prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Det ser ut som om samtliga borgerligapartier har tagit sitt förnuft till fånga och går på samma linje somutredningen gjorde. I den utredning som föregick denna proposition var manganska överens om atl dessa länsnämnder skall väljas av landslingen. Vii vpk ser inle den här reformen som något stort och märkvärdigt, men vi ser densom en viss förbällring mol hur situationen är . Vi har en viss förståelseför och resonemang om behovet av elt läns- parlamenteller en "parlameniarisering" av den regionala förvaltningen. Vi serockså de förslag som föreligger som ett steg på vägen mot länsdemokrati,eller skall vi med en gammal sliten valslogan kalla del för ökad länsdemokrati.1 förlängningen ser vi också att del blir naturligt att avskaffa de sloralandshövdingarna i den dubbla rollen av styrelseordförande och verkschef ellerverkställande förvaltningschef. Del borde, precis som i l.ex, kommunala bolag,vara så all har en styrelseordförande som väljs av landstingetoch sedan en verkställande förvaltningschef som kan utses antingen avlänsstyrelsen eller, om man så vill, av regeringen. Vi ser, som sagt, della steg på vägen. En viktig del i reformen tycker vi då är del ökadeförlroendernannainflylandel, det som lar sig uttryck i atl man som grundkoncepthär har de nya obligatoriska nämnderna, där vi särskilt tycker allkommunikalionsnämnden är ett viktigt tillskott. Vi tycker också alt del är ett viktigt led i dennademokratisering alt. som jag sade förut, de här nämnderna verkligen väljs påsamma sätt som huvudstyretse, nämligen av landstingen. För all sedan gå in på ytterligare några detaljer kan jagsäga all vi när det gäller de nya nämnderna tycker all ledamöter och ordförandeskall utses av . Del är hell onödigt all del skall vara ellobligatorium all landshövdingen utses till ordförande i varenda nämnd. Två avsteg har vi föreslagit från nämndobligatoriel. Detgäller då de mest speciella länen här i landet, nämligen ochGotlands län, 1 har ju mer omfattande uppgifter änlandstinget i andra län har. är speciellt eftersom det består aven enda kommun. Vi har alltså föreslagit - och en majoritet i utskottet stårbakom ell bifallsyrkande här - all nämndobligatoriel inle skall gälla. Här fårman i slällel försöka hitta former som är bättre anpassade lill situationen ide två nämnda länen. Vi kan notera atl del generellt sett finns en viss öppningnär det gäller nämndobligatoriel. Vid genomförandet av denna reform kan manalltså la hänsyn lill om del föreligger speciella förulsällningar förjusteringar Vidare har vi föreslagit alt en konsekvens av inrättandetav kommunikalionsnämnden blir en resursmässig krympning när det gäller länsvägnämn-derna och deras betydelse. Det är ganska känt bland dem som varitinvolverade i sådana här frågor alt de som företrädare vägintressena har eltalltför starkt inflytande över planeringen och resurstilldelningen i länen. Detgäller också arbetet med trafik och kommunikationer i vid bemärkelse, I är och vägförvallningen förnärvarande inle överens med kommunikations- och trafikorgan om hurpengar till vägar och länslrafikanläggningar skall fördelas. Landstingetsföreträdare vill alltså avsätta en större del av resurserna lill de kolleklivakommunikationerna och trafiksystemen, medan vill avsätta merapengar till vägnätet. Dessutom föreslår vi all man rensar upp ilantmälerilräskel. Vi väljer atl uttrycka oss på följande säll; Allmänhetenanser det vara hell obegripligt hur lantmäleriet är organiserat och vilka somhar ansvar för vad inom lant-mäieriet, Inle ens inom lantmäteriel känner manlill della. Vårt förslag är all man hell enkell samlar lantmäteriel ochfastighelsregislreringen under Man har uttryckt all detta nog vore del rätta. Men del ärganska omöjligt med tanke på den stämning som råder bland lantmätarna. Mot denbakgrunden har majoriteten vall all gå den andra vägen. Man har alltså valtall försöka koncentrera lantmäleriet lill lanlmäleri-verkel och dess regionalaorgan i så