prot · GD09123 · 1989-12-31 00:00:00 — svarade: "Hur skulle vikunna vara medvetna om det? Vi visste inte vad som skulle stå i rapporten ochvisste inte vad RRV skulle ta fram." Jag frågade vidare; "Det låterlogiskt. Det var alltså undersökningens resultat som gjorde atl ni inte kundelämna hela rapporten till indierna?" På den frågan svarade Ariita Gradirija. Längre ried på samma sida säger hori; "Jag har aldrig hävdat att viirite kuude utlämua hela rapporteri. Jag har hävdat att vi i vårt beslut hartagit hänsyri till de iritresseri som finns." Det är eft helt avslöjande replikskifte, som visar att detinte var fråga om något sekretesslagstvång, utan en politisk avvägnirig efterdel alt mari fått se de chockerande uppgifterna i . Det är vad delhandlar om och ingenting annat. Därför är majoritetsslåndpunkteri sakligt ochväl uu-derbyggd. Med detta, herr falmari, yrkar jag bifall tillmiljöpartiels samtliga reservatiorier i sammarihariget. Beträffande vår första reservation, om regeringen äransvarig, kari det vara intressant att studera vad frånmedborgarkommissionen sade lill utskottet, s. 12 i utfrågningsdelen, när hanförhördes . Han talade om atl flera delar av stalsförvallriirigen varitför godlrogria saml sade att allt arisvar inte ligger på KMI, utau alt äveriaridra deparlemerit har ett arisvar Häri sade vidare att industridepartemeritetav sysselsättriirigsskäl Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning ellerharidelspolitiska skäl har velat understödja krigsmaterielexport och därför hardämpat och kanske ibland nästan blundat för indikationerna. Poängen i reservation 1 är all vi inte har kunnat nita ditenskilda statsråd. Regeringen har uppeubarligeri haft ettklarl medarisvar Så till frågan om vilseledande uppgifter, som def hartalats om, ansåg inte mig vara en särskilt betryggandesanningskälla utan behövde uttalanden från större auktoriteter i frågan omdessa vapenaffärer hade skadat relationer eller ej. Låt oss lyssna påvad säger, s. 144 i ulfrågningsdelen: "Som läget har varit desenasle ett ä två åren ulgör Boforsaffären en viss belastning pårelationerna." Han berättar därefter all beslutat attinte genomföra en kulturfestival i , och säger sedan; "Det är enbelastning." Man måste vara både blind och döv om man inte inser atlBoforsaffärens utveckling och regeringens sätt att inte lämna ut RRV-rapportenhar varit en belastning på de svensk-indiska relationerna. Den som läser deniriternalioriella presseri vet att det är på def sättet. AriL 41GUDRUN (vpk): Till vill jag säga att helavår inställning i vapenexportfrågan är en kritik mol den socialdemokratiskahållningen. På alla punkler och vid alla tillfällen kritiserar vi denhållriingen liksom det sätt på vilket regeringen tillämpar reglerna för densvenska vapenexporten. Del råder ingel som helst Ivivel om vilka vi riktar vårkritik mot i det fallet. Majoritetsskrivningen vad gäller utlämnandeeller ej är en kritik mot regeringen. Att vi nu är upprörda över är inte så konstigt, eftersom det eventuellt kommer att förvrängadenna majoritet, så alt vi inte får möjlighet aft rikta den kritik mot regeringensom vi vill rikta. I det här läget är del faktiskt ochmoderalerna som förvägrar oss i andra partier att rikta kraftig kritik molregeringens och socialdemokraternas agerande i deriria fråga. alltså ställa den aktuella frågan lill sig själv i stället. De frågor som den här debatten och de ställningstagandensom vi skall göra egentligen handlar om anser jag vara; Vilka riksdagsledamöter i den härförsamlingen vill reparera de skador som med starkt stöd av svenskaregeringen har åstadkommil i ? Vilkariksdagsledamöter vill underlätta den rättsliga processen i ? Vilka riksdagsledamöter vill hjälpa def indiska folket ochdess nuvarande regering med atl bekämpa korruption? Vilka riksdagsledamöter vill all den svenska opinion, sommed stark stämma kräver att den sveriska vaperibyken skall iviiitas oidcuiligioch offentligt, skall få uppleva