prot · GD0959 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:59 Förhandlingarna leddestill en början av tredje vice talmannen. 1 §Justering av protokoll 2 §Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 1989/90:79till justitieutskottet 3§ Svar på interpellation 1989/90:115 om skyddet för svenskt fiske har frågat statsministern om på vilket sätt statsministernavser att internationellt slå vakt om svensk fiskerinäring, samt omstatsministern avser att i avtal och förhandlingar med EG skydda vårafiskevatten. Interpellationen haröverlämnats till mig för besvarande. intervju som sändes i TV;s nyhetsprogram och som Erikssonrefererar till diskuterades om det i förhandlingarna mellan EFTA-länderna ochEG kommer att finnas utrymme för nationella undantag från gemensammaEFTA-EG-regler Statsministern svarade generellt att han trodde det skulle gåatt klara vissa undantag. Han valde att i detta sammanhang exemplifiera sittsvar med en allmänt känd situation, dvs. extrema beroende av sittfiske. Statsministern underströk i intervjun att han för svensk del inte villeprecisera några undantag. Som jag meddelade denna kammare i årpågår nu en process som syftar till att klara ut vilka regler som är relevantaför EES-samarbetet, vilka undantag som kan komma i fråga och vilkaövergångsarrangemang som kan behövas. samtal som har förts med har EFTA-ländernaindikerat intresse för frihandel även med fisk och fiskprodukter Kom- 1 protokoll 1989/90:59 missionenhar för sin del förklarat att för EG är denna fråga kopplad till andra elementav EG:s gemensamma fiskeripolitik. Härmed torde bl.a. avses frågan om tillgångtill fiskevatten. EFTA-länderna har understrukit att en sådan koppling i deförestående förhandlingarna skulle strida mot fundamentala nationellaintressen. Båda parter är överens om att lämna utformningen av allabetämmelser inom detta område till förhandlingarna. Eftersom EG inteytterligare har preciserat sina önskemål, har det inte heller varit aktuelltför svensk del att utarbeta en mer detaljerad position i fiskefrågan. Jag vill i detta sammanhang erinra om att och EGredan i dag har ett avtal baserat på ett balanserat ömsesidigt utbyte avfiskerättigheter i varandras fiskezoner Denna överenskommelse samt liknandeavtal med andra länder är exempel på att regeringen i internationellasammanhang slår vakt om den svenska fiskerinäringens intressen. Då , som framställtinterpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav tredje vice talmannen att fick delta i överläggningen istället för interpellanten. 2 (); Jag tror att jag har era bådastillstånd att göra en ovanlighet, nämligen hälsa den grupp av bohusländskakvinnor på läktaren, som vi har som gäster, välkommen. Jag är säker på attfiskerifrå-gorna betyder mycket för de bohusländska kvinnorna. Jag är glad överatt de är här och lyssnar på vår debatt. Jag är sannerligen inte någon expert på fiskerifrågor, meninför denna situation har jag varit tvungen att läsa på en del. Det kan tjänasom en bra bakgrund för debatten att jag skisserar litet hur svenskfiskerinärings situation ser ut . Som handelsministern säkerligen mycket väl vet har viträffat avtal om reglering av fiskerinäringen, både såvitt gäller utfiskning avvattnen som fördelning av den avkastning som fiskevattnen ger Det är angelägetatt påpeka att den svenska fiskerinäringen har hamnat i ett väldigt dåligt lägeefter dessa förhandlingar, men vi behöver inte träta om varför . Jagkonstaterar bara att när det gäller fiskevatten finns det ett avtalsom gäller ännu Enligt avtalet är fiskerätter tillall annan fisk än sill så stora att i stort sett all den fisk som kan landasifrån hamnar i EG:s marknadsområde. Den svenska rätten tillSkagerrakfisken är alltså mycket begränsad. Det förhåller sig på samma sätt med . är vårgranne när det gäller och har stora intressen i rödspättefisket där.Detta innebär att svensk fiskerinäring bara har tillgång till volymer därutöversom består av andra arter än de stora matfiskarna, så egentligen