prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — Svensk praxis vid erkännande av nya stater är helt iöverensstämmelse med folkrätten alt vi erkänner stater uteslutande på grundvalav faktiska förhållanden. De avgörande folkrätlsliga kriterierna sombedömningen grundar sig på är för det första atl del finns ett folk - och delfinns det i -för det andra atl det finns ett visst territorium - ochäven det finns del i - och för det tredje att det finns en regeringsom utövar suverän och effektiv kontroll över detta territorium. I kanfrågan om effektiv kontroll ännu inte med säkerhet bedömas. Det är elt faktumatt betydande 3 protokoll 1989/90:85 sovjetiskastyrkor är stationerade på litauisk mark, och vi vet ännu inte hur man i Moskvaslutgiltigt ställer sig till krav. Till detta kommer - och det ärviktigt - att litauerna själva har sagt alt de avser alt återkomma till fråganom elt erkännande. Mot denna bakgrund kan situationen inte ansesvara sådan att bör erkänna som självständig stat. Uttryckt päelt mindre diplomatiskt språk innebär ett erkännande av enligt svenskuppfattning inte en diplomatisk kärleksförklaring utan ett erkännade avfakfiska förhållanden, nämligen all makten har övergått lill andra händer, attdel nu finns nya myndigheter atl träda i kontakt med för våra bilaterala förbindelseretc. På dessa punkter är lägel ännu oklart. Men tvivla inte på vår vilja attstödja utvecklingen mot självständighet i de baltiska republikerna. Jag skall härefter besvara några frågor som ställts idebatten. vidhöll sin kritik mot all regeringen, som han sade, varitsenfärdig vad gäller bistånd lill . Själv hade jag önskat att vi hadefått fram pengar snabbare och mer pengar än som blev möjligt. Men som ocksåCarl Bildt vet är ekonomiska realiteter mer tvingande för regeringar än föropposition. har fel när han säger att del inte harförekommit någol samråd. I ulrikesnämnden i går redogjorde jag för de beslutsom redan har träffals angående och samt även för de beslutsom är under beredning. När jag kallade till ell sammanträde med partiledarnahade varken eller någon annan moderat tillfälle atl delta. Påsammanträdet diskuterades bl.a. partiernas och folkrörelsernas möjligheter atlmedverka. Del finns möjligheter till fortsalt samråd. Tillförfogande står 100 milj. kr vars användning vi ännu inte har bestämt. Detpågår ett intensivt arbete på den punkten. Vi är beredda alt inbjuda partiernalill överläggningar, och min förhoppning är atl då skall hatillfälle alt komma. Jag tror nämligen det är värdefullt att representanterfrån alla partier är med. 8CARL BILDT (m) replik: Jag vet atl utrikesministern ibland är genuinnär han söker samråd, men ibland följs orden inte rikligt av handling. I fråga om Östeuropastödprogrammel har del icke förekommitnågot seriöst samråd och knappt ens något försök till del. Partiernasammankallas till elt möte , sedan man i förväg fått beskedetatt ingen företrädare för det största oppositionspartiet kan delta den dagen.Dagen därefter framträder utrikesministern i utrikesutskottet med en så tillden milda grad allmän redogörelse atl sakinnehållet är närmast obefintligt. Såkan man göra, men tala då inte om samråd. På den punkten är jag besviken påutrikesministern och på statsministern. Ni talade om samråd, men däreftergjorde ni faktiskt ingenting. I mitt anförande nämnde jag inte de fortsattaubåtskränkningarna. Låt mig bara registrera atl de fortsätier. Jag skall iannat sammanhang be atl få återkomma till den frågan. Vad gäller EG-utvecklingen är det inte utan att man fyllsav häpnad när man lyssnar på Per , Han kallar EG för en atomsupermakt.Per och liksom även vpk och lever i sinegen värld. Ni tycks inte veta vad som händer i . Nio av tio väst- européerär medborgare i uppfattar EG-samarbetet som det historiskaarbetet på att bygga upp ett samarbete över de gamla nationsgränserna för attsäkra välfärd, frihet och demokrati. De lever inte kvar i 1800-talels gamlanationella begränsningar. De känner en europeisk solidaritet och