stor utsträckning som möjligt. Men vi slår fast vid vårt förslag,nämligen att lantmäteriel skall lyda under den nya samlade länsförvaltningen. I en motion har vi föreslagit all man vid genomförandel avdenna reform skall la vara på alla chanser all ulveckla personalpolitiken,delta med jämställdheten osv. Del gäller all se delta som en möjlighet altåsladkomma någonting bra av en reform som i och för sig inle är så omfattandemen som ändå kan utnyttjas desto mera på del personalpolitiska området. Vi ärglada över all majoriteten har ställt sig bakom det förslaget. Vi har också föreslagit all initiativrätten beträffandestyrelsens och nämndernas förtroendevalda ledamöter klargörs. Bådekonstitulionsulskoltets och bostadsutskottets skrivningar tyder på atl del nukan anses klargjort all den initiativrätt föreligger som vi har efteriysl. Vinöjer oss därmed. Till slutyrkar jag bifall lill reservationerna 7, 17, 18, 24 och 25, MAGNUSPERSSON (s): I bostadsutskottets belänkande 1989/90;BoU4behandlas förslaget lill en ny statlig regional förvaltning. Denna fråga harstötts och blötts i . Den sista etappen i delnu pågående arbetet påbörjades under dåvarande civilminister . En särskild arbetsgrupp tillsattes 1986 inom departementet som skullearbeta med sikte på en reformering av den statliga regionalalänsförvaltningen. Arbetsgruppens förslag utmynnade sedermera i vissaöverväganden och i en rapport benämnd Samordnad länsförvaltning.Utredningsarbetet slutfördes av en parlamentarisk kommitté, som i januari 1989lade fram ett betänkande med samma namn, Fr,o,m. har försöksverksamheten bedrivitsi i enlighet med ell riksdagsbeslut som fattades i december1985, Efler sedvanlig remissbehandling har regeringen nuframlagt en proposition i ärendet. Vissa förändringar av del ursprungligautredningsförslaget har förespråkals av regeringen. Bl,a, föreslås reformenträda i krafl än vad som avses i den ursprungliga lidsplanen,nämligen , Förslaget innebär i korthet följande. bildas av de verksamheter som bedrivs av länsvägnämnden,länsskolnämnden, lantbruksnämnden, samt den nuvarande . En mindredel av länsbostadsnämndens nuvarande arbetsuppgifter överförs lilllänsstyrelsen osv. Under den allmänna motionstiden inkom 31 motioner lillutskottet. De allra flesta motionerna berör fisket. Kravet är att den regionalaanknytningen även bör ligga på regional nivå. Jag skall återkommatill den frågan senare i mitt anförande. Utskottet gör sammanlagt fem tillkännagivanden- eller, om man så vill, beställningar - lill regeringen. Vi tycker altregeringsförslaget med dessa förändringar blir än bättre. Det blir lättare atlså alt säga sälla del i sjön. Innan jag går in på och bemöter oppositionens olikareservalionsförslag vill jag påminna om alt denna fråga varit aktuell under enlång följd av år, HäroTTinatten roade jag mig med att gå tillbaka lillprotokoll från 40- och 50-ialen, Den här frågan har egentligen alltid varitaktuell i . Man har återkommit lill kravet på en ökad samordning inomlänsförvaltningen. Men när jag tittar i dessa gamla protokoll blir jagimponerad över den sakkunskap och den klokhet som har präglat debatien i deltaavseende . Jag avser då samtliga partiers företrädare. Del är ell vikligl och genomgripande beslut som nuslår i begrepp att falla. Riksdag och regering tar i och med beslutet ell merasamlat grepp om dessa frågor. Så går jagin på reservanternas och oppositionens förslag. Reservation nr 1 av centerpartister och företrädare förmiljöpartiet är en uppföljning av motionsförslag. Reservanterna är allmäntmissnöjda och yrkar avslag på propositionen i dess helhet. De säger sig viljaöka länsdemo-kralin och all landstingen därmed automatiskt skulle få ell ökatinflytande. De vill ha direklvalda regionala parlament, med allmänna val vartfjärde år. Målsättningen är all landslingens inflytande skall växa pä bekostnadav länsstyrelserna. Del är gamla, välkända centerargumenl som uppstår i enny tappning. Del är samma uppfattning som vi mötte i länsdemokraliulredningen.Det