prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — I en situation som sä uppenbart kräver åtgärder för attlösa skolans akuta problem, som bara kan ske i nära och gott samarbete med denärmast berörda, vidtas ingen annan åtgärd än att man från regeringens sidalägger fram förslag av typiskt byråkratisk, administrativ karaktär. Jag syftarpå kommu-naliseringen av lärartjänsterna. Del är en pseudoreform som tjänartill att dölja de verkliga problemen. Medhänvisning till ovanslående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder tänker skolministernvidta för alt lösa skolans akuta miljöproblem? 1989/90:58 av () till statsrådet anpassningen till EG: : "EG kränker dedemokratiska principerna." "Vad är del för deniokrali när ministrar stiftarlagar bakom lyckta dörrar?" "De nationella pariamenten har förlorat kontrollenöver europalagstifl-ningen," Delta äryttranden från demokratiskt sinnade EG-politiker. Sedan enhetsakten kom till kan ministerrådetfatta bindande majoritetsbeslut, som inte kan överklagas, Europapariamentetblir ett iransportorgan. Dettakallas inom EG "det demokratiska underskottet". Den ena veckan efter den andra kan vi läsa om märkligaförhållanden inom EG, Bl,a, måste vi acceptera alla beslut som EG har fattalför att kunna förhandla med EG, I den nämnda artikeln får vi veta att avgörande beslut föralla EG-län derna och deras medborgare fattas på icke demokratiska grunder islutna sällskap. Sådanttrodde jag bara vara möjligt i diktaturer. Vi är mitt uppe i en märklig utveckling; I Västeuropabyggs nu upp en centralistisk struktur där beslut fattas utan insyn, medan vi iÖsteuropa ser . en utveckling bort från dessa beslutsformer. Allting är uppoch ner. I västrustas de nationella parlamenten ner - i öst rustas de upp. Det somvar sanning är ett dåligt skämt . Regeringenarbetar oförtrutet på en snabb och total anpassning till EG 161 11 protokoll 1989/90:26 Prot.1989/90:26 utan medlemskap. Anpassning innebäruppenbarligen alt tvingas ac- 15november 1989 ceptera ministerrådets beslut. Vad finns det då altförhandla om? Del är e;iendomligl atl partier, som är djupt förankrade iden långa svenska demokratiska traditionen, är villiga atl avsäga oss del vihar vunnit för all inlemma oss i ett slutet odemokratiskt beslulsmönsler. Skall vi verkligen leva med demokratiska underskoll iframliden? Borde del inte vara så att vi skall försöka öka demokratins möjligheteri hela vår del av världen? Kan del bli sä atl EG;s antidemokratiska beslutsmodell kanutgöra ett hot mot demokratiseringen i ? Om det ärså, är verkligen EG i dess nuvarande form något för oss? Frågorna blir många. De kan inte lämnas därhän. De svar vifinner kommer all påverka vår med hela gemensamma framlid. Dettaföranleder mig att fråga statsrådet följande; Vilka är reellamöjligheter atl självt kunna bestämma om vi vill acceptera ministerrådetsbeslut vid en anpassning? Vilka är möjligheterna alt Sverigegår fram med varsamhet och atl får fatta de avgörande besluten omhur omfattande den svenska anpassningen skall bli? Hur ser regeringen på utvecklingeni och hur kan den påverka våra ställningstaganden för ett samarbete pådemokratisk grund med hela ? Hur ser regeringen på faran atlSverige låser sig vid ett hårt samarbete med en ekonomiskt och geografisktbegränsad region med kvasidemokra-tiska spelregler? Hur ser regeringen på det uppkomnaläget när murar rivs i och alt den del av som vi skallanpassas till bygger nya murar mot omvärlden? 1989/90:59 av (vpk) till försvarsministernom de säkerhetspolitiska följderna av utvecklingen i ; Den internationella utvecklingen äri ett skede av snabba och positiva förändringar, inte minst i . Murarrivs, blockpolilikens och det tid är definitivt förbi. Vi är påväg in i en alleuropeisk fredsordning, där den råa militära maklpolilikenspelat ul sin roll. Dagens förändringar sker fredligt, kommer underifrån, ärstyrda av folkliga opinioner som får allt större betydelse i takt med atldemokratiseringsprocessen i utvecklas. Frågan är hur denna utveckling påverkar oss här i Sverige.Hur skall vi förhålla oss för alt kunna bidra till en positiv alleuropeiskutveckling? Dessa stora och genomgripande säkerhetspolitiska förändringar bordefå stora konsekvenser för bedömningen och prioriteringen av den svenskasäkerhetspolitikens olika områden. Vad gäller försvarspolitikens dominerande roll, särskiltdet militära för- 162 svarets, blir det nödvändigt med engenomgripande omvärdering. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följandefrågor till försvarsmi- Prot. 1989/90:26 nistern: På vilket sätt är regeringen bereddall låta den ovan beskrivna utvecklingen påverka försvarskommitléns arbete meddel säkerhetspolitiska betänkandet? På vilket sätt kommer kommande försvarspolitiska beslutalt påverkas, både lids- och innehållsmässigt? Vilka försvarspolitiska signaler skulle påverka dennuvarande utvecklingen i positiv riktning? 1989/90:60 av (vpk) till statsrådet om handelsförbindelserna med : Den internationella utvecklingen äri ett skede av snabba och positiva förändringar, inte minst i . Blockpolitikens och det kalla krigels tid är förmodligen förbi. Vi är påväg in i en alleuropeisk fredsordning, där den råa militära maklpolilikenspelat ut sin roll. Dagens förändringar sker fredligt, kommer underifrån, ärstyrda av folkliga opinioner, som får allt större betydelse i takt med altdemokratiserings-processen i utvecklas. Frågan är hur denna utveckling påverkar oss här i ?Hur skall vi förhålla oss för atl aktivt bidra till en fredlig alleuropeiskutveckling? En av komponenterna i den svenska säkerhetspolitiken ärvår handelspolitik. domineras regeringens aktiviteter inomdelta område helt av arbetet med integration till EG, harutvecklingen i de östeuropeiska länderna tydligt visat vilken begränsning avperspektivet denna ensidiga inriktning innebär. Säkerhetspolitik byggs genom samarbete inom ekonomi,handel, kultur, miljö, teknik, m.m., och del är just inom dessa områden somflera östeuropeiska länder med intresse vänder sig till och EFTA. Manvill hitta samarbelsparlners utan stormaklspoliliska ambitioner. harförfrågningarna mötts av passivitet eller direkt negativa uttalanden. Jag villställa följande frågor till ulrikeshandelsminislern: Är regeringen beredd alt verka föratt EFTA skall utöka sina handelsförbindelser till de östeuropeiska länderna? Vilka övriga handelspolitiska initiativ är regeringenberedd atl la för atl aktivt möta den östeuropeiska utvecklingen? 1989/90:61 av () till socialministern omåtgärder för atl minska antalet aborter; Antalet aborter fortsätter att öka,enligt rapporter som har publicerats. Del är främst unga kvinnor iåldern som genomgår abort. För många av dessa kvinnor är det bådeandra och tredje abortingreppet. Del finns all anledning alt se med stor oro pådenna utveckling. Det finns troligtvis nianga anledningar till altförhållandet är på detta sätt. Jag har i tidigare interpellalionsdebatter efterlyståtgärder för atl skapa bättre förhållanden. Tyvärr tycks regeringen inte ha åstadkommit några för- 163 bättringar.Det är synnerligen allvarligt alt man inte lyckats hejda denna negativautveckling . Del finns myckel som talar för alt unga mäns och kvinnorsinställning till det väntade barnet har förändrats. Här spelar naturligtvisbrist på samlevnadsundervisning en stor roll. Problemen med att finna lämpligapreventivmedel och bristen på ungdomsmottagningar bidrar troligtvis till dethöga antalet aborter. Jag villmed anledning av detta fråga socialministern: Vilka åtgärder vill regeringen nu vidta för att minskaantalet aborter? 1989/90:62 av () till utrikesministern omregeringens Ösleuropapolitik; Ett antal uttalanden, korrekt ellerfelaktigt refererade, har skapat oklarhet om regeringenssyn på den omvandlingsprocess som pågår i , Beskedel från regimen i alt gränserna motVästtyskland och skulle öppnas välkomnades allmänt av stats- och regeringscheferi , Det centrala i de kommentarer som gjordes var förhoppningen omen kommande demokratisk utveckling i , De uttalanden som gjordes avstatsminister och utrikesminister refereradesdäremot allmänt som om den svenska reaktionen i första hand bestod i en varningför riskerna med ett återförenat . Vid sill besök i svarade utrikesministerSten på en fråga från en journalist atl han inte ansåg atl de baltiska staterna är ockuperade. hävdade han, enligt massmedia, atl de balter som önskar all deras länder skall återfå sin självständighet, utgör en liten minoritet. Alt en majoritet av ester, letter och litauer önskar attden nationella självständigheten återupprättas torde vara oslridigl. Det tordeockså stå klart att denna önskan möter förståelse även från åtskiUiga ryssaroch andra som är bosatta i de baltiska republikerna. Mångaframträdande medlemmar i de baltiska ländernas styrande kommunistpartierönskar också (se t,ex. Dagen; Nyheter av ) utforma enpohtik som stegvis kan leda till en baltisk särställning inom Sovjetunioneneller till full självständighet längre fram. Med anledning av de uttalanden som nämnts ovan och dendebatt som uppstått kring dessa, vill jag fråga utrikesministern: Vilken inställning har regeringentill kraven på demokrati och nationellt oberoende i , inräknatBaltikum? 