prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — föreligger två utredningar, RINK, reformeradinkomstbeskattning, URF, utredningen om reformerad företagsbeskattning, sombåda två har förslag som kommer att eliminera den här asymmetrin. Då är del välrimligt alt man avvaktar och ser vad som blir resultatet av dessa utredningarsförslag innan man lar ställning här i riksdag. Det är rimligt att manfår ta ett helhetsgrepp på de här problemen och se vad lösningen kan bli, ochatt man sedandiskuterar detta. Jag skulle vilja råda all försöka ge sig tilltåls en liten aning på den punkten. lar upp alla de reservationer i del härbetänkandet där har sina namn med. Del är bara alt konstatera altdet finns sådana reservationer. Det konstiga med de reservationerna är attmånga av dem går stick i stäv mot de förslag som finns i utredningarna, framförallt i URF. I URF är alla, inkl. folkparlirepresentanlen, överens om atl manskall försöka bredda basen så myckel som möjligt. Men i många av dessa reservationer,framför allt reservationer från moderata samlingspartiet och folkpar-fiet, görman precis tvärtom. Man förespråkar del ena avdraget efter det andra, och pådel sättet kommer skattebasen atl bli smalare. Någon konsekvens och logikmåste man väl begära även av folkpartister och moderater i del härsammanhanget. fortsätter naturligtvis atl kritiseraskallereformen, och jag kan inte frigöra mig från tanken att det är litet avrönnbärsfilosofi nu när man inte är med och genomför de kraftigamarginalskattesänkningar som del är fråga om. Men del finns ju inte mycket allgöra åt del, och vi har kanske ingen anledning atl fördjupa oss i dendiskussionen just . Till vill jag rikta en liten kommentar: Detär faktiskt inte så all utredningen om reformerad förelagsbeskattning intesätter av ett enda öre till finansieringen. Man avsätter ungefär en miljardkronor, som framför allt bankväsendel kommer alt få skjuta till. Det är i ochför sig inte mycket pengar i det här sammanhanget. Får jag slutligen påminna om att vi intelever i ett isolerat samhälle. Vi har en industrialiserad omvärld med effektivframställning av produkter, och vi måste försöka konkurrera med denna omvärld.Det kan inte hjälpas - hur man än vrider och vänder på frågan så ärföretagsskatten en viktig konkurrensfaktor i detta sammanhang. Och näromvärlden sänker beskattningen av företag - de flesta länder gör del - kan intevi sälta i gång med några kraftiga höjningar. KJELLJOHANSSON (fp): Jag är ledsen över alt behöva förlänga den härdebatten. Men måste faktiskt också lägga band på sig om debattenskall ta slut . All påslå att vi i skatleulskotlel i full enighet år efterår skulle ha varit överens om atl detta med pensionsförsäkringen måste ändras,och sedan hänvisa till alt den saken måste skjutas på framliden - det ärfullständigt barockt, fullständigt otroligt. Vad har vi riksdag till,om vi inte skall rätta till det som är felaktigt, enligt vad vi från samtligapartier är helt överens om? Den beskrivning som gör kan verkligeninte jag, och jag tror knappast någon annan heller, svälja. Sedan talar om breddad skattebas, och del ärså all jag får hjärtat i halsgropen. Vi har i reservationer gått emot attmedhjälpande maka i förelag missgynnas av skattereglerna. Vi har gått emot atlbarn i familjeförelag missgynnas, alt fåmansbeslämmelser missgynnar mindreföretagare osv. År det den breddade skattebasen som vill införa?Vilka ytterligare orättvisor är det som skall införas när skallbredda skattebasen?Den tolkningen av begreppet breddad skallebas hoppas jag verkligen all LarsHedfors är ensam om i avlånga land. (vpk); Till vill jag säga alt om vi hadetagit in t.ex. 3 miljarder från företagssektorn, hade man kunnat låta bli enbensinskallehöj-ning på . Med sätt att se slår ju ökadeföretagsskatter mot konsumtionsulrymmel genom atl lönenivån hållsnere. Jag delar inte uppfattning. Men om man har den utgångspunktsom har, skulle t.o.m. höjda företagsskatter vara åtstramande påkonsumtionen. Del