är det barasillsektorn som är kvar I är förhållandena ännu mera markanta. Enligtinternationella överenskommelser får det landas torsk, och Sverigehar rätt att landa 44000 av dessa ton. EG, som bara har av vattenområdet,får landa . har alltså ställt sig i en oerhört missgynnadsituation även iÖstersjön, eftersom innehar av fiskevattnen där Siffrorna förlaxfisket är likartade, men det är inte stor idé att stå och tugga siffrorKonsumtionen av torskfisk i ligger på ungefär . Det ärsjälvfallet ett mycket stort svenskt konsumentintresse att svensk konsumtion avfisk kan försörjas av svenska fiskare. Det betyder att vi kan landafisk, att konsumenten har nära tillgång till färsk fisk och att vi själva kanverka för en god kvalitet i konserveringsprocessen. Det famösa avtal som vi var nödsakade att träffa 1986, dåSpanien och vann tillträde i EG, och som är ett anpassningsavtal,innebar även det att svensk fiskerinärings ställning faktiskt försämrades. Detär viktigt att handelsministern noterar att det inte finns någon rätt tillfiske att avstå ifrån för svenskt fiskeri. Jag tror att vi här mellan regeringoch opposition bör fastslå att vi inte har någonting att ge bort. Därför ärdet väldigt angeläget att vi får en tydlig förklaring från handelsministern atthon verkligen inser detta. När det gäller handelsministerns svar kan jag konstateraatt hon ger sig in på en väldigt vag formulering när hon gör gällande attkommissionen torde avse frågan om tillgång till fiskevatten. Både jag är mycket väl medvetna om att såväl som uttalat att man vill se fiskeprodukterna som en del av det fria varuutbytet,att man släpper till en fri marknad inom EG mot att EFTA-staterna släpper tillfiskerättigheter på sina områden. Det är vad dessa båda framståendekommissionä-rer har sagt, och det är denna situation som vi har att syssla med.Därför är det något beklagligt att departementet genom handelsministern uttalaratt man ännu inte har börjat utarbeta någon position i frågan. Jag vill att handelsministernkommer upp här och säger; "Jo, har ju rätt. Vi har ingenposition i frågan, utan den är låst. Vi har ingenting att ge bort." De förhandlingar vi står inför, EES-förhandlingarna,kommer att ha en utomordentligt avgörande betydelse för svensk framtid påväldigt många områden. Det vore förödande om vi hamnade i den situation som vibåda fruktar, nämligen att fisket - som kan uppfattas som en mindre del av heladetta jättelika komplex av EES-problem - i sista ronden skulle bli en"stumbling stone", dvs. en sten som vi alla snubblar på. Det är därför viktigt att i mycket god tid göra klart förEG och oss själva vilken position vi har, vad vi kan bjuda på och vart vi kangå. Jag vill avslutningsvis säga att det finns en sak somsvensk fiskerinäring skulle kunna bjuda på och som möjligen vore ett brauppslag. I stället för att öppna ytterligare fiskerättigheter för EG-nationernaborde man försöka åstadkomma ett byte av fiskerättigheter så att svenskafiskare på nytt fick tillgång till . Det är uppenbart att med etthavsfiske på med den ekonomiska dimension som fiskerifartygen får, såfår vi på nytt ett stöd för en aktiv utveckling av svenskt fiske. Det tror jagatt både vi och fiskarbefolkningen behöver Det är riktigt som säger attfiskenäringen också är betydelsefull för del. Sedan kan vi tvista omvem som är förlorare och vem som är vinnare med de avtal som redan gäller. I daghandlar det om hur vi skall hantera den här frågan när vi nu gär in i EES-förhandlingarna.Jag har talat om för kammaren att det nu skall utarbetas positioner för att viskall ha en klar ståndpunkt när det gäller hur vi ser på saker och ting. Vi måste ha en position här hemma i . Man går nuigenom alla dessa saker i de olika departementen. ärockså livligt sysselsatt med att diskutera frågan. Det görs inte heller i ettlufttomt rum, utan man har kontakt med de människor som är engagerade. Sedan gäller det för EFTA-länderna att ha en gemensamståndpunkt. När EG kopplade EFTA-ländernas önskemål om frihandel med