prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Trots all tiden har förrunnit nödgas vi konstatera behovetav en parlamentarisk utredning för att få bättre underlag än det somregeringen har presterat och ett helhetsgrepp på lagstiftning om återvinning,inskrivning i lagstiftningen om producentens ansvar och andra angelägnareformer. För inte har regeringen formulerat särskilt tydliga målsom utgår från vad naturen tål! Och inte har regeringen kommit med förslag omnågon återvinningslag! Och inte tittar socialdemokratin ål vad de frivilligaideella organisationerna kan vara med och hjälpa lill alt informera om. Istället för alt ta allmänhetens miljömedvetande och engagemang till vara görsocialdemokratin Ivärtom. Man är fast i den förlegade synen altmyndighetsapparalen sköler allt och bäst. Regeringens ovana vid marknadsekonomiska samband avspeglarsig i otillräckliga förslag om ekonomiska styrmedel när del gällerförpacknings-området. Inte sträcker sig förslaget över avfallsområdet i stort.Inte kommer det några konkreta förslag om materialbalanser Samma amatörism när del gällermarknadsekonomins elemenla präglar också socialdemokratins egen internasplittring i fråga om ägarförhållandena i . Regeringen samlar sig tillslut lill elt förslag om atl äntligen bryta statlig ägarmajoritet. Men då sersocialdemokraterna chansen atl i med kommunistisk hjälp köra överdessa marknadsekonomiska vinkar från och går emot sin egenregering. Vad skall man tro? Tja, inte all det blir lätt alt lockain bara litet privatkapital som något slags gisslan och en renfinansieringsmanöver. Säg, , varför är den socialdemokratiskaregeringens förslag helt plötsligt sä helt oanvändbart atl del skall röstas nedav er själva? Varför vill inte socialdemokraterna uppdra åt regeringenatl komma med ett förslag till avvecklingsplan för hälso- och miljöfarligaämnen - åtminstone till den miljöproposition som regeringen skall försöka fåfram ? Utgår socialdemokraterna redan nu från alt regeringen inteskall kunna ena sig om en sådan miljöåtgärd ens ? Visst är det egendomligt att regeringen tar så lätt påriksdagens beslut så fort de går socialdemokraterna emot. har begärtförslag till pant-syslem för batterier, men inte redovisar regeringen nägolsådanl. Men, all righl, som regeringen ochsocialdemokraterna förtjänar stark kritik för hanteringen av avfallsfrågornafår vi väl dela ut en liten blåklint också. Regeringen biträder äntligerifolkpartiets mångåriga förslag om totalavveckling av PCB. Men det är klart,handslag med hedersord av miljöminister fick bekant närmast tvinga fram som ett heligt nyårslöfte i ett direktsäntTV-program. Fast det var ju förra nyårsfirandet. Det finns fortfarande mycket atl efterlysanär del gäller regeringens förslag om avfallsfrågorna. Det finns tyvärr intemyckel till kraft bakom socialdemokraternas grupp här i när detgäller att pusha pä och dra fram dessa frågor. Lång lid har förrunnit alldelesi onödan. Vi förespeglas en ny proposition Del verkar inte ens som omman kommer att ta särskilt ordentliga grepp i den här frågan då heller vartfall vill inte socialdemokraterna här i kammaren vara med om atl försöka fädetta till stånd. Det är en besvikelse för miljöarbetet i . De steg somvi nu tar genom de beslut som vi kommer all fatta på grundval av detta belänkandeär tyvärr för små steg och för få steg. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 7,24. 