prot · GD0932 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta är inte förenligt med grundinställningen allregeringen så forl det uppstår debatl någonstans i eller idessa frågor går in med pekpinnar och anvisningar och talar om hur landstingenskall sköta sin verksamhel. Cilyakuternadiskuteras lokalt i och . Jag konstaterar atl man nu har träffatnya överenskommelser, och såvitt jag förslår är dessa diskussioner nu tillsvidare avförda från dagordningen. Detär klart atl så länge cilyakuterna vill ha ett omfattande stöd från landstingenför sin verksamhet kommer det att uppstå diskussioner om de verksamheternaprecis som när det gäller andra delar av sjukvårdens verksamhet. Hadecilyakuterna klarat sig som rent privata företeelser utan atl begära alt få tadel av samhällets resurser, hade naturligtvis inte landstingen med derasverksamhet atl skaffa. Då hade de drivits som vilka privalmollag-ningar somhelst. Det finns inle anledning atl diskutera denna fråga vidare, eftersom mannu alltså har träffat uppgörelser. Närdel gäller Margö fråga om njursjukvården har jag uppfattat sakenpå det sättet atl man just på delta område har en undersökning. Däremot har jaginle sett några resultat av den ännu, men jag förutsätter att Svar på interpellationer och fråga En av de förändringar som sker - jag skulle kunna göra en lång lista- är ju atl den nya , som har beslutat om, skall kunnaägna sig ål uppföljnings- och utvärderingsfrågor och den typen av frågor, somdet naturligtvis är önskvärt att vi har ell bra underlag för i densjukvårdspolitiska debatten. Därtill har tillkommit statens beredning förutvärdering av medicinsk teknik.Också den är något som kan utvecklas till ettmycket bra instrument när det gäller atl värdera olika vårdmeloder och ocksåför alt få underlag för de prioriteringar som måste göras framöver när detgäller olika vårdområden. Detta var bara två exempel som visar alt vi självfalletförsöker skaffa oss bättre verktyg för all nå så bra resultat som möjligt isjukvården. Det är klart all denna prioriteringsdebatt inte kommer altla slut. Den är en företeelse som vi kommer alt ha kvar, eftersom vi måste göranya avvägningar allteftersom medicin och teknik utvecklas. vice talmannen anmälde atl anhållitatt till protokollet få antecknat all han inle ägde rätt lill ytterligareinlägg. (vpk): Tyvärr har socialministerns inlägg i den härdebatten inte varit särskilt klargörande. Jag förslår fortfarande inte om detsista inlägget skall tolkas på så sätt atl socialministern nu är beredd atttillsätta en utredning som särskilt skall utvärdera vad som hänl med de pengarsom gått till vissa operationsköer. Det var omöjligt all utläsa av hans svar. En förklaring som jag kan se till atl vi nu har fåll denhär prioriteringsdebatten inom sjukvården är de förhållanden som har rått inomsjukvården under 1980-lalel, Då har sjukvården successivt fått ta hand om enökande andel vårdbehövande, dels därför all vi har fått en ökning av antaletäldre som alltid medför ökat vårdbehov, dels därför atl vi har fåll ökade medicinskakunskaper och framsteg inom den medicinska tekniken, vilka också ökarvårdbehovet. har sjukvården realt sett fått krympande resurser,främst genom de statliga indragningarna av bidrag till landslingen. Sjukvårdspersonalen har inte sett några tecken på atl denutvecklingen skall brytas. Det har förekommit vissa brandkårsutryckningar dåmassmedierna har riktat uppmärksamheten mot vissa områden, men vi har saknatförslag lill långsiktiga lösningar på sjukvårdens resursbehov. 