är bura en annan årgång som torgförs. Förslagen skulle innebära atlreformen måste senareläggas och kan beslutas av tidigast år 1992.Del är inle bra. Vidare menar reservanterna all förslaget är alltförcentraliserat och odemokratiskt. För del första menar vi frånutskottsmajoriletens sida atl reformen har förberetts via ell omfattandeutredningsarbete. För del andra finns det ell belänkande från en parlamentariskutredning. För det tredje har erfarenheter vunnits från Norrbollensprojeklel.För del fjärde har tiderna förändrats. Del är dags för en ökad regional statligsamordning. Det finns trots allt vattentäta skott mellan olika enheter. En ökadintegrering av ett ökat antal statliga myndigheter inom ram är ihögsta grad befogad. För det femte skulle detta innebära ett utökat starktförlroendemannainflytande. har utförligt argumenterat i dennariktning. Bostadsulskotlels majoritet delar dessa åsikter. Med denna argumenteringyrkar jag avslag på reservation nr 1. Reservationerna nr 2 och 3 gäller yrkanden en annanlingens ordning i fråga om fördelningen av ansvaret mellan staten, dvs, decentrala ämbetsverken, och kommunerna. Reservanterna, i detta fall moderateroch folkpartister, hyser oro inför omorganisationen och befararineffektivitet. Bl.a. sägs att hemvisten för de olika sakområdena kan skapadesorientering, förvirring Och oklarhet. De vill ha en närmare analys ochuiredning om ansvarsfördelningen. Delta säger vi nej till, I motsats lillreservanterna anser vi att frågan är tillräckligt utredd. Vi menar också atl reservanterna överdriver farhågorna. Viförutsätter att regeringen i det fortsatta arbetet fortlöpande haruppmärksamheten riktad på just dessa frågor. Problem kan ulan tvivel uppslå -del Ugger i sakens na- 1989/90:35 29noveinber 1989 tur - men detta kanske kaninnebära alt centrala myndigheter i högre grad tvingas delegera sinaarbetsuppgifter från den centrala lill den regionala nivån. Detta kommerkanske att ge regionerna och länen flera arbetstillfällen på bekostnad av dencentrala myndigheten. Regeringen följer med stor uppmärksamhet denna fråga och den ulvecklingsom reservanterna oroar sig för. Reservanterna målar någol på väggen som intefinns. Den ansvarsfördelning som föreslås i propositionen är en rimligavvägning, enligt vårt förmenande. Under alla förhållanden är ett uttalande idessa frågor överflödigt. Reservationnr 4 handlar om de nationella målen. Del gäller hur vi som nation skall kunnatillvara la de nationella målens genomslag och effekter. Reservanterna, även idetta fall och , vill ha klarare centrala direktiv ochinstruktioner för alt berörda verk och länsstyrelser skall beakta de centralamålen. Självfallet är målet ett jämlikt . Jagdelar den uppfattningen. Frågan är viktig från både solidaritets- ochjämlikhelssynpunkt. Regeringen är i sin propositionsskrivning mycket uppmärksampå denna fråga. Förtroendemannaorganisationenspelar i detta sammanhang en utomordentligt stor roll. De centrala verkenkommer med all säkerhet all aktivt medverka vid tillsättning av centralalänsfunktioner inom resp. område. Verkscheferna är av tradition utomordentligtgoda bevakare av sina utstakade domäner Utgångspunkten är också all manframdeles, med iakttagande av gällande lagstifining, skall få lill stånd eltfördjupat samarbete på länsnivå och därmed komma bort från de konflikter somreservanterna här utmålar. Någraytterligare överväganden anser vi alltså ej erforderliga. Vi föreslår avslag påreservation nr 4. Reservationernanr 5 och 6 gäller länsskolnämnderna och utbildningsfrågornas roll, ochmoderaterna vill där ha en annan lingens ordning. De är ensamma om atl föreslåall länsstyrelserna själva skall kunna besluta huruvidavuxenutbildningsnämnderna behövs . Vianser i utskotlsmajoriteten alt det som deparimenlschefen skriver är riktigt,och därmed yrkar vi avslag på reservation nr 6. Däremotvill vi när det gäller betydelsen av det allmänna skolväsendel och dess roll idet framtida arbetet tillmötesgå motionskraven, och vi föreslår elltillkännagivande