prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Författarnai den nya generaliorien hade inte varit autodidakter när de slagit sig ned vidskrivbordet för all författa. De kom merendels från högskolorna och universiteten.Del gällde också del fåtal ungdomar ur arbetarklassen som fått gå i högreskolor De blev inte som vuxna präglade av miljön de kommit från utan av den dekommit lill. De hade kårdeballerna och studentlivet friskare i minnet än detspråk som talats i deras barndomshem. De ansåg sig bevandrade i en värld därman tänkte akademiskt, där problem och idéer på akademiskt vis logs upp ochanalyserades och de fann föräldrarnas och arbelarmiljöns tänkesätt naivt. Derasfäder hade inte ens läst . De hade haft arbetarklassensuriderlägserihelskänsla men vänt den till överlägsenhet mot ursprunget och dehade irite arbetarklassens halvmedvetna optimism ulan var relativister och oftafärdiga små pessimister" Jagskulle egentligen kunna sluta mitt anföraride med ord, menjag vill ändå fortsätta. Jag vill emellertid läsa detta också som en hyllningnär vi lar ell sista förval av . Jagtycker alt han med sina ord visar all högskolepolitiken, trots alt det från endel håll ibland görs försök all göra den apolitisk, naturligtvis inte är del.Ulan det handlar i hög grad om vems värderingar som räknas som "riktigavärderingar". Vems erfarenheter räknas? Del är bl.a. om detta det handlar. Vihar alltså, även om det ibland görs försök till annat, helt klara och olikautgångspunkter när del gäller högskolepoliliken. De springer ur olika kulturvärderingarom vad som är fin och vad som är dålig litteratur, och om vilkel språk somskall användas. Del var inte många decennier sedan som barnen i skulleförmås atl inte lala bondska. Del handlar om den religion som är förhärskandeeller som genom sin kraft eller sill omfång fått ge grunden till moraliskavärderingar och t.o.m., i en del fall, lill moralens teori, etiken, om musik,konst, osv. Högskolepolitikenär naturligtvis även en ekonomisk drivkraft. Det finris exempel påarbetsmelodslillämpning som syftar till all öka vinsterna. Taylo-rismen harförfinals inom högskolans väggar för all sedan tillämpas i ökad utsvetlriirigoch utsugning av dem som arbetar i den direkta produktionen. Det är därför,, som man inte skall på krämarvis blanda ihop begreppenkonkurrens och solidaritet. Högskolepolitikenkan användas för marknadsföring i syfte att skapa nya marknader, som irealiteten inte behöver finnas. Den kan användas för kooperativ ulveckling,för metoder för mätning av välstånd, för ekonomisk teoribildning, förpolitiska syften och för tekniska utvecklingsprojekt. 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. 2 protokoU 1989/90:114 Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. dessaolika områden, som kan omfattas av olika ekonomiska vetenskapsteorier ochannat, är neutrala. Den sociala utvecklingen när del gäller arbetsmiljön,barnomsorgen, pedagogisk forskning, strukturer inom den offentliga sektorn,medicinska rön, bostadsmiljön, kunskap om kollektivtrafik är också områden somhar politiska förtecken och där högskolan spelar en myckel slor roll. Cerilerri har pekat på deri regioriala ulveckliugeri. Delharidlar om till-gärigligheleri till högre studier, och det handlar om för vemde är avsedda, vilket sätter frågetecken för i sin bok. Delhandlar om alt man fattar beslut politiskt, eftersom man omfattar tanken om altbildning i sig har ell värde. Bildning kan användas, vilket det finns siarka ambitionerför , som ett redskap för ökad internationell förståelse, förinternationell solidaritet och för ökad kännedom om vår egen kultur -gemensamma utgångspunkter i denna, t.ex. varifrån man kommer och vart man är påväg. Del kan man fråga sig . Men riågori firigervisriirig kari mari jufå. Om man har kännedom om delta är det lättare atl möta människor som kommerin genom en annan dörr Om min bror eller syster av nöd knackar på min