1 den situationen blir givetvis sjukvårdspersonalendesperat och måste hitta vägar alt bedriva verksamheten. Också om den här prioriteringsdebatten är obehaglig får visom politiker inte slippa undan den. Det är nämligen vi som har del ytterstaansvaret för de prioriteringar som sker i vården genom de resurser som visläller till sjukvårdens förfogande. Om den ulveckling som innebär alllandstingen förlorar resurser fortsätter finns del en uppenbar risk för altprioriteringarna inom sjukvården kommer alt bli ännu hårdare än vad de är . Del vore oerhört olyckligt om del skulle ske i del tysta -ulan all politikerna ville la reda på hur del egentligen går lill. Margö uppfattade inle att hon fick svar på frågan om mankommer att utvärdera hur pengarna för särskilda insatser, köpengarna, haranvänts. Jagkan säga att vi redan har kunnat notera resultatet - naturligtvis inte enbarlav de extra resursinsatserna. Del fanns en aUmän inriktning ute i landstingenockså atl öka insatserna på det här området. Vivet ju alt antalet gråslarrsoperalioner har ökat från 8 1980 till 26 000år 1988. Höftledsoperationerna har ökat från 5 000 till 10 000 under sammaperiod, och kranskärlsingreppen har ökat från 500 till 4 200 ,vilket alltså nästan är en tiodubbling av insatserna på området. Visst harinsatsen givit resultat! 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga vice talmannen anmälde alt Margö Ingvardssonanhållit alt till protokollet få aniecknat all hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar påinterpellation 1989/90:43 om den offentliga sektorn och anpassningen till EG har ställt ell antal frågor till mig som rörkonsekvenser för den offentliga sektorn av en harmonisering med EG påskatteområdet. GudrunSchymans utgångspunkt är att ett svenskt dellagande i den västeuropeiskaintegrationen skulle tvinga fram en harmonisering av skatterna. alt statens inkomster därigenom skulle minska. Det skulle i sin turinnebära att vi tvingades göra avkall på olika välfärdspoli-liska mål. Målenför och ambitionerna i den svenska välfärdspolitiken slår fast. Det är ocksåmed de målen för ögonen som regeringens skattepolitik utformas. Jagär enig med om att den offentliga sektorn är av speciellbetydelse för kvinnorna. Deförslag på skatteområdet som diskuteras inom EG rör i huvudsak de indirektaskatterna, alltså mervärdeskatten och punktskatterna. De förslag somkommissionen lagt fram har tillbakavisats av medlemsländerna. förbereds därför nya förslag om de indirekta skatterna.Utgångspunkten förefaller nu vara atl man inom EG skall enas om minimisalserför moms och för punktskatter på exempelvis alkoholdrycker och lobaksvaror.Enskilda skulle följaktiigen ha frihel att tillämpa högreskattesatser. Deltaskulle naturligtvis i än högre grad gälla ett EFTA-land som . Isammanhanget kan jag nämna, atl frågan om skattesatser och grundläggandeskatleharmonisering över huvud tagel inle har berörts i de diskussioner mellanEFTA-länderna och EG som pågått . 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Manbör vidare ha i minnet att alla EG-rådels beslut i skallefrågor måste vara enhälliga. Regeringen kommer även fortsättningsvis atl bedriva en aktivvälfärdspolitik, där social- och familjepolitiska åtgärder ulgör viktiga delar.Vi kommer också att bedriva en skatlepoUtik som skapar förutsättningar för enbibehållen och utvecklad välfärd. GudrunSchyman tar upp frågan om konsekvenser för kvinnor av den europeiskaintegrationsprocessen. Hon frågar hur familjepolitiska stödåtgärder somföräldraförsäkring och barnbidrag kommer att påverkas. Någonharmonisering av sådana socialpolitiska åtgärder har inte förekommit inom EG,och planeras heller inte. Någon harmonisering av socialavgifterna - som stor del finansierar denna politik - är inte heller aktuell. Viskall självfallet slå vakt om den svenska välfärdsmodellen. Den innebär bl.a.ett väl utbyggt socialt trygghetssystem till gagn för såväl kvinnorna som denövriga befolkningen. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken liksom vårt arbete inomjämställdhets- och familjepolitiken möts av intresse såväl från kommissionensom från enskilda . 