26 och 30, och i övrigt hänvisar jag till särskilda yttrande idessa frågor AnL 112 (); Del betänkande som vi nu behandlar handlar omavfall, men det är för den skull inga skitfrågor ulan del är mycket viktigafrågor. De handlar om att vi skall få produkter som inte förstör vår miljö ochvår omgivning. De handlar om att vi skall se till atl vi använder våranaturresurser på ett så varsamt och riktigt sätt som möjligt, så atl de räckeräven till kommande generationer. Och de handlar om alt vi skall få produktersom inte påverkar miljön så negativt som mycket gör, så att miljön skallfungera bättre. Del handlar helt enkelt om alt avfallshanteringen skall blibättre. har man bara deponerat soporna. Bara man blev av medsoporna så var det all righl. Sedan blev det på modet att man skulle brännasoporna. Men eftersom det i dessa sopor fanns ämnen som inte var så bra, vardet inte heller nyttigt för oss själva och omgivningen utan ledde till farligautsläpp. Då började man fundera över om det inte vore vettigt atl sorlerasoporna. Man har kommit en bil på väg, men inte särskilt långt, i dettasammanhang. började för ganska länge sedan alt dra uppriktlinjer för en ny strategi på detta område, nämligen att det inte bara ärfråga om att ta hand om detta avfall, dessa sopor, ulan all vi måsle inriktaoss på att minska mängden sopor, eflersom mängden i sig är elt problem. 1989/90:113 2 maj1990 måste vi ävense lill atl de kemiska ämnen, och över huvud taget de material som vi använder,går att återanvända eller går att använda för t.ex. kompos-lering. som sade, väntat på dennaproposition. En utredning tillsattes, och den lade fram en del förslag. Vi flera tillfällen fält löften från miljöministern om atl en propositionskulle läggas fram. När en proposition lades fram var det ingelIvivel om atl del i denna lämnas ganska slora luckor och att den ger upphovtill stora funderingar om hur della skall ske. Regeringen vill fundera mer påvissa saker Egentligen borde regeringen ha funderat färdigt, eftersom den hartagit så på sig, och lagt fram elt klarl förslag. Del hade varitrimligt, och del var vad vi hade hoppals. men tyvärr blev det inte sä. Detvisar en viss oföretagsamhet från regeringen. Jag tror nämligen inte att det ärfråga om ovilja, i så fall är del värre. Det kanske också är elt lilel mått avtaktik. När vi diskuterade miljöbudgelen för sedan sade denna budget som elt slag mellanårsbudgel får anses vara acceptabel. Det ärkanske på samma sätt med detta förslag, atl det är något slagsmellanårsprodukt, eftersom vi har val 1991. och regeringen då skall lägga framalla de förslag som den tidigare inte har lämnat för all på del sättet försökaverka handlingskraftig inför valet. Det kan kanske vara en taktik, men den ärinte särskilt snygg, och den är inte heller särskilt bra för miljön. Miljönmåsle ju gå före. Jag saknar även en strategi i denna proposition för hurdetta skall gå lill, och jag saknar de styrmedel som skulle behövas för alt manskulle få utvecklingen alt vända i rätt riktning. Detta sker nämligen inte avsig självt. Vi måste stimulera människor och påverka dem. Vi måste även påverkaoch stimulera företag så alt de utvecklar dessa nya produkter för allulvecklingen skall gå i den riktning som vi vill. Vi har tagit upp myckel av detta i vår motion, nämligenalt vi måste få dessa styrmedel och dessa regler så att vi är mer rädda om denaturresurser som vi har, de ändliga resurser som finns och som tar slut förreller . Vi måsle i ökad utsträckning övergå till att användaförnyelsebara produkter där del finns slora möjligheter och där del sker enutveckling och en vilja att skapa dessa förutsättningar. Inte minst närjordbruket skall omdanas kommer det där all kunna skapas oerhört finaförutsättningar för atl i de flesia kemiska material nyttja förnyelsebaraprodukter, sådana som inte är främmande för naturen utan som kan ingå i ettkretslopp, vilkel är viktigt i detta sammanhang. Förpackningarna är i detta sammanhang en symbolfråga. Mendet är också en viktig fråga eftersom del handlar om så stora mängder och omförpackningar som ofta är onödiga. Vi måste ha en sådan vilja och strategi attvi åstadkommer fler returförpackningar Och i den mån vi inte använder returförpackningarmåste materialet vara möjligt att återanvända, ett material som inte förstörmiljön. Industriavfallet är elt område där mycket litet hargjorts. Men där finns det myckel slora resurser att ta till vara just genomsortering och åleranvändning och även för energiproduktion. Vi vet ju att enslor del av detta skulle kunna användas för uppvärmning för att få