prot · GD0944 · 1989-12-31 00:00:00 — fängelsestraffbör endast komma i fråga när möjligheter uttömts,samhällstjänst prövats eller när gärningen är av sådan art att fängelsestraffär oundvikligt. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 6 och 7 som är fogade till betänkandet. KENTLUNDGREN (mp): Jag njöt när jag hörde av normer, föräldrafostran och skolfostran. Jag sade samma sak iden debatt vi hade i kammaren om våldet. Visst måste vi återupprätta normernaför att markera det vi vill att våra ungdomar skall gå efter, och inte minstmåste vi vara goda exempel själva. Jag håller med om att § 12-hemmen inte fungerar Det bordealdrig skrivas ut några barn eller ungdomar från § 12-hem eller andrainstitutioner om man inte har kunnat åtgärda problemen. All vår omsorg skall juleda till att det beteende som samhället inte vill acceptera justeras så attdet inte återupprepas. Vi har en hel del vattentäta skott och en hel delunderlåtenhetssynder Vi släpper ansvaret på ett sätt som inte är acceptabelt. sade att det skall finnas en omsorg omoffer Javisst skall vi ha en omsorg om offren, men vi skall också ha omsorg omgärningsmännen. Det är inte fråga om ett antingen eller, utan vi talar om ettbåde och. Visst var satkärringarna härliga, men man tyckte detkanske inte då. Bull-tanterna var också härliga, och även vice värden med sinkvast dök upp i mitt minne när jag hörde beskrivningen. Men frågan är om vi,med den litet underliga och tveeggade attityd som vi har i samhället ,över huvud taget tillåter satkärringarna att existera. Fick de chansen tog deen i örat. Skulle vi tillåta att de gjorde det ? Det var inte så värstlänge sedan som högsta domstolen påpekade för en lärare som tog en elev inacken att man inte får göra så. Jag menar att vårt budskap är litet tveeggat.Vi får sätta oss ner och diskutera vad det är vi egentligen vill och hur viskall åstadkomma den normgivning som vi vill ha. Förädrarna skall stå för en stor del av kärlek, omsorg ochfostran i det samhälle vi har Har de tid och möjlighet att göra det ivårt högproduktiva och därmed också högarbetsaktiva samhälle? Det är en annanfråga som vi bör fundera litet grand över Om fängelsestraff hade inneburit omsorg om den unge, kundejag tänka mig att stödja åtskilligt i reservationerna, dvs. om följden hadevarit en annan än vad den blir när man sätter en ung människa i fängelse. Jaganser inte att vi har kriminalvård , utan vi har kriminalförvaring ialldeles för stor omfattning. Därmed leder inte ett fängelsestraff åt rätthåll. Däremot skall samhället reagera, dvs. vi måste alltså använda de medel vihar För någon vecka sedan röstade vi ja för samhällstjänst. Det är en reaktion.Den centermotion som är fogad till detta betänkande, och som har givit upphovtill en reservation om konfrontation och skadelindrande arbete, som även vimiljöpartister har ställt upp på, är också en reaktion, en medlingsprocess. Åven i det här fallet dyker en gammal historia upp i mittminne. Jag hade nöjet att få leda en ungdomsgård på . fick jag ettlarm att ungdomar tillhörande ungdomsgården hade sparkat en busskur sönder ochsam- 7 protokoll 1989/90:44 Defick bygga upp kuren igen offentligt. Ungdomarna fick låna pengar av ungdomsgårdentill material. Sedan fick de stå till offentligt beskådande när de spikade ihopkuren igen. Jag garanterar att dessa ungdomar aldrig någonsin kommer att lyftasin fot mot en busskur igen. Risken finns ju att de i sitt skadelindrandearbete blir en nesa för sin omgivning. Detta utgör markeringar. Därför har vi i miljöpartietstött reservation 4 om konfrontation och skadelindrande arbete . Den dag vi haren kriminalvård i stället för kriminalförvaring kan vi miljöpartister kansketänka oss att stödja mera. Den diskussionen får vi ta vid ett annat tillfälle. I detta betänkande som behandlarungdomsbrottslighet m.m. vill jag från början säga, som ett par talare redantidigare har sagt, att det är utskottsmajoritetens