alt det finns niigraliksd.igsledamöler och politiker som står för den åsikten, och då inte bai;i iord utan också i praktiken? Del är vad omröstningen här påeftermiddagen komiiKi .iii h.iudla om. Det skall bli intressant alt se hurmoderalerna och soci.iKlciuoki;iteiua ställer sig till dessa saker AnL 42INGELA (); Först skulle jag, , viljata upp Marconiaffären. fösöker här blanda borl korlen genomatl säga all del handlar om defensiv materiel och att juntan hade fallit vidden aktuella tidpunkten. Men det är inte det som saken gäller, utan frågari är:Varför gick med på export lill Greklarid via ? Varför skulle man behöva gå via Englarid? Vad är kommentar till , där det slår att man har fåttuppfattningen att inte kan exportera direkt? I stället föreslår man ettkringgående. säger helt klart; Den ovannämnda Marconiaffärenvisar tvärtom all regeringen både kände lill och kunde godkänna enaffär som utgjorde ett avsteg från riktlinjerna. Det är hell klarl, och del har inte någonting all göra medkonstateranden i efterhand av om juntan hade fallit eller ej. Vad det är frågaom är ju att man är med på alt göra ett avsteg och kringgå vad som sägs iriktlinjerna. Del har varit beredd att göra. Men jag förstårinte varför var så rädd för all skullekomma till utskottet och förklara varför han var med på delta. När det gäller vilseledandet säger attindierna får skylla sig själva om de känner sig vilseledda och atl del intefinns någon anledning atl tala om del. Men vilkeri uppfallriing får man då omman tittar på den riote som deo sveriska regeririgeri överlämnade till denindiska regeringen? Får man inte då uppfattnirigen att de här utbetalnirigarnavar slutförda ? Men i så fall råder det infe överensstämmelse här Ochvarför har regeringen valt att behandla vissa delar på det här sättet?Uppenbarligen får man uppfaltningen att def inte stämmer om man läser helarapporten. Jag tycker alt det inte är särskilt svårt aft förstå attindierna känner sig vilseledda i def här fallet. Så lill den andra delikata frågan, dvs. frågan om huruvidaen del av betänkandet skall återremitteras eller ej. Här har del talats omlealerspel. Ja, man kan undra vad det är för spel som pågår jusl . År del så,alt håller på alt övertyga om atlsocialdemokraterna också skall ställa upp på elt yttrande om återremiss? KurtOve efterfrågar ju fler motiv. Det verkar vara ell repeterat spelsom här pågår inför våra ögon. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning AnL 43BENGT KINDBOM (c): hävdade i sitt anförandehär atl reservation 6 om regeringens handläggning av frågan om s.k.mellanhänder var behäftad med ett tankefel. Hade regeringen inte handlat somden gjorde, hade den fått kritik. Men då är frågan vad det är för alldelessärskilda saker som vill åberopa i del avseendet och somskulle föranleda kritik. I reservationen redovisar vi reservanter alt indierna badden att hjälpa till med vissa undersökningar 1 ett av deförsta dokumenten vi fick från regeringen - från och -säger man att regeringens åtgärd att uppdra åf RRV att företa en revisionellgranskning av vissa uppgifter från ett enskilt rättssubjekt var unik. 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning av strävan all gä denindiska regeringen till mötes så långt möjligt samt atl skapa största möjligaklarhet mot bakgrund av olika påståenden om att oegenlligheter skulle haförekommit. Delhär har regeringen senare delvis ändrat. I nästa PM från KMI sägs det attregeringen inte hade grund för att överlämna ärendet till allmän åklagare. Jagvill fråga: År det oegentligheter eller inte som man vill utreda? Det är ju detsom indierna har velat klarat ut. Då borde man enligt vår uppfattning ha gåttden vägeri i stället för alt vidta den extraordinära åtgärd som är aktuelloch som är föremål för debatt. Del hade då säkert blivit en helt annandiskussion. Det finns ju ett gällande regelsystem. Man skulle ha sluppit sådanahär unika åtgärder KurtOve vidgar resonemanget kring den