prot · GD09131 · 1989-12-31 00:00:00 — Sedanförsöker Hans Nyhage - jag förstår honom mer och mer väl - dra bortdiskussionen från presstödet till att gälla etermedier säger idebatten med mig att ett av skälen till att hon vill dra bort 98 miljonerhänger samman med att vi har sådant utbud på andra medieområden. Så undrarNyhage vad socialdemokraterna vill när det gäller de andra medierna. YlvaAnnerstedt säger att vi har så många andra medier att det inte gör någonting omman tar död på några tidningar Så står Hans Nyhage och anklagar mitt parti, somändå har bestämt utvecklingen i det här landet , för att viskulle ha en dålig situation på området. Vi har mångfald i mycket hög gradinom detta område. Mitt parti står för mångfald. Det gör inte närde vill dra bort över 80 milj. kr från dagspressen, för det betyder atttidningar kommer att få läggas ned. Anf.92 (); framhärdar i att hävda att det inte har häntnågonting i samhället . Jag redovisade ett antal siffror för hur det har gått för desocialdemokratiska tidningarna, eftersom det ju är dessa som främst skallgynnas av det stöd som socialdemokraterna nu föreslår Det kan ändå inte bortsesifrån att t.ex. i har förbättrat sitt resultat med800%, . I övrigt varierar det mellan 20, 50 och 80 %och . Detta är fakta, . Det finns en s-tidningsom det har gått riktigt dåligt för och det ärSmå-lands . Men det måstebero på någonting alldeles speciellt. Men i övrigt har det gått uppåt förs-tidningarna och andra tidningar också. Jag tycker inte heller skall bortse ifrån att FLT, , faktiskt harskrivit till utskottet och framhållit att det finns anledning att vara meråterhållsam med presstödet, att man kan dra ner litet. Vi har lyssnat, och jagtycker att kunde också ta till sig argumenten. Detär faktiskt inte så - det har jag framhållit tidigare - att villavskaffa presstödet. Vi har föreslagit en minskning med hänvisning till deekonomiska realiteter och den massmediemångfald som finns . Trots dettafinns alltså drygt 400 milj.kr kvar Det handlar inte om att lägga ner presstöd.Det handlar om att anpassa sig till verkligheten. Anf.93 (); Efter att ha lyssnat till den senaste replikväxlingen och de uttalandensom har gjort vill jag ställa ett par frågor i all enkelhet.Detta är nästan direktcitat från beskrivning. Jag frågar: Gårverkligen linjen mellan liv och död för mellan detnuvarande presstödet, den selektiva delen, och en sänkning ? Är detfråga om att överleva eller att leva vidare? Om man nu tänker sig att man drarned från det presstöd som genomsnittstidningén i A-pressen får - jagräknar bort Arbetet med sina nära 100 miljoner och går ner till den regionalatidningen som har ett presstöd på 10, 12 eller 13 miljoner - är det verkligenså att tidningen upphör eller läggs ned? I så fall; Sker , andraåret eller tredje året? Enannan fråga i all vänlighet: Hur länge har ni, eller skall vi begränsa det tillKurt , tänkt att presstödet skall vara kvar? Är det redan fråga omen permanent företeelse i svenskt samhällsliv? Det vore i så fall ganskamärkligt med tanke på att vi har allt ifrån civilministrar till finansministrarsom har sagt att nu skall allting omprövas i den förnyelse som sker undersocialdemokratins hägn. Denna förnyelse har bl.a. tagit sig uttryck iosthyvelnedskärningar år på många myndigheter Länsstyrelserna fårbanta. Vi har i ett ganska stort antal vakanser vid ,för att nu ta en annan myndighet som exempel. Men hur bedrivs motsvarandebesparingspolitik på presstödsområdet? Jag har inte hört talas om att man harbehövt sätta tjänster i vakans på de vanligaste A-presstidningarna. Minuppfattning av är att de flesta är skickligt gjorda. Mendet är så därför att man har haft möjlighet att använda så enormt mycket papperA la bone heure skall det här sättet att ge ut presstöd, den selektiva delen,förändras. Det är inte längre en optimal pappersförbrukning som skall styra dethela. Men vi har från borgerligt håll praktiskt taget hela Prot.1989/90:131 " 1989/90:131 30 maj1990 tiden sagt att det är fel.Tänk, att