prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Det finns inga ekonomiskaförutsättningar för att nu begära atl utökar sinadministration på något område. Jagnoterar atl säger atl ni, då det gäller såväl somIran, inte vill avbryta förbindelserna, utan ni vill trappa ned dem. Ni villinte vara med om någon ökning av de merkantila relationerna och tycker att vi skallavbryta vapenleveranserna till . är elt land dit nyavapenleveranser inte får ske. Det som händer med är atl tidigaretecknade kontrakt fullföljs, så att de reservdelar som man gjorl upp om förutnu kan levereras. Jag anser i likhet med många andra här atl vi inte bör tecknanågra nya vapenavtal med . Jag noterar all vi i stort sett är överens, . Nihar inte reserverat er på en enda punkt i betänkandel. Del belyder atl det inlei della belänkande finns några delade meningar mellan ochsocialdemokraterna. , herr talman, är del i frågan om kurderna som iandra frågor vikligl atl vi inle lägger fram förslag som förlorar i FN. Del kaninnebära bakslag som försämrar möjligheterna all nå resultat i framliden. Detär därför den måste iaktta sådan försiktighet och se lillall del finns täckning i många länder för del vi för fram, så all vi har enrealistisk möjlighet atl genomföra del vi önskar. Det framgår av dettabetänkande och av otaliga regeringsdeklarationer all den ochden svenska är beredda alt på alla punkter, så långl det är möjligt,vidareutveckla arbetet för mänskliga rättigheter. () replik: Jag är förvånad över atl man skall behöva tatill brösttoner för atl skall gå i svaromål. Jag har inte fållnågon kommentar till de frågor jag har talat om. Jag tycker inle alt del står någonting i betänkandel omatl man i Turkiel gör övergrepp mol kurderna, utom atl de inte får tala sittspråk. Utskottets uttalande har en mycket svag skrivning. Det är därför vi harreserverat oss. I och för sig står del inte så myckel i reservationen heller,men det slår mer i motionerna. Det är mycket svagt. sade all vi skallarbeta för de här frågorna, men då vill man gärna se ell resultat så småningom.Skall del bara vara fråga om underhandsinformation? Skall man inle officielltgå till FN med ell förslag? Risken alt man kan förlora får man alltid ta. Skallman vara säker på all vinna kan man sluta att "spela", sluta med atlutforma olika konventioner och förslag. Del är klart alt vi skall ha en godchans atl få igenom våra förslag. Men fler och fler människor och folk görnågol, och även i har man uttalat fördömanden av det sätt som kurdernabehandlas på i alla dessa fyra länder. har man inte yttrat sig så myckelom, och där lär ju kurderna ha det bäst. INGBRITTIRHAMMAR (c) rephk: Vi kan bara konstalera. och jag,att vi har olika uppfattningar på de punkter där har reserveratsig. Vi känner väl varandras argument och behöver inle fördjupa oss vidare idessa. Det enda jag saknar och vill ha synpunkter på är varför majoriteten inlekan ställa upp på atl verka för förbud mol plaslkulor, dessa inhumana vapen somi huvudsak drabbar barn i ockuperade områden. Jag skall i stället använda min sista chans lill inlägglill all instämma i mycket av del som sagts om förtrycket av det kinesiskafolket, studenterna och deras försök att lala för mänskliga fri- ochrättigheter. instämma i mycket av delsom har sagts om förtryck av det tibetanska folkel, vilket RagnhildPohanka har nämnt. Jag vill också, för all vi inle skall glömma bort del, laupp hur del rumänska folkel fortfarande utsätts för förföljelse och hur manförstör deras byar och tvingar dem atl flytta därifrån. Det är vikligl alt vifördömer det, vilket också görs i betänkandet. Del har talats om Turkielsövergrepp mol kurderna. Jag tycker alt del är på sin plats all också nämna hurIrak förtrycker den kurdiska befolkningen och driver den tillivångsförflytlningar. Del är vikligl all vi fördömer del också. Somsista punkt vill jag nämna hur viktigt jag tycker all del är alt vi fortsätteratt kämpa för alt dödsstraffet upphör alt användas i olika länder. Vi har nåttmyckel långt inom . Del