prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Det var inte syn på yrkesutbilchiingen som jag tyckte vardefensiv, utan hans sätt att säga: "Vi väntar " Jag tror att vivarje gång vi säger så ändå riskerar att få håUa denna typ av debatt. Det är såstora förändringar som är under genomförande och så omfattande förslag som skaUprövas att vi nog kommer att upptäcka att det finns fel och brister oavsett vidvilken tidpunkt vi startar. Då bUr det lätt Utet defensivt att säga: "Vi väntarett år" Det var den aspekten i inlägg jag ville cUstan-sera migfrån. Jaghar precis som läst en lång rad tidningar och publikationer som rördessa frågestäUningar nämnde tidningen . Där har hankunnat läsa vad jag har sagt på området. Det har varit en lång rad synpunktersom delvis faktiskt sammanfaUer med det som har fört tiU torgs här ikammaren. Ävenjag är naturUgtvis oroad över den utvecklingen inom den kommunala sektom vadgäUer kostnadema för yrkesutbildning. Som jag säger i svaret kan detta delvisförklaras - och vi skall titta närmare på detta - med att en del kommuner harväntat på att den nya yrkesutbUdningen skall starta. Mot den bakgrunden har maninte gjort erforderliga investeringar och erfor-derUgt underhåll. I stäUet harman sagt att det skaU göras när den nya ÖGY-utbUdningen startar. På så sätt harman skjutit ett investeringsbehov framför sig. Vi kan se att det har varit så ien del kommuner. Om detta är hela förklaringen återstår att se. Jag tror ocksåatt vi nog har en del av förklaringen i utrustningsUstomas konstraktion. Det ärdetta som vi ser över just . UlfMelin och jag har samma synsätt när det gäUer vikten av arbetsplatsförlagdUtbUdning. Jag tror att det är den enda möjligheten att hantera detta ,om vi skall ha en yrkesutbUdning som är modem och som utbildar elevema påutrastning som används ute i näringsUvet. Det gäUer naturUgtvis inte barafridustrieUt tekniska områden, utan det gäUer även andra områden inomnäringsUvets sektorer. Detär mte bara som driver på. Det stora trycket på att föräncfrayrkesutbildningen och bygga ut den möter vi i kommunema. I många kommuner serman detta som ett sätt att göra sitt eget skolväsende mera attraktivt.Kommunema viU satsa på det här området. Det antal platser som vi har haft attfördela i försöksverksamheten har mte på långa vägar räckt tUl när kommunemasambitioner har redovisats. Mot den bakgrunden är det naturUgt attskolöverstyrelsen viU plussa på något. Jag tror också att det vore värdefulltom vi kunde hamna i ett läge där vi fick ett fuUskaleförsök i ett län. Den situationenhar vi ännu inte riktigt fått. Det finns sakUg grand för skolöverstyrelsensanslagsframstäUan. I vilken utsträckning regeringen kommer att gå dennaframstäUan tiU mötes låter jag vara osagt. Den kommer att hanteras ibudgetpropositionen, som presenteras för kammaren i början av januari månad1990. 1989/90:43 11december 1989 ULFMELIN (m): Skälet tiU en utöknmg med 4000 platser är att man då skuUe få ettfuUskaleförsök. Men mm mvändning mot detta - jag vet inte om statsrådet delarden - är att dessa elever börjar 1990 och följaktligen kommer att vara klaramed sm utbildning /93. Den utredning som är tiUsatt, och som vi båda tvåhar åberopat ett antal gånger, skaU vara klar med sitt arbete hösten 1991.Faktum är att man inte kommer att klara av att göra en utvärdering av försöketmed de elever som började , eftersom man måste inhämta materialetosv. redan på vårkanten. Det är som den stora delen av utredningen är koncenfrerad på arbetsplatsförlagd utbUdning. Jag har svårt att sevarför man skaU börja med ett fuUskaleförsök nästa är. Då måste man i så faUskjuta på den slutliga utvärderingen. Statsrådetsäger vidare att det blfr samma problem och samma diskussion oavsett vUket årsom verksamheten körs i gång. Men jag viU hävda att de argument som förts frami skUda rapporter från och visar på ett ganska tycUigt sättdet olyckUga i att köra i gång en försöksverksamhet under de former som ändåskedde där. Risken är trots aUt att det då blir