prot · GD0951 · 1989-12-31 00:00:00 — I så fall är de flesta andra länders notifikationer fastare och merförankrade. Vi notifierar bara en process medan EG notifierar konkretaåtgärder; detsamma gäller , och . och Nya Zeelandnotifierar konkreta neddragningar. Det gäller också andra länder. Eftersomvi står mitt uppe i en process, har vi inte kunnat göra det som egentligenhar krävt av oss, nämligen att notifiera konkreta åtgärder Det är alltsåskillnaden. Låtoss sedan gärna gå vidare till en diskussion om hur vi på bästa sätt under detår som återstår ser till att våra gemensamma mål får genomslag i de regler somkommer att bli internationellt giltiga. Jag vet ju att vi har gemensamma mål ommiljöpolitiken, den regionala balansen och livsmedelsberedskapen. 28 (): Då noterar jagbara att man skulle ha nöjt sig med att notifiera den processen. Ingen kananklaga oss för att vara mitt uppe i en process till skillnad från vad som gällerför andra. 1 det svaret ligger ju också att de övriga har fattat beslut ochalltså konkret kan notifiera detta. Jag har ju försökt sägahela tiden att detta har varit det normala. Anf.29 Jordbruksminister : Herr talman! Det väf också vad vi gjorde. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1989/90:322 om stöd till kallblodshästaveln har frågat mig när det kommer besked om det stöd tillbl.a. kallblodshästaveln som beslutade om och hur detkommer att utformas. Ensärskild arbetsgrupp med representanter för regeringen. och AB Trav och Galopp har diskuterat åtgärder bl.a.för att säkra verksamheten vid . De tre parterna harbeslutat att gemensamt skjuta till 9 milj. kr. för hästverksamheten vidStrömsholm, och Wången. Av detta belopp skall 1 milj. kr användas förverksamheten vid och Wången. Det arbete som bedrivs vid dessainstitutioner har stor betydelse för utvecklingen inom hästsporten ochhästaveln för jord- och skogsbrukets behov. En viktig del i detta avelsar-betebedrivs av där samtliga rikshästavelsföre-ningar förkallblods- och varmblodshästar och ponnyer är medlemmar Genom beslut ijordbruksdepartementet har ställtstill Svenska Hästavelsförbundets förfogande som bidrag till investeringar i datautrustningm.m. Det bör härigenom bli möjligt att bl.a. effektivisera denhästkontrollverksamhet som förbundet bedriven Genombeslut har regeringen gett lantbruksstyrelsen i uppdrag atti samråd med och utreda vissafrågor rörande hästavel och utbildning inom hästsektorn. Behovet av forskning,utveckling och rådgivning inom hästsektorn skall analyseras med utgångspunkt iriksdagens tidigare beslut 1984. Utredningen skall även geförslag till ett sammanhållet program för hästavel, utbildning och forskninginom området m.m. Genomsamtliga ovan nämnda stödåtgärder stärks det svenska hästavels-arbetet somhelhet, där även kallblodshästaveln utgör en viktig del. 1989/90:51 16januari 1990 31 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga i anledning avriksdagens beslut om utredning av frågor inom hästsektorn och eventuelltsärskilda åtgärder för att lösa hästavelns akuta ekonomiska problem. Svaretär så till vida positivt att regeringen i ettpressmeddelande och här i har tillkännagivit att lantbruksstyrelsengivits uppdraget att utvärdera avelsorganisationernas hästavelsarbete samt attkartlägga och lämna förslag till samordning av det utbildningsutbud som finnsinom hästsektorn. Detär vidare positivt att genom beslut i jordbruksdepartementetnu också erhållit visst ekonomiskt stöd för sin verksamhet i form avinvesteringsbidrag. Tillsammans med det stöd som regeringen, jordbruksnäringenoch Trav och Galopp tidigare beslutat att gemensamt skjuta till förhästverksamheten vid , och Wången bör de aktuella problemenkunna hanteras bättre framöver. Det är glädjande att kunna konstatera att det sedan jag ställde frågani och därmed kanske ytterligare uppmärk- sammadeproblemen har hänt en hel del inom departementet på det här området. Jag villdock ändå fråga ett par saker Har regeringen för avsikt att diskutera medjordbruksnäringen frågan om användning av medel från jordbruksprisregleringenför att främja avelsverk-samheten m.m., vilket krav också instämde i?