är bara som återstår och somfortsätter alt ha dödsstraff i sina regler, även om man inle har använt det påsenare år. STIGALEMYR (s) replik; Det är klart att alla i utrikesutskottet avskyr den ammunition som viibland kallar plaslkulor. Vi har t.o.m. sett sådan demonstrerad i utskollelvid ett tillfälle. Del står i betänkandel; "Utskollel utgår ifrån atl regeringenkommer alt fortsätta sina ansträngningar för alt internationellt regleraanvändandet av denna typ av ammunition." Utskottet har inle nonchalerat,inle negligerat denna vikliga fråga. Närdel gäller har jag sagt förut - och jag vill gärna upprepa del för allundvika missförstånd - all jag hoppas att den kommission mot tortyr och andrakränkningar av mänskliga rättigheter som valdes avEuroparådets ministerkommitté och ännu inle kommit i gång med sitt arbete,skall kunna göra insatser även när del gäller kurderna i Turkiel. Den kommeratl ha svårare all göra del i och andra länder. Vi har tidigare beklagatden kurdiska situationen, och vi ser stora svårigheter att finna någon form avlösning på problemet. Dödsstraffet nämndes , underdenna debatt, av . Jag hade elt samtal med en myckel högtuppsatt muslimsk diplomat , och han sade; "Tyvärr kan vi intelova er att avskaffa del straff som den heliga boken ger oss order om atlanvända." Muslimerna bygger sin rättskipning i detta avseende på ,och det finns såvitt jag förslår inga möjligheler atl få dessa länder, med denreligiösa bakgrunden, all ändra sin lagstiftning - vilket jag och vi alla härnaturligtvis, herr talman, på del allra djupaste beklagar. Jag vill börja med atl beklaga all jag av någon anledning hamnadeutanför den första deballrundan, trots atl i likhet med moderaternainle har någon reservation. Men jag skall ändå försöka göra mina kommentarertill debatten. Denliberala rättsstaten gör nu sitt segertåg över världen, och vi har underhöstmånaderna sett östeuropéerna defilera förbi de västeuropeiska kamerorna -blyga tonåringar, frimodiga kvinnor, förskrämda äldre män, som har talat om förreportrarna vad det är de vill och trängtar efter Vi har hört orden frihel ochdemokrati sägas på alla upptänkliga östeuropeiska och bal- tiskaspråk, utom rumänska och bulgariska. Vi har bevittnat en seger över dekommunistiska diktaturerna, en seger för friheten. Men fortfarande lever tvä tredjedelar av världensbefolkning under förhållanden där de förvägras grundläggande mänskligarättigheter. Mänskliga rättigheter förtrampas i världen av både höger- ochvänsierdiktaiurer, av både leokraliska och militära totalitära regimer.Mänskliga rättigheter förlrampas ofta under falska förevändningar om nationenssäkerhet eller med hänvisningar lill den ekonomiska och sociala ulvecklingen. En av liberalismens viktigaste arbetsuppgifter är atlkämpa för mänskliga rättigheter och fundamentala friheter världen över. Manbrukar säga all det finns två slag av mänskliga rättigheter - å ena sidan depolitiska och medborgerliga rättigheterna, a andra sidan de sociala ochkulturella rättigheterna. De förnämsta är dock enligt tnin uppfattning depolitiska rättigheterna. Yttrandefrihet och informationsfrihet, mötesfrihetoch föreningsfrihet är en nödvändighet för ett demokratiskt samhälle och förmänniskors fulla deltagande. Utan fullständig information kan individen inlekritisera den förda politiken. Utan röst, och ulan rättighet all uttrycka sig,kan individen inle bidra till politisk och social förändring. Just deima egenskap hos yttrandefriheten gör atl den ärjagad och fruktad av jordens diktatorer. Just all yttrandefriheten ärdemokratins och folkviljans instrument gör den så farlig för regimer varslegitimitet bygger på skräck och våldsulövande och inle på människorsfrivilliga stöd och förtroende, uttryckt i öppna val. Just därför är ell frisläppandeav yttrandefriheten, som vi sett nu i , elt säkert tecken på enoundviklig demokratisering. Därför är del också en uttalad strävan hos totalitäraregimer i olika länder att begränsa yttrandefriheten, all hindra allinformation når