det skulle ta så för en socialdemokratisk regering attförändra detta! Låtmig erinra om att när den första presstödsutredningen satt var helatiden diskussionen inriktad på att åstadkomma en hjälp till självhjälp, så kunde sanera ekonomin i tidningarna. Jag är alldeles övertygad om att dethar funnits en sådan ambition på åtskilliga av de hjälpta-gande tidningarna.Men från sida har denna inställning tydligen inte varitförhärskande, utan i stället har man utgått från att stödet måste ökaallteftersom åren går Och så har man alltså fått en väldig framväxt av just denselektiva delen. Det vore väldigt bra om man tog fasta på att ett stöd,subsidier av det här slaget, inte skall permanentas. Det skall vara något somskall vara bidragande till, eller rättare sagt åstadkomma, det väsentliga,nämligen att skapa företag som står på egna ben. Detär inte alldeles oväsentligt att också ha i åtanke att de pengar som anslås,utan någon annan motprestation än den att man förbrukar mycket papper, ifortsättningen kommer att spela en ganska negativ roll när det gäller arbetetpå andra tidningar Man får alltså helt enkelt pengar utan att det krävs enmotprestation. Detkostar för de självbärande tidningarna att ta in annonser. Nettot i tidningsbranschenär inte särskilt stort, trots att branschen har upplevt en högkonjunktur undersenare år Den som vill placera sina pengar på ett så vinstgivande sätt sommöjligt investerar inte i tidningsbranschen. Närdet gäller valet av annonsforum får vi hoppas att även socialdemokraternaockså bekänner sig till marknadsekonomin och säger nej till styrning enhgtkommandostatens modell - dvs. att annonsörerna tvingas fördela annonserna. Tilsyvende og sidst: Det måste väl ändå vara läsaren som avgör valet av tidning.Läsaren tar då också den tidning som ger bästa valutan för pengarna och somskänker tillfredsställelse, alltså som fillfredsställer läsarens nyhetsbehov.Det är inte politik som man är ute efter 94 (): Det finns, , avskräckande exempel ute i väriden. Man harsåledes låtit rena marknadsekonomin vara gällande även i tidningsbranschen.Det finns länder som totalt har utarmats på tidningar När det gäller dessaländer kan man över huvud taget inte längre tala om mångfald, och det ärnaturligtvis utomordenfligt olyckligt. Mensamtidigt tycker jag att det var ganska glädjande att få ta del av en delsynpunkter från moderat håll. Det handlar alltså om att vidareutveckla debattenom presstödet på en mera saklig nivå. Jag tycker nog, , att jaghar svarat på frågan om vilka konsekvenserna skulle bli om man minskadepresstödet av det i propositionen föreslagna beloppet -det är ju vadmoderaterna föreslår Men jag har inte sagt att alla tidningar som uppbärpresstöd kommer att försvinna. Däremot har jag sagt att många av de tidningar somi dag uppbär presstöd lever med mycket små marginaler. Om presstödetreducerades i den storleksordning som föreslår, skulle aktuellatidningar så att säga tystna. Det skulle, tycker jag, vara ett trendbrott när det gällerden mångfald som vi i mitt parti förespråkar, så någonting sådant kan vi intevara med på. GötheKnutson frågade mig hur länge man skall fortsätta med det här stödet, och dåkommer vi till en mycket intressant sak. Vad var det som vi idagstidningskommittén jobbade med? Jo, vi jobbade på att just finna formernaför hur vi kan stimulera teknik etc. på tidningarna för att dessa - precis somGöthe själv sade -skall få hjälp fill självhjälp. Det var huvudinriktningen.Men vad hände då? Jo, precis det som jag har redovisat här i talarstolen. Enrepresentant i presstödsutredningén satte sig på hasorna. Han höll fast viddetta med en neddragning om och vid det gamla systemet. Såvitt jagförstår kommer också att rösta för den reservation där nimoderater säger att ni vill ha kvar det gamla systemet - och detta trots att nihar klagat på det här i kammaren. Menvar nu modig och gör ett avsteg från det moderata tänkandet vid dagens röstning!Stöd regeringens proposifion! Där finns det nytänkande som kommer att leda tillatt tidningarna genom ett mera flexibelt stöd kan satsa på ny teknik ochutveckla den nya tekniken så, att man får en billigare produktion: Jag tyckersåledes att skall visa mod vid den röstning som snart kommer attske. Ställ alltså upp på regeringens proposifion! Ta avsteg från det moderataförslaget, som innebär att man på basis av det nuvarande systemet rediicerarpresstödet ! 