1 dessa och andra viktiga frågor kan våraerfarenheter utgöra värdefulla bidrag i arbetet med atl ulveckla den socialadimensionen i det europeiska integrationsarbetet. Dettainnebär dock inte atl våra lösningar och åtgärder i alla avseenden skulle varaunika eller de mest långtgående. Givetvis kan också vi dra lärdom och nytta avdel arbete som bedrivs i andra europeiska länder och i regi. Frågorsom gäller den sociala dimensionen har ägnats betydandeuppmärksamhet inom EG, Eftersom särskilt tar upp kvinnornassituation, kan det vara värl att nämna elt område - jämställdhetsområdet - därEG-kommissionen bedriver ell mycket aktivt arbete. Dels har ett antal direktivutarbetats - varav vissa mycket långtgående -, dels har två brett upplagdahandlingsprogram antagits, och en omfattande seminarieverksamhet bedrivs. ser vårt deltagande i det europeiska iniegrationsarbetelsom ett hot mot den svenska välfärdspolitiken. Hon målar upp bilden av enutveckUng som skulle innebära kraftigt minskade inkomster för staten, vilketskulle äventyra viktiga delar av vår social- och familjepolilik och fånegativa konsekvenser för kvinnor. Minaförväntningar på det fortsatta europeiska integrationsarbetel är de raktmotsatta. Det breddade och fördjupade samarbete mellan EFTA-länderna och EGsom vi nu diskuterar kommer att generera betydande välfärdsvinster - såväl församhället i stort som för enskilda medborgare, företag och institutioner. Baraen stark samhällsekonomi kan ge staten och kommunerna de inkomster som ärnödvändiga för en ambitiös välfärdspolitik. Detär givetvis utifrån dessa förväntningar och denna övertygelse som medbred majoritet fastställt riktlinjerna och målen för vår medverkan i ettbreddat och fördjupat västeuropeiskt samarbete. Enligtmin bedömning finns goda förutsättningar för att vi skallkunna inleda förhandlingar mellan EFTA-länderna och EG om ett brettintegrationsavtal. Ett positivt resultat av dessa förhandlingar är av störstabetydelse för vår fortsatta ekonomiska och sociala välfärd. (vpk): Statsrådet har uppfattal min interpellation alldelesrikligt, när hon uppfattat atl jag uppfattal att den integrering till dengemensamma marknaden som pågår är ett hot mot vår välfärdspolitik. Jagförstår att är av precis molsatt uppfattning, annars skulle delvara mycket svårt att vara statsråd och ansvarig för den politiken. Mennär får det att låta som att jag är ensam om dessa farhågor, ärdet en undervärdering av verkligheten. Jag tycker också att det är fel när AnitaGradin säger att min utgångspunkt är all ett svenskl dellagande i integrationenskulle tvinga fram en harmonisering av skatterna. Hon säger iinterpeUationssvaret att den utgångspunkten är felaktig. Det kan man nog intesäga. Regeringen har nämligen också gjort dessa överväganden. I regeringens proposition1987/88:66 står det så här: "Föratl förverkliga den gemensamma marknaden inom EG krävs som tidigare beskrivitsen långtgående harmonisering av framför allt den indirekta beskattningen. OmSveriges gränser mot EG skall öppnas på samma sätt, krävs även för svensk delen anpassning av både skaltestruklur och skaltenivåer. Det skulle exempelvisinnebära behov av sänkningar av mervärdeskatten och flera punktskatter. Ensådan anpassning till EG skulle självfallet få Utan en sådan anpassning torde del dock inte varamöjligt att helt avskaffa gränshindren mot EG vad gäller varor, tjänsteretc." Regeringenhar alltså själv gjorl de här övervägandena och pekat på att del kan fåomfattande ekonomiska återverkningar. Då tycker inle jag att ärärlig i interpellationssvaret, när hon inte pekar på en enda sådanåterverkning, medan jag har rest mina farhågor. Manbehöver inle gå längre än över till vårt grannland , som ju haren i många stycken liknande välfärdspolitik som den vi har. Om man titlar påvad som har hänl där sedan medlemskapet och de farhågor som finns där inför denfortsatta poUtiska ulvecklingen, blir man faktiskt nästan mörkrädd, skulle jagvilja säga. Danskarna räknar med att kommer altförsvinna från statskassan. Var skall de ta dem? De kan senedskärningar på en rad socialpolitiska områden -som man har enökande arbetslöshet och en ökande utlandsskuld men en minskad export lillEG-länderna. Man står inför jättelika sociala problem, som man inte vet hur manskall