ett hafsverk. Hade man däremothaft på sig att gå igenom UtrastningsUstor, hur moduler och lärarfrågorosv. skuUe lösas, hade man sedan inte kunnat skylla på de frågor som tas upphär. Det är min uppfattning att man skuUe ha mått bra av det. Jaghoppas verkligen att man på departementet ser över kostnadema för kommunerna.Ser man på de ansökningar som har kommit in och som förmodligen kommer innästa år, finner man att det är inom vårdsektorn som det kommer att göras flerförsöksprojekt. På den yrkestekniska sidan, som t.ex. fordon och industri,kommer insatserna i stäUet att minska. Låt mig avsluta med ett exempel. Vi har varit i och tittatpå försöksverksamheten inom WS-sektom. Först , efterstart, skall yrkesnänmden och SÖ se över vad som kan göras för att förbättrautbildningen. Jag tror man mår bra av att vänta litet grand. överläggningen varhärmed avslutad. 20 § Svar påinterpellation 1989/90:70 om vuxenstudiestödet har frågat mig hur jag ser på vuxnas framtidamöjUgheter att erhåUa vuxenstucUestöd eller annan stucUefinansie-ring förUtbUdning. Hon har också frågat vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att komma tiU rätta med de problem som gäUer vuxnas, i aUa delar avlandet, möjUghet tiU studiefmansiering. 1989/90:43 11december 1989 Jagdelar uppfattning att vuxenutbUdning och möjUghetema förden enskUde att finansiera utbildningen är intimt förknippade med varandra. Alcfrigså generösa satsningar på ohka former av vuxenutbUdnmg riskerar att bliverkningslösa eUer slå fel om de inte följs upp av åtgärder för att lösastucUefinansieringsfrågorna. Jagdelar också mterpellantens synpunkter på vuxenutbildningens betydelse församhällsutvecklingen, för arbetsUvet och för individens möjUgheter tillpersonUg utveckling. Även jag anser att det är en viktig rättvisefråga medfördelningspohtiska aspekter att vuxna ges reella möjUgheter att skaffa sig dengrancUäggande utbUdning de inte fick i ungdomen, eUer bygga på eUer kompletteraen gruncUäggande utbUdnfrig för att kunna möta nya krav och utmaningar i arbets-och samhäUsUv. VuxenstucUestödenär en vUctig resurs i detta sammanhang. Stöden fman-sieras genom en särskUdvuxenutbildningsavgift, av lönesumman. Jag bedömer detinte som realistiskt att föreslå en höjning av denna avgift. TUlgångentUl vuxenstucUestöd begränsas således av de ramar som avgiftsmecUen sätter. Genomde senaste årens löneutveckUng, med höjda löner och ett ökat antalförvärvsarbetande, har lönesumman höjts så kraftigt att reformutrymmet påvuxenstucUestödsområdet har legat meUan 100 och 200 mUj. Huvuddelenav det tillgängUga reformutrymmet har gått tiU det särskUda vuxenstucUestödet.En del av utrymmet har gått åt tUl att höja stödiuvån, viUcet också är enviktig fråga, men antalet stöd har dessutom kunnat öka. Enligt regeringens ochriksdagens riktUnjer har det ökade antalet stöd i första hand utnyttjats förgrandskolestucUer. Bifallsfrekvensen för grundskolestöd har också ökat frånnärmare budgetåren 1985/86 och 1986/87 tiU /90. Jagräknar med att bUallsprocenten har höjts ytterligare något för innevarande årSfrävandena här måste självfaUet vara att ingen skaU behöva skuldsätta sig förstucUer på grandskolenivå. Däremotligger bifaUsnivån på vuxenstucUestöd för gymnasiala stucUer på en fortsattmycket låg nivå, meUan 26 och , beroende på om det handlar om korta eUerlängre gymnasieutbildningar. Detta förhåUande är inte tiUfredsstäUande. Någothar situationen förbättrats genom att stucUemedelssys-temet har reformerats ochbicfragsnivån där har höjts kraftigt. De nya åter-betalningsreglema är ocksåförmånligare för äldre studerande än de tidigare, där en kort återbetalningstidgav höga årUga avgifter Cfrkaen fredjedel av studiemecUen används för stucUer på gymnasial nivå. Det är intehelt oritiUigt att utnyttja stuchemedel när det t.ex. gäUer kortayrkesinriktade gymnasieutbildningar, som ger bra utdehiing på arbetsmarknaden.Mer problematisk blfr situationen för vuxenstuderande som behöverkompletterande utbildning för att sedan gå