1989/90:131 30 maj1990 95 (): Det var ett skojigt inlägg! inbjuder mig alltså attgöra en heroisk insats och rösta för något som jag inte vill ha. Vidare taladeKurt om en utveckling som skall leda till att också de fidningarsom får stöd blir företag som kan gå för egen maskin. Ja, det är ensjälvklarhet. Representanteni presstödsutredningen har redovisat olika ståndpunkter Jag har fulltförtroende för de moderata ledamöterna i , för ledamoteni presstödsnämnden och förde ledamöter som har suttit med i de aktuellautredningarna. Jagskall inte gå in på diskussionen om lånefonden - i och för sig gör jag det utomordentligtgärna - och den förändring som kommer i det avseendet, utan jag skall begränsamig till de två aktuella frågorna. Det är nämligen omöjligt att låta bli att gåin på dem efter mina i dagspressen. Iinledningen av sitt huvudanförande här - jag måste säga att tonen var mycketvänlig - talar om avskräckande exempel på tidningsdöden.Det var något som vi i upplevde . Det varföreträdesvis moderata tidningar-eller högertidningar, som de kallades - och folkpartitidningar som drabbades. Men då hörde vi inte någonsocialdemokrat säga att mångdfalden kräver att det finns ett presstöd. Nej,tidningarna fick dö i tysthet. Sedankom en ny våg, och då var det de socialdemokratiska tidningarnas ställning somrubbades. Många tidningar var i och för sig väldigt bra. Men många var ocksågenompolitiserade. Det går inte att förena en politisk pamflett med ennyhetstidning. Då säger läsarna: Nej, det är nyheter som vi vill ha. 1989/90:131 30 maj1990 Situationeni nuläget i de länder som talar om innebär att mångfalden påtelevisionens och även radions område gör att väldigt mycket av annonspengarnaströmmar över till detta område. Där har man alltså inte samma situation som vii fortfarande har, nämligen att det är en mycket omfattandedirektreklammarknad. Socialdemokratiska tidningar och naturligtvis också andrafidningar som får stöd hade naturiigtvis haft möjligheter att försöka hämta hemde mycket stor summor som läggs ut på reklam som hamnar i brevlådor ellerbrevinkast för att sedan försvinna ned i soptunnor Direktreklamen har nämligenen mycket liten uppgift i vårt samhälle. Mensjälvfallet kommer jag att försvara direktreklamen. Den måste få finnas kvarjust därför att den är en del av den fria marknadsekonomin, som är nödvändig omvi skall ha en fri press här i . 96 (): Jag förväntar mig inga heroiska insatser från sida. Jagfrågade bara vad meningen var med den fråga som han ställde till mig. Dethandlar alltså om frågan: Hur skall man komma bort från presstödsberoendet?Jag sade att yi i dagstidningskommittéen har diskuterat i de tongångarna. Vikom fram till att det, om ett sådant system genomförs som det reformeradepresstödet syftar till, kommer att finnas möjligheter för vissatidningar att vara mindre beroende av presstöd. Men det måste alltså finnasmöjligheter att utnyttja ny teknik. Om också har den principiellainställningen, begriper jag inte hur han kan stödja sitt eget partisförslag när det gäller detta med att slå vakt om det gamla systemet och attstödet skall vara mindre. Motden bakgrunden begriper jag alltså inte vad som är meningen med om vår vision när det gäller att komma bort från pressstödet. Då skallman väl vara öppen för litet nya tankar och idéer, och nya idéer presenterasfaktiskt i presstödspropositionen. Men tänker inte stödja dem,och det är synd. Jagmåste få säga en sak med anledning av att kom in , närborgerliga tidningar lades ner Som socialdemokrat slåss jag för mångfalden, ochdet inbegriper även folkpartistiska och moderata tidningar Deras synpunkter harockså sin givna roll i mångfaldens system. Men hur var det då när systemet medpresstöd infördes? Ja, det var inte socialdemokraterna som slog undan benenför de borgerliga tidningar som talar om. var jumotståndare till presstödet när det infördes. Jag är övertygad om att GötheKnutson, som har i branschen, kan påminna sig att det var på det sättet.Han kan alltså inte komma och säga att det från vårt håll inte har gjortsordentliga insatser när det gäller att slåss för mångfalden. Det är tyvärrsämre med parti, som jag har tyckt mig kunna påvisa här . 