i enlighet med utbildningsutskottets skrivning. Närdet gäller kommunisterna och kommunikationsfrågorna är delsjälvfallet viktigt atl del är obligatoriskt alt föra en diskusson med vägförvallningen.Vi vill inle tillmötesgå motionärernas förslag atl en speciell nämnd börinrättas. Vi anser atl den avvägning som föreslås i propositionen är rimlig. Därför yrkar jag avslag påreservation nr 7. Ireservation nr 8 behandlas post- och telekommunikationer. vill intealls all dessa frågor skall inlemmas i länsstyrelserna, då deras syn är attpost- och leleverksamheten inle är av myndighelsnalur. Mol detta kan göras en rad invändningar. Affärsmässighet i all ära, mensjälvfallet skall post- och telefrågorna behandlas av och ilekmannaslyrelsen. I många län är del här en stor och viktig fråga. kan bara gå lill mitthemlän , där nedläggning av en telefonkiosk eller en postslation ule ibygderna orsakar ett oherrans väsen. Del är också riktigt. Jagvill ge de moderata reservanterna ell råd: Åk ul lill skogslänen, så får nisvar av era egna! De vill diskutera frågan i lekmannaslyrelsen - en sådan debattär regionalpolitiskt viktig för länet och ortsbefolkningen. Med denna motivering yrkarjag avslag på reservation nr 8. Därmedgår jag över lill de areella näringarna. All blod är tjockare än framgårmed all tydlighet i denna del. känner alltjämt starkt för de areellanäringarna, och i konsekvens därmed vill man slå vakt om den nuvarandeorganisationen för jordbruket och därmed för lantbruksnämnderna. Reservanternavill med en rad argument framhålla vikten av atl lantbruksnämnderna även framdelesskall leva sitt eget liv. Del finns inte tillräckliga skäl för all tillmötesgå reservanterna idenna del och därmed ge lantbruksnämnderna en särställning. Jag yrkar därmedavslag på reservation nr 9. Reservationnr 10 har redan diskuterats. Jag delar uppfattningen atl del är för tidigt alldiskutera en sammanslagning av lantbruksnämnd och skogs-vårdsslyrelse.Jordbruksulskollel har i sill yttrande pekat på vissa förslag som har framlagtsav revisorer och som behandlades av så sent som våren1989. Det finns därför inte någon anledning alt nu gå till mötes. Jag yrkaravslag på reservation nr 10. Rennäringsfrågornahar tagits upp, bl.a. vid en uppvaktning i utskottet. Vi är nöjda med den skrivningi betänkandet där vi säger all rennäringsnämnderna i Norrbollens,och skall ha hög aktualitet. Det borde räcka medden skrivningen. Jaggår så över till fiskefrågorna och den regionala fiskeadminislralionen. Deallra flesta motionskraven berör fisket och den regionala fiskeadminislralionen.Del finns i dagslägel i princip en fiskenämnd i varje län, som ger service ålkommuner och fiskare av allehanda slag. är ell serviceorgangentemot olika myndigheter. På detta område finns motioner från strängt tagelalla partier. De flesia motionärerna stöder den ursprungliga tanken om attfiskenämnderna skall ingå i den samordnade länsförvaltningen. Sålångt är allting bra. Men i samband med atl propositionen om länsförvaltningenlades på bord. damp även den s.k. Hallmanska utredningen ner påvårt bord. Den föreslår bl.a, i enlighet med fiskeriut-redning rättlångtgående centralisering. Motionärerna befarar alt förslaget fullföljs med encentralisering av verksamheten till sex orter som följd, och att den regionalakompetensen i nuvarande form därvid kommer atl försvinna. Del är detta, herrtalman, som har föranlett det slora antalet motioner på fiskels område.Förslaget är ute på remissbehandling. Möjligen är remissomgångenredan avslutad. Inomjordbruksdepartementet förbereds en proposition om den framtidafiskeriadminislralionens organisation. Del är riktigt som någon talare tidigarehar sagt atl avvisar den frågan. är en tungremissinstans. Även jordbruksulskollel har yttrat sig i frågan. 