dörr, såöppnar jag eller slänger Det finns inget val däremellan. Kunskap om mig självgör all jag öppnar dörren. I detta sammanhang kan högskolan och högre utbildningspela en inte oväsentlig roll. Del handlar om jämnare fördelning av samhällets resurser,både nationellt och internationellt, med en global resurshushållning och en godmiljö. Alll della och myckel lill har vi politiker användningför, och redskapet är bl.a. högskolepoliliken. Del finns alltså en oerhördpolitisk sprängkraft i högskolepoliliken. Del handlar inte om 20 platser inomden ena eller den andra utbildningsverksamheten. Jag vill i och för sig inteförririga allvaret eller vikleri i detta, meri i del slora hela kanske della ärpelitesser Utbildningspolitiken är alltså ett fördelningspolitisktinstrument som kan anväridas på två olika sätt. Endera kan man se till atl få en rättvisare fördelning avde resurser som står till buds inom det område där man arbetar t.ex. högskolanjust , som vi talar om. Naturligtvis kan det också användas åt andra hållet. Mankan se lill alt man konserverar ett förhållande som gäller. Vi har ensned social rekrytering. Vissa grupper utestängs. Man kan se till all deltafortgår Då behåller man inom sin klass, bland de uppdragsgivare man har sompolitiker, också makten inom högskolan. Jag tror del är därför man så sällan hör moderater oro sigöver den sociala snedrekryteringen. De inser all om man låter allt förbli viddet gamla och tillåter sig atl ha en överrepresentation av överklassen inom denakademiska världen, så garanterar della lill viss del hemhörigheten aviriiliativet i samhällsdebatten framöver och hur den skall föras. Detta ger sig självt, eftersom vi går in i en mer och merkomplicerad värld. Det är lättare för dem som har ordet i sin makt och som harde gängse värderingarna atl lägga fram argumenten på atl få journalister atlfalla i traus. Man skulle nalurliglvis också behöva vidta vissa åtgärderinom själva högskolan. Jag har ibland funderat på detta, herr talman. Just nuarbetar en högskolepedagogisk utredning som ser över vissa väsentligaverksamhetsdelar inom högskolan. Riksrevisionsverkel lämnar sina rapporter Jag fick se iförra veckan en rapport om ett relativt dåligt resursutnyttjande inomhögskolan. Vi har kommittéer och vi har partier som arbetar medhögskolepolitiken. Men hur skulle det vara om människorna inom högskolan självafinge tala om vad de är dåliga på? Del får vi nästan aldrig höra. Trots alt vi i efterhand kan se resultatet av brister iverksamheten, har jag aldrig under mina är i ulbildningsutskollel och under demånga besök vi har gjort ute på olika högskolor och universitet hört någonsäga: Delta är vi jäl-ledåliga på, delta borde vi fä slippa göra. Men det ärkanske atl begära för myckel. Del är viktigt att vi framöver fär politiska beslut omlängre tidsperioder för dimensionering. Jag delar tankar idetta fall, men jag kan inte inse, , hur en ökad dimensioneringnu vore reellt möjlig fro.m. 1990/91. Jag förstår heller inte hur det skullelösa problemet med den sociala snedrekryteringen helt och hållet. Den sociala snedrekryteringen är ett stort problem. Delshandlar det om atl vi måste kunna rekrytera fler människor till högreutbildning framöver som en del talare har varit inne på. Dels är det också enfördelningspolitisk fråga - inte bara för framtiden, utan också -eftersom stora delar av dem som lill största delen är med och finansierargemensam verksamhet, t.ex. högskoleutbildning, kan finna att deras barn i daginte har del av just denna verksamhet. Del finns en viss orättvisa i detta somjag tycker all man som politiker borde reagera på. Därtill har vi den könsmässiga snedrekryteringen. Jag troralt man delvis kan lösa också det problemet om man kommer till rätta med densociala snedrekryteringen. Det finns myckel att säga om högskolan - jag har redandragit ut ganska långt över den lid jag hade anmält mig för - och jag vill heltkort ta upp