lösa. Ochdel finns ingen hjälp att hämta inom EG. har räknat ul alt man kommeratl förlora 140 miljarder i statsinkomster genom en harmonisering avskatterna. Nusäger att man inte har kommit överens . Nej, det vet jag, menman håller ju på. Harmonisering av skatterna är ju ett vikligl mål, framförallt moms och punktskatter, men även förmögenhetsskatter, fastig-helsskatter,bolagsskatter, aktiebolagsskatter osv. Jagmenar all vi i också är på väg att genom vår s.k. reformeradeskattepolitik närma oss EG:s skattepolitik. All regeringen nu kommer medförslag om breddning av momsbasen, exempelvis, hänger naturligtvis ihop med atldel åtminstone skall underlätta den sänkning av momsen som sedan kommer attske. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Detförvånar mig att inle regeringen, med hela sin EG-byråkrati, har kunnatuppbringa en enda liten ruta i delta rulverk av arbetsgrupper, där mandiskuterar konsekvenserna för den offentliga sektorn. Jag tror all det hängersamman med atl det faktiskt inte finns några kvinnor i integrationsarbetet. Såsent som såg jag i alt LO har satt upp en egenEG-inlegrationsbyråkrati - men inle en kvinna så långl ögal kunde se! Dettaär frågor som berör oss kvinnor. Det var vi ju eniga om, ! Det ärvi som är beroende av den offentliga sektorn, och kvinnornas ställning iSverige och i de nordiska länderna är betydligt bättre än inom EG. Viförvärvarsarbetar i mycket högre grad, vi har en fungerande barnomsorg i myckethögre grad, vi har möjlighet till föräldraledighet- även för männen, vilketinte existerar i de andra länderna - osv. Jag skulle kunna göra Ustan lång. Mendet kostar pengar, och vi behöver skallefinansiera dessa kostnader. Jagtror alt uteblivna skatteinkomster, som det ju måste vara fråga om -jag harfåll en siffra på att del för del skulle vara ;jag vet inte om den är riklig, men del förvånar mig att regeringskanslietsjälvt inte har kunnat räkna ut della - kommer alt öppna för privatiseringar,privata försäkringar osv. Del innebär en urholkning av socialpolitiken, som jaghoppas att inle slår för, eftersom del innebär ett intåg i detivålredjedelssamhälle som socialdemokraterna säger sig inle vilja ha. Densolidariska socialpolitiken går då förlorad. Dettaär mina farhågor, och jag tycker inle del är riktigt ärligt av atlpåslå alt detta bara är falsarier och farhågor, som det absolut inte finnsnågon grund för. tycker jag det är illavarslande att man i regeringskanslietinte diskuterar problemen, redovisar dem och eventuellt också kommer medlösningar. Jag skullegärna vilja få litet rapporter om hur ni ser på de härfrågorna, i slällel för fromma förhoppningar all problemen aldrig skall kommaalt uppstå. har som en av sina arbetsformer all ordna debatter ispeciella ämnen. EG-frågan är en central framlidsfråga. Och ändå avvisasmiljöpartiets krav på en EG-debatl. parti ställde upp på detta. Vi blevväldigt förvånade över detta beslut. "Föratl inle förvärra de regionala skillnaderna, arbetslösheten, ojämlikhetenmellan könen och den nya fattigdomen när den inre marknadsprocessen påskyndasgenom företagssammanslagningar, jordbruksnedläggningar och övrigstrukturomvandling krävs dämpande åtgärder på kortare sikt." Dettasade regeringen i sin årsrapport om Europasamarbetel. Ett märkligterkännande från regeringens sida om vad hela anpassningen till EG egentligenrör sig om. Del går inte atl tolka regeringens skrivning på annat sätt än altden fakliskl anser alt den inre marknadsprocessen leder lill ökade regionala skillnader,ökad arbetslöshet, ökad ojämlikhet mellan könen, ökad nyfalligdom, flerförelagssammanslagningar och fler jordbruksnedläggningar. Detär onekligen dystra besked från en regering som aktivt arbetar för atl anpassaSverige till just delta. Det är dystra besked från en socialdemokra- lisk regering som hararbetat för del motsatta . Jag har svårt atl tro alt deriksdagsledamöter som var med och fattade beslut om den ovillkorliga EG-anpassningenverkligen vill det som den