endemokratisk samhörighet genom . Där utkämpar de sinapolitiska strider om hur morgondagens skall se ut. Del finnsisolationister som lever kvar i den gamla tiden. Ni kommer atl leva kvar i detgamla om ni inte förmår alt se del nya. Visst är det besvärligt, Per , att i efterhand anta1 400 nya lagar; del håller jag med om. Men vårt alternativ har aldrig varitatl skall vara en anpassande randstat utanför EG. Det hade varit bättreom hade blivit medlem 1971 när man hade den möjligheten. Då hade visluppit den här situationen. Jag tror all del för framtiden är bättre omSverige är med i och där, dag för dag och ,diskuterar och i demokratisk ordning stiftar europeisk lag än alt vi anpassaross i efterhand. Så till Litauenfrågan där vi tycks få avvaktamiljöpartiets samråd om vad man tycker i den frågan. Per hade där en parallell med det amerikanskainbördeskriget, ett av 1800-talets allra blodigaste krig, som jag nog intetycker var så där alldeles välfunnen, mot bakgrund av all vi alla önskar enfredlig lösning på denna konflikt. Om inte annat borde väl denna mindre välvalda parallell ha kunnat leda lill en viss försiktighet från miljöpartietssida. Detta är en konflikt i vårt närområde mellan rättsligt välgrundade krav på nationellt självbestämmande och supermaktens maktanspråk. Detär inte tid för yvighet, det är inte lid för ävenlyrlighet. Det är heller inte,för att använda en av Gahrlons formuleringar, ödesstunden. Ödesstunden är tack och lov inte här Tack och lov befinnervi oss enligt min bedömning i början på en process som kommer alt leda tillsjälvständighetsförklaringar från och från sida som kommeratl följas av en förhandlingsprocess i den ena eller andra formen med . Denstora loppkonferens som kommer att hållas i mot slutet av åretkommer att bli den kanske avgörande punkten, då samtliga europeiska staterskall lägga fast de principer som skall gälla och som skall tillämpas också vadgäller , och . I det arbetet måsle kunna spela en aktiv, enprincipiell och en konstruktiv roll. I konflikten mellan rätten, som liggerhos esterna och letterna och litauerna, och maklen som mycket tydligtfortfarande ligger hos - underskatta inte den moskovitiska makten -måste steg för steg med stor konsekvens men också med den försiktighetsom följer av det nationella ansvarstagandel kunna verka för en lösning som göratl alla folks rätt lill nationellt självbestämmande respekteras och också stabilitet i som är en avgörande förutsättning - låt ossinte glömma detta - för frihet och för fred. Vi hanterar intebara freden och friheten för andra. Vi diskuterar också långsiktigt förutsättningarnaför vår egen fred och vår egen frihet. AnL 9INGEMAR () replik: Del vikliga , herrutrikesminister, menar jag är att våra vänner demokratiskt utseddaförtroendevalda i och medborgarna där får alldeles klart för sig attvåra sympatier och våra välgångsönskningar ligger på deras sida. Jag har ingen invändning mot de uttalanden och deredovisningar som har gjorts om folkrätt och praxis. befinner sig nu ien process, och den processen skall följa noga. Vi kan konstatera attåtminstone två av de tre kriterierna redan är uppfyllda, och jag skulle nogvilja uppmana utrikesministern atl inte alltför mycket stressa invändningarnamot del tredje kriteriet, dvs. atl del är främmande trupper på territoriet.Litauerna själva har ju sagt sig inte vilja att de sovjetiskatrupperna drar bort från . Det handlar alltså orn en bedömning när det faktiska lägehar uppkommit som utrikesministern talade om. Om också utrikesministern villegöra min formulering lill sin, dvs. all det inte gäller om utan när ett erkännandekan komma, menar jag alt den svenska inställningen skulle bli ännu tydligare. Jag förutsätter atl utrikesministern återkommer tillregeringens syn pä den tysk-tyska frågan och till Mellanösternfrågan och minupprepade fråga om när vi skall göra sällskap ut till för att hälsahöga dignitärer från välkomna till . Det var ju ett löfte som vihar utestående debatter Jag skulle vilja använda resten av