vidare tiU längre yrkesutbUd-ningareUer tiU högskolan, eller för vuxna med en försörjningssituation och enekonomisk situation i övrigt som gör det omöjUgt att leva på stucUelån. Fördessa grapper behöver stucUefinansieringsmöjUgheterna förbättras. Detfinns en rad problem i nuvarande vuxenstudiestödssystem och med vuxnasstudiefinansiering över huvud taget. SamticUgt händer just nu mycket påvuxenutbildningsområdet. Flera översyner pågår eller planeras, som t.ex. foUdiögskolekommitténs ochsärvuxkommitténs arbete, översynen av statens skolor för vuxna, diskussionemaom den framtida stucUeförbundsverk-samheten, den planerade propositionen omsvenska för invancfrare osv. Med anledning av de akuta problemen inomvuxenstucUestödsområdet och mot bakgrand av utveckUngen på helavuxenutbUdningsområdet, kommer jag mom kort att föreslå regeringen en störteöversyn av frågan om vuxnas stu-cUefmansiering. Min avsUct är att översyneninte skaU begränsas tiU att omfatta nuvarande vuxenstudiestöd, utan över huvudtaget behancUa frågan om vuxnas möjUgheter att fmansiera studier, översynen börsåledes också omfatta gränsdragningsfrågor och frågor som rör t.ex. studiemedeloch utbUd-ningsbicfrag. Denregionala fördelningen av medel är en fråga för centrala studiestöds-nämnden(CSN). Enhgt de riktlinjer som anges i propositionen om vidgad vmcenutbUdningsamt studiestöd tUl vuxna m.m. (prop. 1975:23) skall det grandläggandekriteriet för medelsfördelningen tUl vuxenstucUestöd vara befolkningsunderlageti resp. län. Vid fördelningen av mecUen för det särskUda vuxenstucUestödet skaUCSN häratöver ta hänsyn tiU utbildningsstrukturen mom länet. CSN kan såledesredan i dag göra den typ av bedönmingar som interpcUanten efterlyser. 1989/90:43 11december 1989 Först vUl jag tacka skolminister för svaret på mininterpellation. Det framgår ju mycket klart att vi är helt överens om synen påvuxenutbildningen och om hur viktigt det är att stucUefinansieringen äranpassad till behovet av vuxenstucUer Självklartär jag också glad att skolministem nu meddelar att det skaU genomföras en bredöversyn av stucUefinansieringen förvuxna, en översyn där ävengränscfragningsproblem meUan olika former av stucUefinansiering skaU tas upp.Det är just bristen på överensstämmelse mellan olika bidragsformer som äranledningen t dl min interpeUation. översynen behövs för framtiden, och jagkommer att ge min syn på vad den måste innehåUa, men vi står också med problemsom måste lösas på kortare sUct. VuxnasmöjUghet tiU utbUdning är en strategisk framtidsfråga, för landet som helhetmen Isitt svar säger skolministern att det inte är realistiskt att höjavuxenut-bUdningsavgiften för att få fram ytterUgare medel. Detta kan jagacceptera, men då måste det fnun pengar på något annat sätt, eftersom behovenär så stora. Utöver de 100 tUl 200 miljoner som skolministem hänvisade tiU görsdet ju ett avlyft, som det kaUas, på ca 175 milj. kr. tiU andraändamål än vuxenstucUestöd. Dessa pengar används visserUgen tiU viktigaändamål, som inte får åsidosättas, men pengama behövs tUl sittur-sprangUga ändamål, som är vuxenstucUestöd. 10Riksdagens protokoll 1989/90:43 1989/90:43 11december 1989 Skohninisternkonstaterar också att inte alla som söker vuxenstudiestöd för grandskolestucUererhåUer det. Detta är egentligen helt oacceptabelt om man tänker på målet medvuxenutbUdningen, att utjämna utbildningsklyftan. Det är ocksåsamhäUsekonomiskt helt förkastligt. Nåväl,här har riksdag och regering gjort klara prioriteringar, som ger resultat.Antalet som erhåUer stöd för grandskolestucUer ökar, men vi kan inte vara nöjdaförrän alla erhåUer grundskoleutbildning utan skuldsättning. Närdet sedan gäller stucUer på gymnasienivå, noterar jag att skolministem har enklar inriktning att förbätfra i första hand för dem som söker för långgymnasieutbildning. Detta tycker jag är mycket bra. VadgäUer skolministerns syn på kortare studier på gymnasiet bUr jag mer betänksam.Visst kan man i ett ekonomiskt trängt läge hänvisa till studiemecUen, mendetta