energi. Manhar räknat med atl 10-15 TWhskulle kunna las från detta material. Del omfattar nämligen i stor utsträckningjust trä och andra produkter som är lämpliga alt elda. Detta handlar alltså om en vilja och en strategi atlminska mängden avfall, att inte använda fler förpackningar och engångsmaterialän som är alldeles nödvändigt. På det sättet minskar vi mängden avfall, vilketär oerhört viktigt. Men vi måsle också minska farligheten. Och i dettasammanhang kommer alla kemikalier som används in i bilden. Man kan dela upp dessa kemikalier i tre kategorier Denförsta är naturfrämmande kemikalier Det är sådant som naturen inte känner,syntetiska gifter av olika slag. Dioxin är ett exempel, men det finns mångafler. Del är fråga om kemikalier som vi inte får släppa ut i naturen. Deprodukter som alstrar dessa gifter måsle vi förändra så att de inte gör del. 1annat fall skall de inte användas. Den andra kategorin innehåller tungmetaller Tungmetallerfinns i naturen men i ganska begränsad omfattning. Och vi får alltså se tillatt tungmetallerna inte ökar Batterier, som nämnde, är ettexempel. Andra exempel är kadmium, kvicksilver och andra ämnen. Vi måste alltsåse till atl tungmetallerna finns på en så låg nivå att de förekomster som finnsi naturen inte ökar Det är speciellt allvarligl eftersom även försurningen görall dessa blir mer tillgängliga. Den tredje kategorin är omsältbara i naturen, t.ex.fosfatet, kväve m.m. De är naturliga, men när det blir för mycket av dem är deskadliga. Vi måste alltså se till atl tillförseln till naturen håller siginorii de ramar som naturen kan hanlera. Delta måste vara viktigt i dellasammanhang, och det måsle finnas med i strategin. Därför måste det ske engenomgång, så atl man får borl de ämnen som inte passar in och som kan skapaobalans i detta avseende. Vi hade hoppats och trott alt detta skulle finnas med idenna proposition, och del borde ha varit del. Men tänker regeringen återkommai denna fråga, vilkel vi inte anser är acceptabelt. Här behöver vi alltså ha materialbalanser i företagen föratt kunna se vart olika ämnen försvinner. Det måste finnas någon miljöansvarigpå företagen som hanterar frågan. Vi ställer krav på företagen för att de intefår släppa ul för mycket vare sig i vattnet eller i luften. Men allt det somgår ul genom fabriksportarna till oss som konsumenter ser vi lill att delkommer ut i naturen. Det är också ett problem som vi måste tackla. Somkonsumenter kan vi bara la hänsyn till detta om vi får en korrekt informationom de produkter som vi köper. skall vi ju ha en frivillig miljömärkning. Vi har fråncenterpartiets sida haft synpunkter på hur den skall se ul. Det har vidiskuterat i annat sammanhang. Vi anser all det måsle vara en bedömning avhela produktionskedjan av en produkt för alt man skall kunna bedöma om den ärvärdig all ha denna miljömärkning eller inte. Därför måste vi ha en välsammansatt grupp som bestämmer hur kraven skall formuleras. Vi vill ha eninnehållsförteckning även på andra produkter som inte har miljömärkning så attkonsumenten har möjlighet all bedöma vad produkterna innehåller för någontingoch på det sättet hjälpa lill i miljöarbetet. Om vilyckas med allt detta, kan vi återanvända väldigt mycket. 1989/90:113 2 maj1990 Prot.1989/90:113 mängder kan återanvändas. Vi kan också förbränna en hel del sakersom del är naturligt all förbränna och pädel sättet fä energi. Det som återstår kan vi ' komposlera och få ut som ettjordförbältringsmaterial. Vi kan t.o.m. åstad- - ' * komma biogasjäsning och få ul gassom vi kan använda i vår energiförsörj- Pådel sättet kan vi klara en miljömässigt riktig avfallshantering. Men det krävsbetydligt mer än vad som föreslås i propositionen. Vi har krävt att vi skall ha en lagstiftning påavfallsområdet för att kunna uppnå målen. Här kommer kommunens ansvar in ibilden. Kommunen har ansvar för hushållssoporna och föreslås här också fäelt liknande ansvar när det gäller industriavfall. Det tycker vi är fel. Detmåste vara riktigt atl