är felaktigt i och för sig. Vi har i haft en extremthög vinstökning som saknar motstycke, och vi har haft en börsyra. Börsen harinte ökat till 1000 miljarder på grund av att vinsterna i har gått ner,eller på grund av atl vi har haft en alltmer stigande bolagsbeskallning. Familjeföretagens skatteberedning, som förvisso icke är envänsterorgani-salion, skrev i en av sina rapporter; "För börsbolagen sjönkskattebelastningen från ." Vi har en låg förelagsskall. Svenska Dagbladels ekonomiske journalistskrev som analys av URF: "Det är svårt alt se hur utredarna tror attskatteuttaget skall öka. Det kommer tvärtom alt minska på de storabörsbolagen." Med ett enda litet undantag; på banksidan. Men del är alltsåett undanlag. Den generella bilden kommer troligtvis all bli ett minskalskatteuttag på företagssektorn. talar om 1 miljard. Del är alltså 1 miljard ilöpande tillskott. Vidare sänker man arbetsgivaravgiften med 2,8 miljarder. Detblir alltså ett underskott i löpande flnansiering framöver. Men jag tror all socialdemokratin kommer atl få värderaom. skrev: Anlikapilalistiska finansieringsmetoder är inte påmodel hos socialdemokratin just . Det är sant. Men model växlar, som bekant! Låt mig bara i all korthet säga till LarsBäckström all del är alldeles rikligt atl vi har haft en kraftigvinstutveckling i de svenska företagen , Men jag vill också påminna om att vihar genomfört ett stort antal åtgärder för atl kapa vinsterna -vinstdelningsskatter och vinslskatter, omsättningsskatter, engångsskatter,osv. Det får inte glömma bort. Låt mig sedan säga några ord till . När delgäller egenföretagarnas pensionering kan jag citera vad skatleulskotlel sadeför , nämligen: Utskottet förutsätter att regeringenlägger fram förslag som undanröjer olikformighelerna i de nuvarandebestämmelserna. finns det alltså på den punkten förslag från tvåutredningar som övervägs i . Varför i fridens namn kan KjellJohansson inte lugna sig tills det är färdigberett i ? Det ärmin fråga. Slutligen till skattebasen. Det är klart alt om manföreslår ökade och större avdrag, , minskar man skattebasen. Delfinns flera reservationer - jag skall inte ta upp liden med all citera dem -som varit med om och där manpläderar för ökade eller nya avdrag. Genomför man dem minskar man skällebasen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 14§.) 1989/90:21 8november 1989 belänkande I989/90;SkU7 Jordbruksbeskatlning. I samband med gårdagens presskonferens fick vi beskedel all regeringenhar för avsikt att höja skaltepliktsgränsen för förmögenhet till 800000 kr.Besked om atl, i enlighet med företagsskatlekommilléns betänkande, undanta delarbetande kapitalet i små och medelstora företag från förmögenhetsbeskattninglyser fortfarande med sin frånvaro. Jag väntar mig atl den socialdemokratiskerepresentanten under den här debatten ger besked på den punkten, Utskotlsmajoritetensskrivning är enligt vad jag kan förstå numera överspelad. Under liden mellanulskoltsbeslul och dagens debatt har våra skatter som bekant varit föremål fören omfattande diskussion i en liten krets på toppnivå. Det resulterade undergårdagen i en del besked från regeringens sida. Med ledning av föregåendedebaltrunda kan man kanske ifrågasätta om ni, folkpartister ochsocialdemokrater, är riktigt på det klara med hur ni skall ha det, men del läti varje fall så i går. Jagvill i varje fall ha ett klart besked av , om uppgörelsen medfolkpartiet innehåller denna vikliga förändring när det gäller förmögenhetsbeskattningenav det arbetande kapitalel i små och medelstora förelag. Del är helt ofattbart att vi har en förmögenhetsbeskattning av delarbetande kapitalet i små och medelstora företag. Substansvärdet av en plog ijordbruket eller en svarv i den mekaniska verkstaden förmögenhetsbe-skatlas!Förelagen dräneras på pengar, som i stället med fördel kunde användas förutveckling. Närdel gäller jordbruket är del myckel viktigt att förmögenhetsskatten på detarbetande kapitalet slopas, i synnerhet