97 (); Det ärintressanta frågor som tar upp. Han försöker ge intryck avatt man även från socialdemokratiskt håll har haft en framförhållning ipresstödsutredningen. Jag tvivlar inte på att de tid- ningar som har stöd gärnavill komma ur denna situation, men då är frågan: Skall vi med skattebetalarnaspengar permanenta också utvecklingskostnaderna? Om det är vettigainvesteringar i utrustning, alltifrån tryckpressen till datan och monteringen isätteriet, är de också lönsamma, och då skall tidningen inte behöva förlita sigpå skattesubventioner Därför måste lånesystemet vara bättre när det gällerinvesteringar Detär möjligt att har försökt besvara min fråga, om skillnadenmellan liv och död för en tidning går av det nuvarandepresstödet. Jag tror inte det. Jag tror att det finns mycket mera av livskrafti exempelvis en socialdemokratisk regional tidning, liksom i Svenska Dagbladetoch förhoppningsvis också i , för att nämna de storamottagarna. Det gäller inte minst Arbetet, som gör en utomordentlig produkt. Dethar på något sätt gått troll i debatten om presstödet , därman fixerar sig vid att det som är tidningens åsikt är avgörande för mångfalden.Det kan inte vara så att människor i allmänhet vill köpa politiska pamfletter,utan de vill ha en tidning - förlåt att jag upprepar det - som tillfredsställerderas behov av nyheter, såväl lokala och regionala nyheter som utrikesnyheterDe väljer då den fidning som de tycker ger det bästa och det mesta förpengarna. Det finns många som väljer en socialdemokratisk tidning även om deröstar borgerligt och tvärtom. Så länge den friheten får vara kvar finns detalldeles säkert en framtid för dagspressen. Närdet gäller utbildning är så pass mycket betalt av samhället att det finns istort sett välutbildade journalister överallt. skall jag säga att dejournalister som har skolats på tidningar sannerligen inte är sämst då det gälleryrkesstandard. Hurskulle det vara, , om vi kom överens om att en utredning nuskall tillsättas som tar sikte på att presstödet skall avvecklas och lägger uppen långsiktig plan? Det skulle väl vara en lysande framtid som tidningspressendå gick till mötes. 1989/90:131 30 maj1990 Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut fattades under 14§.) Föredrogs betänkande1989/90:KU36 arbetsformer och 1989/90;FiU39 Riksdagensroll i budgetprocessen (förs. 1989/90:11). vice talmannen meddelade att konstitutionsutskottetsbetänkande KU36 och finansutskottets betänkande FiU39 skulle debatterasgemensamt. 98 (): Så kom då stunden också för oss som skall tala om riksdagensarbetsformer - ett nog så viktigt betänkande i denna kammare. . I KUsbetänkande 1989/90:36 behandlas arbetsformer Till betänkandet ärfogade fio reservafioner, av vilka stär bakom fyra. Jag skallbegränsa mig till att beröra dessa fyra reservationer och deras innehåll. Ireservation 1 behandlas finansmakten och budgetprocessen. Vi konstaterar häratt regleringen av finansmakten i grundlagen är påfallande kortfattad. Etttidigare krav att statsbudgeten skall vara balanserad vill vi moderateråterinföra, och vi tillstyrker därför yrkande 1 i motion K234, som har LarsTobisson som första namn. Han kommer senare i debatten att vidareutveckla detta. lång rad länder, bl.a. i , , , och ,beslutar parlamenten om hur mycket staten får låna upp ochom tak för upplåningen. Om behov av överskridande skulle uppkomma skallregeringen i dessa länder återkomma till resp. parlament med begäran om