inre marknadsprocessen faktiskt leder till. Dendystra bilden bekräftas av en artikel i nr 43/88, där del sägs:"I kan del 1992 väntade näringslivsuppsvinget komma atl gå hand ihand med en social nedrustning." Detär många som ser del på del sättet. Folkpensionerna är uppenbarligen hotade. IEG-propositionen 1988 finns del en kort och kryptisk mening om atlfolkpensioneringen kan påverkas av en EG-anpassning. Men först i början av1989 fanns det en närmare beskrivning av problemet tillgänglig genom en PM inompensionsberedningen, PM 111. Jag fann där all EG-anpassningen säkert kommeratt leda lill försämring för vissa svenska pensionärer, troligen för alla. Tillskillnad från de flesta kräver inle att den enskilde skalltjäna in sin folkpension. Den är en ovillkorlig rättighet, men bara för svenskamedborgare. Utlänningar blir berättigade, men på villkor. Utlänningar kan intela pensionen med sig om de flyttar från , Svenskar och utlänningarbehandlas olika. Delta förbjuder EG kategoriskt. Vad kan då hända vid enanpassning? Dels skulle kravet på att ha varit bosalt i föratt få pensionen tvingas bort, dels måste vi tillåta utlänningar att tapensionen med sig då de flyttar från . Det skulle då betyda att rättlill svensk folkpension skulle tillfalla alla dem som är medborgare i någotEG-land och är bosatta inom EG-området, under förutsättning all de någon gånghar varit bosalla i . Är det verkligen regeringens mening atl vi skallgöra sådana fantastiska åtaganden? Det skulle kunna spräcka vilken budget somhelst i . Våra pensioner skulle troligen behöva sänkas för atl klara denbelastningen. Vifår alltså klara och lydliga sociala konsekvenser av en EG-anpassning -säkerticke önskvärda. Att vi dessutom kommer att tvingas sänka våra skaller för atlbli anpassade lill EG ökar ju de sociala problemen starkt . Vi serju redan nu atl skatteuppgörelsen i anpassningens namn kommer all tvinga framökade arbetsinsatser och ökad utslagning. Det beror på att skatteförslagetverkar som det syftar till, nämligen all tvinga människor med lägre inkomsteratl arbeta mera och intensivare för alt klara ekonomin. Det är det som är dedynamiska effekterna. Del är den nya grollekvarnen. Delär en skamlös anlisocial skattelagstiftning i EG-anda. Det är fascinerande atldet socialdemokratiska partiet med alla dess gamla sociala ambitioner villfira sill 100-årsjubileum genom en antisocial anpassningsskall. Hurkan del komma sig att man så lätt förenar sig med högerkrafterna inom EG? Iell under omvandling till demokrati i öster skulle den svenska modellenkunna vara en god förebild. är vi inne i en fas av skrotning av något somfaktiskt är fint och mänskligt. Del är en fruktansvärt egendomlig svängning isvensk politik som har manifesterats i den senaste skatteuppgörelsen. Hur ärdetta möjligt? Regeringens analys frånårsrapport den håller. Skatteharmoniseringen,sade , har inte berörts i de förhand- 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga lingar som har förts. Mende har berörts i . Vi har haft två slora utredningar, KIS och RINK, somhar haft det klara och entydiga syftet att anpassa svenska skatter till EG:ssätt att tänka, och hela momsutredningen, allt detta är en klar och entydiganpassning till detta. Och det kommer atl få konsekvenser. RINK med de sänktamarginalskatterna och de beslut som har fallats är av samma karaktär. Syftetär alt se till atl de som har det väldigt gott ställt skall få lägre skatter,medan de som har låga inkomster skall tvingas till mer arbete. Det är klart attdet slår på kvinnorna, det slår på deltidsarbetande och det ökar utslagningen.Det är kvinnorna som lider av påfrestningarna i del svenska samhället. Jagtycker det är häpnadsväckande svagt av ministern att inte på någon punkt beröraallvaret i den här situationen. Underdelta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandhngar. lOGT- och NTO-avdelning har skrivit till mig, förmodligen ocksåtill andra riksdagsmän, och berättat om sina farhågor inför