uppfattning att barn ochungdomar som begår brott i första hand skall tas om hand av ochinte kriminalvården. Jag vill också säga att den ändrade lagstiftningen omåtgärder mot unga lagöverträdare, samt försöksverksamhet med snabbareutredningar rörande unga lagöverträdare, är föremål för utvärdering hos BRÅ. Enpreliminär rapport har kommit. Den slutliga kommer , och först dåkan justitieutskottet och ta ställning till eventuella förslag omförändringar i lagstiftningen. Så till motionerna. I motion 637 yrkas attfängelsestraffet för unga mellan avskaffas, att fängelsestraff förunga mellan får utdömas endast om synnerliga skäl föreligger samtatt häktning för unga mellan avskaffas. Det senare yrkandet finnsockså i motion 821. Som jag har sagt är grundprincipen att dessaungdomar i första hand skall bli föremål för uppmärksamhet. Densom inte fyllt får inte häktas om det inte finns synnerliga skäl. Sammabegränsningar råder när det gäller brott begångna . krävs särskilda skäl. Utskottsmajoriteten anser attlagen bör bibehåUas och avstyrker därmed motionerna. Jag vill understryka attnär häktning och fängelsedom förekommer är det i undantagsfall och gäller dåmycket grov brottslighet. Det är viktigt att socialvården tar sitt ansvar ochser till att tillräckliga resurser kommer fram bl.a. till de s.k. § 12-hemmen. I motion 638 yrkar motionären på en utredning rörandeförsöksprojekt för rehabilitering av unga lagöverträdare. Förslaget innebär attförsäkringsbolagen betalar ett försöksprojekt i samhällsregi.Utskottsmajoriteten anser dock att ett sådant arbete närmast ankommer påintresserade inom försäkringsbranschen och kriminalvården och avstyrker därförmotionen. I motion 804 yrkas att reglerna om åtalsunderlåtelse skallåtergå till den lydelse de hade före . Ett liknande yrkandeåterfinns i motion 805. Åtalsunderlåtelse får beslutas vid lindriga brott.Bakom beslut låg tanken att domstolarna inte skulle belastas medmindre brott. Jag vill dock i sammanhanget påpeka att det är viktig attsamhället reagerar och markerar för den unge att vissa saker inte tillåts. Jagvill också betona vikten av ett bra samarbete mellan åklagare och socialtjänst,dvs. vikten av att ärendet följs upp av . Utskottet har vidflera tillfällen behandlat motionsyrkandenom återgång till de äldre bestämmelserna, men inte funnit anledning att ändrasitt ställningstagande. Utskottsmajoriteten anser även att lagstiftningeni sin nuvarande form är en rimlig avvägning mellan olika intressen. I motion 808 yrkas om ökad informationsskyldighet förmyndigheterna. gäller att om någon som inte fyllt är skäligenmisstänkt för att ha begått brott skall vårdnadshavaren normalt omedelbartunderrättas. Utskottet delar motionärernas uppfattning att föräldrakontakten ärviktig, men eftersom informationsskyldigheten redan finns, avstyrks yrkandet. Isamma motion anförs också att konfrontation mellan brottsoffer och gärningsmänbör kunna ske, med syfte att tydliggöra effekterna av brottet förgärningsmannen. 1 likhet med motionärerna vill utskottet också än en gångunderstryka vikten av att den unge får klart för sig att hans brottslighet inteaccepteras och att han förstår hur det drabbar brottsoffret, men eftersommöjligheterna till konfrontation finns , så avstyrker utskottet motionsyrkandet. Skadelindrande arbete är ett annat yrkande i samma motion.Motionärerna menar att en effektivare utformning av lagen krävs. Enligt lagenfår en polisman i vissa fall anmoda den unge att efter ett brott, enskadegörelse, städa upp efter sig. Dessa regler trädde i kraft den 1 juli 1988och utvärderas nu av BRÅ. Utskottet anser att det här är en viktig del iarbetet med unga lagöverträdare, men pekar också på att möjligheterna finnsredan i dag. Innan BRA:s utvärdering är klar är inte utskottet berett attföreslå någon ändring. Yrkandet avstyrks därför. I tre motioner 805. 