Är statsrådet beredd att särskilt beakta problemen inom kallblodshästaveln,inom vilken man känt speciell oro för framtiden? Jag konstaterar att vi väl är ganska överens,åtminstone i det här skedet, vi får väl se sedan när utredningen är klar Denhar vi just aviserat, och självfallet skall vi följa beslut i heladess vidd. Bakgrunden är ju att man 1982 beslöt avveckla statenshingstdepå och stuteri vid och 1983/1984 beslöt överförahuvudmannaskapet för häst-avelsarbetet från staten genom lantbruksstyrelsentill en huvudorganisation som bestod av de dåvarande hästavelsföreningarna.Efter den omorganisationen har det uppstått problem. Med denna utredning hoppas vi kunna tackla de problemenoch också de utbildningsfrågor som diskuterade och som IngvarEriksson även berört. 33 (); Det är alldeles uppenbart att denomorganisation som har genomförts har betydelse just förhästavelns status . Men det är också ett mycket viktigt område, och jag ärtacksam för det besked statsrådet ger om att han är beredd att följautvecklingen. Vi hoppas givetvis också att han är beredd att vidta deåtgärder som det kan finnas anledning till om det skulle uppstå speciellaproblem inom något område. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1989/90:323 om rågveteimporten har frågat mig när regeringenavser att vidta åtgärder mot importen av rågvete och vilka åtgärder som äraktuella. Som jag redovisat i ett tidigare frågesvar är rågvete bundet i till s.k. O-tull. Det innebär att gränsskydd förnärvarande inte omfattar rågvete. Denna icke avsedda lucka i gränsskyddetinnebär att rågvete kan importeras utan att någon införselavgift behöverbetalas. Genom detta kan det uppstå problem, eftersom billigt rågvete kanimporteras och konkurrera ut inhemskt producerad spannmål. har importen varit mycket begränsad och har ihuvudsak varit avsedd för växtförädlingsändamål. ökade dockimporten till . Fram t.o.m. hade enligt tillgängligtullstatistik ca importerats. Den totala importvolymen bör därför ligga någonstans mellan 15700 och . Den importerade varan är avsedd att användas som foderSammanlagt är utbudet av rågvete på världsmarknaden mycket litet då den totalaodlingen i världen är mycket begränsad. Det hindrar emellertid inteatt importen till ändå kan bli relativt omfattande och vålla problemför den svenska spannmålsproduktionen. Åtagandena enligt innebäratt inte har frihet att införa gränsskydd för en produkt, i det härfallet rågvete, utan att frågan först blir föremål för en förhandling i . nu pågående handelsförhandlingarna i står jordbruket med som en mycketviktig punkt på dagordningen. Deltagarländerna har åtagit sig att under depågående förhandlingarna undvika handelspolitiska åtgärder som strider motGATT-avtalet samt att reducera tidigare gjorda åtgärder som strider mot dettaavtal. Dessutom har deltagarländerna vid förhandlingarna enats om att tullaroch s.k. icke-tariffära handelshinder inte får höjas eller utvidgas till nyaprodukter så länge förhandlingarna pågår kan alltså inte ensidigtfatta beslut om att införa gränsskydd för rågvete. Jagär medveten om de problem som en rågveteimport kan förorsaka och enligt minmening bör ett gränsskydd upprättas även för rågvete. Vid de pågåendeGATT-förhandlingarna som avslutas kommer man emellertid bl.a. attdisktuera olika metoder att anpassa stöd och skyddsåtgärder inom ramen för deövergripande minskningar som deltagarländerna är överens om. Som jag tidigareförklarat är det min avsikt att inom ramen för dessa förhandlingar aktualiserafrågan om rågvete, så att ett gränsskydd kan upprättasäven för rågvete. Dessutom undersöks inom regeringkansliet under vilkaomständigheter skulle kunna medge nödfallsåtgärder för attförhindra skadevållande import. Närdet slutligen gäller kvaliteten på det importerade rågvetet förutsätter jag attberörda myndigheter kontrollerar att importerade partier håller den kvalitetsom krävs enligt svensk lagstiftning. Idet sammanhanget kan jag nämna att lantbruksstyrelsens kontroll av vissarågvetelaster visat spår av mjöldryga som endast uppgår till av dettillåtna gränsvärdet. Däremot har lantbruksstyrelsen i ett par partierimporterat rågvete konstaterat höga halter av flyghavre. Styrelsen har vidarefunnit att överlämnande och transport av rågvete skett på sätt som strider motflyghavrelagen. Ärendena har därför överlämnats till åklagare. 