allmänheten, alt strypa oppositionens möjligheter all verka.Tyvärr är det ofta en alltför framgångsrik strävan. Jag vill också säga något ord om de kulturella och socialarättigheterna. Även om yttrandefriheten och de andra politiska rättigheterna ärcentrala för att människan skall kunna åstadkomma någon förändring av sinavillkor, är de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna nödvändiga ommänniskan skall kunna leva i värdighet. Man kan med fog fråga sig vad yttrandefrihetenär värd för den som inte kan läsa eller inle har råd all köpa tidningen. Denmycket farliga slutsats som alltför många tyvärr drar är atl de politiskarättigheterna är en lyx som kan undvaras till dess all utvecklingsnivån höjts.Men de politiska rättigheterna hänger ihop på ett hell annal säll med deekonomiska och sociala. För alt de ekonomiska och sociala rättigheterna skallkunna bli verklighet måste det finnas politiska rättigheter. Bristen påekonomisk och social ulveckling i många är inte sällan orsakad direktav atl fundamentala friheter inte existerar. Medborgerliga och politiskarättigheter är aldrig en lyx som kan vänla medan utvecklingsnivån höjs - deutgör snarare själva förutsättningen för framåtskridandet. Redan från FN;s tillkomst blev skyddet för de mänskligarättigheterna en huvuduppgift för organisationen. Man upprättade på elt myckeltidigt stadium kommissionen förde mänskliga rättigheterna, som nuåterigen är medlem av för en treårsperiod. Som utskollel konstaterar är de internationella normernaför mänskliga rättigheter i stort sett färdigformulerade. Några uppgifterhåller man på all slutföra, andra uppgifter återstår alt finna lösningar på,men i huvudsak är del internationella regelsystemet för de mänskligarättigheterna utbyggt. Det är dock viktigt att fullfölja och slutföra arbetet medde internationella normerna. har äntligen slutförts. börarbete bedrivas i syfte atl reglera och förbjuda dödsstraffet samt attförbättra skyddet för flyktingar som flytt undan krig eller andra katastrofer.Också andra typer av skydd, t.ex. för handikappade, kan behöva stärkas. Även otn normsystemet i princip är klart, kan man dessvärre inle säga delsamma om arbetet all få världens stater atl respektera del.Här ligger de närmaste decenniernas slora arbetsuppgift. En första del i det arbetet blir all söka förmå så mångastater som möjligt att ansluta sig till och ratificera de olika dokument ommänskliga rättigheter som finns. Men ell sextiotal stater har varken undertecknat ellerratificerat FN;s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter,däribland , och ell flertal stater - bl,a, - har ännu inle ratificeratden. Därför är det en utomordentligt viktig åtgärd att verka för ellratificerande av detta grunddokument för de mänskliga rättigheterna. Men även om en stal har anslutit sig och ratificerat enkonvention betyder della inte automatiskt alt man kommer alt följa den. Därförär klagomaski-neriel en mycket viktig del i skyddet av de mänskligarättigheterna, Klago-maskineriel är olika utformat för olika konventioner.Ibland är del effektivt, och ibland är det mindre effektivt. Till om de politiska rättigheterna har manknutit en mellanstallig klagorätl. Men för alt den skall kunna utnyttjas måstebåde den anmälande staten och den kritiserade staten ha accepterat klagorällen.För tillfället är det endast ett fyrtiotal stater som har anslutit sig tilldella. Del är kanske ingen tillfällighet atl just dessa länder inle befinnersig särskilt högt på listan över de länder som systematiskt kränker mänskligarättigheter. Därför är del en viktig uppgift atl aktivera den mellanslatligaklagorällen och se lill alt fler stater ratificerar den. Den individuella klagorällen är elt av de mest effektivamedlen för alt bekämpa brotten mol mänskliga rättigheter. Del handlar omindividuella rättigheter, och därför måste individen ha rätt att påtalakränkningar. Jag noterar all utskollel har slagit fast just della, Inle minst mot bakgrund av liberaliseringarna i ochÖsteuropa är del