socialdemokratiska reservationenmer än vad som framkommer i reservationen. Reservationen handlar ju omsekretessprövningen. Vidare står det inte skrivet någonstans att regeringenskulle utlämna uppgifterna oberoende av sekrelessbedöm-ningen. Vad vi påslår ärjust att ansvaret för sekretessbedömningen ligger hos regeringen i delta fall.Man kan inte hänvisa till att överenskommelse har träffats med ellermed . Man kan infe ens hänvisa fill att överenskommelse harträffats med partiledarna. Självständighet är något som åligger regeringen. Vihar kommit fram till atl det inte fanns några legala hinder för all vidta annanåtgärd. 44 (); Jag vidhåller att reservation nr 6, som var inne på,lider av ett mycket allvarligt tankefel. Jag kan gärna säga precis vad del ärfråga om. Om man hade gjort som reservanterna föreslår, dvs. att man hadelämnat över uppgiften till de rättsliga myndigheterna i ett läge där det rördesig om en obestyrkt radiouppgift, hade det varit mycket anmärkningsvärt. Detär där som det grova tankefelet ligger Regeringens beslut atl låta RRV i samrådmed KMI göra rapporten var ett logiskt ställriirigstagande. PerGahrton sade att relationerria med Iridien försämrats. Häri härivisade till ettutdrag av vår utfrågning av . Jag kan också citera , somsäger så här i samma utfrågning: "Iövrigt har de svensk-indiska relationerna fungerat bra. Elt svenskt företaghar fåll kontrakt på elt stort dammbygge i , och vi har ett utmärktsamarbete rned inom ramen för ." BådeAnita och , som fick liknande frågor, redovisar ettinnehåll som visar aft våra relationer med den indiska riafionen alltjämt ärgoda. TillIngela vill jag säga att jag vidhåller att regeringen på intet sällhar vilselett indiska polifiker Regeringen har klart och tydligt markerat attdet är RRV som står för innehållet i . Sedan kan man naturligtvisalltid dra felaktiga slutsatser Det kan politiker göra - def har jag förståtthär , bl.a. av Per - även utan att vara vilseledda. Beträffandefrågan om sektrelessen menar vi socialdemokrater atf det var regeringenssjälvklara skyldighet att i detta fall göra en myckel noggrannsekretessbedömning, vilkel också skedde. Regeringen vägdeoffentlighets-intresset mot de intressen som skall skyddas. Den vägningen kundeinte gö- ras förrän man haderapporten. När regeringen då hade rapporten, gjorde vägningen och kom framtill, utifrån sekretesslagen 2:1 och 8:6, att dessa uppgifter inte kunde lämnasut, fattade regeringeri ett korrekt beslut. Man kan tycka att det är ettfelaktigt beslut, men då är det inte fråga om en konstitutionell granskningutan om en politisk granskning. Det är en konstitutionell grariskning som vinu skall göra. AnL45 (): frågade mig om motiven för en återremiss. Jag harredan redogjort för dem, men jag skall för säkerhets skull och för skull göra det en gång till och ta det långsamt. Härhar åberopats, efter det att utskottet har voterat och slutfört singransknirig, att det har förekommit parfiöverläggningar atf där har lämnatsinformation och aft detta skulle ha påverkat ärendets behandlirig. Jag delarmycket av den kritik som förekommer riär del gällerpartiledaröverlägg-riirigar, om de skulle vara beslutaude. riågot sådantinstitut fiuris irite, även om det självfallet ibland är nödvändigt medpartiledaröverläggningar Eftersomen persori kommer myckel väl ihåg vad som häride, eri arinan kommer ihåg althäri var där men inte vad som hände och en tredje inte kommer ihåg någontirig,skall man fråga dem vad som hände och vilken informafion de fick avregeringen. Vi skall också kalla dit dem som var närvarande -jag förmodar aftdet var statsministern och och kanske också ytterligare personer -och fråga om de har fått någon informafion som kan påverka vår behandling iriksdagen av detta ärende. Finns def sådan information skall vi ta hänsyn tillden. Det kari innebära aff vi ändrar vårt beslut. Det kan precis lika välinnebära att vi står fast vid den bedömning som vi har kommit fram lill