minrepliktid till atl uttala min djupa bestörtning och förvåning över GudrunSchymans inlägg. Hon hävdade alt vpk, de svenska kommunisterna, alltid harvarit elt internationellt parti, och det kan man kanske hävda, att de alllidhar varit snabba atl rätta sig efter de senaste tongångarna frånvärldskommunismen. Jag lyssnade med spänning pä hur skulleförsöka förklara atl denna världskommunism har fallit sönder, men någon sådanförklaring gavs inte. Hur skall man för svenska lyssnare och väljare förklaraatt när alla människor i kommunistiska länder får chansen atl i fria val sägasin mening, vänder de kommunismen ryggen? Del finns naturligtvis inga braförklaringar och del fanns inte något försök i inlägg. Hon gickförbi del med tystnad. Kommunismens sanna väsen har nämligen avslöjats. Den harhållit medborgare i en rad länder i och i många kuvade,förtryckta, förnedrade. Den har ödelagt deras ekonomier När man äntligen i friaval får säga sin mening stormar människor i raseri mot makthavare och motkommunismens insignier Med sina röster lyfter man bort kommunisterna frånmakten, och med lyflkran lyfter man bort glorifierade lärofaderVladimir . Så ser det ut. Så går det till. Om detta hade ett ord atl säga. Det svenska partiet log avstånd från den östeuropeiskakommunismen , får vi höra i sådana försvarstal som ändå har hållils.Tro det? Jag gjorde ett par slumpvisa grepp i hyllan med kommunistiskaskrifter, och de visar en annan bild. En framträdande kommunist som helte efter det alt kommunisterna i vände östeuropakommunismen ryggenett De båda partiledarna . H. och skrev tillsammans med , av alla, elt försvarstal för atlEuropa skulle välja den kommunistiska och socialistiska vägen så sent sorn1980. Hur kan man rned en sådan historia alls försöka förklarahur svenska väljare skulle välja den kommunistiska vägen? Det är begripligt omGudrun förbigår delta med lystnad, men jag tycker nog atl med ettsådant förflutet och en sådan historia borde man tala med något mindrebokstäver. Vad har del med svensk utrikespolitik all göra? Jo, altpåvisa alt vpk;s röst är opportunistens. Att lyssna lill svenska kommunistersråd om svensk utrikespolitik år alt sätta bocken till trädgårdsmästare. Medhänsyn lill världskommunismens sönderfall borde kanske en svensk kommunism talamed nägol mindre bokstäver dvs. om sanningslidelse och ödmjukhet hör tillsjälsegenskaperna. AnL 10 PÄRGRANSTEDT (c) replik; Utrikesministern talade om värdet ochbetydelsen av enighet i utrikespolitiken, inte minst när del gäller såbetydelsefulla frågor som vår relation lill . Det vill jag gärnaunderstryka. Jag tycker alt del är ett stort värde atl den svenskautrikespolitiken präglas av enighet i sina grunddrag och all vi kan ageragemensamt i viktiga frågor. Jag tycker också att del var bra altutrikesministern log initiativ snabbt till ett samråd omkring , bådegenom sina kontakter och genom det sammanträde sorn ulrikesnämndenhade i går Jag tror att del är en styrka för . Jag måste erkänna atl jag tyckte atl Per tog sinmun ganska full när han diskuterade frågan om erkännande av . Del ärbeklagligt all inte miljöparliet finns med i den enhetliga bilden. Jag har fåttintrycket all det i någon mån kan bero på interna kommunikationsproblem inommiljöpartiet, och det är i sä fall synd. ledning har inte än begärt att vi skall erkännaLitauen. Dä tycker jag inte alt del är särskilt upprörande om vi nu inte helleransett oss skola göra det. De paralleller som Per drog med Palestinaoch är ocksä i och för sig talande, eftersom inte har erkäntvare sig en palestinsk stat eller någon demokratisk icke-rasistisk sydafrikanskstat. Det är ju helt klart att vår erkännandepolilik, här som iandra fall, måsle bygga på realiteterna i . Till realiteterna hörnaturligtvis atl del finns sovjetiska trupper och sovjetiskaförsvarsanläggningar i . Till realiteterna hör också alt del finnsallsovjeliska förelag i . Del här är frågetecken som måste rätas utinnan det svenska erkännandet kan bli ett faktum. Men , herr talman, som vi