1989/90:51 16januari 1990 35 (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret på min fråga om den idubbel bemärkelse osunda rågveteimporten som har förekommit . Svaretandas vilja att vidta åtgärder, men dessa är tydligen helt beroende av vad mankan åstadkomma inom och även förlitan på kontrollerande myndighetersförmåga. Det borde finnas även andra vägar Underhösten har, som statsrådet sade, importerats betydande kvantiteter rågvete tillSverige. Denna import är inte belagd med införselavgifter, vilket ställer tillproblem för den svenska spannmålsodlingen. Vi tvingas ju exportera vårtspannmålsöverskott, och det åstadkommer kostnader för både Svar på frågor Svar på frågor Det innebär givetvis också en press på lönsamheten inom svensk spannmålsproduktion. Utöver dessa problem har det också framkommit att det harfunnits rågve-tepartier med betydande mängd flyghavrekärnor Flyghavre är ettmycket svårbekämpat ogräs. Det finns en lag som ställer krav på de svenskaodlarna när det gäller flyghavre. Mot den bakgrunden är denna import oerhörtall-variig. I vissa prov har det visat sig att det har funnits upp till 28flyghavrekärnor per kilo. Vidare har det konstaterats betydande mängder vete-,råg-, korn-, havre-, raps- och majskärnor i sådana prov. Dessutom har detfunnits ytterligare ogräsfrön från kvickrot, snärjmåra, blåklint och åkerbinda.Detta är mycket allvarligt. Det ställs mycket hårda krav på de svenskaspannmålsodlarna när det gäller bekämpningen av inte minst flyghavre, menockså när det gäller annan bekämpning av ogräs. Vilka möjligheter till framgång kan det bli med de kravsom statsrådet har tänkt ställa inom ? Utan att på något sätt i förväg göraprognoser om min egen förmåga att förhandla, vill jag säga att jag tycker attvi har gott på fötterna för att i en förhandling med åstadkomma ett sådantgränsskydd. Jag har klart sagt i det här svaret, och även tidigare,att det är min avsikt att vi skall skall kunna upprätthålla ett sådant skyddför rågvete. Jag vill tillägga till det har sagt, atteftersom rågvete är en ny typ av spannmål är det viktigt att verkligenkontrollera importen. Det anser jag, precis som , är mycketväsentligt. Lantbruksstyrelsen har också prioriterat denna fråga. Man harockså visat, Uksom både och jag, hur väsentlig flyghavrefråganän De ärendena har ju överlämnats till åklagare enligt flyghavrelagen. 37 (): Det gläder mig att statsrådet delar den uppfattning jag har. Jag vill ytterligare en gång ta upp frågan omogräsbekämpningen. Vi har inom den svenska jordbruksnäringen målsättningen attminska användningen av bekämpningsmedel. Inte minst mot den bakgrunden är detangeläget att vi inte får in rågvete bemängd med svårbekämpade ogräs. Finnsdet den vägen möjlighet att göra någonting för att få stopp på detta? Vi undersöker om medgernödfallsåtgärder för att förhindra skadevållande import. Jag räknar med att viskall få fram besked om det relativt snart. 39 (): Finns det någratidigare internationella exempel, där man har kunnat använda sig av s.k.nödfallsåtgärder mot skadevållande import? 40Jordbruksminister ; Herr talman! Detta är relativt ovanligt, ochdet är därför som vi måste gå igenom frågan med bl.a. kommerskollegium. 41 (): Prot. Statsrådet är den som har huvudansvaret för jordbrukspoliti- 16januari 1990 ken i landet. De svenska bönderna ställer kravet att statsrådet med all kraft [ [ söker vidta åtgärderför att hämma denna mycket osunda import. Anf.42 Jordbruksminister ; Herr talman! Jag skall försöka göra det. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga1989/30:343 om arrendatorernas villkor har frågat mig om regeringen kommer att specielltuppmärksamma arrendatorernas drastiskt förändrade villkor och redan nu börjaarbeta för att göra deras arrendekontrakt mer rättvisa utifrån en förändradjordbrukspolitik. Denparlamentariska arbetsgruppen har lämnat sitt betänkande medförslag till ny livsmedelspolitik att gälla . Ibetänkandet (Ds 1989:63) En ny livsmedelspolitik har bl.a. anförts att om ettarrendeavtal skulle bli oskäligt till följd av ändrade förhållanden, bör bestämmelsernai avtalslagen kunna åberopas för att få en jämkning till stånd. Regeringenavser att lägga fram en proposition om en ny livsmedelspolitik. del av landets jordbruksföretag arrenderas helt eller delvis, och viddessa företag brukas även en övervägande del av åkermarken. Det är angelägetatt jordbruksarrendatorerna även fortsättningsvis kan driva sina företag underrimliga villkon Jordbruksarrendatorernas framtida situation är av storbetydelse och kommer att övevägas noggrant inför regeringens kommande förslagtill en ny livsmedelspolitik. Då regeringens förslag i den här delen utformaskommer man självfallet att lägga stor vikt vid remissinstansernas synpunkterpå arbetsgruppens förslag. Anf.44 (vpk); Jag ber attfå tacka för svaret på min fråga. av den svenska jordbruksmarken är arrenderad. Frågan om hur arrendeavtalenskall regleras med tanke på den nya jordbrukspolitiken är enviktig fråga som berör många. Vikan förvänta att den nya jordbrukspolitik som vi nu diskuterar kommer att ledatill stora förändringar när det gäller prissättningen på jordbruksprodukter.Priserna kommer att falla på de produkter som vi har överskott på, åtminstone iett inledningsskede. Arrendatorerna saknar möjlighet att påverka sinakostnaden De kommer alltså att befinna sig i en situation, där deras inkomsterfaller men de inte har möjlighet att reglera kostnaderna. Arrendeavtalenregleras ju mycket ofta , kanske tioårsperspektiv. Jag är glad attjordbruksministern säger att jordbruksarrendatorernas 1989/90:51 16januari 1990 framtida situation är avstor betydelse och att regeringen kommer att överväga situationen noggrant idet kommande förslaget till ny livsmedelspolitik. blir jag litetbetänksam när jordbruksministern säger att detta har tagits upp i samband medremissmaterialet och att regeringen har anfört att om ett arrendeavtal skullebli oskäligt bör bestämmelserna i avtalslagen kunna åberopas för att man skallfå en jämkning tiU stånd. Det som gör mig betänksam är att regeringen förlitarsig i så hög grad på remissinstansernas åsikter om detta. Om avtalslagens 36 §skall utnyttjas kommer detta att bli föremål för domstolsprövning. Avgörandeför hur arrendatorernas situation kommer att påverkas är inte vadremissinstanserna anser utan de konkreta förslag som regeringen avser att läggafram. Därför undrar jag om regeringen kommer att överväga någon typ avlagändring, eftersom de flesta som har läst avtalslagen säger att 36 § inte ärtillämplig i denna typ av situationer Innebörden i mitt svar är naturligtvis att regeringen, som en viktigdel av förberedelsearbetet inför propositionsarbetet, nu går igenom om det somföreslås i betänkandet, nämligen att man kan lita till bestämmelserna iavtalslagen för att åberopa jämkningar, är tillräckligt. 1 detta sammanhang ärremissinstanserna, men även de skrivelser som regeringen har fått redan föreremissrundan bl.a. från , LRF och andra som harhört av sig, av betydelse. Självfallet är det en viktig och avgörande fråga förregeringen om man måste gå vidare utöver det som i lagutskottets betänkande harsagts vara tillräckligt när det gäller bestämmelserna i avtalslagen. Men dennaberedning som regeringen gör är naturligtvis mycket viktig, eftersom en såstor del av jordbruket baseras på arrenden. Anf.46 (vpk): Just arrendeavtalen och hur de kommer att regleras har väckt mycket orooch bekymmer. när det pågår