frånmajoritetens sida - det får vi naturligtvis se då. Det är det som är syftet meden återremiss. Omman inte vill ha denna granskning - det är utrikeshandelsminister har fört in momentet med partiledaröverläggningar i bilden - har vi frånmoderat håll gett ett mycket klart besked, nämligen att lagt kort ligger, ochvi röstar då på majoritelslinjen. Jaghar litet svårt alt förstå den upphetsning som vissa personer visar över dennahandläggriirig. Återremisser är ingaluuda ovanliga i detta sammanhang. Del gördet möjligt atl få just de aspekter som har förts fram belysta på ettlillfredsställaride sätt. Det kari vara intressant alt ta den chansen, underförutsättning att vi inte slarvar ifrån oss utan gör en ordentlig granskningmed de inblaridade. Det kan dessutom ha den fördeleri, herr lalmari, att fråganom partiledaröverläggnirigar över huvud tagel blir föremål för eu belysning. 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning AnL 46 (); Tankefelet i reservation 6 består enligt i att detvar fråga om eri uppgift i massmedia som iute var bestyrkt, och därför kundefrågan inte överlämnas lill det allmänna domstolsväsendet. Det är möjligt attjag gör ytterligare ell tankefel, men uppgiften måste ju ha varit likaobestyrkt när RRV fick uppdraget. Den logiska slutsatsen borde ha blivit attinte heller RRV skulle utreda frågan. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning sade också aff parfiledarria inte harreagerat på de här diskussionerna. Jag kan säga att centerparfiets partiledningdeltar i det informationsutbyte som förekommer mellan regeringen och vissapartier Defta har pågått , men det har infe utgått uågra dekretdärifrån. har sagt - det kan bekräftas bl.a. av TT - atf han hartagit del av deriria iriformation och att det finris saker som kan komma attförändras. Det har alltså gjorts ett uttalande. Något som är slutligtavgörande för KUs granskning har däremot inte kommit fram vidpartiledaröverläggningarna. Def är regeringens ansvar och regeringens åtgärdersom vi granskar, inte parfiledarrias. 47GUDRUN (vpk): Hela denna debatt har litet av ett löjetsskimmer över sig. Jag tror att alla vet vad det egentligen handlar om; hurskall den svenska vapeninduslriri kuuria sälja så mycket vaperi som möjligtutan att någon kommer på den med att göra något fuffens, och hur skall vitillsammans kuriria skydda deu export som vissa vill ha? Alla vet att alla vet,och alla vet att alla vet att alla vet, meri riär mari rotar i de hemligapapperna blir det klarl, och när någon sätter fingret på del och riktarstrålkastarljuset mol det blir det tydligt att det är mycket fuffens somförsiggår. säger att socialdemokraterna vägerintressena för och emot. Ja visst, socialdemokraterna är kända för aft göradef. De säger "å ena sidan och å andra sidan", "först utvecklarvi och sedan avvecklar vi", eller tvärtom. Men olika intressen skall vägasmot varandra, och i defta fall är det bara alt beklaga atl det är riksbankensintressen, dvs. affärssekretessen, som har vägt över Det är viktigare försocialdemokraterna i den här frågan än det indiska folkels intresse att skiparättvisa i frågan och än det svenska folkets intresse att fä reda hur vapenaffärernaegentligen går till. Det är tråkigt att socialdemokratins intressen hamnar justdär och inte på den sida som jag anser atl de borde hamna på. säger att denna debatt kanske åtminstone fördel goda med sig atl partiledaröverläggningsinslitulel blir debatterat, vilketinte är något institut. beskriver hur det går till, när någonbestämt kommer ihåg vad som sades, någon inte alls kommer ihåg det och någonhar ett dimmigt begrepp om vad som sades. Jag var med i utrikespolitiskadebatt , då det hade förts överläggningar i utrikesnämnden om , ochnästan hela debatten handlade om vem som hade sagt vad och varför och hur defsom hade sagts skulle tolkas. Jag vill alltså påstå atf del vilar ett löjets skimmeröver debatten, och det visar alt interna partipolitiska avväganden får taöverhanden över de politiska sakfrågorna. Det är beklagligt, inte minst i enså viktig fråga som den svenska vapenexporten. Vi har elt ansvar i världen förfred och nedrustnirig, och det borde vara vägledande, infe partiegoistiskairitresseri. 