810 och 816 yrkas på snabbareutredning beträffande unga lagöverträdare. Handläggningstiderna är nu föremålför BRÅ:s utvärdering, och den preliminära rapporten visar att det bör varamöjligt att väsentligt förkorta handläggningstiderna genom organisatoriskaförändringar. BRÅ:s definitiva utvärdering beräknas ju vara färdig i april1990, och enligt utskottets mening bör den avvaktas innan man tar ställningtill eventuella åtgärder Motionerna avstyrks därför. 1 fyra motioner, 805. 808, 810 och 816 begärs förslag tilllagstiftning om jourdonistolar för unga lagöverträdare. Jag vill återigenpåpeka att det är och inte domstolarna som skall uppmärksamma deunga lagöverträdarna. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det äroacceptabelt med de långa handläggningstiderna på vissa håll och betonarvikten av en snabb handläggning. Jag vill hänvisa till vad jag sagt omsnabbare handläggning och BRÅ:s utvärdering. Utskottet anser liksom i tidigareriksdagsbehandling i samma ärende, att jourdomstolar stämmer mindre välöverens med utgångspunkten att unga lagöverträdare i princip inte skall bliföremål för domstolsbehandling. Något behov av jourdomstolar för unga föreliggerinte, och därför avstyrker utskottet bifall till motionerna. Registrering och statistik över brott som begåtts av barnföreslås i motionerna 808, 810 och 816. Statistik över brott begångna av barnförs inte i centrala polisregistret. Dock kan polisenregistrera barnet i de arbetsregister som förs under pågående utredning. Detåligger polisen att fortlöpande samarbeta med och underrätta vidmisstanke om brott. Vidare gäller enligt LUL. att utredning får påbörjas ombarnet är un- der 15 åroch om insatser kan komma att behövas. skall dåunderrättas om utredningen. Misstanke om brott begånget av barn kommer alltsåatt registreras hos . Frågan om statistik över brott begångna avbarn behandlade utskottet också . Utskottet anförde då att det kundevara av värde att ha tillgång tiU tillförlitlig information. Den här typen avbrott skall dock endast i undantagsfall utredas av polisen, och därför skullestatistiken bli bristfällig. Behovet av bakgrundsmaterial får i ställettillgodoses på sedvanligt sätt inom ramen för den vetenskapliga forskningen påområdet. Utskottet är inte heller nu berett att ompröva sitt ställningstagandei denna fråga och avstyrker bifall till motionerna. Inom har en arbetsgrupptillsatts mellan social-, justitie- och civildepartementen med uppgift att seöver hur man bättre kan samordna resurserna. Arbetsgruppen kommer enligt vadutskottet erfar att ta upp många av de frågor som behandlas i detta betänkande. , herr talman, vill jag också nämna försöken medden nya påföljden samhällstjänst, som beslutades av kammaren förra veckan.Samhällstjänst är främst avsedd att användas för yngre lagöverträdare och blirett komplement för samhällsinsatser för dessa ungdomar Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna. KJELLERICSSON (c): Jag tycker att det är synd att BarbroAndersson yrkar avslag på våra reservationer I en reservation föreslår vi en snabbare handläggning avmål mot unga som begått brott. Vi vet hur viktigt det är att handläggningen ärsnabb, så att det blir en direkt reaktion från samhällets sida när en ungmänniska begått ett brott. Men och utskottsmajoriteten villvänta på en utvärdering, trots att alla vet att det är bra med en snabbhandläggning. Varför då inte komma till skott , så att vi redan nästaår kan tillämpa ett sådant förfarande? Möjligheten till konfrontation och skadelindrande arbetehar funnits , men det har inte i praktiken fungerat bra.Från BRÅ:s sida har man framhållit att det är ytterst få ungdomar som ålagtsatt reparera skador som de förorsakar genom vandalisering, trots att dennamöjlighet funnits . Jag undrar om denna lagstiftning inte ärlitet för byråkratisk och om inte informationen varit för dålig. Jag anser attriksdagen borde kunna tillmötesgå vårt motionskrav på konfrontation och skadeUnd-randearbete. Det är viktigt att brottsoffret kan