nyttbemyndigande. Detta ökar naturligtvis de folkvaldas kontrollmöjligheter Vitillstyrker därför också detta yrkande i den nämnda mofionen. Tillsammans medfolkpartiet har vi i reservation 2 behandlat organisationen av den statligarevisionen. Helt summariskt, herr talman, anser vi att det, med det ansvar somriksdagen har enligt grundlagen för granskning av rikets styrelse ochförvaltning, är angeläget att ges ett väsentligt större inflytandeöver den statliga förvaltningsrevisionen än den har . Hur denna riksdagenskontrollmakt skall förstärkas vill vi närmare överväga i en utredning. Ireservation 6 behandlas antalet ledamöter i utskotten. Vi motsätter oss attdenna fråga skall beredas av valberedningen och anser att det bör ske påsedvanligt sätt i utskotten. Vi föreslår också att fr.o.m. nästavalperiod återgår till ordningen med 15 ledamöter i varje utskott. Reservation9 gäller sanningsförsäkran vid utskottsutfrågningar Vi moderater är ensamma iutskottet om uppfattningen att en sanningsförsäkran skulle bidra till att deninformation som ges i utskotten blir korrekt och fullständig - inte minst detsistnämnda är värt att upprepa, nämligen fullständig. Omvi , herr talman, är ensamma i utskottet om uppfattningen att sanningsförsäkranskulle vara av godo är vi det rakt inte utanför detta hus. Inte minst i sambandmed den s.k. kunde det lätt konstateras av envar somlyssnade på utfrågningarna att uppgifter undanhölls eller manipulerades genomdiffusa uttalanden. Vi anser således att någon form av sanningsförsäkran börinföras och att en utredning därför skyndsamt bör filisättas för att se påproblemet. Tillsist vill jag säga, herr talman, att det enligt vår uppfattning är självklartatt statsråd, statssekreterare och politiskt sakkunniga bör avlägga en sådansanningsförsäkran. Jagvill naturligtvis betona att vi moderater står bakom alla våra fyra reservationer,men vi yrkar bifall bara fill en, som alla här har kommit överens om. Jag yrkardärför bifall fill reservation 1 om finansmakten och budgetpro- cessen.Dettaharsåledesbeslutatsförfids vinnande, för att det skall bli mera Prot.1989/90:131 fid till debatter och för att mindre tid skall åtgå till voteringar 30 maj1990 Anf.99 (): arbets- Vi har alla kunnat konstatera att vi har haft strul med bud- J'''''fn.m. Det finns inte nu anledning att upprepa denkritik som har riktats mot regeringen härifrån kammaren, i finansutskottet ochi . Det viktiga nu är att problemen har uppmärksammats,att vi är eniga om att det inte fungerar bra och att det finns en gemensamvilja till förändring. Budgetpropositionsutredningenarbetar, och finansutskottet föreslår att vi här i tillsätter enutredning om roll i budgetarbetet. föreslåratt vi förstärker granskningen av hur alla resurser som vi anslår används.Utskottet vill att en utredning tillsätts här i med uppgift att prövavilken organisation vi behöver för att förstärka uppföljningen av våra beslut.Målet måste vara att vi ägnar mindre tid åt att anslå pengar och mer tid tillatt kontrollera att de används effekfivt och att våra beslut i praktikenfungerar som det var tänkt. Viär glada över att en motion av tillstyrks och att en partimotionfrån har lett fram till att de båda nämnda utredningarna tillsätts.Få parlament i världen torde ägna så mycket tid och kraft åt att diskuteradetaljer i budgeten och ägna sä litet intresse åt att granska utfallet avverksamheten som riksdag. Om vi skall klara att bygga ut välfärdenmåste vi använda resurserna bättre. Vi måste få en effektivare organisation avden offentliga sektorn samt effektivare och mindre slösakfiga stödsystem. Eneffektiv granskning kan bidra till det. Jag har sagt det förr, och jag upprepardet gärna, att det vore önskvärt att granskningen av den statliga verksamhetenkunde bli lika synlig som granskning av regeringen. Ifolkparfiet välkomnar vi de framflyttade positionerna när det gäller revisionensroll här i , men vi vill gå längre. I många länder ligger riksrevisionsverkensuppgift under parlamenten. Vi tycker