en livhg jordbruksdebatt ute i landet, som viriksdagsledamöter ofta deltar i, är detta en fråga som vi ofta möter Jag tyckerinte att jordbruksministerns svar är tillräckligt tydligt. Men jag tolkar detsom att regeringen överväger om det kan behövas någon typ av lagändringar föratt garantera arrendatorerna omförhandlingar i och med den förändradejordbrukspolitiken. I det intensiva utredningsarbete som pågår på departementet utesluterregeringen i nuvarande skede naturligtvis ingenting. Den existerande lagen haråberopats, och huruvida den är tillräcklig måste regeringen göra en bedömningav innan den kan överlämna en proposition till . Men detta ärförvisso en högprioriterad fråga i departementet. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på fråga1989/90:344 om besiktningen av kött har frågat mig vad regeringen avser att göra för attmöjliggöra en utveckling av småskaliga slaktmetoder, t.ex. på gårdsslakterier,i samband med att reglerna om köttbesiktning ändras. Deändringar i livsmedelslagstiftningen som träder i kraft innebärbl.a. att slakt endast får ske vid kontrollslakterier Den besiktning som nusker vid köttbesiktningsbyråerna skall upphöra. by-råbesiktigasknappt av slakten, räknat på antalet djur med undantag för ren. Lagändringarnaär ett led i en skärpt livsmedelskontroll. Levandedjursbe-siktning före slaktblir exempelvis ett obligatoriskt moment. Förutsättningarna för att det vidbetalning till producent tillämpas ett avdragssystem för påvisade sjukligaförändringar hos djuren ökar Fro.m. kommer föreskrifter omköttbesiktning att meddelas med stöd av livsmedelslagen, vilket möjliggörförelägganden, förbud och omhändertagande av varor Jag vill understryka att dennuvarande byråbesiktningen kan komma att godtas som köttbesiktning under enövergångsperiod som dock inte bör få sträcka sig längre än tre år Regeringenför en offensiv glesbygdspolitik. En del av denna innebär att man underlättarför en ökad lokal vidareförädling av bygdens råvaror Jag tror att detta liggeri många konsumenters intresse. Det nya systemet för köttbesiktning skulle dockkunna innebära fördyringar för små slakterier -och det är ju detta som AnnikaÅhnbergs fråga har bäring på - som inte är kontrollslakterier och för deproducenter som anlitar köttbesiktningsbyråer om inte särskilda åtgärdervidtas för dem. Dåregeringen strävar efter att främja lokal produktion och förädling togs därförfrågan om den småskaliga slakten upp utförligt redan i propositionen omlivsmedelskontroll . För att den lokala utvecklingen inte skallmotverkas bör bestämmelserna om köttbesiktning alltså anpassas i fråga om densmåskaliga slakteriverksamheten. Regeringen har därför - såsom aviserades iden propositionen - uppdragit åt livsmedelsverket att utreda och lämna förslagom hur denna verksamhets intressen skall tillvaratas i samband med de ändradebestämmelserna om köttkontroll. I uppdraget ingår att närmare utredaförutsättningarna, bl.a. från hygieniska och organisatoriska utgångspunkter,för denna typ av slakt. Medutgångspunkt i denna redovisning kommer regeringen att ta ställning till hur denya reglerna skall utformas för att främja lokal och småskalig slakt medbibehållen säkerhet för konsumenterna i fråga om livsmedelshygien. 1989/90:51 16januari 1990 AnL49 (vpk): Jag ber att få tacka för svaret på den här frågan. När det gällerlivsmedelspolitiken finns det en ambition att öka både hygienen och kontrolleni olika delar av livsmedelshanteringen. Då är förslaget att man skall avskaffabesiktningsbyråerna och i stället endast slakta på kontrollslakterierna ettsätt att åstadkomma detta. Det är klart att vi från vpk också 2Riksdagens protokoll 1989/90:51 1989/90:51 16januari 1990 har ambitionen atthygienen skall vara god. Men å andra sidan finns ambitionen att man skallstimulera småskalig köttproduktion. Det talas t.ex. om alternativ produktion ifråga om kött på samma sätt som i fråga om grödor Dessa saker står då till vissdel i ett motsatsförhållande till