vikligl alt nu öka arbetsinsatserna för all få ellinternationellt erkännande av den individuella klagorällen. Vi kan spännabågen litet hårdare . Om skulle ansluta sig till tilläggsprotokolletom individuell klagorätl, så blir del ell test på vad perestrojkan är värd.Först det land som är berett all ge enskilda individer klagorätl visar enverklig vilja atl värna de mänskliga rättigheterna. Del är viktigt atl stärka också FN;s möjligheter altskydda de mänskliga rättigheterna. Här finns en rad olika möjligheter. Enmöjlighet inför framliden är all se till all en domstol inrättas vars beslutmåste respekteras. Det finns en domstol för den europeiska konventionen förmänskliga rättigheter. Prot,1989/90:35 men delfinns ingen motsvarande för FN;s konvention. Inrättandet av en sådanmotsvarande domstol vore en genomgripande reform, som skulle stärkakonventionen och dess efterlevnad. Utskottet menar all liden ännu inle är mogen atl väcka ellsådanl förslag, men argumenterar inte i sak mol förslaget. Självfallet börarbetet med atl övertyga fler stater atl ratificera konventionen ha prioritetframför inrättandet av en domstol, man jag vill understryka vilken betydelseen sådan domstol skulle ha för efterlevnaden av konventionen om mänskligarättigheter. Det vore inte en bra ulveckling om vi i framliden skulle fortsättaatl ha två olika syslem för konventioner om mänskliga rättigheter: ell -nämligen del i - som fungerar bra och där det finns en klagorätl och eltför resten av världen, där denna möjlighet inle finns, 1 är, som jag har nämnt, ulvecklingen myckelpositiv när det gäller de mänskliga rättigheterna. Även andra glädjeämnenfinns, länder där vi ser hur demokratin äntligen stabiliseras, ochParaguay är positiva exempel. Men del finns också många länder som, sedanmotionerna skrevs , har sällat sig lill den skara som vi behandlar ibetänkandel, men som egentligen inle blir föremål för diskussion . Jaglänker då framför allt på och massakern på den . Jaglänker också pä Cambodja, där risken för atl de röda khmererna återkommer ärelt fram-lidshol som medför en skräck för den krigshärjade cambodjanska befolkningen. Men jag vill kommentera några av de många länder som nämnsi betänkandel. Turkiel är ett land som vi har anledning all ställa särskildakrav på. Det är ell land som tillhör den europeiska sfären av medlemmar iEuroparådet, Tre rapporter om dokumenterad tortyr har under senare lid kommitfrån , I rapporterna finns också belägg för all man iTurkiet har fortsatt all använda sig av tortyr även efter det atl man ratificeradelorlyrkonventionen, I har man t,o,m, bannlyst en Amneslyrap-porl frånnovember 1988 som handlar om mänskliga rättigheter i Turkiel; den heter HumanRighls Denied, En bannlysning av en organisation för mänskliga rättigheter ochav dess rapporter är ingenting annal än en diktaturs arbetsmetod. Turkielsvänger mellan demokrati och diktatur på ell säll som man inle riktigt klarar.Frågan är hur stort tålamod reslen av skall ha, är ett land som också har förekommit mycket idebatien. Del är en av de sida bastionerna för stalinismen. Man kan bara hoppasatl del verkligen blir en av sista diktaturstater. Del är ofallbarl, avsamma skäl som när del gäller Turkiel, all man i elt land som i grunden äreuropeiskt ägnar sig åt ett omfattande förtryck av sina egna medborgare. Sakenblir inte bättre av all slentrianmässigt och mol bättre velandetillbakavisar alla anklagelser. Därför är det mycket viktigt all 'ge larupp i för mänskliga rättigheter, är ett av världens i särklass värsta länder när detgäller brott mol mänskliga rättigheter. Dels har man fördrivit tiotusentalskurder genom all bomba dem med slridsgas och anfalla dem med konventionellavapen, dels har man tvångsförflyllal ett mycket stort anlal av dem. Man harockså tagit barn och vuxna lill fånga. De har avrättats, och del Det finns rapporter om tortyr av barn. En fånge som kommit ut från ettfängelse har berättat om en mycket utstuderad lorlyrme-tod: Man tog eltspädbarn från föräldrarna och lät det