28 §Meddelande om frågor Prot, 1989/90:26 Meddelades atl följande frågorframställts 1989/90:206 av () till socialministernom raballering av visst läkemedel; Regeringen har genomfört ochdessutom föreslagit ytterligare åtgärder för atl sänka läkemedelskostnaderna.Man har undantagit hoslmediciner från läkemedelsrabatleringen och föreslagitatt kostnadsfriheten för medel mot sockersjuka skall tas bort. har ettläkemedel "Regaine" registrerats mot androgenl håravfall.Behandlingen skall pågå , är dyrbar och resultatet osäkert. Avser regeringen accepteraraballering av Regaine som den ifrågasätter kostnadsfriheten förmedel mot sockersjuka som bevisligen har livräddande effekt? 1989/90:207 av () till civilministernom möjlighet all byta personnummer; Vilka åtgärder avser civilministernvidta för alt bereda den vars peron-, nummer "stulits", och därmedutnyttjats på ett otillbörligt och/eller brottsligt sätt, och som därigenomåsamkas avservärl besvär och obehag möjlighet att byta personnummer? 1989/90:208 av () till statsrådet om kostnadsansvaret för rörelsehindrade ungdomarsgymnasieutbildning: uttalade riksdagenpå förslag av konstilutionsutskottet kritik mot regeringen för att den intetagit sitt ansvar för de svårt rörelsehindrade ungdomarnas gymnasieutbildning, En enig handikapputredning framhöll i sitt belänkande ijuni all frågan inte ytterligare får fördröjas utan måste lösas på sä sättatl staten återtar kostnadsansvaret från . Jag villmot ovanstående bakgrund fråga biträdande socialministern; När avser regeringen lägga enproposition i enlighet med uttalande och handikapputredningensförslag? 1989/90:209 av (vpk) tillkommunikationsministern om ersättningsarbeten för postanställda iAvesta/: generaldirektör att lägga ner all postsortering i och flytta denna verksamhet till Bor . Nedläggningen skall vara genomförd 1991. Beslutet om nedlägg ningen fattades trots kraftiga protester från avdel- 165 Prot.1989/90:26 ning 3031 och kommun. Nedläggningen kommer attförsämra servi-15 november 1989 cen för företag, affärer och privatpersoneri södra och norra . Beslutet om nedläggning kommer alt drabba ca 50arbetstillfällen i /,Oron hos de postanställda i är mycketstor i fråga om vad som kommer atl hända med deras arbeten . Med anledning härav vill jag frågakommunikationsminister : Vilka åtgärder är regeringen bereddatt vidta så att ersättningsarbeten kan skapas för de postanställda iAvesta/? 1989/90:210 av () till utrikesministern omde baltiska republikernas ställning i : Utrikesministerns uttalanden undersitt besök i de baltiska republikerna har skapat oklarhet om Sverigessyn på annektering av . Ettklarläggande inför vore därför angelägel. Hur ser utrikesministern påformerna för , och införlivande i ? 29 § Kammaren åtskildes . 1 S Återkomst..................................................................... 1 2 S Debatt om åtgärder mot väldet................................... 1 Lars-ErikLövdén (s) BrittaBjelle (fp) KentLundgren (mp) 3 SJustering av protokoll................................................ 34 4SHänvisning av ärenden till utskott............................... 34 5S Beslutrörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats den 8 Skalleutskoltetsbelänkande SkU8.................................... 35 Justitiemskotletsbetänkande JuUl ................................. 36 Juslilieulskolletsbetänkande JuU3.................................... 36 Justitieutskottetsbetänkande JuU6.................................. 36 Justilieulskoltelsbetänkande JuU7.................................... 36 Försvarsutskottetsbetänkande FöUl................................ 36 Försvarsutskottetsbetänkande FöU2............................... 36 Socialförsäkringsulskoltetsbetänkande SfU4................... 36 Näringsutskottelsbelänkande NUl .................................. 