ytterligare tre saker Vi har i utskottet föreslagit en förstärkning även istudievägledningen. Tyvärr fick vi inte majoritet för detta, utan måstereservera oss. Jag tror att det hade varit klokt om utskottet följt vpk:sförslag om ett antal ytterligare för en förstärktstudievägledning. Dä hade man kunnat få resurser inom högskolan så att man hadekunnat nå utanför högskolan, ut i gymnasieskolan, kanske t.o.m. ul pågrundskolans högstadium, och där berätta om vad högskolestudier innebär. Dethade kunnat vara verksamt också när del gäller den sociala rekryteringen. Hadevi haft ökad kännedom om riksrevisionsverkels rapport, kanske det hade varitlältare för utskottsmajoritelen atl acceptera vpk;s förslag. Så några ord om internationaliseringen. Jag faller inte påknä så fort man säger internationalisering eller utropar några allmännahyllningsord till denna. Del är inte oproblematiskt med internationalisering.Självklart skall vi ha ett stort utbyte med andra länder när det gällervetenskap och högre utbildning, handel och kultur Men från vissa håll resonerarman som om EG, denna lilla del av , ensam skulle stå för detinternationella. Jag påstår inte att regeringen hell och hållet går på denlinjen, men det finns Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. andra, t.ex. moderatasamlingspartiet, som jag tycker har en väldigt begränsad syn på vadinternationalisering handlar om. Åvennär det gäller det europeiska perspektivet, med deu ulveckling vi har , ärdet viktigt att man vidgar perspektivet så att det handlar om hela , Vihar stora skillnader inom gränser Vi har högutvecklade och mindreutvecklade länder i . Det är viktigt att vi som högutvecklad nation, närvi söker samarbete inom olika projekt såsom vetenskap och högre utbildning,faktiskt också inser denna motsättning, som ibland benämnsnord-syd-problemaliken, också inom . Jag tror detta är politiskt oerhörtviktigt. Tillsist, herr talman: linjesystem har kritiserats, med rätta, mångagånger Man har sagt alt det är stelbent, och vi från vpk kan till viss delhålla med om detta. Men vi vill inte gå fram med lien när det gäller de olikalinjerna inom högskolan. Vi har sagl oss alt vi som första instrument väljer attöka utbudet av lokala linjer, framför allt utbudet av enstaka kurser Vi troraft man bör vara ganska försiktig när man förändrar inom linjesystemet ihögskolan. Jag vill redan nu slå fast att för vår del handlar det ingalunda omatt riva upp varenda struktur inom linjesystemet. Vi tror att det är absolutnödvändigt framöver att ha fasta utbildningslinjer, kanske framför allt inomolika vårdutbildningar Dettavar något av vad vpk vill inom högskolepolitiken. Jag kan inte fortsättalängre , herr talman. AnL 10 (); --' -"r. n'i r,,-.. Det har talats om utbildningskvalitet, forskningsanknytning etc. Jagskulle vilja säga alt utbildningens kvalitet egentligen är självklar Vi skallerbjuda en utbildning med en bra kvalitet, med goda mål. Det är ensjälvklarhet. Om man ser det ur perspektivet social snedrekrytering kan mansäga att de som verkligen behöver en god kvalitet på utbildningen är de som vivill gynna. Hur skall vi nå denna utbildningskvalitet? En garanti åstadkommervi genom att göra som vi gör i del svenska systemet, nämligen att vi harforskning ute på högskolorna. Att forskningen har anknytning lill utbildningeninnebär alltså en garanti. Enannan är förkunskaperna. I det sammanhanget är antagningssystemet viktigt.Frågari är då: Vad är det för anfagnirigssysfem som vi har? Jag skulle viljakarakterisera det som eu sörja. Def är ett aritagriirigssyslem som jag troregentligen från början kom till för att minska den sociala snedrekryteririgeri,men def har def irite lyckats med. Jag tror alt det är tid atl vi försökerkomma ur detta system, atf vi försöker hitta andra vägar Jag vill alltsåfillstyrka försök med att t.ex. lämplighet för yrkesuppgifteu vägs in vidantagning. Egentligen är det självklart. Ingen