vara utan sin mammas mjölk medanföräldrarna i cellen bredvid fick lida av all höra barnels skrik timme eflertimme - en sju månaders baby. Del förekommer även tortyr av slörre barn i syfteall tvinga fram bekännelser om deras föräldrar, eller andra upplysningar. Alt del internationella samfundet har misslyckats med atlöver huvud laget ta upp till behandling är en skam, innebär en riskför atl förtroendet för hela regelverket om mänskliga rättigheter undergrävs. Kurderna är särskilt utsatta i , och de har problemäven i andra länder. Jag vill slå fast alt utskollel också säger att regeringenbör fortsätta ansträngningarna alt ta upp frågan om kurdernas mänskligarättigheter lill behandling i FN. Det är en myckel viktig markering somutskollel gör. Utöver enskilda stater tar betänkandet upp vissa typer avkränkningar av mänskliga rättigheter, speciellt dödsstraffet. Dödsstraffetinnebären kränkning av rätten till liv. Del är särskilt allvarligt alt endemokratisk stat som praktiserar dödsstraffet. Man har t,o,m,återinfört dödsstraffet i 36 stater. fanns över 2 000dödsdömda fångar i 34 stater. Vi har rätt. just av det skälet all är endemokrati, all ställa krav på att de slåss för människovärdet, alt de slåss förmänniskans oavvisliga räll lill sill liv. Jag vill med della yrka bifall lill uiskotiels hemställan. dellaanförande instämde (). (s): 1 motion 1988/89;U526 har vi motionärer krävtett tillkännagivande till regeringen om behovet av en allvarlig och starkprotest samt intensifierat arbete inom FN;s ram mol massavrättningarna ochbrotten mot de mänskliga rättigheterna i . Vårt motiv för detta krav var och ärfortfarande följande. Jag citerar ur motionen: "Del ulan tvivel slora antalet avrättningar som ägtrum i . enligt olika källor uppgående till minst 7000,avtog något efter 1985 men har återigen tilltagit i en sådan omfattning ibland använder termen folkmord. En källa uppger atl har minst 12000 politiska avrättningar ägt rum. Namnlistor med närmare 1 000 namn på personer somavrättats har presenterats - deflesta under , många under och den yngste en 13-årig pojke vid namnAgha Hosseini Reza. Bland de avrättade var 140 kvinnor, den yngsta . Åtskilliga av dem som avrättats har torterats ifängelserna och kvinnor har våldtagits innan dödsdomen verkställts. Många av dem som avrättats har suttit fängslade utanrättegång eller har avtjänat långa fängelsestraff efler bristfälligarättegångar. Andra har frisläppts efler avtjänat straff men gripits igen ochavrättats. ningar avmisstänkta mujahedin-sympaiisörer har också ägt rum den senaste liden. Särskilt oroande är bristen på möjligheler för politiskafångar i alt få en korrekt rättegång och sedan kunna överklaga straffet.Omvärlden får inte nöja sig med förklaringen atl del endast är personer medallvarliga brott som döms lill döden. Det senaste påbudet från presidenten för högsta domstoleni säger atl alla brottslingar som ertappas och döms lill döden skall fåsina domar verkställda . Denna Mag" ger inle utrymme för etträttvist domstolsförfarande och ännu mindre möjlighet för den anklagade attöverklaga i högre instans." Detta var situationen , och hur har del dåsett ut fram till dess vår motion började behandlas? Framför mig har jag en lista som upptar de officiellarapporteringar som gjorts i Teheranradion fram lill den IInovember. Listan upptar sammanlagt 471 avrättade personer Alla var anklagadeför narkotikasmuggling. Tidningen , som tillhör regimen i , rapporteradeden atl från årets början dittills 400 personer hade avrättats,anklagade för narkotikasmuggling, och 600 personer väntade pä atl bliavrättade, hängda eller stenade. meddelade Islamiska - en tidningsom tillhör regimledaren - alt I 752 personer hade blivitarresterade, anklagade för narkolikasmuggling, I svenska TV-nyheter lär del ha rapporterats den 7 oktoberalt antalet avrättade uppgick lill 950personer. Vi får inle förledas atl tro atl del endast handlar omnarkotikasmugglare, som det sägs i , Bl, a, harkonstaterat all del dolt också rör sig.om en