1989/90:35 29november 1989 en punktär jordbruksutskottet och bosladsulskotlel överens. Vi säger båda alt denregionala kompetensen bör finnas kvar på länsnivå. Del är vikligl all slå fastdetta. Dessutom fastslår vi all det är och förblir nödvändigt atl lokalkännedomtillvaratas. Vi skriver; "Del finns enligt bostadsutskottets mening godamotiv för den framförda uppfattningen i propositionen all den framlidafiskeriadminislralionen skall ha en länsanknytning," Men, säger ell enigt utskott, enligt gammal god ordningbrukar sedvanligt avvakta pågående remissbehandling av ell förslag.Rimligen bör vänta med atl la definitiv ställning. Här harpropositionsskrivare på säkert klart för sig hurstämningen är i . De bör lyssna på dessa argument. När propositionenläggs på bord förväntar vi oss alt regeringen kommer all varalyhörd för våra synpunkter. är ingen svårare fråga. Den kan med lätthetintegreras . Därmed skulle jag vilja säga alt vi tyckerall civilministerns modell var och är klokare, nämligen all frågan omfiskenämnderna skall ligga under länsförvaltningen. vill ha en utredning om denframlida trädgårdsnäringen. Vi följer de visa råd jordbruksutskottet har gett,och jag yrkar avslag på reservationen. Beträffande länsbostadsnämnderna kommer de kommunalabostadsförsörjningsprogrammen all överföras lill , I övrigikommer länsbostadsnämnderna atl vara intakta och leva sitt liv som tidigare,frånsett just denna punkt. propåer om ett avskaffande avlänsbostadsnämnderna vinner inte gehör hos majoriteten av utskottetsmedlemmar. Tvärtom anser den breda majoriteten atl länsbostadsnämnderna iframliden kan få en ännu viktigare roll i det samhällspolitiska arbetet. Inteminst mol bakgrund av nu aviserade förändringar i del kommande bosladsfinansieringssyslemel,bör och kan nämnderna spela en utomordentligt vikligl roll för bostadsfrågorna.Vi avvisar också folkpartiels förslag när det gäller länsbostadsnämndernaskvarvarande arbetsuppgifter, finansieringsfrågor m.m. Med denna motiveringyrkar jag avslag på reservationerna 12, 13, 14,15 och 16, i Norrbollens län skall förkonsekvensens skull tillföras de personella resurser som tidigare fanns pålänsbostadsnämnden. En återgång till den ordning som fanns tidigare skall skeautomatiskt. Del är en beställning till regeringen, och den personalslal somupprättas vid länsbostadsnämnden i Norrbollens län skall med andra ord iprincip "återuppstå". Nämndens resurser bör bedömas med utgångspunkti de resurser som nämnden hade när försöksverksamheten inleddes. kommunisterna vill atl skallla över hela verksamheten för lantmäteriel och fastighelsregislreringen. Påden punkten säger vi nej. Vi tycker alt den tingens ordning som raderar bra.Därmed yrkar jag avslag på reservationerna 17 och 18, Beträffande arbetsmarknadsfrågorna och länsarbetsnämndenföljer vi ar-belsmarknadsulskoltets förslag. Vi tycker att den nuvarandeordningen ger ell tillfredsställande ömsesidigt utbyte. Därmed säger vi nejlill reservation 19, Rörande den sociala sektorn delar vi i princip den uppfäll- ning somframkommer i socialutskottets ytirande. De resursbehov som hår kan tänkasuppstå kommer atl beaktas i det pågående budgetarbetet. Vi är inle beredda alli dagslägel tillmötesgå och krav i reservation 20,Vi yrkar avslag på den reservationen. Sedan gäller del nämndorganisalionen. Jag fick en fråga avAgne ; Vill ni fjärma maklen och förlägga den lill kanslihuset? Svar:Nej, Vi tycker alt propositionen föreskriver en rimlig avvägning. Det är enlämplig och praktisk avvägning mellan nationella mål och regionala intressen.Del är svaret. Jag måste fråga oppositionens talesmän; Vadhar hänt under resans gång? Ni hade olika yrkanden när vi behandlade frågan iutskottet. När ärendet nu kommit till kammaren, avser ni, atl döma av dagensyrkanden, all hamna på samma ståndpunkt. Frågan är av en sådan principiell artoch vikt att vi från den socialdemokratiska riksdagsgruppens sida begär enålerförvisning av ärendet i dess helhet lill utskottet för förnyad beredning ifråga om valkorporation och val till länsnämnden. Jag förutsätter atl oppositioneni detta fall bedriver fair play och ger oss en chans att vi iulskottssam-manhang får sälla oss ned och diskutera den frågan så snart sommöjligt. Det