ställningstagande rymmer många kompUkationer, som faktiskt kan äventyravår målsättning med vuxenutbildningen. Vi vet att många famUjeförsörjare cfrarsig för att låna pengar redan för stucUer på gymnasienivå, och tvingas de tUldet, kan det innebära att de inte börjar studera eller blfr hänvisade tiUarbetsgivamas prioriteringar. Ilängden måste vår målsättning vara att vuxna skall sUppa skuldsätta sig förgymnasiestudier. När tror skolministern att vi kan uppnå detta mål? Mångaav de frågor jag nu har tagit upp kommer säkerUgen att behancUas i den översynskolministem aviserar, men andra kräver snabbare lösning. Jag skulle därförvilja ha hans syn på frågoma. Eftersomskohninistem har ambitionen att ta ett samlat tag över stucUefinansieringen,är det viktigt att denna tar hänsyn tiU de inånga oUka faktorer som påverkarmänruskors bevekelsegrander för att börja studera. Utbild-ningsbicfraget harhaft den fördelen att det har gett omedelbara effekter. Har en person behövtutbUdning för att få en bättre stäUning på arbetsmarknaden, harUtbUdningsbicfrag beviljats. Denna flexibiUtet måste återfinnas även i ett nyttsystem. Detta gäUer särskilt i regioner där situationen på arbetsmarknadensvänger snabbt. TiUsist vill jag ta upp några regionalpoUtiska aspekter på interpellationssvaret.Det är sant att cenfrala , , kan fördela medel överlandet efter befolkningsunderlag och utbUdnmgsstruktur. Men samticUgt vet viatt resurserna är knappa och att detta gör det svårt att göra snabbaanpassningar tiU rådande förhåUanden. CSNkan vid sin medelsfördelning också ta hänsyn tUl företagsnecUäggel-ser, mendetta sker säUan, och vi vet också att necUäggning av många små företag kanvara något muist Uka smärtsamt för en region. Detta kräver stor fingerfärdighetfrån CSN, något som jag hoppas skaU synas i kommande budgetårs fördehiing avmedel. Iskolministerns svar hade jag också gäma velat få besked om hans syn påstucUestödspoUtiken som regionalt instrament. Jag tar ju som exempeli min interpellation. I är vi mycket måna om att sprida UtbUdningenoch om att erbjuda så många som möjligt studiemöjligheter. Detta måste åtföljasav stucUefmansiering; annars kan vi inte använda utbildningen som regionalutvecklingsfaktor. Viär med rätta mycket oroliga för framtiden då vi ser hur många av våra vuxna somfår avslag på ansökningar om vuxenstucUestöd. redovisar jag siffror Irån maj . har oktoberfördelningen skett. Då ökade antaletansökningar , men kunde beviljas. har föreslagit att inlandet skaU få extra tilldelning avvuxenstucUestöd, just med tanke på utbildning som regionalpolitisk motor.Detta är bra, men jag ser helst att ett framtida stuchefinansie-ringssystem förvuxna konstraeras så att de regionalpoUtiska aspekterna klart framträder. Ärskolministem beredd tiU detta? 1989/90:43 11december 1989 genomfördes en rad reformer pävuxenutbUdningens område. Målsättningen var dels att minska utbildningsklyftanmellan yngre och äldre, dels att utbUdningsmässigt stärka vissa speciellagrapper, t.ex. kortutbildade och skiftarbetare. När dessa reformerutvärderades stod det klart att vuxenutbUdningen ökat ivolym . Det är mycket positivt och något att glädjasät. Mentyvärr visade undersökningen också att målsättningen medvuxenut-bildningsreformeraa - att nå kortutbildade och älcfre - inte haruppfyUts. Attsom vuxen börja studera iimebär ett stort steg, framför allt om man bara gamla folkskolan med sig i bagaget. Det hancUar om att övervinna dåUgtsjälvförtroende, och det handlar om att sänka sin ekonomiska standard för fleraår framöver. Vadhjälper det den enskilde att det finns vuxenutbUdning på orten elleratt det ligger en folkhögskola i närheten, när man ändå inte klarar ekonominunder de studieår man behöver för att läsa in grandskole- eller gymnasiekunskaper? Detborde vara en självklar rättighet för aUa dem som fortfarande saknar nioåriggrandskola att få reeUa möjligheter att som vuxen kompensera en bristfäUiggrandutbUdning. Det handlar om rättvisa och om jämlikhet. Detgläder mig att