. I reservation 33 berör viden kooperativa hyresrätten. Det är en positiv form, under vilken man kanutöva inflytande över sitt boende. Del är dags, avförsöksverksamhet, att nu permanenta den kooperativa hyresrätten. Jag ber attfå yrka bifall till reservation 33. Imotion 414 tar vi upp en rad frågor som berör lokalhyresgästens ställning ochbesittningsskydd. Det är mycket viktiga frågor från många synpunkter: de ärviktiga för småförelagarna, de är viktiga när det gäller att behålla endifferentierad struktur i boendesamhället mellan arbete, bostad och service,och de är viktiga inte minst när det gäller att lösa bostadsbristen i vissaområden. Jag går inte närmare in på de förslag som vi har framfört. Dem har vidiskuterat och behandlat i lokalhyresutredningen. Jag vill bara säga att detinte är tillräckligt. Vi måste gå vidare och skärpa besittningsskyddet ochvärna småförelagarna. Slutligen vill jag yrka bifall till reservationerna 42,43,44 och 45samt i övrigt till utskottets hemställan. 1989/90:12 18oktober 1989 Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Detta betänkande innehåller 48 reservationer.