få träffa den som begått gärningenoch som på det sättet kan få se följderna av sitt brott. Samhället måste reagera om någon begår brott. Låt osssätta upp normer och regler, så att våra unga vet vad de har att rätta sigefter! Det är viktigt att vi gör det här i kammaren. anser att vi redan nu skallfatta beslut om snabbare handläggning och inte avvakta BRÅ:s utvärdering.Eftersom ut- värderingenblir färdig - den har aviserats till - anserjag att denna skall avvaktas. Jag har ingen förståelse för detta. Vi vetalla att det är viktigt med en snabb handläggning. Det har samtliga talare framhållit. Varför då inte redan nu fatta ett beslut? Ytterligare medel till storstadsutredningen Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under28 §.) 27 § Ytterligare medel till storstadsutredningen Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /90:JuU 15 Tilläggsbudget I (prop. 1989/90:25 delvis). Om kommer budgetpropositionen,och den kommer att visa att regeringen inte vill anslå medel till mycketangelägna ändamål, mycket angelägnare än den s.k. storstadsutredningen. Dåkommer vi att få höra hur viktigt det är att vi visar återhållsamhet. Dettycker vi att skall göra , varför vi yrkar avslagpå regeringens förslag om ytterligare 2,9 milj. kr till den s.k.storstadsutredningen. Med hänvisning till de viktigaarbetsuppgifter som storstadsutredningen har och till utskottets betänkandeyrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under28 §.) Företogs till avgörandejustitieutskottets betänkanden /90:JuU14 och JuU15. 1(åtalsunderiåtelse m.m.) Utskottets hemställan bifölls med180 röster mot 134 för reservation 1 av m.fl. Mom. 3(handläggningstiderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4(jourdomstolar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. 5 (konfrontation m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 58 förreservation 4 av m.fl. 7 (registrering av brott av barn m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. 8 (fängelse för unga) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avIngrid -bifölls med acklamation. 9 (häktning av unga m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avIngrid -bifölls med acklamation. Övriga momenl Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avBritta Bjelle och - bifölls med acklamation. 29 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av tredje vice talmannenmedgav kammaren att de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden avdagens sammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbetsplenum. 30 § Ny prisregleringslag Föredrogs finansutskottets betänkande 1989/90:FiU9 Nyprisregleringslag (prop. 1989/90:21). LARSTOBISSON (m): 1 åratal förekom det här i kammaren så här iadventstider en liten ritual. Det var när den socialistiska majoriteten ifinansutskottet - på regeringens förslag - begärde förlängning av den allmännaprisregleringslagens tillämpning. Vi moderater brukade då framhålla att detegentligen -även för regleringsivrare - var alldeles onödigt, eftersom dennalag har be- redskapskaraktäroch därmed alltid är i kraft. Om regeringen ville tillgripa priskontroll,räckte det fuller väl att inhämta godkännande i efterhand. Dennavår tekniskt motiverade invändning trängde tydligen fram tillkanslihuset, ty var det första, då något sådant härförhandsgodkännande av eventuella kommande prisregleringsåtgärder intebegärdes. Det var nästan så att det kändes litet tomt. gick naturligtvis vår kritik intebara ut på att beslutet att i förväg sätta lagen i tillämpning var onödigt.Mera väsentligt var att det var olämpligt. All erfarenhet visar attprisreglerande åtgärder inte når sitt syfte. Genom att störamarknadsprisbildningen verkar prisregleringar långsiktigt uppdrivandepå inflationstakten. Problemet är att de angriper endast symptomen och inte deunderliggande orsakerna till inflationen. Om det hade varit möjligt att genomlagstiftning varaktigt förhindra