mängd politiska avrättningar. Det officiella iranska undantaget från den här bildengäller 15 kvinnor, där regimen anger all de stenats lill döds för olagligasexuella förbindelser och prostitution. Även om antalet avrättade verkar ha blivit färre underåret, förekommer del i.Iran fortfarande massavrättningar och oförminskatfortsatta brott mol de mänskliga rättigheterna. Mot bakgrund av den här redovisningen kan jaginle säga all jag är hell nöjd med utskottets behandling av vår motion. Vimotionärer hade naturligtvis förhoppningen alt här i kammaren få ell brett stödför vår motion om ytterligare och kraftfulla åtgärder för mänskliga rättigheteråt det iranska folket. När nu inte delta verkar vara fallet har jag ändå velatmarkera frågans betydelse genom detta inlägg i debatten. Jag och , min bortgångna kamrat,har avlämnat en motion, som jag vill la upp till speciell behandling. Man kan läsa följande på s, 41 i betänkandel:"Dödsstraff används. Tortyr och misshandel av fångar förekommer, människorförsvinner, rältssäkerhe- ten är liten, domstolarnaär inte fria utan korrumperade etc," Detta gäller alltså ochIrian , alltså Väst-Papua, År1988 var någol av fredens år, började få litet självständighet liksombl, a, Väslsahara, och 1989 var fredsår. Den här utvecklingen harvarit glädjande, men på har det indonesiska övergreppet motcivilbefolkningen fortsatt. Del är elt klart brott mot de mänskligarättigheterna. Krigföringen av Frelilin försöker man betrakta somicke-exislerande, 1 betänkandet står del; "En viss motslåndskamp, ledd avFrelilin, lorde förekomma, men den är av allt atl döma av begränsad omfattning,"är inle alls den åsikt som finns ule i världen inom Amnesty Internationaloch de medborgarrällsrörelser som har försökt att la reda på hur del står lilli landet. Det är emellertid mycket svårt atl göra della, eftersom det ärnästan omöjligt all ta sig in i , Till Väst-Papua kan man absolutinte komma ulan ell speciellt tillstånd, Inovember 1975 blev självständigt, men självständigheten varade . Självständigheten bröts , då landet invaderades avIndonesien, av efterkrigstidens värsta folkmord inleddes, AmnestyInternational skriver i en rapport om alt en tredjedel avbefolkningen, 200000 människor, beräknas ha dött och atl ytterligare drygt300000 människor tvingats ifrån sina byar till omflyllningsbyar eller s,k,strategiska byar, liknande dem som den amerikanska armén använde i . Densvenska solidariteten med har verkligen lyst med sin frånvaro. Istället har handelsförbindelser med den indonesiska militärregimen prioriterats.I kunde man läsa att den som egentligen varupphovsmannen till exporten av vapen till var . Iseptember 1975 godkände han i princip utförsel av Boforskanoner lill Suhartosmilitärdiktatur. innan godkände Indonesiensom mottagarland hade en Amneslyrapport publicerats. Enligt den höllIndonesien 55 000 politiska fångar. Del där var bara en början. 1977 satteexporten i gång, och 1986 godkände den socialdemokratiska regeringen denstörsta vapenexportleveransen lill någonsin, en leverans för 213milj. Socialdemokraterna, som 1982 log över makten och som tidigare hårtkritiserat den borgeriiga regeringen för atl den avstod från all i FN;sgeneralförsamling rösta för Östra Timors rätt lill självbestämmande, accepteraralltså fortsatt observatörslatus i IGGI - elt biståndskonsorlium som stöderIndonesiens militärer. förklarade i den 16 mars 1987alt relationerna till den indonesiska regeringen är viktigare än solidaritetenmed . antog en resolution i vilkenman fördömer ockupation av . Man uppmanar allaregeringar i Gemenskapen atl avbryta vapenexporten till . Densvenska medborgarkommissionen, som utredde vapenexporten, fann allockupationen av utgör ett "fullgott skäl för all avslåfrån varje form av vapenexport" lill . Ändåfortsätter man att förse med s.k. följdleveranser. Vi menar atl sålänge ockupationen av Ösllimor pågår måste alla leveranser stoppas, även avreservdelar och ammunition. En garanti måste lämnas att inga 1989/90:35 29november 1989