fisk ochfiskeprodukter till tillgången på fiskevatten blev det helt oacceptabelt förIslands del. I det läget sade EFTA-länderna - frågan handlar om vadstatsministern har sagt om - att man ställer sig bakom i detidiga samtalen. Frågan har sedan lämnats öppen för att vidarebehandlas vidförhandlingarna. kommer vi att hamna i denna situation. Både och jag vet att fisket har spelat roll i alla dessa diskussioner Det gäller vid ministerkonferensen iTammerfors, vid i och vid ministermötet iKristiansand. Jag är medveten om det engagemang och den betydelse som fisketkommer att få för ett lyckligt resultat i slutändan av EES-förhandlingarna. 4 (): Det är inte så mycket man kan ifrågasätta i det somhandelsministern säger Det grundläggande är emellertid att hon inte säger attvi skall inta den position som jag förordar mot bakgrund av de grundläggandefakta som vi har Handelsministern behöver naturligtvis inte acceptera det somjag kallar för fakta. Jag respekterar att det behöver granskas och att manbehöver fundera igenom om det är rätt att dra den slutsats som jag har dragit. När ni nu går igenom ämnet och till en börjanuppenbarligen diskuterar med er själva om hur situationen ser ur och vad mankan göra, vill jag verkligen understryka det mycket angelägna i att detförekommer mycket nära kontakt med tiskerinäringen. Jag deltar i diskussionenhär i stället för en riksdagsman som har varit ordförande ifiskeriorganisationer och som uppenbarligen känner sig delvis lämnad ensam idenna fråga. Jag vore glad om handelsministern tydligare ville bekräfta attfiskeriindustrin och dess företrädare verkligen är representerade vid eraöverväganden, så att det blir klart. En uppenbar slutsats som vi kan dra av statsministernsexempelgivning är att man känner en nordisk samhörighet och respekt för Islandsproblem, men att man också känner styrkan i EG;s argumentation. Risken för fiskarnai uppstår genom att det rör sig om en liten grupp människor och en isvenskt hänseende ganska liten näring. Risken är att man anser att det blirmycket billigare att släppa till ytterligare svenskt fiske än att göra ettoffer för det mycket fiskeberoende landet . Det är den faran som jag troratt har känt så starkt. Jag skulle bli mycket glad om handelsministernville bekräfta att vi inte får ha sådana handelsförbindelser med ochinom i övrigt att vi offrar en svensk näring på den grunden. Vivet att EG:s problem är mycket stort. , och driverunder rubriken kohesion något slags utpressning mot kommissionen. De säger attde har en tung fiskerinäring och en tung trädgårdsnäring. För att de skallacceptera ett EFTA-deltagande med de nordiska länderna i EES-samarbetet kräverde koncessioner bl.a. på fiskeområdet. Voredet inte skäl att även markera vårt positionstagande i dessa frågor direkt tilldessa nationer vilka, som vi alla vet, är de verkliga motståndarna? Det är intekommissionen i sig, utan det är dessa länder som med legitima skäl vill hanågot ur fiskeri- och trädgårdsnäringen. Hur skulle det vara om vi arbetadedirekt mot dessa nationer, fru handelsminister? 1989/90:59 31januari 1990 Till att börja med vill jag slå fast att i de diskussioner som pågårom att finna svenska positioner är representanter för fiskerinäringennärvarande. De är inbjudna och har möjligheter att delta och framföra sinaåsikter På alla områden som vi nu arbetar med har vi referensgrupper, och deinblandade har möjligheter att redogöra för läget. Det är ju dessa människorsom kan sakfrågorna, och det är mycket viktigt. NicGrönvall har själv stått i denna kammare och sagt att vi inte bara kan säga attdetta vill vi ha och att vi inte bara kan driva undantag, eftersom det intefinns något avtal som bara består av undantag. Det viktiga är att det är mångaintressen som skall vägas samman. Då skall naturligtvis vi som EFTA-länder varamedvetna om fiskets betydelse för det lilla landet . är vimedvetna om att även om fisket är en liten näring, så är den betydelsefull häri . Vi måste väga samman alla dessa intressen för att finnaen lösning när det gäller fiskevatten, fri handel med fisk och liknande. Jagtror nog att det också skall lösa sig i slutändan. 