skulle komma på tanken alt antariågori till musikutbildning som inte har något gehör över huvud taget. Det ären självklarhet. iriom andra högskoleutbildningar är det ingensjälvklarhet. Vi vill alltså ha mer av den typen av försöksverksamhet inomhögskoleutbildning-arria. Lirijesystemetiriom högskolan blev, när det skapades, ett oerhört statiskt system som intealls förmår att motsvara de föräridririgar som vi får över ti- Det syslem som vihade var väldigt lösligt i sin struktur och kunde anpassas lätt.Men ett system som ligger någonslans däremellan vore bättre. Hur kan vi lösafrågan med dagens syslem? Jag tror vi kan lösa den genom en uppluckring ochöversyn av linjesystemet. Vi måste öka utbudet av fristående kurser Vi måsteha fler lokala individuella linjer Anslagen måste höjas, och utskottet harockså föreslagit all de skall höjas, som redan har påpekats. Jag tror att demåste höjas ytterligare, plus att linjesystemet måste ses över. Det måsteskapas möjlighet till större förändringar över tiden. Deffinns förslag i en mofion som innebär atf man skulle försöka aft införa envetenskaplig grundkurs. Del tror jag skulle vara ett steg framåt. Det skulleskapa förutsättningar för studenten att på elt tidigt stadium få klart för sigvad det handlar om. Vi skulle motverka den fragmentiseririg och derispecialisering som vi har alltför myckel av. Studenten skulle, genom att få eninblick i vetenskapsteori och vetenskapshistoria, kunna få sammanhangen bättreklara för sig. Del är viktigt. Vi tillstyrker eri sådan försöksverksamhet. Vidaretill anslagen till högskolan: Vi tror att en friare användning av anslageninom högskolan är nödvändig. Det aviseras också delvis i betänkandet, men vitror inte atl det leder så långt som det borde göra. Speciellt gäller dettalokalanslagen. betraktas lokalerna mer eller mindre som en fri nyttighetinom högskolan. Det leder till atl en del sitter i för små lokaler, en del iför stora, eflersom detta infe belastar budgeten för iristitutionerna. Vi villdärför stödja reservation 23 i UbU18, som innebär att mantillstyrker en försöksverksamhet med ett eget lokalansvar ,som har ansvaret för denna verksamhet, tycker vi inte har skött saken som denborde. Det skulle ge mer utbyte för skattebetalarnas pengar om man fick skötaverksamheten lokalf. NärLarz talade förut lät det som att bara vi ökar dimensioneringen harvi löst den sociala snedrekryteringen. Men folk skall ju faktiskt också ha jobbefter en genomgången utbildning. Jag håller med om att den socialasnedrekryteringen är elt problem som vi måsle arbeta med, men vi kan inte lösafrågan genom att öka dimensioneringen. I ett avseende menar vi dock all man böröka dimensioneringen, och det är när det gäller miljö-och hälsoskyddslinjen.Där finns, som flera redan påpekat, ett dokumenterat behov som bordetillgodoses. Jag vill avsluta med aft yrka bifall till reservationeroch till reservation 23 i UbU18. 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. Jag får meddela att anslag nu satts upp om attdella sammanträde skall fortsätta efter . AnL 12 BENGTSILFVERSTRAND (s): debatteri i en vid det här laget ganska känd stil, med stora åthävorHan kom in pä mer korikreta ting, men jag kan ändå inte underlåtaatt notera alt han betecknade regeringens utbildningspolitik som att denkarakteriseras av håglöshet, ointresse och oförmåga. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. Detta står i stark kontrast till de optimistiska tongångarsom vi nu möter ute på uriiversileleri. Bl,a. har i sinsenasle årsrapport konstaterat all den debatt som vi har haft omutbildningspolitiken under de senaste fyra fem åren har haft en vitaliserandeeffekt och att det nu råder en större optimism och framtidstro. Uttalandetkontrasterar också skarpt mot vad anförde . Honkonstaterade helt riktigt atf ett ganska enigt utskott står bakom förslagen. Vihar kunnat lösa viktiga problem tillsammans. Av detta kan man bara dra två slutsatser Den ena är attBirger Hagård och själva är så håglösa alt de inte orkar ingripamot den håglöshet som uppenbarligen inte bara gäller regeringen utan ocksåutskottet. Alternativt omfattar kritiken även de andra partierna - folkpartietoch . Del är i det slora hela närmast marginella justeringar ochförslag till förändringar som har framförts från den borgerliga oppositionenssida, från oppositionen över huvud tagel. Då kan del inte vara riktigt medbåda dessa saker: Håglöshet och det faktum all vi har kunnat lösa problemtillsammans. Någon måsle ha fel. tar upp ämnen som jag inte länker gå in på.Skatterefor-meri och del sludiesociala stödet har inte med dagens debatt attgöra. Jag lämnar därför frågan därhän. Möjligen skulle jag kunna ge det rådetatt han tar upp dessa frågor i den studiecirkel som han rekommenderar åt BirgerHagård. I själva verket befinner sig den svenska högskolan sedandrygt i en kraftig omdaningsperiod. Grunden lades i 1977 årshögskolereform. Den reformen innebar sammanfattningsvis att den övergripandeoch ändamålsinriklade styrningen från sida kombinerades med ökatlökalf ansvar för verksamhetens genomförande. Reformen har sedan kompletteratsmed flera väsentliga föräridririgar på högskoleområdet. Vi har fått enlärarfjänstreform, infört treåriga program för forskningen, medgeff ökad lokalbestämmanderätt i organisatoriska frågor, avskaffat regionalstyrelser,förändrat högskolestyrelsernas sammansättning och infört nya regler för antagningtill högskolan. En ny tvåårig ingenjörsutbildning har tillkommit. /91 sker en övergång till treåriga planeringsperioder också förden grundläggande högskoleutbildningen. Det är faktiskt en hel del som vi haråstadkommit , . Den svenska högskolan hävdar sig väl i ett internationelltperspektiv. Och för atl markera kvalitetsaspekten kan det vara värt atlunderstryka att den svenska universitetsutbildningen inom flera sektorerförlängts under 80-ta-lef. Detta gäller t.ex. den naturvetenskapligagrundutbildningen, civilingen-jörsutbildriirigeri ochjourrialistutbildriirigeri. Att just ulbildriingens kvalitet - på den punkteri är vihelt överens - stäridigt måste bli föremål för utvärdering markeras också avden utredning om vissa undervisningsfrågor som tillsattes och som hartill uppgift att göra en bred genomgång av förhållandena inom grundutbildningeni den svenska högskolan från kvalitets- och undervisningssynpunkl samt av hurlärarstödet till de studerande bör utvecklas. Men del ärmed högskoleutbildningen som med : den blir aldrig riktigt färdig. Denmåsle av naturliga skäl bli föremål för ständiga omprövningar, utvärderingaroch förändringar Den snabba utvecklingen skapar i sig också problem. Ellav huvudproblemen inför 1990-lalel är dimensioneringeri av högskoleutbildningen,också på den punkten är vi överens. UHÄ har regeringens uppdrag atl ta framunderlag för beslut om dimensionering med utgångspunkt från samhällets behovav utbildade och från iridividerrias öriskemål och efterfrågari. Förvissoföreligger vissa motsältriirigar mellari jusl samhällets behov ochindividernas preferenser Allmänt sett ökar behovet av högutbildade människorDet är en självklarhet. Akut brist på arbetskraft föreligger inom vissaområden. Vi kan också slå fast att de ungdomskullar som når högskoleålderkommer alt minska under en följd av år Enav de viktigaste målsättningarna högskolereform var att demokratiserahögskolan och all utjämna skillnaderna i möjlighelerna till högskoleutbildning.Vi nödgas konstatera - jag håller med på den punkten - atl detfortfarande kvarstår sociala skillnader i rekryteringen till utbildningensamtidigt som en hel del återstår att göra för att förändra det könsbestämdamönstret vid studievalel. Tillde betänkanden vi nu behandlar, som alltså rör för den grundläggandehögskoleutbildningen gemensamma frågor, är elt stort antal reservationerfogade, och jag tänker därför av förklarliga skäl begränsa