konstaterar detta måstevi vara väldigt tydliga om atl del är som självt avgör erkännandefrågan,efler en självständig bedömning av realiteterna i . Del får inte uppstånågon som helst misstanke om atl handlande i erkännandefrågorna skulledikteras av hänsyn lill den sovjetiska supermakten i vår närhet. Där vill jag gärna säga alt jag blev litet grand förvånadöver inlägg . Jag tyckte atl han så atl sägaskrämde med ryssen på elt sätt som inte kändes riktigt aktuellt i den politiskadebatt vi nu för här Del är ettklarl svenskt intresse atl erkänna så tidigt som det över huvudtaget är möjligt, med hänsyn till de regler vi själva har salt upp förerkännande. Del måste vara helt klart att det är vår avsikt att utnyttja tidigastemöjliga tillfälle att erkänna och att vi kommer atl följa samma politikockså när det gäller övriga baltiska stater dä det kan bli aktuellt. När det gäller i övrigt och också när det gällerBaltikum är det, som jag sade tidigare, viktigt med ett generöst svenskt stödlill det demokratiska uppbyggnadsarbetet och inte minst till insatser påmiljöområdet och för alt allmänt stödja den ekonomiska utvecklingen. Jag harsagt tidigare att del stöd som regeringen har föreslagit är för litet. Tillhela skall vi satsa lika mycket som vi ger lill elt normalthuvudmottagarland för svenskt bistånd, ell enda. Här gäller det stöd till enhalv världsdel. Då säger utrikesministern att ekonomiska realiteter är mertvingande för regeringar än för opposition. Det låter sig naturligtvis sägas,men det döljer inte del faktum atl det här handlar om prioriteringar. Vadregeringen har gjort är att placera stödet till på en relativt lågnivå och att finansera del genom atl la pengarna från , frän våratraditionella hu-vudmoltagarländer Vi vet alt det finns en betydande oro i tredje världen föratt de rika länderna skall minska sitt stöd till de verkligt fatliga ländernapå grund av intresset för . Jag har själv mött del, t.ex. när jag vari . Då, det var , fick jag frågan: Kommer det all bli så nu lar u-hjälps-pengar och ger till ? Jag sade emfatiskt alt i varjefall är jag övertygad om all aldrig kommer att göra en sådan sak. Detvar min tilltro till den socialdemokratiska regeringens politik . Jagär besviken över atl jag nästa gång jag kommer till måste säga; Jaghade fel. Även föll för den frestelsen. AnL 11GUDRUN (vpk) replik; Jag skall börja med alt ta upp StenAnderssons myckel knapphändiga svar på min fråga varför vpk och miljöpartietinte är representerade i ulrikesnämnden. och flera andra härtalar om vikten av all ena partierna i de utrikespolitiska frågorna, göragemensam front och ge lydliga signaler För att detta skall bli möjligt krävsöverläggningar Om det skall bli fråga om någon enighet över huvud taget såmåste denna vara väl förankrad. Jag anser inte alt detta uppnås genomtelefonsamtal till tvä partiers företrädare och genom i övrigt, antar jag,timslånga diskussioner i en utrikespolitisk nämnd. Jag har inte av fått något svar på minfråga varför vi inte är representerade i ulrikesnämnden, och angående min fråga om det beror på alt vi är för små, att detta inte ärnågot bra argument. Jag skulle då gärna vilja höra någol bättre argument tillvarför vi inte får vara med i nämnden. uttryckte sin besvikelse över att vi intehar mer pengar all ta till samarbetet med de östeuropeiska länderna. Men detkan ju inte vara obekant för alt det finns andra delar inom del säkerhetspolitiskaområdet där det faktiskt finns pengar Vi har i hitfills fört ensäkerhetspolitisk debatt, som till har dominerats av det militära försva- relsanslagsäskanden, och till åtminstone har också säkerhetspolitiken ipraktiken dominerats av dessa pengar Del vore väl rimligt atl man i delta läge, när man ser altde militära hoten i det nuvarande har minskat, tar pengar från den delenav säkerhetspolitiken för all i stället satsa dem på ett utvidgat samarbeteekonomiskt och, inte minst, ekologiskt med de östeuropeiska länderna. Jag kaninte förstå all man inte på drar den slutsatsen