industrierna, som "producerar" detta avfallgenom sin produktion också har ansvar för alt hantera detta på ett riktigtsätt. De har de bästa förutsättningarna att göra del. Nalurliglvis skallkommunen ha ett tillsynsansvar på denna punkt likaväl som på andra punkter därvi har lagstiflning som vi skall följa på miljöområdet. Företagen skall ha denuppgiften alt de skall presentera en avfallsplanering för kommunen då de kännertill vad som finns ute i företagen. Det skall vara deras uppgift atl ta handom avfallet och inte som deponera det. Kommunen har också ett annalansvar, och det gäller vid upphandling. Upphandling av produkter skallkommunerna göra med utgångspunkt i miljöhänsyn. Därför vill vi atlupphandlingsförordningen skall ändras på ett sådant sätt alt kommunerna harrätt och kanske t.o.m. skyldighet att ta hänsyn lill detta och inte köpa en urmiljösynpunkt dålig vara därför att den råkar vara billigare. Delta ärnaturligtvis ofta fallet. Men följer man upphandlingsförordningen hell striktblir det fallet. Här måste en ändring till stånd. Rölslam är också en besvärlig fråga. Här tycker vi inteatt regeringens förslag är tillräckligt långtgående. Vi anser del inteförsvarbart atl använda rötslam på åkerjord där vi skall producera livsmedel,om det inte finns garantier för att det är fritt från farliga ämnen som vi inteskall ha i vår mat. Där har vi reserverat oss. Inte förrän vi har fått sådanagarantier skall rötslam få användas på åkerjord. Då är det naturligt atl göradet, för naturligtvis skall det så långt det är möjligt återföras lill naturen. Det finns en rad andra punkter som jag skulle vilja gå inpå. Som andra här har sagl har vi försökt alt inte få långt över 100reservationer till betänkandet, vilkel kunde ha blivit fallet. 1 stället harvi i särskilda yrkanden beskrivit huvuddelen av våra synpunkter. Men de ärinte mindre viktiga för det. Slutligen skulle jag vilja yrka bifall tillvåra reservationer 7, 16, 20, 23 och 27. AnL 113 (vpk): Vpk har i motioner rörande avfallshanteringenframfört en lång rad förslag som vi menar på ett bättre sätt än regeringens proposition leder till ett minskat avfall och minskade problem. Del har vid utskottsbe handlingen visat sig att det inte finns majoritet för dessa förslag. Vpk har avstått fråri att reservera sig till förmån för alla vpk;s yrkanden. Det beror på, som tidigare talare här sade, alt jordbruksulskotlet med detta belän- 156 kände provar pä ett nyttarbetssätt. Syftet är att uppnå ett mer överskådligt betänkandesamt en förenklad hantering i kammaren. Vi i vpk har därför Prot.1989/90:113 reserverat oss till förmån för mer principiella yrkanden som vi funnit detsär- skilt angeläget alt markera. Varje svensk producerar avfall per är. Volymen på J J 8 hushållsavfallethar ökat med 5 . Många soptippar är nu fulla,och deras koncessionslillstånd går ut . Sopförbränningenhar negativa miljökonsekvenser Föratt komma lill rätta med avfallsproblemenkrävs atl produktion, konsumtion och återvinning kännetecknas av ell förloppdär energi- och malerialförluslerna minimeras. Det krävs också alt demalerialförluster dvs. avfall, som ändå uppstår har en så låg inverkan pånaturen att miljön och människorna inte skadas. Globalt sett förbrukar den rika delen av världen det mestaav jordens tillgångar Vi gör det på ell sådant sätt alt vi ödelägger naturenoch därmed de kommande generationernas livsmiljöer. För alt komina till rättamed de grundläggande miljöproblemen, till vilka det växande avfallsberget hör,måste vi i grunden förändra vår produktion och konsumtion. En rättvis fördelningmellan världens folk och mellan fattiga och rika måste komma lill stånd. Detförutsätter en förändrad maktbalans. Resursbevarande, med natur och råvarorvarsamma produktionssystem, måste etableras. Vpk har i en motion angående miljöfarligt avfallkonstaterat att förändringar av samhällets produktionssystem har lett till atten allt större och växande del av avfallet är miljöfarligt. Miljöfarligtavfall kallas det