som man nu står inför storaförändringar av verksamheten. Jag väntar mig ett besked i positiv riktning frånBruno Poromaa. Ireservation 2 i belänkandet har vi moderater påpekat viklen av att den kommandefastighetstaxeringen avseende jordbruksfastigheter inte leder fill en höjningav del totala skatleutiaget avseende lantbrukslaxeringen. Jag konstaterar atlvi är ensamma om det synsättet. har, i ljuset av uppgörelsen medsocialdemokraterna, aviserat en skattehöjning. Det är i varje fall ett besked.Socialdemokraterna och förväntar sig att regeringen skall la initiativi frågan. Med utgångspunkt i agerandet när del del gäller villabeskallningenkan jag säga att den nya fastighetstaxeringen med Prot, 1989/90:21 8november 1989 all säkerhet kommer attinnebära höjda skatter för jordbruket. Nya problem staplas på oss, av storaproblem redan tyngda bönder! Oroade jord- och skogsbrukare vill ha besked omvad som skall hända, Ireservation nr 5 tar vi upp en viktig fråga som gäller avdragsrätl för styrktalantmälerikoslnader i samband med strukturrationalisering. En sådan positivbeskattningsåtgärd skulle stimulera till bildande av rationella enheter.Dalarna skulle ha en klar fördel av denna beskattningsförändring. Man frågarsig då: Varför ställer socialdemokraterna inte upp på denna förträffliga idé,som på frivillig grund kan förbättra strukturen på jordbruksenheterna iDalarna? Allapartier talar om vikten av en levande landsbygd, I den pågående skaltedebattenglömmer man oftast detta löfte. Det ena skatleförslaget efter del andramissgynnar landsbygden och dess utveckling. Ett sådant förslag är att slopaavdragsrälten för reparationer och underhåll av mangårdsbyggnader påjordbruksfastigheter. Genom alt även tillåla avdrag för dettaändamål stimulerar man till en gynnsam utveckling i glesbygden. Jag beklagaratl även torde ha för avsikt att följa sossarna i dennaglesbygds-fientliga fråga. Slopandet av avdragsrälten kommer också att medföraatl en stor del av landsbygdens kulturbyggnader får ett försämratunderhåll. Försvinner avdragsrälten har man inte längre råd all underhålla påett fullgott sätt. Meddel sagda, fru talman, yrkar jag bifall till samtliga reservationer i det härbelänkandet som innehåller moderata namn. Efter atl i tidigare betänkande ha behandlat Förenta Staternasbudgetunderskott kan man naturligtvis lycka alt det är litet avslaget atl talaom avdragsrälten för reservelverk i svenskt jordbruk, Men del tillhör ju vårvardag; här växlar det verkligen mellan större och mindre frågor. Frågan ärvilka ärenden som är viktigast - det må vi kanske också ha en debatt om. I dessa de många skatteutredningarnas tid kan del givelvis ligga någoti att man bör avvakta utredningarnas förslag för atl rätta till felaktigheter,inte minst i beskattningen av företag, i detta fall ävenjordbruks-beskattningen, som detta betänkande handlar om. Utskottetsmajoritet har naturligtvis utnyttjat detta till max. I praktiskt tagel varjedelfråga som tas upp i betänkandet hänvisar utskottsmajoriteten tillutredningar eller översyner som är på gång. Deltaär i och för sig ett redan tidigare klassiskt sätt att enkelt finna skäl attavstyrka motioner, inte minst på företagssidan. Jag vet t.ex. inte i hur mångabetänkanden om förelagsbeskattning som ordet sta-ketmeloder haranvänts för att lättvindigt avskriva och avstyrka motioner. yttersta av har en i all hast tillsatt utredning om särskildredovisningsmetod för enskild näringsverksamhet lagt fram ett förslag. Därberörs, såvitt jag förstår, frågor om staketmodellen. Jag utgår givetvis frånatt såväl denna utredning som översynen av förmögenhetsbeskattningen i enskildnäringsverksamhet tar bort de skevheler som finns i beskattningen avarbetande kapital i våra företag. Delenklaste sättet enligt sätt att se är atl slopa förmögenhetsbeskattningenav arbetande kapital i de mindre och medelstora företagen. Det handlar omtillgång till riskvilligt kapital. Alla borde inse att en beskattning av dettakapital