avutvecklingen. säger alt vi har en mycket märklig uppfattningom EG. Han säger atl nio av tio västeuropéer är medlemmar i . Del låter somLUX reklam för tvålar; Nio av tio filmstjärnor använder LUX. Men del är intesäkert, , atl alla blir lika vackra som filmstjärnorna för del. Jagtror nog att vi också har reda på hur människor i dessa lever Det är inte så atl nio av tio lever i den välfärd som CarlBildt målar upp. Del finns i dessa länder en arbetslöshet, en social utslagningoch ett förtryck som är långt mycket värre än vad vi kan ana. Det finns ökadeklassklyflor som uppstår i föriängningen av den råa kapitalism som EG-ländernafaktiskt slår för. Del finns också oppositioner inom de olika länderna,oppositioner som menar att detta är en mycket olycklig utveckling. Jag tycker faktiskt att jagdrivs i mitt politiska arbete av både sanningslidelse och ödmjukhet. Jag tyckeratl denna ödmjukhet saknas hos andra politiska partier i när dediskuterar utvecklingen i . Jag är glad över all kommunistiska diktatorer i Östeuropai dag lyfts med lyftkran. Jag är glad över den demokratiska utveckling sorn nusker Jag kan beklaga atl vpk, precis som andra politiska partier i ,kanske har varit något svag i sin kritik av dessa regimers interna förhållanden. Den debatt som vi för inom vpk är enligt min meningbra. Vi granskar nu kritiskt vårt partis historia och vårt förhållande lill deösteuropeiska länderna. Jag välkomnar denna utveckling, och jag kan försäkraIngemar alt det, ur denna granskning och ur det kritiskaförhållningssätt som vi har, kommer att växa fram en mycket stark tro och enpolitisk praktik, som kommer atl innebära atl vi fortsätter att utöva densocialism som är nödvändig inte bara i utan även i Västeuropaoch i hela världen, den socialism som slår till försvar för svaga grupper isamhället och som står för solidaritet och för alla människors lika värde.Denna politik är kanske viktigare . Jag kan sedan, tillsammans med , lyftabort alla diktatoriska regimer med lyflkran om det skulle behövas. Dettagäller då även de diktatoriska regimer som finns i andra delar av världen änÖsteuropa. Vad jag efterlyser är en ödmjukhet, en sanningslidelse ochen respekt för de demokratiska krafter som växer fram i . Hur kanvi i vara så förmätna atl vi säger; "Visst skall vi geekonomiskt bistånd, men bara under förutsättning av fria, hemliga val,marknadsekonomi och långtgående privatiseringar i fråga om den offentligasektorn"? Vilka är vi som kan tala om för dem exakt hur de skall göra och,framförallt, att de skall göra exakt så som vi vill? Jag menar att man, om manser på utvecklingen i andra länder på detta sätt, har varken ödmjukhet, sanningslidelseeller en demokratisk uppfattning. Möjligen är det också därför som sägeratl man skall avhålla sig ifrån att lyssna på vpk i när delgäller säkerhetspolitiska frågor Är det kanske av denna anledning sorn IngemarEliasson anser alt vi inte skall vara representerade i ulrikesnämnden? kanske är så besjälad av dessa det tankaratt han anser alt vpk utgör en säkerhetsrisk. AnL 12 PERGAHRTON (mp) replik; Det har uppstått vissa logiska svårigheternär del gäller att kunna försvara sveket rnot . Man talar om atl fråganinte är om utan när skall erkännas. Men om frågan inte är om vi skallerkänna , om man vet alt förutsättningar för elt erkännandeföreligger, vad är det då som gör att man inte också erkänner ?Vad är det som gör att rnan väntar orn man vet atl man vill göra etterkännande ? Vad är del då som kommer emellan om inte hänsyn tillandra faktorer, som man här inte redogör för? Man talar om trupperna. Men har vi inte, utrikesministern,erkänt , , och andra stater där det motfolkviljan har funnits trupper i landet? Del hänger inte ihop, det finns ingenlogik i detta. Det är naturligtvis av denna anledning som jag är bekymradöver att vår utrikesminister väljer ell tarvligt angrepp mot . Detär tarvligt mot som person. har inte diskuteratfrågan om ett erkännande. Hon har definitivt inte för del utlovatatt vårt parti skulle avstå från