avfall som kan ge skador eller innebär risk för människoreller miljö. Många ämnen som vi producerar är extremt miljöfarliga. Delagras i levande vävnader och koncentreras för varje steg i näringskedjorna.Den art som är sist i näringskedjan får då i sig de högsta halterna av deskadliga substanserna. Exempel på detta är rovfåglar, salar och inte minstmänniskor När dessa uppvisar tecken på skador av miljögifler är det en tydligsignal på alt någol är galet. Klassiska exempel på ämnen som haruppmärksammals och som det är problem med är kvicksilver, bly ochPCB. har insikten ökat om att avfallet inte kanklumpas ihop och behandlas på ett sätt. Avfallshanteringen måste bli mermångsidig och anpassad till innehållet i avfallet. En annan sak. som även har tagit upp, ärfrågan om förpackningarna. Det här är en symbolfråga. Men en fjärdedel avhushållsavfallet utgörs faktiskt av förpackningar. Ett sätt att minskasopvolymen är att inte producera så mycket förpackningar Onödiga förpackningar skall undvikas. Om en vara intekräver dubbla förpackningar och producenterna ändå använder detta syslem, börproducenterna åläggas en straffavgift! Förpackningar som ej kan återanvändasskall kunna återvinnas på ett miljö- och energimässigt acceptabelt sätt. Dennya dryckesbacken t.ex., som innehåller bly, borde ha varit för dyr atttillverka. Det skulle alltså ha varit kommersiellt omöjligt att tillverka den. Vi anser också att förpackningar skall beskattas iförhållande till energiåtgång, till miljöpåverkan och till nyttan med dem. Del förekommer exempelvis många olika sorlers plaster Mendet finns så goll som ingel fungerande retursystem. De negativa miljöeffekterna är 157 Prot.1989/90:113 dessutom stora. I syfte att komma bort från denna omfattandeoch miljö- skadligahantering är det nödvändigt att studera detta ordentligt i en utred- Plastförpackningar som ej kanåtervinnas och plastförpackningar som Vissa avfallsfrågor . .- -- förbjudas. En annan fråga som vi har tagit upp och som vi tycker ärgrundläggande när det gäller avfall är källsorteringen. Genom källsortering ärdet möjligt atl återvinna en stor del av hushållsavfallet och atl redan ihushållen sortera speciellt miljöfarligt avfall, såsom batterier ochlösningsmedel. Det startas lovvärda källsorleringsprojekt i alll fler kommunerhär i landet. Dessutom föreslår regeringen att alll avfall skall källsorterasfro.m. Det tycker vi är ett positivt inililativ. Men för att del härskall fungera i verkligheten krävs det att byggnader affärer m.m. anpassas tilldetta syslem. Del går inte alt bygga källsorteringen på de system som finns . Vi kräver därför en genomtänkt plan för källsortering. hartidigare bifallit en motion frän vpk, där vi begär alt man skall anpassabyggnormer m.m. till källsortering. Men detta har ännu inte gjorts. Vi anser också alt statsbidrag bör utgå till kommunernaför atl man skall kunna utveckla metoder och stimulera lill en snabbareövergång till källsortering. Vidare anser vi all del i lag tydligare behöver markerasalt källsortering skall vara grundprincipen vid all avfallshantering. Med delta, herr talman, yrkar jag bifall lill samtligavpk-reservationer i detta betänkande. Dessutom hänvisar jag till vårt särskildayttrande. AnL 114 (); flög jag ner frän Kallax i Luleåtill . Självfallet hade jag tagit läget om del hade varit möjligt attkomma ner till i lid. Tyvärr är del ell alltför välkänt faktum atlbåde socialdemokratiska och borgerliga regeringar grovt har åsidosatt ennödvändig upprustning av järnvägen och byggandet av en ny ostkustbana upp tillHaparanda. Det finns ingen reell valfrihet när del gällertransporterandet. Det finns inte heller någon valfrihet när del gäller attvälja sopor Del är ju sä, alt allt vad vi producerar slutligen blir sopor Vadvi gör är all vi producerar och konsumerar sopor SAS, , är ju ett delägtstatligt svenskt företag. Jag drack en kopp gralisle. Denna förpackning blevmig tilldelad. En sådan får man alltid när man flyger. Som ni ser ärförpackningen