skolministem har detta så klart för sig och avser att göra enöversyn av studiefinansieringen för vuxna. Jag förestäUer mig att denna,tiUsammans med övriga utredningar som arbetar just nu på vuxenutbildningensområde, kommer att leda fram tiU en proposition som avser att reformeravuxenutbildningen utifrån ett helhetsperspektiv. När kan vi förvänta oss ensådan proposition? Verkhgheteni dag är tyvärr den att aUtför många vuxna av ekonomiska skäl avstår från attbörja studera. De stucUefinansieringsaltemativ man har att väl ja meUan är förde flesta begränsade tiU särskilt vuxenstudiestöd eller stucUeraedel. VuxenstucUestödetbeviljiis i princip alla som söker för grand-skolestudier. Det är åtminstoneerfarenhetema från mitt län - . Det fuins aUtså tUlräckligt stöd förstucUer på grundskolenivå, men problemet är att stödet i sig är för lågt. EnfamUjeförsörjare kan omöjligt gå ner i ekonomisk standard tiU den nivå som detsärskUda vuxenstucUestödet medför, Min uppfattning är att stöden måste höjaskraftigt, och jag menar att det är möjhgt inom det nuvarande systemets ramar VuxenutbUdningsavgiftensom fmansierar stöden borde användas till det den är avsedd för -vuxenstudiestöd. 1989/90:43 11december 1989 Det borde tillexempel vara möjligt med en mer flexibel användning så att man kan överföraoutnyttjade korta stöd tUl flera långa stöd. Stödenmåste dessutom bU fler. Jag nänmde att de flesta bevUjas vuxenstudiestöd förgrandskolestudier, men att stöden inte räcker tiU för gymnasie-stucUer. Detgäller framför aUt gymnasiestucUer som är förberedande för högskolan. Vuxenstuderandehar då i allmänhet bara altemativet att finansiera sina gymnasiestudier medstucUemedel och avsluta sina stucUer med en stucUe-skuld som är närmastastronomisk i jämförelse med den som deras kamrater från ungdomsskolan har. Detär visserhgen riktigt som skolministem säger i sitt svar, att återbetalnmgen avstudiemedel har fått ändrade regler som frite slår så hårt mot älcfrestuderande. Successivt måste dock stucUestödet för vuxna som läser pågymnasienivå förbätfras och föräncfras. Ettannat problem med det nu gäUande systemet gäller knytningen till A-kassan. Detinnebär att de långa stuchestöden varierar kraftigt i utbetalningsbelopp,beroende på vUken dagpenning den studerande är berättigad till. Problemetligger enhgt min mening i de konsekvenser det medför för dem som inte varittmslutna tiU A-kassa. Jag tänker i första hand på den stora grapp avlågutbUdade kvinnor som varit hemarbetande eller lågavlönade i deltidsarbete.Dessa kvinnor har i många faU varit hemarbetande för att det inte funnitsarbeten på deras bostadsort eUer också har de arbetat deltid för att det intefunnits heltidsjobb. De har inte haft något altemativ. När dessa kvinnor viUföräncfra sin situation och börja studera får de ett betycUigt sämre stuchestödpå grand av den koppling tUl A-kassan som studiestödet har. Jag uncfrar om denöversyn som skolministern har aviserat kommer att ta hänsyn tiU det härfÖrhåUandet. En översyn av den stucUeekonomiska situationen för vuxenstuderande ärsynnerligen angelägen. Även jag vUl tacka skolministem för ett hoppfrigivande svar på EwaHedkvist interpeUation. Detär mycket riktigt så som ministern säger i sitt svar: att tiUgången tiUvuxenstucUestöd begränsas av de ramar som avgiftsmecUen sätter. Det är justdenna begränsade tiUgång på medel som är anledningen tUl den stora andelenavslag på ansökningar om särskUt vuxenstudiestöd. Det är inte så att deimagrapp av människor inte skuUe utgöra målgrapp för stöden, utan pen-ningmecUenräcker inte till åt aUa. Omman nu av olika skäl inte bedömer det som realistiskt att höjavuxe-nutbUchiingsavgiften för att den vägen öka de ekonomiska ramama för vuxenstucUestöd,kunde det vara en lösning att låta avgiftsmecUen i sin helhet få disponeras förvuxenstudiestödsområdet. Det hade t.ex. för innevarande budgetår inneburit etttiUskott på närmare 165 milj. kr. - pengar som i StäUet används för ancfraändamål än vuxenstucUestöd. Med den målsätmfrig