mittinlednirigsari-förande. Övergångentill treåriga planeringsperioder ställer givetvis ökade krav på långsiktigabeslut bl.a. vad gäller dimensioneringen. "UHÄ'hafmöt demia bakgrund redovisat behovet av högskoleutbildade och rekryteringenlill högskolan fram . Enligt rapporten väntas antaletnybörjarplatser på linjer öka från drygt 39 000 till 47 000 och antaletårsstudieplatser på frislående kurser - inkl. lokala och individuellalinjer-från drygt 40 000 lill ca 50 000 platser Detre borgerliga partierna har tagit UHÄ:s analys lill intäkt för krav på atlregeringen skall ta ställriirig lill förslag om ökad dimensiorieririgav högskoleutbildningen . föreligger inga olika meningar om dimensioneringsbehovel. När och i vilkenutsträckning en utökning kan ske får emellerlid blir föremål för närmareprövning och vägas mot andra angelägna samhällsbehov. frågar: Vilka är dessa behov? Mitt svar är: Gå igenom betänkandet,motionerna och inte minst de anslagsäskanden som vi kunnat tillgodose, alltsåpropositionens bilaga 10! Där kan man finria alla de arigelägna reformer ochden utvidgning och utveckling av anslagen som skett på väldigt mänga områden,inte minst efter kompromisser i utbildningsutskottet. Då har vi också tagithänsyn fill vad andra partier, bl.a. , haft aff komma med. Det ärde angelägna samhällsbehoven. Fråganom dimensioneringen av högskoleutbildningen kan inte frikopplas frånkapacitetsutnyttjandet i utbildningen. Ingen som kritiserade den dimensioneringvi nu fått berörde den aspekten. Detta samband behöver närmare analyseras, ochbl.a. måste UHÄ utröna orsakerna till de relativt många avhopp som sker frånde allmänna utbildningslinjerna. Det finns alltså ett par 1989/90:114 3 maj1990 Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag, m.m. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor och anslag, m.m. frågeteckenalt räta ut, som mau säger, meri vi är överens om atl ett ställriirigstagandetill ökad dimensionering måste göras . Krav på ytterligare uppluckring av linjesystemet framförsåter av de borgerliga partierna. Intressant i sammanhanget är atl kritikenåter avser utbildningen inom områden där linjeorganisationen är minsl utbyggdoch valfriheten inom utbildningen störst. Förutsättningarna för de studerandesom önskar läsa fristående kurser att fördjupa sina ämnesstudier och relativtfritt kombinera sina ämnen inom humaniora och samhällsvetenskap är redan relativtgoda, och det sker en ständig utveckling på det här området mot ett störreantal fristående linjer Dessutom har ju de enskilda högskoleenheterna numerabefogenheter att göra de erforderliga anpassningar av utbildningen somefterlyses i motionerna. En hel del är alltså tillgodosett också på den härpunkten. Regeringen föreslår att ett särskilt råd för grundutbildningsfrågorinrättas inom UHÄ för atl stimulera en utveckling av den gruridläggandeutbildningen. I olika sammanhang har kvalitetsaspekterna i denna utbildningbetonats. Mol den bakgrunden ter sig folkpartiels reservation som någolanmärkningsvärd. Moderater och folkpartister begär sedan förslag till riyttstyr- och aoslags-system med moliveririgeri atf uriiversitet och högskolorbehöver vidgade ramar för beslul och plaueririg. Eftersom emellerlid redanföregående års beslutade om införande av s.k. ramanslag som medger enfriare disposition av anslagsmedlen, så finns det ingen anledning all nutillmötesgå dessa krav. I slor.ulsträckning är vad som göras skall allaredangjort, och en ständig ulveckling pågår Några ord om betydelsen av ökad internationalisering.Utbildningens internationalisering har ytterligare accentuerats av denpolitiska utvecklingen i . Inte minsl de snabba scenförändringarna iÖsteuropa har öppnat nya perspektiv. Krav ställs nu inte oväntat på ytterligare resurser förökat sluderandeul-byle såväl inom som ulanför EG. Först kan rioleras att möjligheten för studerande att fåmedel för studier utomlands redan i betydande grad vidgats.