oöppnad. Den innehåller följande; en inplastad serviett, en påsesocker, en påse grädde och en plastsked. Varför har jag då tagit med mig den här förpackningen hit?Jo, jag ville visa på följande. Om man lämnar tillbaka påsen med dess oanvända inne håll, kastas den direkt bland övriga sopor. Sådant är systemet. En mild be traktelse ger vid handen alt detta är sjukt. Ändå är det här bara en återspeg ling av de partier som står för detta system, och deras sjukdom är långt värre. Deras fanatism och religiösa tro på ekonomisk tillväxt är drivkraften och ro ten till det överflöd av avfall och sopor som drabbat vår värld. Och vad värre är; De har inte en tanke på att ändra sina ståndpunkter eller sin filosofi. Så 158 länge de har möjlighet alt påverkapolitiken fortsätter hela samhället på en väg somleder mot en situation som innebär all vi kommer all bo på soporoch begravas av sopor De som slår för detta är de företrädare som i ord bekännersig till ekonomisk tillväxt och en fri marknadsekonomi. Marknaden är tyvärrinte fri. Den är manipulerad och styrd av monopol och kartellförelag, somvisserligen agerar utifrån korrekt kortsiktiga och företagsmässigt lönsammakalkyler För atl ha en fri marknad, där naturen och kommande generationer färmöjlighel att göra sin röst hörd, måste staten genom lagar och förordningarmotverka den planekonomi - den planekonomiska monopolism - som de på marknadenagerande företagen alllid har som en inneboende kraft. I morse var jag nere och hastade, och man kan ju inteundgå att se vad man ser. Här hade Sopsverige och slösarna av naturresurser ochenergi dykt upp igen. Jag har tagit med mig hit dessa två burkar Här ser vi ettvälkänt märke. Del är en produkt som sprids över hela världen och sominnehåller kvalificerat sockerblandat nonsens. Den här andra burken är enölburk. Vi pratar här i om sopor, avfall och återvinning. Men, herrlalman, jag kan inte ens drömma om alt medvetenheten hos ledamöteroch anställda är så liten att man kastar burkar i slället för alt lämna dem iretur. Jag begriper därför inte varifrån dessa burkar kommer Hur som helst - det måste vara någons sämre och lata jagsom slunkit in och fått någon atl kasta en hop tomma aluminiumburkar iplaslsoppåsen vid bastun. Det här är symptomatiskt och visar på anpassningen lillden allmänt rådande samhällsfilosofi som ledande partier förfäktar i deltaland. Såvitt jag förstår är del bara miljöparliet och vpk - eventuellt gällerdel också -som vill få borl delta grova slöseri från marknaden. Socialdemokraterna ärdock inne på samma linje som vi. men tydligen inte partiet som sådant. Del ärtypiskt för socialdemokratin. Moderater, folkpartister och merparten avsocialdemokraterna - även här gäller del eventuellt också - tillhör demsom räknar konstigt och svårförståeligt. Målet är ju alt få enreturålervinningsandel om när det gäller onödiga förpackningar Vad innebärdelta egenlligen? I frågan om aluminiumburken var det somåtervanns och del innebär att 100 miljoner burkar hamnar i avfalleteller i naturen. En 90-procentig ålervinningsgrad innebär inte alt 90 %återvinns och åter-cirkuleras. Har man önskemålet all skall återcirkulerainnebär det nämligen i praktiken atl man vill alt alll. herr talman, skallhamna i naturen eller i soporna. Jag vill betona atl filosofin är denna, atlallt skall hamna i soporna och slösas i form av sopor för all så småningomspridas ut i naturen. Denna filosofi stöds av socialdemokraterna, moderaternaoch folkpartisterna. innebär bara en tidsförskjutning. Av de ursprungligaburkarna finns kvar . , , , osv. Deltafullständigt absurda tänkande stöds av tre största partier. Prot.1989/90:113 om jag har förstått saken rätt. Ärdet någon i delta land somundrar varför vi har ett sopberg som svämmar överalla bräddar? Varför inte i slället använda som har en ålervinningsgrad på ? / sjrag I Samma totala brist på logik ochtotala brist på förnuft och förstånd känne- tecknarulskoltsmajoritetens syn på kvicksilvret i batterier och i lysrör.