48 (): säger att regeringenklart och tydligt har markerat atf RRV står för iririehållet i RRV-rapporferi.Ja visst, meri regeringen får lov att stå för deri note som man skickar tillden indiska rege- Det är helt ochhållet den sak atl välja vilken information den skall förmedlatill den indiska regeringen. Av den noten, som alltså är ell utdrag ur deoffentliga delarna av RRV-rapporteri, framgår det att regeringen har gjortbedömningen alt det är den information som man vill lämna över till Indieri. Dåkari Iridieri irite få annat än den uppfattningen atf provisionskostnader m.m.avvecklades 1986 och att andra delar av provisionskosfnader sedan uteslöts, ochpå det sättet ges en skev bild av situalionen. Föratl återgå till sekretessen säger att regeririgeri eriligtsekretesslagen inte kunde lämna ut rapporten. Jag trodde att vi hade slagitfast i koristitutionsutskoltel atl del inte finns några sådana sekretessreglersom förhindrar regeringen att lämna ut rapporten. Det är hell och hållet densvenska regeringens bedömning vilka uppgifter man vill lämna till den indiskaregeringen. Men här vill göra sken av, precis som AnitaGradin har försökt, all man har härisyn atl la till speciell utrikessekretesseller till affärssekretess. KurtOve ser förvånad ut. Hur är del, delar att regeringeri hell självsläridigt kunde bedöma vad man villelämna ul och vad man inte ville lämna ul? 1 så fall finns del ingen anledningatt hänvisa till sekretessbestämmelser hit och dit och ge sken av att reglernaär sä restriktiva när det gäller utrikessekretess och affärssekretess. Det ärprecis det som antagligen har trott, all sådana regler har gällt.Därför har man inte tyckt all hela rapporten skulle lämnas ut. Jagförstår inte heller vilken inverkan de här parliöverläggningarna kan ha pä vårkonstilulioriella bedömriirig. Vi skall ta ställnirig till den svenskaregeringens beslul, hur regeringen har handlat och om det överensstämmer medkonstitutionen. Partiöverläggningarna är en bisak i sammarihanget. Regeringenmåsle självständigt stå för sina beslut. Det är def vi granskar Hur skulle defkunna påverka vårt ställningstagande i konstilutiousutskotfef och här ikammareri om def framkom speciella uppgifter om parfiöverläggning-arna. Det harjag svårt att se. Jaghar inte fåll några svar på frågan varför kunde gå med påsådana här abrovinkler i Marconi-affären. 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning AnL 49 PER (); ägnar sig ål det gamla kända trickset all inteförfalska men atl förvränga citat. Del handlar om ifall har saglalt Boforsaffären är en belastning för våra relationer med . Låtmig först konstatera att det är eu fråga av viss vikt, eftersom det i vårkonstitutionella bedömning handlar om ifall vi anser atl regeringens agerandei fråga om har haft någon skadlig konsekvens eller ej. Agerandet har haft den skadliga konsekvensen att relationerna med Indienhar störts. Därför är del av intresse aft , som har en hög positioninom utrikesförvaltningen, som svar på min fråga om han tycker allBoforsaffären har varit lyckad för våra relationer med anför; Alltingmåste ses i sin helhet. Som läget har varit de senaste elt ä två åren ulgörBoforsaffären en viss belastning på relationerna. Därefter relaterar han ettexempel på defta: har inställt 1989/90:123 16 maj1990 Granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Hanrelaterar en del om Indienordern. Sedan kommer den mening som citerade: I övrigt har de svenska Indienrelationerna fungerat bra.Ett svenskt företag har fått kontrakt på ett stort dammbygge, och vi harutmärkt samarbete med inom ramen för . Där slutade sitt citat. Men fortsatte: Men som läget är nu är det eubelastriing så länge Boforsaffären inte har