6 (); Får jag baraavsluta denna mycket positiva diskussion med att säga att jag har fått brabesked. Vi skall finna en lösning, och vi skall inte göra eftergifter Jagrespekterar naturligtvis att det är uteslutet att som svensk politiker gå utoch säga att detta är vad EFTA-nationen kräver och att vi sitter iförhandlingar och att det måste man ge och ta. Det är dock viktigt atthandelsministern här anger att vi söker en lösning som respekterarfiskerinäringens betydelse för och för konsumenter och erforderligt utrymme. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§Svar på interpeUation 1989/90:117 om krigsmaterielbegreppet har med anledning av krigsmaterielbe-greppsutredningensbetänkande ställt ett antal frågor till mig om hur jag ser på de bedömningaroch tolkningar som utredningen gjort. På regeringens uppdrag haruniversitetskansler 1988-1989 genomförten utredning av begreppet krigsmateriel. Utredningsbetänkandet (SOU 1989:66)överiämnades till mig och är nu föremål för en bredremissbehandling. Remisstiden går ut . Parallellt med krigsmaterielbegreppsutredningen har denparlamentariska krigsmaterielexportutredningen verkat. Dess betänkande väntas ifebruari 1990 och kommer att remissbehandlas . De bägge utredningsbetänkandena jämte remissyttrandenakommer att utgöra underlag för den översyn av krigsmateriellagstiftningen somregeringen förbereder Jag får anledning att återkomma till i dettaärende. Mot denna bakgrund vore det felaktigt av mig att i daganföra några synpunkter på de förslag angående krigsmaterielbegreppet somframlagts av krigsmaterielbegreppsutredningen. Jag avvaktar med intresse dekommentarer som kommer att lämnas av reimissinstanserna. 8 (vpk): Jag skall be att få tacka statsrådet fördetta svar Det framgår med all önskvärd tydlighet att detta inte är någontingstatsrådet har lust att diskutera över huvud taget. Jag tycker att det ärsynd. När det kommer en rapport som så markant skiljer sig från de direktiv somutredningen från början har fått finns det all anledning att ta upp endiskussion om frågan. Bakgrunden till denna utredning är att det har varit enmassiv kritik mot att så mycket krigsmateriel, materiel som de facto haranvänts som krigsmateriel, har exporterats från men i kallatsför civila produkter Så långt är vi överens. Detta har väckt stor oppositioninom många grupper, inte minst inom eget parti. På den senastepartikongressen körde man över partiledningen och sade att man inte ville varamed om detta längre. Kompromisslösningen blev, efter vad jag har förstått, tillsatte denna utredning som hade direktiv att utvidgakrigsmaterielbegreppet, just för att man skulle fånga upp en rad av de s.k.civila produkter som hade gått till olika länder för uppenbar militäranvändning. HlAB-FOCO:s kärnvapenkranar är ett av de grövsta exemplen. Jag vetdessutom att man på KMI numera anser att dessa inte borde ha exporterats, omman hade haft litet striktare riktlinjer Ändå är det sä, , att denna utredning hartolkat själva begreppet utvidgning på ett mycket märkligt sätt. Man harskrivit i ett PM: "En rimlig tolkning synes vara, att den antyddautvidgningen mer bör gälla regelverkets formella uppbyggnad, tydlighet ochfullständighet än det materiella innehållets totala omfång." Det har jagockså återgivit i min interpellation. Den tolkningen innebär alltså att manskall ha med fler ord i bestämmelserna men inte ha någon reell utvidgning av självakrigsmaterielbegreppet. Det är enligt min uppfattning en vantolkning. Jag menaratt det borde få regeringen att dra öronen åt sig eller åtminstone föra uppfrågan till diskussion och inte bara säga att man inte kommer att debatteraeller ta ställning till detta förrän alla remissinstanser har sagt sitt. Detborde vara möjligt att åtminstone ha en uppfattning. Jag ställer därför fråganigen: Är detta en tolkning som stämmer överens med de direktiv