prisstegring, skulle det naturligtvis hagjorts för länge sedan. är i stället det bästa sättet att hålla tillbakaprisstegringen att säkerställa en effektiv konkurrens och bedriva en balanseradekonomisk politik. Mot denna bakgrund har vi moderater länge begärt attprisregleringslagen skulle ges beredskapskaraktär inte bara till namnet utanockså till gagnet. Det krävde enligt vår uppfattning att lagstiftningenomarbetades, sä att den kunde utnyttjas endast i extraordinära situationer, iförsta hand vid krigsfara eller krig. Den uteblivna förlängningen avtillämpningen uppfattade vi som att regeringen var inne på sammalinje. Därför blev vår besvikelse stor, när det i proposition 21visade sig att regeringen vill förbehålla sig rätten att i fredstid på sammalösa grunder som tidigare tillgripa prisstopp och andra prisreglerandeåtgärder Förslaget till ny lag innebär t.o.m. en utvidgning avtillämpningsområdet bl.a. till hyresmarknaden. Denna inriktning är så mycketmera anmärkningsvärd som den mycket knapphändiga redovisningen avremissynpunkterna -en nyhet i och för sig - ändå visar att en majoritet avremissinstanserna uttalat sig för en mer restriktiv utformning avförutsättningarna för att tillgripa prisreglering i fredstid, alltså sammaståndpunkt som vi moderater har drivit. Nå, enligt propositionen och utskottsmajoriteten skallalltså prisreglering kunna tillämpas även när det inte föreliggerkrigstillstånd, avspärrning eller andra icke-ekonomiska förhållanden somorsakar varuknapphet. Det räcker att man i största allmänhet hyser farhågor föratt priserna skall stiga, t.ex. till följd av misskött ekonomisk politik. Mendärmed avslöjar ju socialdemokraterna att allt det tal om avreglering som vihar hört bara har varit tomt prat. Ställningstagandet är destomärkligare som vi nu dagligdags får bevis för vart regleringstänkandet harlett i . Den största svårigheten när det gäller att få ordning påöststaternas snabbt sammanstörtande ekonomier är ju att det där saknasfungerande prissystem. Den fria prisbildningen kan - vid sidan av enskiltägande - sägas vara själva kärnpunkten i marknadsekonomin. Ett tecken på att våra inhemska ytterpartier till vänsteringet har märkt eller förstått av det som är så tydligt för den som vill se äratt dessa faktiskt föreslår att möjligheten till priskontroll skall vidgast.o.m. utöver regeringens förslag. I en kommunistreservation förordas faktisktatt prisreglering skall användas som ett offensivt reguljärt inslag i kampenmot inflationen. Vill niverkligen, genom att sätta prismekanismen ur spel, försätta oss i en liknandesituation som den folken i t.ex. och de baltiska staterna nu befinner sigi? 1 en gemensam borgerlig reservation vill vi begränsalagens användning till extraordinära situationer av varuknapphet, som regel isamband med krigstillstånd. Möjligheten för regeringen att som hittillsutnyttja en beredskapslagstiftning för verkningslösa propagandanummer närstabiliseringspolitiken misslyckats skall således enligt vår uppfattningstoppas. Om tillämpningsområdet begränsas på detta sätt, kan vissa föreslagnautvidgningar i och för sig godtas. I ett särskilt yttrande klargör vi moderatertillsammans med utskottsledamöter att vi med vår grundinställningdäremot saknar anledning att reglera detaljer i lagens tillämpning i fredstid. Med det anförda yrkar jag, herr talman, bifall till dereservationer som de moderata utskottsledamöterna avgett till finansutskottetsbetänkande 9. 