innebär en belastning för företagen i den alltmer hårdnandekonkurrensen, inte minst med utlandet. Även om vi nu enligt majoriteten i utskottet väntar på resultatet avöversynen i , kunde del vara intressant att få vela hurutskottets socialdemokrater ser på frågan. Får vi bort förmögenhetsskatten påarbetande kapital eller hur blir det? En liten vink kan vi väl få! Jag yrkar bifall tillreservation nr 1. Inför de nya fastighetstaxeringar som väntar oss är oron på mångahåll stor för vilka ekonomiska effekter de höjda taxeringsvärdena kommer attfå, främst i form av genomslag på fastighetsskatten och självfallet även påförmögenhetsskatten. Delbetänkande som vi nu behandlar berör ju lantbrukstaxering. Vi ifolkpartiet anser - liksom vi tidigare gjort - all fastighetsägarna i förvägmåste få besked om skatteeffekterna och atl det dessutom behövs justeringar avbåde fastighets- och förmögenhetsskatten för att inte de nya värdena skall fåfullt genomslag vid höjd faslighets- och förmögenhetsskatt. Inte minst är detviktigt att här ta hänsyn till de väntade regionala variationerna. Det gällernaturligtvis såväl småhustaxering som lantbruks-taxering, somvi nu diskuterar Om detta begär vi ett tillkännagivande från till regeringeni reservation nr 3, till vilken jag yrkar bifall. Slutligen vill jag la upp en kär gammal fråga. Tillsammans med minpartikollega har jag motionerat om alt riksdagenbör medge direktavskrivning av hela anskaffningskostnaderna när det gällerinköp av reservelverk i jordbruket. Syftet med vårt förslag är alt stimuleralantbrukarna till att investera i reservelverk för att de skall kunna klaraframför allt djurhållningen vid strömavbrott, som ju förekommer ett antalgånger på många ställen i vårt land. Det är viktigt att justtillgängligheten till reserveleverk ökar och ett enkelt sätt vore därför altstimulera till en sådan investering genom alt tillåta direktavskrivning. Dethandlar om investeringar i storieksordningen ca , inkl. installation.Investeringar av den här typen borde få förtur i lantbrukets investeringsprogram.En direktavskrivning kan då bidra till alt vara en morot för att skaffareservkraft. Detta är inte bara en fråga för den enskilde lantbrukaren, utanfaktiskt för hela bygden - ja, det är en angelägenhet också för hela nationenalt ha en god beredskap på detta område. Jag yrkarbifall till reservation nr 4, 1989/90:21 8november 1989 ()replik: Jag konstaterar att accepterar en skattehöjning när detgäller jordbruket efter den kommande fastighetstaxeringen 1992, Genom att gåmed på en förhandlingsuppgörelse med socialdemokraterna i går bidrog ni som ettsteg på vägen till att höja villabeskallningen med , vilketdrabbar också taxeringen av jordbrukets mangårdsbyggnader . 7 protokoll 1989/90:21 Jag konstaterar all det blir höjda fastighetsskatter ochhöjd bostadsbeskattning även för lantbruket 1992. () replik; Del totala skattetrycket är ett begrepp försig som jag anser att vi borde la med i den här debatten, I den storauppgörelse som skall föreläggas och som jag hoppas skall gå igenomhandlar det ju om ett totalt sänkt skattetryck i storleksordningen 6 miljarderkronor. Men atl som vill i sin reservation göra ettuttalande i en speciell fråga, nämligen att nya taxeringsvärden inte i någotfall skall leda till höjning av skattetrycket för en speciell grupp, anser jagvara helt omöjligt all ställa sig bakom. Del innebär all skulleskriva ut något slags fribrev för viss typ av fastigheter och viss typ avgrupper, i det här fallet lantbrukarna. Som jag ser det är skaltereformen, om den går igenom, braför alla grupper. inställning är fortfarande den atl effekternapå nya taxeringsvärden skall beaktas före reformens ikraftträdande. Dettatrodde jag att vi var överens om. Vår reservation är ju för övrigt uppbyggdjust på en moderat motion, nämligen Sk406, Del borde nästanapplådera i stället för atl kritisera, () replik; Vi accepterar inte några skallehöjningar tillföljd av nya taxeringsvärden. Vi vill fortfarande