som regeringenhar gett till utredaren? Omman skulle gå på utredningens förslag innebär det, vad jag förstår, att inga avde produkter som gav upphov till den massiva kritiken kommer att falla innanförramarna för de eventuella nya reglerna. Det innebär att man har slutit cirkeln.Man är tillbaka på samma ståndpunkt igen. Det kan naturligtvis befaras attnästa beslut blir att man skall tillsätta en ny utredning. Sedan kan man hållapå och harva på det sättet, som man exporterar den materiel som defacto är krigsmateriel. Jagvill ändå höra om det inte är möjligt att få någon reaktion från statsrådetssida på denna utredning. Denandra frågan som jag tog upp i interpellationen och som jag inte har fått någotsvar över huvud taget på, gäller diskussionen om anpassningen till EG-reglerna.Det står i ett PM från denna utredning som säkert också kännertill, att det är viktigt och önskvärt att de svenska reglerna i största möjligautsträckning blir kongruenta med vad som kommer att gälla inom EG. Man frågarsig då; Varför det? Vi har ju sagt att försvaret och vapenindustrin är frågorsom absolut inte tillhör de frågor vi skall diskutera med EG. Det har AnitaGradin själv utlovat Jag undrar då naturligtvis hur det kommer sigatt man i denna utredning tycker att det är så viktigt. Det beror antagligen påatt vi skall ha ett utökat samarbete med krigsindustrierna i genomsamarbetsavtal och annat. Det är min tolkning. Då kommer det att vara lämpligtatt reglerna stämmer överens. vet jag att detta är någonting somman, åtminstone tidigare, har förnekat, även om den svenska vapenindustringlatt och villigt talar om att den har särskilda tjänstemän som sysslar medEG-anpassningen. Från UD/H brukar man säga att man inte håller på med sådant,eftersom det inte är tillåtet. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar tilldessa passusar och till varför man har ansett detta vara så viktigt. Anf.9 (); Jag motionerade i just frågan om krigsmaterielbegreppet.Nu kommer det att dröja ytterligare , innan vi får något förslag tillriksdagen. Jag menar att vi måste få möjlighet att diskutera denna fråga iriksdagen. Det finns mycket kritik mot det sätt som man hanterarkrigsmaterielbegreppet på. Jag tycker inte bara det är synd, som GudrunSchyman, att inte har några synpunkter på krigsmaterielbegreppet.Jag tycker att vi måste kunna diskutera frågan med ministern. Självhar jag, förutom i motionen, tagit upp detta även i . 1konstitutionsutskottet har vi granskat användningen av begreppet både när detgäller Hl AB-FOCO:s kranar och när det gäller Boghammarbå-tarna. Såvitt jagförstår, och enligt vår granskning, borde HlAB-FOCO:s kranar falla underbegreppet krigsmateriel, om vi tolkade den nye krigsma-terielinspektören rätt.Boghammarbåtarna faller däremot utanför begreppet krigsmateriel och är klassadesom civil materiel. Jag är med på att det är så, enligt den lagstiftning vi hari dag. försattes regeringen i den pinsamma situationen att denutsattes för påtryckningar från och , som gjorde att ettstoppande av export av Boghammarbåtarna ändå kom till stånd. Jag harreserverat mig i mot att man har gjort på det sätt. 1989/90:59 31januari 1990 1989/90:59 31januari 1990 Vadhar man egentligen för fog att gå in och stoppa civil handel? Vi är ju överensom att detta är civil materiel. Trots det går regeringen in och stoppar exportav Boghammarbåtarna. Jaghar själv varit i kontakt med bröderna som har talat om att de hartvingats att skriva på ett papper att de inte skulle exportera flera båtar tillIran under det att kriget pågick. Den möjligheten har faktiskt inte regeringen,att gå in och stoppa handel med civil materiel. Jag tycker att det är mycketmärkligt att man har gjort på det viset. Man borde, inte minst med utgångspunkti den affären, dra konsekvenserna och säga att vi måste vidga begreppetkrigsmateriel, eftersom det inte är till fyllest som det är . Jag skullegärna vilja höra hur ser på detta, att man från regeringens sidagår in och stoppar civil export. Låt mig först