1 reservationerna 2 och 3 framhålles att enny och modernare lagstiftning erfordras i fråga om prisreglering vid"krig, krigsfara eller annan utomordentlig händelse". Ireservationerna göres också konkreta förslag till hur propositionens lagtext -med mindre ändringar, innebärande ny paragrafnumrering - skall kunna användasi nästan oförändrat skick för en sådan modernisering. Reservanterna har alltsåinga väsentliga invändningar mot att den föreslagna prisregleringslagenanvändes som en beredskapslag att användas i krig eller vid kritiska lägen förfolkhushållet! Dagens diskussion gäller i stället frågan, om någon nyprisregleringslag över huvud taget skall få användas i fredstid och undernormala förhållanden. All erfarenhet - såväl den egna från som denfrån utlandets planhushållande ekonomier - pekar på att prisregleringsåtgärderi fredstid inte bara är obehövliga utan ofta direkt skadliga. Den friamarknadsekonomins sätt att reglera tillgång och efterfrågan på en produkt viaprissättningen sätts ur spel och ersätts ej sällan av attityden: ", näringet prisstopp för tillfället råder, skall vi passa på att höja vårapriser" Alternativt - om prisstopp är rådande - kan resonemanget mycketväl bli: ", när prisstopp råder, skall vi sannerligen inte sänka någrapriser" I bägge fallen sätts den fria konkurrensen ur spel, vilket oftastinnebär högre priser för konsumenterna; alltså raka motsatsen till vad lagensägs syfta till! Det är för övrigt egendomligt att vi i haratt ta ställning till en lag om prisreglering under normala fredstider. Vibevittnar just nu den största förändringsvågen i efterkrigshistoria,när i land efter land i spontana massdemonstrationer av "vanligtfolk" kastar vid makten sittande kommunistdomineradediktaturregimer över ända! Jo, i stor utsträckning just på grund av attderas på planhushållning och prisregleringar baserade ekonomiska politik gjortbankrutt. I stället för den eftersträvade "ordningen" har man fåttvarubrist, köer, dålig kvalitet på varorna och tvära, höga prisökningar på oftaupp till , då myndigheterna plötsligt förstått att deras politik kommit urtakt med den vid det laget ofta bistra verkligheten. Skall vi iSverige i dag- med utvecklingen i fullt synlig på nära håll -lagstiftningsvägen ge vår regering medel att i fredstid blanda sig i marknadsekonominsarbetssätt? Att vpk i motion Fil2 av begär att lagen skallskärpas så att den kan "bli ett reguljärt inslag i den ekonomiskadebatten", är i sanning än mer häpnadsväckande. År vpk fullständigtokunnigt om varför folket i kommunistländer vill avskaffakommunismen och med den dess prisreglerande politik? Den har ju lidit ett avhistoriens största skeppsbrott -så stort, att även vpk bör ha noterat det ochdragit slutsatser av det! I reservation 6 opponerar sig de borgerliga partierna motutvidgningen av regleringen även till hyresmarknaden. Om det finns något områdepå vilket den svenska regleringsekonomin har misslyckats, är det ju justbostadsområdet. Där finns för övrigt en bruksvärdesprincip, som i viss månreglerar hyrorna. Att då dessutom införa en lag, som man kan reglera dem extramed i fredstid, tycker vi är tårta på tårta och helt felaktigt. Fortfarandegäller ju att man i krigsfall eller vid krigsfara gärna må tillgripa en sådanhär lag, men att göra det i fredstid måste vara helt orimligt. Vi i folkpartiet- och för övrigt även de övriga borgerliga partierna - yrkar därför avslag påhela avsnittet om fredstida användning i propositionen. I reservation 7 har uttalat sig föratt man inte med hjälp av den här lagen skall kunna retroaktivt ändraprishöjningar som är avtalade mellan en köpare och en säljare. I och för sighar vi i förståelse för att man inte skall få göra sådana retroaktivaändringar, men i ett särskilt yttrande har vi i stället valt att säga atteftersom vi över huvud taget inte vill veta av den här lagen i fredstid, villvi heller inte ha en reservation på en underpunkt i lagen, som vi tycker ialla fall inte skall träda i kraft. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 3 och 6. GUNNARBJÖRK (c): Regeringen har lagt fram en proposition om enny prisregleringslag. Den är avsedd att tillämpas i kris- ochkrigssituationer, dvs. det är en beredskapslag. Det nya är att förslaget ocksåskall möjliggöra reglering av t.ex. hyror och avgifter som fastställs avstatliga myndigheter under fredstid. Man kan egentligen ställa sig tre frågor om dennaproposition.