bibehålla den nivå påskatten som vi har. Den är tillräckligt hög när det gäller såväl villaboendesom jordbruk. Vi vill minimera effekterna av en ny sådan fastighetstaxering ochinte se alt den får genomslag i nya höjda skatter Vi såg vid uppgörelsen i går atl uppenbarligeninte delar den uppfattningen. Del märkliga är alt man var överens medmoderata samlingspartiet om införandet av ett moratorium när del gällervillabeskalt-ning . Man har gått ifrån detta och i stället följtsocialdemokraterna genom all gå med på alt höja skallen för villaägarnafr.o.m. , Det är effekterna av politik, () replik; Som jag tidigare påpekade diskuterar vifaktiskt lanl-brukstaxering. Jag upprepar här vad vi uttalade ireservation 3, nämligen att lantbrukslaxeringen inte bör få fullt genomslag ihöjd fastighetsskatt. Vad RINK föreslår är ju dessutom alt småhus på lantbruk,vilka bebos av ägaren, i princip skall beskattas som andra privatbostäder.Detta gör att det är ännu viktigare atl bifaller folkpartietsreservation 3 för att man skall få besked om effekterna och för atlden nya laxeringen inte skall få fullt genomslag i höjd fastighetsskall. Någotannat kan vi inte dela ut några fribrev på. Delta betänkande om jordbruksbeskattning ochdet förra betänkande vi behandlade gäller ju i myckel hög grad sammafrågeställningar Därför finns det intenågon anledning atl återupprepa diskussionen från föregående belänkande. Jagvill påminna om all när vi diskuterar jordbruksbeskattningen berör också dennaen ganska betydande del av svenskt näringsliv. Vi hörde att småförelagensantal utgör 352000- om jag minns rätt. Även jordbrukssektorn är en storsmåförelagssektor med uppemot ett drygt hundratusental hel- eller deltidsaklivasmåföretagare. Därför spelar företagsbeskattningen och utformningen av denna enviktig roll också för dessa grupper. Jagvill i likhet med de två tidigare talarna betona nödvändigheten av attproblemet med beskattning av egenföretagarna nu äntligen blir löst. Jag, liksomflera andra talare, inser att vi inte kan åstadkomma detta , men det kanbli aktuellt med en lösning i samband med diskussionen om företagsbeskattningi stort. Del är viktigt atl förslag i den riktning som om särskild redovisningsmetod kommit fram till tas med i enskallereform. Del är inte desto mindre viktigt att hålla liv i debatten kringfrågor som vi tillsammans med och har drivitålskil-liga gånger i denna kammare, bl.a. frågan om förmögenhetsbeskattning.Jag vill gärna fråga socialdemokraternas representant i denna debatt hur socialdemokraternainför skaltereformen egentligen ser på frågan om slopande av beskattning avarbetande kapital. Detta är och förblir en oerhört central fråga försmåförelagandet i stort. Låtmig kort nämna något om lantbrukstaxeringen 1992. Från sida har viinte avgetl någon reservation och inte heller yrkat bifall till moderaternasmotion just med tanke på all man i denna motion - precis som sade -redan nu vill ha ett beslut om atl den nya lantbrukstaxeringen inte skall ledatill skaltehöjningar. Men jag vill säga till både och Karl-GöstaSvenson att vi har kraftfullt skrivit in i utskoltsbetänkandet atl reglerna förlanlbrukstaxering måste omprövas i samband med den nya taxeringen, så all dennainte får orimliga konsekvenser Det är det som är utgångspunkten för vårtuttalande när det gäller detta betänkande. Jagkan hålla med om att del med erfarenheterna finnsanledning till oro för hur sådana här frågor hanteras av regeringspartiet. Meneftersom detta handlar om 1992 års taxering, får vi säkert tillfälle till althålla ögonen på utvecklingen. Jagtackar för den omsorg om landsbygdens utveckling som här visas från olika håll- jag skall komma ihåg del till debatterna i fortsättningen. Vadbeträffar mangårdsbyggnader vill jag bara säga alt det är en brist alt vi helatiden måste skjuta frågor framför oss med hänsyn till den pågående diskussionenom en ny skattereform. Jag tycker inte atl vi redan nu skall avslå förslag sominte ens är verklighet. Jag tänker inte gå in på de andra områdena här, ulan jag vill baraavslutningsvis yrka bifall till samtliga reservationer som harundertecknat. 