finns olika yrkanden från moderater och övriga partier, sä detkanske finns anledning att titta litet närmare på delta. har utskollel elltillkännagivande. Vi tycker atl regeringen bör fundera ytterligare på namnfrågan.Ett alternativ som nämnts är skolnämnden. Jag tror atl del var vpk;s representant, , som tog upp frågan om initiativrätten. Jag har stött pä mängaklagomål och mött många i korridorerna som sagt alt de som enskilda ledamöter ilänsstyrelsens styrelse har haft svårt alt få upp en fråga som en enskildtjänsteman har behandlat. Man har velat la upp sädana fall där den klagandetycker atl hon eller han har blivit felbehandlad i lekmannaslyrelsen. Dennuvarande läns-slyrelseinslruktionen är något diffus på den punkten. Det skeren rad olika bedömningar inom olika länsstyrelser. Därför tycker vi alt kravetpå en ökad initiativrätt är vikligl. Del säger vi också. Vi förutsätter atlregeringen överväger denna betydelsefulla fråga. Det är angeläget altinitiativrätten ges ökad tyngd i den allmänna debatten. , herr talman, skall jag nämna personalen ochpersonalfrågornas roll. Utskottet föreslår också här ell tillkännagivande. Detär kommunisterna som har auktualiseral denna fråga. Vi anser, all om reformen skall lyckas är delutomordentligt viktigt att få personalen med sig. Vi anser, i likhet medmotionärerna, att personalfrågorna bör ha högsta prioritet. Depersonalpolitiska målen bör förverkligas genom personalutveckling, jämställdhetoch en progressiv personalpolitik på alla områden. Jag skall inle i detta inlägg säga någol omnämnderna. Man kan ha olika uppfattning i den frågan. Den hör till defrågeställningar som har auktualiserats för alt har sagt all hantycker all regeringen har gjorl en rimlig avvägning. Jag vill inte förekommaden debatt vi kan få i utskottet. Låt oss sätta oss ned och tillsammansdiskutera frågan. 1989/90:35 29november 1989 kan kanske hitta en utvägdär vi får en valkorporation, vilken vi är beredda all diskutera. Men låt ossta den debatten i utskottet. AGNEHANSSON (c) rephk: Jag uppehöll mig i mitt inledningsanförande mera vid huvudprincipernaän vid detaljerna i förslaget. Del gjorde jag av den anledningen alt del finnsen principiell skiljehnje i fråga om synen på demokralifrågorna mellan denuppfattning som vi företräder i reservation 1, som och centernslår bakom, och den uppfattning som framför allt socialdemokraterna driver närdel gäller den länsdemokratiska modellen. Imin inledning frågade jag om verkligen var överens medcivilministern om all man skulle fjärma makt och inflytande från länsmedborgarna.Jag kan inte förstå annal, med tanke på den emfas med vUken härhar försvarat regeringsförslagel, än atl han nu är överens med civilministern.Det är t.o.m. så all han först nu är beredd att diskutera de här frågorna, närsocialdemokraterna har uppläckt att man kommer att lida nederlag i en väsentligfråga. Menom man inle är beredd atl ens gå så långl alt man låter landstingen utselänsnämnderna, måste jag tyvärr konstatera att man inte är beredd alt lämnaifrån sig centralmakten. Jag måste då fråga mig; Vad har socialdemokraternaemot länsmedborgarna? Vågar man inte ge dem förtroendet, att ens la del lillasteget mol länsdemokrali - vilket i och för sig är väsentiigl -alt låta demutse ledamöterna i nämnderna, utan den centralstyrning som följer medregeringens förslag? Självfalletär vi beredda alt diskutera de här frågorna och se till atl de behandlas iutskottet - och del kommer jag all göra . Men jag yrkaravslag på förslaget om återförvisning. Del finns nämligen en klar majoritet förett steg - visserligen litet men ändå elt steg - mot vidgad länsdemokrali, ochdel ser jag som väsentligt. Men det råder tydligen delade meningar.Civilministern har slrulat lill del här. Del fanns ju ell enigt utredningsförslagbakom denna tanke, och jag tycker alt del är lid och plats alt nu och här tadet lilla steget mol vidgad länsdemokrati. Jagyrkar alltså avslag på förslaget om ålerförvisning och bifall till reservation24. ()replik;