varandra. Dennadiskussion om en kollision mellan två viktiga intressen förde vi redan våren1989 här i , då vi diskuterade en förbättring av livsmedelskontrollen.Det hade varit bättre om regeringen redan då hade haft ett förslag om hur dessabåda ambitioner skulle kunna förenas. Detta är ju inte en ny frågeställning somvi plötsligt ställs inför 1990, utan denna frågeställning fanns juredan då, vilket vi från vpk påpekade. Problemet är ju att situationen är akut.Det finns många lantbrukare runt om i vårt land som är beredda att starta,eller som redan har startat, produktion av t.ex. lammkött i enlighet medalternativa metoder. De har anslutit sig till KRAV, men sedan har det visat sigatt de inte kan få sina djur slaktade enligt KRAV-godkända etableradekontrollslakterierna åtar sig inte att utföra slakten på nödvändigt sätt. Dessalantbrukare kan inte heller slakta på gården, eftersom det inte finnsbesiktningsbyråer. Detta är därför mycket olyckligt för de många lantbrukaresom även ur djuretiska aspekter vill satsa på denna bättre form av uppfödningoch slakt. Det är därför beklagligt att regeringen nu skjuter detta påframtiden. En utredning skall visserligen vara klar , men det sägs juingenting om när regeringen sedan kommer att fatta något beslut på grundval avdenna utredning och när eventuellt kommer att få ta ställning tilldetta beslut. Det kan ju tydligen dröja långt in innan detta blirklarlagt. Nej, , jag tror inte att det skall behöva dröja så länge.Tidsmässigt finns det ju inget glapp i detta sammanhang. Enligt det beslut somriksdagen har fattat får köttbesiktningsproven finnas kvar . Detblir alltså inget glapp i fråga om detta. Regeringen har krävt attlivsmedelsverket skall lämna besked , just för att enanpassning av den småskaliga slakten till den större livsmedelskontrollensgenomförande skall kunna så att säga fasas in. Jag tror därför inte att manskall behöva bekymra sig på den punkten. Däremot är det ju viktigt att man gårigenom de praktiska frågorna. Och jag delar uppfattning att detär väsentligt att man kan skilja ut t.ex. alternativuppfödda djur och attKRAV-märkningen inte försvåras i detta sammanhang. Det är en praktisk fråga somman måste ta ställning till. Sedanskulle det naturligtvis kunna finnas en intressekonflikt mellan kraven påhygien och kontroll å ena sidan, levandedjursbesiktning, och å andra sidansmåskaligheten. Men jag tror inte, herr talman, att detta skall behöva vara såbesvärligt. Problemet i de stora slakterierna är ju den stora mängd djur somkommer från olika håll och skall bedömas. Då är levandedjursbe-siktningen vidslaktögonblicket nödvändig enligt beslut. Men på gårdar med egnaslakterier och där djuren är uppfödda är det, såvitt jag förstår, annorlunda.Utan att föregripa utredningsprocessen, vill jag säga att det måste finnaspraktiska möjligheter för veterinärerna att levandebesiktiga djuren vid andratillfällen, t.ex. i glesbygder. Det borde vara möjligt för vete- rinärerna att fara ut tillgårdarna vid andra tillfällen än vid slakttillfället, om detta inte är möjligt.Jag vill alltså bara peka på en praktisk fråga som jag tycker att man borde taupp i detta sammanhang. Jagtror också att det, för att man skall främja den småskaliga uppfödningen ochslakten, är viktigt för konsumenterna att de kan känna säkerhet. Om man skulleså att säga slira på säkerheten motverkas ju konsumenternas önskemål att köpadenna typ av varor. Anf.51 (vpk); Eftersom vi nu står i begrepp att besluta om en nyjordbrukspolitik och livsmedelspolitik, hade det varit önskvärt att lantbrukarehade kunnat se framför sig hur den framtida hanteringen ur hygienisk aspektskall se ut även när det gäller småskalig slakt. Även om man nu säger attbesiktningsbyråerna får finnas kvar , betyder det ändå att man bortomgränsen alltså inte vet hur det kommer att se ut. Den nyajordbrukspolitiken, som skulle stimulera nischproduktion, är vi nu nästan påväg att sätta i sjön. Det hade varit värdefullt med en bättre överensstämmelse.