EG-integreringen.Hur blir det med alkoholpolitiken, möjligheten alt föra en alkoholpolitik iframtiden? Hur skall vi kunna undvika alkoholreklam i , när vi nu fårTV som förmodligen kommer att förmedla alkoholreklam till oss? Hur kommer man iframtiden att kunna upprätthålla en sträng alkoholpolitik? Jagvore tacksam för ytteriigare klarlägganden av statsrådet på den punkten. Statsrådetsäger att de oförbindliga diskussioner som olika tjänstemän iregeringskansliet för med tjänstemän i kommeratt övergå till förhandlingar meUan EFTA och EG, som blir bindande. Enligt minåsikt är det oerhört viktigt att vi får en bred och offentiigt debatt kring detförhandlingsmandat som de här grupperna får. Det måste bU en öppen offentligdebatt om detta. Var är konflikterna när vi nu börjar med bindandeförhandlingar? Viddel senaste riksdagsbeslutet slog fast att det inte finns"anledning att tro alt ens med elt mycket nära samarbete med EGkommer att behöva uppge centrala svenska värderingar eller den vidareeuropeiska och internationella inriktningen av vår utrikespolitik". Detär egentiigen bara en form eller en from förhoppning. bör vi vela. Vi måstesjälvfallet slå fast att vi inle skall ge upp de här värderingarna eller våramöjligheler att handla med hela världen. Självfallet kan inle ett fritt flödeav varor och kapital, tjänster och människor vara överordnat centralavärderingar. Men jag känner mig osäker härvidlag med den något svävandeskrivning som finns i riksdagsbeslutet. Det är viktigt att vi får en offentiigdebatt om detta. Hur kommer det att bli, när vi nu går in för ordentliga förhandlingar?De här förhandlingarna leder ju nämligen fram till ett avtal som riksdagenskall besluta om. Men då är del så dags, när vi har ett avtal med främmandemakt och främmande utländska organisationer, som har föregåtts av en långförhandling. Då måste ju antingen säga ja eller nej till detta. Detär naturligtvis, såvill jag förstår, en oerhörd skymf mot , om riksdagenplötsligt skulle säga nej. Under det år som kommer är del otroligtväsentligt atl del blir en offentlig debatt. Jag förslår inte det härhemlighetsmakeriet. Jag tycker del är hell onödigt. Del verkar som om vi härdrabbats av en analogi som inte stämmer. Vi är vana vid atl avtalsförhandlingarom löner och liknande är omgärdade med hemlighels-makeri; alla är som musslor,och man försöker la ul så många fördelar som möjligt. Men jag tycker inte alldel bör vara fråga om någonting sådanl här. Här gäller del ett ömsesidigtgivande och lagande, som kan vara helt öppet. Vad vi slår för bör vara helloffentligt, och del bör vila på en offentlig diskussion i , så alt maninom EG hell klart ser var står. Såvitt jag förstår är man också meraöppen inom EG, Man har redan sina lagar som man står för, och de ärnalurliglvis offentliga. Jagtycker all vi skall sluta med hemlighetsmakeriet, och jag vill vädja till AnitaGradin alt här berätta hur hon tänker offentliggöra delta och vadförhandlingsmandatet innebär. Det räcker inte med att , som är bundna av lystnadsplikt, får reda på det. Del måste blien myckel bredare debatt, och jag anser atl denna bör vara offent-lig. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Jag tycker atl del är myckel underliga saker som händer. Lika mycketsom man hurrar för den nya friheten i med gränsöverskri-danden ochför sönderfallet av vår östra stormakt, lika mycket hurrar man för den nyastormakt som håller på all byggas upp i . Del förvånar migmycket. Vi ser hur man över hela världen försöker decentralisera och hur fleroch fler länder vill ha självbestämmande och eget styrande. deltarvi i en harmonisering och uppbyggandet av en stormakt. Jag kan inte senågonting annat i de linjer som framträder. Omman läser historia - ell ämne som kommer all fä mindre möjligheter allhävda sig i skolan, vilket jag tycker är synd - ser man atl slora imperiereller slora sammanhållna enheter spricker; man klarar inte althålla ihop slora imperier eller stora sammanslutningar av länder.