37 Arbetsmarknadsutskottetsbelänkande AU7.................... 37 6§Meddelande om samlad votering................................. 38 7S En aktivalkoholpolitik m.m........................................... 38 PerStenmarck (m) DanielTarschys (fp) UllaTilländer (c) GudrunSchyman (vpk) AnitaStenberg (mp) AndersCastberger (fp) Beslut fattades under II § 8 § Allmänna arvsfonden.................................................. 56 DanielTarschys (fp) Prot.1989/90:26 () 15november 1989 Beslut fattades under II 9 §Vissa socialtjänstfrågor.............................................. 58 GudrunSchyman (vpk) AnitaStenberg (mp) Beslutfattades under 11 § 10 SVissa läkemedelsfrågor............................................. 65 BarbroWesterholm (fp) GudrunSchyman (vpk) AnitaStenberg (mp) Beslutfattades under II § 11 §Beslut........................................................................ 68 Socialutskottetsbelänkande SoU2................................................................. 68 Socialutskottetsbetänkande SoU3................................................................ 68 Socialutskottetsbelänkande SoU5................................................................. 68 Socialulskolielsbetänkande SoU6.................................................................. 69 12 SBeslut om samlad votering........................................ 69 Tredje vice talmannen (omsammanträdets fortsättning ) 13 SAmalgam och andra landvårdsfrågor........................ 70 GudrunSchyman (vpk) AnitaStenberg (mp) JohnnyAhlqvist (s) PerStenmarck (m) BarbroWesterholm (fp) Tredjevice talman () Beslutfattades under 15 § 14 i?Specialiseringstjänstgöring för läkare....................... 84 PerStenmarck (m) () () () () 168 (vpk) RagnhildPohanka (m) Prot. Beslutfattades under 15 § 15 lioveriiber 1989 15....................... §Beslut................................................ % Socialutskottetsbetänkande SoU7.................................. 96 Socialutskottetsbelänkande SoU9.................................. 96 16.................................................................................... §Meddelande om information från regeringen 97 17 § Beslut om uppskjuten votering avkvällsärenden...... 98 18 S Statlig förvaltning m.m............................................... 98 BirgitFriggebo (fp) CalarinaRönnung (s) HansLeghammar (mp) BengtKindbom (c) 19.................................................................................... §Kommunala frågor 108 YlvaAnnersledl (fp) BengtKindbom (c) 20 § Ajournering för middagsuppehåll.............................. 116 21 S Återupptagna förhandlingar...................................... 116 22 § Kommunala frågor (forts,betänkande KU3)................................................................................. 116 YlvaAnnersledl (fp) HansLeghammar (mp) BengtKindbom (c) 23.................................................................................... §Vallagsfrågor 132 GöranÅstrand (m) YlvaAnnersledl (fp) Tredjevice talman () HansLeghammar (mp) 1989/90:26 Rosa-LillWåhlstedt (s) 24§ Åtgärder mot våldsskildringari videogram m.m............................ 140 25 §Beslut om fortsatt ärendebehandling ................. 158 27 §Meddelande om interpellationer 1989/90:57 av UllaTilländer (c) om arbetsmiljön i skolorna . . 159 1989/90:58 av () om anpassningen till EG....................... 161 1989/90:59 av GudrunSchyman (vpk) om de säkerhetspolitiska följderna av utvecklingeni ............................................. 162 1989/90:60 av (vpk) omhandelsförbindel serna med ................................................................ 163 1989/90:61 av KarinIsraelsson (c) om åtgärder för att minska antalet aborter........................................................................... 163 1989/90:62 av () om regeringens 28 SMeddelande om frågor 1989/90:206 av BarbroWesterholm (fp) om raballering av visst 1989/90:207 av ElisabethFleetwood (m) om möjlighet att byta 1989/90:208 av () om kostnadsansvaretför rörelse hindrade ungdomars gymnasieutbildning....................................... 165 1989/90:209 av (vpk) omersättningsarbe ten för postanställda i /.............................. 165 1989/90:210 av PärGranstedt (c) om de baltiska republikernas ställning i .............................................................. . 166