som nunistem här uttalade, attsträvan måste vara att mgen skaU behöva skuldsätta sig för stucUer pågrandskolenivå, torde även dessa 165 milj. kr. kunna komma att behövas. Grandskolekompetens utgöri sig säUan eUer aldrig slutmålet för stu- diema.Grundskolekompetensen är en föratsättning för att man skall kunna klara stucUerpå gymnasienivå. På den här nivån räcker således inte stöden tiU. Förden enskUde ifr det en stor process som har satts i gång. Man har -medstucUelecUghetslagen i botten - bratit upp, slutat sitt arbete, satt sig påskolbänken, tiUägnat sig grandskolans färcUgheter och lärt sig enstucUetek-nik. Förhoppningsvis har man också känt att man klarar av detta.Sedan skaU man mte kunna fortsätta på gymnasial nivå, därför att det saknasmedel! Jagskulle vUja fråga skohninistem om fördehiingen av medlen frånvuxen-utbUdningsavgiften kommer att tas upp i den aviserade översynen om vuxnasStucUefinansiering. MARIANNEANDERSSON (c): Jag viU bara gå m i denna debatt Utet grand. Mma åsikter stämmer mycketväl överens med mtcrpeUantens och de åsikter som har förts fram i ticUgaredebattinlägg i denna debatt. Det är också positivt att notera att skolministemverkar ha insikt om vuxenutbUdningens stora behov mför framtiden och även omkoppUngen tUl vuxenstucUestödet. Jagskall ta upp frågan om jämställdheten. Frågan om vuxenutbUdningen är i högstagrad en jämstäUdhetsfräga. AUt oftare upptäcker kvinnor att bristen påUtbUchiing, eller den utbUdning de en gång har valt, mte ger dem de möjUghetertUl arbete som de önskar. Deras behov av vuxenutbUdning är stort, och det ökar.Att ge kvinnor möjUghet tiU vuxenstudiestöd är oerhört vUctigt. Dessutom ökarbehovet av vuxenutbUchiing i övrigt. Kravetpä mecUemskap i A-kassan är ett hinder för mänga kvmnor. Det cfrabbar dekvinnor som är sämst stäUda pä arbetsmarknaden , de som mte har fåttarbete eller som kanske bara har varit timanstäUda och över huvud taget intehar bhvit tiUfrågade om mecUemskap i A-kassan. Jag har tidigare tagit upp dethär problemet i motionener tiU , utan att det har vunnit gehör Jaghar några frågor att stäUa tiU skolministem. Anser skolministem att kravet påmedlemskap i bör upphävas? Kommer mer pengar att anslås i kommandebudget för vuxenstuchestödet? Det här är ingenting som man kan vänta med tiUsen utredning har arbetat färcUgt. Det är ett akut problem. Vidare tycker jagatt det är mycket positivt att det skall göras en översyn. Kommer den att hasom mål att det skaU bU en vuxenutbUdningsre-form, så att aUa som inte hargymnasiekompetens kan få gynmasieutbUdning utan att behöva skuldsätta sig? Det var en lång rad frågor av detaljerat slag som riktades tUl mig medanledning av den aviserade översynen. Jag viU inte här i kammaren svarapå aUa de frågor som har riktats tiU mig - t.ex. om huravida de kommer attbehandlas i utredningen eUer inte eller på vilket sätt de skaU beaktas idfrektiven. Vi arbetar just nu med dfrektiven. Det gör att jag känner mig Utetförhindrad att gä in i en aUtför detaljerad diskussion. Jag är aUtså inteberedd att göra det . Däremot kan jag rentallmänt säga tUl , 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 , ochMarianne att det i resonemanget om det framtida vuxenstucUestödet ochden framtida vuxenutbildningen är naturUgt att utgå från inånga av desynpunkter som ni här har framfört. För mig känns det pohtiska avstampetriktigast när det gäller den typ av perspektiv som angav. Vivet ju att många av de ansträngningar som vi har gjort för att bygga utvuxenutbUdningen har resulterat i en förstärkt volym för verksamheten. Det ärmånga fler timmar. Det är många fler deltagare. Men fortfarande kan vikonstatera att det faktiskt är på det viset att de som har den kortasteutbUdningen, de som bor mest oläncUgt tUl i landet och kvinnor i förhåUande tiUmän missgynnas. Här finns det anledning att fundera över i vUken utsträckningde ekonomiska stödformema spelar in. Det är en naturUg utgångspunkt. DethancUar aUtså om en utvärdering av vad som hittUls har skett.