uppklarats. Detär alltså ganska uppenbart för var och en som kan lyssna och läsa innaritillatt har konstaterat att Boforsaffären är en belastning. Han är inteensam om def. Var och en som har plöjt igenom de travar av ambas-sadrapporfer,pressklipp och annat som vi har haft tillgång till i KU vet att det har variten enorm debatt och en enorm reaktion i över detta. Många ledandeindiska politiker har direkt kritiserat den . Def är en heltosannolik strutspolifik att inte inse aff regeringens agerande i detta fall,RRV-hemlighetsmakerief, som har varit eff viktigt inslag, har skadat vårarelationer med . Det är fullstäridigt ofattbart att någori seriöst kanhävda det. Här handlar det om hur vi skall reparera de förtroendeklyftor somhar uppstått mellan och . Ett sätt vore aft gå påmajoritefsyrkandet, vilket kari leda till att indierna får se hela RRV-rapportenpå ett officiellt sätt. AnL 50 (): Per återgav helt korrekt det sade, och jag kan instämmai det, att Bofors-affären är en belastning. Det är därför som regeringensledamöter inför utskottet har sagt aff den affären måste ut.Sedan har man vidtagit en rad åtgärder för att tillmötesgå denna begäran. MenHirdman säger också, och jag trodde aff det var det vi diskuterade, attutrikesförbindelserna mellan och infe har skadats. Jag troddeatt det var deri diskussiouen vi förde och ingen annan. Jagmåste vända mig till som talade om att regeringen kan lämnaut saker och ting. Hon försökte beskriva det som om regeringen inte kände tillatt den kunde göra det. Det motsägs av det faktum att regeringen lämnade uldelar av . Det gjorde man med stöd av 11.1 § i sekretesslagen. Nogvisste regeringen att man kan lämna ut uppgifterna. Detsom är intressarit är att när regeringen gör vad den skall göra, prövaruppgifterna utifrån 2.1 8 om utrikessekretess och 8.6 8 om affärssekretess isekretesslagen, kommer man fram till att uppgifterna inte kan lämnas ut. Tillett sådant ställningstagande har regeringen rättighet atf komma. Sedan kanIngela Mårferisson tycka att def är eri felaktig ståndpunkt. Men konstitutionelltkan man inte säga att regeringen har handlat fel eller mot några regler.Regeringen hade rätt aff fatta detta beslut och skall göra den här prövningen. Egentligentrodde jag aft vi hade ältat Marconi-affären färdigt, . Denrapport pratade om är en brittisk rapport. Britterna kaninte veta hur de svenska exportreglerna skall tillämpas. De trodde att det somgällde 1974, när en junta regerade i , kanske gällde 1975. Men juntanförsvanri 1974 och efteråt kom defta Detgällde defensiva vapen. Det har visst betydelse, , om mao harmöjlighet atl exportera sådana vapen eller inte. AndersBjörck tog motiven långsamt. Jag kan säga så här till , att delinte är hastigheten i framförandet av motiven som jag har frågat efler De blirinte bättre för atl för fram dem långsamt. tycker jagatt det finns en rad tveksamheter i defta förhållande. Ju mer om detta, desto mer upplever jag det precis som om vi med ålerremissenskulle försöka klara ul ett problemförhållande mellan och . AnL51 (); Får jag lill bara säga att jag är väl medveten omatl del inte är takten i min argumentering som är avgörande, utan snarastfattningsförmågan hos den som lyssnar AnL52 (): Jag tar upp frågan om sekretessen först. säger altregeringen har rätt alt fatta de beslul som den vill. Det är självklart atlregeringen får falla sina beslul efler sina bedömningar Det har jag inteifrågasatt alls. Däremot ifrågasätter jag att man använder sig av en argumenteringsom får det atf framstå som om regeringen vore förhindrad att lämna utuppgifter på gruud av sekretesslagsfiftriirigeri. Det är irite riktigt. Det ärvad också försöker göra i den här debatten. Han försöker fådet att se ul som om det finns speciella regler som gör att regeringen inte fårlämna ut några uppgifter som gäller den hemliga delen. Det är ett sätt attförvrida hela informationen. På den punkten tycker jag att vi åtminstone kundefå ett tillrättaläggande.