säga följande. Det är inte frågan om ifall jag har lustatt diskutera denna fråga eller inte. har vi haft en utredning, vilket harkrävts i diskussioner, både här i och från den allmänna opinionen.När jag fick resultatet av utredningen sade vi att det skulle gå ut på en bredremiss, så att alla organisationer, alla som har deltagit i denna debatt, fårsäga sitt. Om jag nu här i kammaren sade; Så här skall det bli, så här skalldet se ut - då skulle jag få kritik av er allihop. Då skulle ni säga att jaginte avvaktade remissinstansernas yttranden, att jag struntade i opinionen ochi att styrelser och organisationer går igenom materialet och skaffar sigståndpunkter för att tala om vad de kräver, vad de tycker och om de över huvudtaget tycker att utredaren har gjort det jobb han skulle. Jag har i alla fallfått lära mig hur det skall gå till - säg till om jag har fel. Jaghar respekt för det arbete som görs i alla våra folkrörelser och organisationerMan lägger ned ett ofantligt jobb. Jag tänker mig också att den andrautredningen skall gå ut på en bred remiss, så att vi verkligen kan förankradetta arbete och hitta lösningar på de svåra frågor som vi har att ta ställningtill i detta sammanhang. Närdet gäller frågan om EG och krigsmateriel vill jag säga följande. Regeringenhar utfärdat generella direktiv om att samtliga kommittéer ochsärskilda utredare skall beakta EG-aspekten i sin utrednings-verkssamhet. Dettahar också utedaren av krigsmaterielbegreppet gjort. Han säger på s. 75 ibetänkandet att hans förslag inte har utformats med tanke på någon anpassning iförhållande till EG. Han konstaterar också att detta inte är ett område där viskall samarbeta med EG. GudrunSchyman blandar ihop denna fråga med det faktum att svensk försvarsindustrihar samarbete med vissa europeiska länder, vilket både hon och jag vet. Men iförhandlingar om ett avtal, i de diskussioner som förs med EG som sådant, finnsinte krigsmateriel på dagordningen. Regeringen ser heller inte någon anledningtill att det skall komma upp. Närdet gäller frågan om vill jag säga att jag har respektför utskottet och repekterar de synpunkter som jag får ta del av där Anf.11 (vpk); Jag tror inte heller att det här är en fråga om lust,. Det är snarare fråga om olust, vilket är mer pä sin plats när detgäller de här frågorna. Jag tror inte att någon skulle reagera om ett statsrådsade; Den här utredningen har tydligen missuppfattat sina direktiv. Det ärfaktiskt vad den har gjort. säger; Hur skulle det se ut om jaggick ut och sade att så här skall det bli och så här skall det se ut? Det blirministerstyre, och då får vi på moppe för det. Det brukar ni säga. Ni har dettydligen knivigt. En utredning har fatt vissa direktiv mot bakgrund av enmycket stark kritik och opposition bl.a. från de folkrörelser ochorganisationer som sitter och studerar dessa papper och som till. Jag tror att de känner sig överkörda och lurade när de får seatt det direktiv som de trodde skulle leda till utvidgning av krigsmaterielbegreppethar omvandlats genom olika fraser och formuleringar till att gälla regelverkoch ord. Ingenting av det de kritiserade har uppfattats av utredaren. Han har ialla fall inte uppfattat sina direktiv som att dessa skulle gälla det som desom framfört kritiken trodde skulle beröras. Effekten blir den motsatta till vad man eftersträvat.Människor som är arga och som har framfört kritik känner sig i ställetöverkörda. Förhoppningsvis kommer det att rasa in en mängd remissvar som sägeratt detta är rena vansinnet. Det här går inte. Det här kan vi inte acceptera,utredaren har missuppfattat sina direktiv. Man får då göraom utredningen. 1 ettsådant läge skulle det vara klädsamt om det statsråd som hade ansvaret förfrågorna kunde säga; Jag kanske inte riktigt delar utredarens uppfattning omdirektiven. Vi skall självfallet avvakta remisserna, men det borde varamöjligt att ha en åsikt om vilka direktiv som utredaren har fått och om deblivit förvanskade på vägen, vilket jag anser att de har blivit.