att det bör prövas även här i . Omriksdagen står som direkt initiativtagare fill och mottagare av revisionensarbete skulle det kunna bidra till akfivare omprövning av den statligaverksamheten. Vi vill att den här frågan prövas inom ramen för en utredning omriksdagens kontrollmakt i stort. Det har vi redovisat i reservation nr 2. Iövrigt avstyrks en del motioner om vissa förändringar av arbetsformerBetänkandet är i den här delen inte särskilt spännande Om jag har förståtträtt pågår överläggningar mellan parfiernas representanter i talmanskonferensenom olika förslag till ändringar av kammararbetet. går arbetet ikonsfitutionsutskottet och arbetet i andra arbetsgrupper omlott litet grand.Det kan kanske leda till att det verkar vara litet rörigt. Trots det önskar jaglycka till med det arbete som parfiernas representanter i talmanskonferensenhåller på med. Kan det åstadkommas förbättringar, är det välkommet. Tillsist skulle jag vilja kommentera en enskild mofion från en miljöpartist och en folkpartist. Jag delar uppfattningen att utskottsledamöter inte bör 91 1989/90:131 30 maj1990 sitta i verksstyrelser somtillhör det egna utskottets verksamhetsområde. I försöker vi när vinominerar kandidater till verksstyrelserna att undvika att ta kandidater frånberörda utskott. Vi har alltså redan försökt att uppfylla de krav som dessabåda motionärer ställer på oss. Anf.100 Tredje vice talman (): kan aldrig bli en normal arbetsplats. Det ligger i sakensnatur, dvs. i det politiska livets villkor Men vi kan naturligtvis pä olikasätt se till att riksdagsarbetet blir effektivare, att det ger större utrymmeför verksamheter utanför och att det kan läggas upp på ett sådantsätt ätt det möjliggör en långsiktig planering. Det är alltså ur olika aspekterviktigt att fungerar effektivt. Och det gör den, enligt min mening,inte , eller rättare sagt, vi skulle kunna få en mycket effektivare och urolika synpunkter . Denhär frågan har sysselsatt oss centerpartister I mycket utförligamotioner har vi redovisat vad vi tycker borde göras. 1 stora drag visar det sigatt den kritik som vi tidigt framförde, och som vi sedan bar upprepat, och deförslag som vi har lagt fram står sig gott. Vi får t.o.m. beröm för förslagen idet ena utskottsbetänkandet efter det andra. Det är bara det att det aldrigblir några beslut. Man är för ängslig för att ta ett litet större grepp omriksdagens arbete och ägnar en väldig energi åt mindre ting. Detär i och för sig bra om vi kan få en rationellare behandling av budgeten, enmer fyllig budgetproposifion. Jag har inget emot det. Jag tycker att det ärmycket bra. Här finns en hel del annat som kan ändras. Men vi skall inte inbillaoss a« detta leder till att vi får en riksdag och ett riksdagsarbete, som ärmöjligt att planera mer långsiktigt och som ger utrymme för oss riksdagsledamöteratt fylla den andra funkfionen vi har, nämligen att vara ute bland människor,att redovisa vad vi tycker, att delta i debatter och diskussioner samt attmedverka i organisationslivet. Vihar nämligen, det har jag varit tvungen att påpeka , en mycketegendomlig och helt unik ordning i vårt svenska parlament. startarnämligen inte när den startar Formellt startar vi med pukor ochtrumpeter. I realiteten börjar . Detta är det grundläggandefelet i den ordning vi har, vilket gör att det är så svårt att planeraverksamheten på ett vettigt sätt. Vihar från sagt: Varför inte ändra på detta? Om vi alla inser attdet är pä det här sättet, varför inte ändra på det? Varför inte se till att vi,som i alla andra anständiga demokratier, lägger budgeten när pariamentet,, eller vad det nu heter samlas och arbetar med den framåtjul och nyår Lagstiftnings- och planeringsfrågor tas om hand . Medden ordningen skulle det bli möjligt att ha en vettig allmän motionstid. Detskulle vara möjligt att planera systematiska ledigheter under riksdagsarbetetoch det skulle vara möjligt för ledamöterna att på helt annat sätt få överblicköver sina liv och sina verksamheter Vihar redovisat dessa förslag så .