att kräva elt erkännande i den stund det stodklarl för oss att demokratiska parlament utropade en fri stat. Detta angrepp är tarvligt rnot som personoch det är tarvligt mot oss som parti. Tror någon att vårt språkrör, vårtkongressvalda språkrör, går ut via TT och förkunnar ståndpunktutan alt denna är förankrad i partiet? Tror någon att jag står här och hållerett tal som inte är läst av samtliga riksdagsledamöter i vår grupp? De som trordet måste bygga sin uppfattning på erfarenheter från sina egna partier Där kanskedet går till så, hos oss gör del det inte. Det vi här har sagl är djupt demokratisktförankrat i de gröna. talar om behovet av enighet inom nationen.Vi skapar inte oenighet för oenighetens skull, inte på något sätt. Men vi kaninte gå med på alt hela den utrikespolitiska debatten i brännande frågor skallföras bakom ulrikesnämndens lyckta dörrar Det finns ingen möjlighet till detta.Vi befinner oss inte i den sorlens utrikespolitiska krisläge. Vi kommer ocksåall ställa upp på en nationell samling om den situationen inträffar. Men handlar del inte om det. Det handlar i stället omatt vissa partier på många olika sätt i har skapat intryck av all delbara för balternas del var fråga om att själva bestämma när liden var mogen fören självsländighetsförklaring och att de då från skulle få ettoreserverat stöd, och det handlar om att de partier som har skapat dettaintryck, av olika oförklarade skäl, nu plötsligt enas om en filttoffelpolitik.Det är märkligt, och det är ganska beklämmande. Skulle elt inval iulrikesnämnden innebära att miljöparliet tvingas lill någon sorts permanentkohandelstyslnad tillsammans med övrigapartier, får vi nog diskutera om vårt krav på inval i ulrikesnämnden kvarstår.Det kan inte vara detta som är syftet. menar atl det är fel att säga atl EG är enatomsupermakt i vardande. Vad är det för fel atl säga del? EG är en supermakti vardande. Man håller pa atl bygga en politisk union, man har atomvapen ochman har kärnkraft. Vad är del för fel alt säga att det är en atomsupermakt -även om nio av tio medborgare skulle gilla en sådan? De kanske gillar enalomsupermakl. De gröna gör det inte, och det gör inte miljöpartietheller Det är likafullt en alomsupermakl även om en stor del av medborgarnaråkar gilla den. Vi vill inte ansluta oss till , trots alt det är ettdemokratiskt land. Vi vill inte ansluta oss till , trots att delhåller på alt bli en demokrati. Vi vill inte ansluta oss lill någon supermakt,och definitivt inte till en alomsupermakl. Det brast litet grand i logiken idet resonemang som fördes. Däremot skulle del kunna finnas en viss grad avlogik i det sade om del . Det var just detjag försökte förklara. Frågan är vad som kan vara en förevändning för enstormakt och var gränsen går till kryperi. signaler om alt erkänner de stater somsjälva förklarar sin självständighet kan, menar vi, inte tjäna somförevändning. Motioner av den typ som moderata samlingspartiet har väckt årenkrigsförklaring-med fredliga medel förutsätter jag, men dock - mot hela detsovjetiska samhällssystemet, inte bara mot diktaturen utan mot helasamhällssystemet. Det är ett hot mot en massiv västlig invasion för altexploatera del som hänt. Delta är en motion i 23 punkter i vilken man inte sägerell enda ord om fria folks fria stater i , men man talar väldigtmycket om västliga företags frihet att exploatera. Detta är en borgerligkontrarevolution. Men del skall sägas lill protokollet: har inteskrivit under den här motionen. Det är en motion från utrikesutskottetsmoderata ledamöter Det skulle hedra att han med dessa krumbukter isjälva verket tar avstånd från denna unikt skandalösa motion från . Jag är av naturen optimist. Därför tänker jaggöra ett nytt försök, även om jag förstår atl jag har begränsade möjligheteratt nä fram, att övertyga Per om vad det är för regler som vi följer iSverige och som vi alltid har följt när det gäller erkännande av andra stater Ett erkännande från svensk sida av en annan stal är ingendiplomatisk kärleksförklaring.