1989/90:21 8november 1989 ()replik: Det hade nog varit på sin plats att hade talat om vilkencenterpartiets inställning är när det gäller avdragsrälten för man- Prot,1989/90:21 gårdsbyggnad.Delar ni RINK;s uppfattning i den frågan, atl avdragsrälten skall slopas? När det gäller taxering av jordbruksfastigheterhade det väl också varit pä sin plats atl man från sida hade ställtupp för den moderata reservationen, just för atl väcka opinion och skapaintresse för atl jord- och skogsbrukare får del besked de så väl behöver, om deskall förvänta sig nya ökade skatter efter 1992 eller inte. De har problem dendag som är -det vet väl - och förväntas få svåra problem isamband med de strukturförändringar som vi står inför. Det hade allt varit påsin plats atl hade ställt upp klart och entydigt för denkategorin, i stället för all låta den förvänta sig nya skatter. () replik: Jag förstår atl del är frestande förKarl-Gösta att se till atl del efter den här debatten publiceras i Vioch Vår Landsbygd alt inte är för atl motverka höjd beskattning pålanlbruksfasligheter 1992. Men det finns faktiskt de bland dem som ägerlanlbruksfasligheter som kanske inte tillhör dem som har det så svårt.Jag tackar för omtanken om lantbruksnäringen och de omställningssvårigheter somden står inför, men det finns också en grupp som har haft andra syften med sinaförvärv av lantbruksfastigheter. De har bidragit till all priset påjordbruksfastigheter har stuckit i höjden, vilket har bidragit till attprismarknaden är sådan att del inte går alt leva på jordbruket. Då kommervi in på jordförvärvslagen och liknande; del kan vi ta upp i något annatsammanhang. () replik: Fru talman! Bara en kortkommentar till det allra sista. Vi har sett i en nyligen avlämnad utredningfrån professor , alt jördförvärvslagen inte alls haft någon sådanbetydelse. Snarare har den varit hindrande för utvecklingen av landsbygden.Sören har alltså helt anammat den politik som vi har fört i frågan omjordförvärvslagen. () rephk: Jag vill bara konstatera all Karl-GöstaSvenson och jag kanske inte riktigt har samma referensramar på detjordbrukspolitiska området. Det må vara. All säga att lantbrukstaxeringen 1992 inte fårinnebära en enda kronas höjning av fastighetsskatten, som ju egentligen varinnebörden av ert krav, menar vi är orimligt. BRUNOPOROMAA (s): Det belänkande som behandlas är föranlettav åtta motioner, som tar upp frågor som har anknytning till beskattning avjordbruk. Motionerna har väckts under den allmänna motionstiden underföregående . Ett flertal av dem har också varit föremål för riksdagensställningstagande vid tidigare tillfällen. Det ställningstagande som riksdagendå har gjort, nämligen avslag på motionerna, har motionärerna inte kunnat acceptera,utan det har fått till följd att de har återkommit. Man har ändrat på datum, ochsedan har det varit en ny, fräsch motion som lämnats till för förnyadprövning. Utskottets behandling av motionerna har resulterat i sjureservationer, vilka jag i korthet skall kommentera. Jag vill då först beröra de reservationer som såsent som under /88 avslog, nämligen reservationerna 4 om reservelverkoch 5 om lantmälerikoslnader. I de båda fallen hänvisar utskottets majoritettill de tidigare ställningstagandena, och jag yrkar således avslag påreservationerna. När del sedan gäller reservation 6 om arbetsmiljön, villutskotlsmajoriteten bl.a. hänvisa till det arbete som påbörjats i den s.k.arbetsmiljökommissionen, som före nästkommande år skall redovisaen kartläggning av arbelsmiljöproblemen på olika områden. Den skall också,vilket här är av betydelse, redovisa förslag till ekonomiska styrmedel som manbör skapa för alt få till stånd en bättre arbetsmiljö. Därutöver skulle jagockså vilja peka på del beslut som vi tog här i kammaren under vårsessionen ominförandet av en tillfällig arbetsmiljöavgift.