prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — Därförhar vi valt att påverka den processen genom att ställa andrahandsyrkanden istället för att ställa oss vi sidan av. Det är i de sammanhangen som de förslagkommer in som vi nu skall diskutera. Deställningstaganden det nu gäller kan sammanfattas i tre punkter - om vi utgårfrån att vi klarat debatten i övrigt. Fördet första gäller det vem och vilket eller vilka organ som skall väljaledamöter i de länsnämnder som föreslås bli inrättade inom länsstyrelsensstyrelse. föreslås att länsstyrelserna själva skall få göra det. Fördet andra gäller det frågan om det s.k. nämndobligatoriet, dvs. om det skallstadgas att nämnder skall inrättas eller om det skall stå länsstyrelserna självafritt att inrätta nämnder eller inte. Majoritetsförslaget innebär att det ärlänsstyrelserna själva som får avgöra om och hur många länsnämnder som skallinrättas. De är inte tvingade att inrätta några nämnder alls. Fördet tredje gäller det frågan om att landshövdingen skall vara självskrivenordförande i alla dessa nämnder eller om det inte skall vara så, vem som dåskall utse ordförande. Utskottsmajoriteten följer nu regeringens förslag, sominnebär att landshövdingen automatiskt skall vara ordförande i samtliga nämndersom inrättas. Från sida avvisarvi samtliga här nu nämnda förslag till lösning. Närvi behandlade detta förra gången stod det klart att landstingen skulle få utseledamöterna i nämnderna sedan och folkpartisterna de- 1989/90:46 14december 1989 Förnyadbehandling av ärende om samordnad länsförvaltning Förnyad behandling av ärende om samordnad länsförvaltning klareratatt de var beredda att i andra hand stödja en reservation som , vpk-soch ledamöter i utskottet stod bakom. Hade det blivit så hade viändå tagit ett viktigt steg i riktning mot vidgad länsdemokrati. Men det villesocialdemokraterna tydligen till varje pris undvika. ochmoderaterna var tydligen inte heller så angelägna om att flytta frampositionerna i den här frågan. Det som har hänt vid utskottsbehandlingen är attsocialdemokrater, moderater och folkpartister har funnit varandra, så att dethär steget i riktning mot länsdemokrati har kunnat stoppas. Det är ur flerasynpunkter häpnadsväckande. Från att vackla i de flesta politiskt viktiga sakområdenjust nu står socialdemokraterna benhårt fast vid den antidemokratiskainställningen i länsde-mokratifrågan. Från att ha vacklat än hit och än dit harmoderata samlingspartiet och stannat för att medsocialdemokraternas hjälp undvika att demokratin kan vidgas. De förslag som nuföreligger är ur demokratisk synpunkt än värre än de som tidigare diskuterats. För att undvika att landstingen får utse nämndledamöternahar socialdemokraterna köpt förslaget från och folkpartisterna attavskaffa obligatoriet. Som betalning har och folkpartisternaaccepterat regeringens förslag att landshövdingarna skall vara obligatoriskaordförande i samtliga nämnder som inrättas. Så handlar man med viktigademokratifrågor för att just undvika att demokratin får ge ett direkt utslaghär i kammaren. Det ger en fingervisning om hur dessa partier ser på vårdemokrati . Jag måste fråga i första hand socialdemokraterna här ikammren; Hur försvarar ni er syn på demokrati när ni inte ens är beredda attlåta demokratin få verka här i riksdag i frågor som just berördemokratin? Det som förvånar mest är hur ni socialdemokrater harkunnat gå med på att lägga avgörandet hos länsstyrelserna om nämnder skallinrättas eller ej, och att de sedan själva skall utse ledamöterna. Det öppnarvägen för en ytterligare koncentration av makten på länsnivå. Länsstyrelsernakan, om de skulle komma på den tanken, avstå från att inrätta några nämnden Dåhar man verkligen avskärmat länsfrågorna från ett vidgatförtroendemannainfly-tande. Socialdemokraterna har alltså gått ifrån ett enigtutredningsförslag, som hade följts upp i regeringens proposition, om attnämnder skulle inrättas just för att garantera en vidgadförtroendemannamedverkan. Fem nämnder med elva ledamöter i varje förslogs såväli utredningen som i propositionen. På ett enda bräde sopar socialdemokraternatillsammans med och folkpartisterna undan 55 förtroendeposter ivarje län. Totah kan det innebära att 1 320 inflytandeplatser i länen, itidigare förslag avsedda för fördjupad förtroendemannamedverkan, kan försvinnamed det nya förslaget. Dessutom tvingar ni landshövdingarna att ta politiskställning och välja sida vid val av ledamöter. I många län där den politiskamajoritetsställningen står och väger blir landshövdingarna tungan på vågen ochkan välja den majoritet vederbörande landshövding själv önskan Förslaget öppnar också för möjligheten att länsstyrelsenväljer nämnder som består av ett starkt begränsat antal ledamöter för att pådet sättet utestänga ininoriteter. De här förslagen är något helt annat än att låtafolkmajoriteten i de demokratiskt valda landstingen få slå igenom efterproportionalitet, vid val av ledamöter i de länsnämnder som vi här i dennademokratiska församling anser behöver finnas för att garantera ett fördjupatförtroendemannainflytande på länsnivå. finns chansen för de socialdemokrater i denna kammaresom inte vill hoppa i denna galna moderat- och folkpartitunna såsom desocialdemokratiska ledamöterna i bostadsutskottet har gjort, att undvikadetta. Ni kan nämligen rösta på reservation 21. Den följer regeringens propositionsförslag när det gälleratt garantera det fördjupade förtroendemannainflytandet. Länsstyrelserna skallinte kunna undvika att tillsätta nämnden Men systemet med nämnder görs merflexibelt än vad obligatoriet från början inneban I de fall - i storstadslänen,i och kanske i några andra län - där förhållandena passar bättre fören modifierad nämndorganisation skall länsstyrelserna ha rätt att själva bättreanpassa den nya nämndorganisationen till lokala förhållanden. Med förslaget iden reservationen fullföljs den eniga tanke som lanserades i utredningen ochsom också fördes vidare av regeringen i propositionen. Jag ber er verkligennoga överväga detta. Den halvmesyr som är tillkommen gör villervallan värre. Så slutligen till frågan om avvisandet av förslaget attlandstingen skall välja nämnderna. Skall det ställningstagande som nisocialdemokrater! bostadsutskottet nu gör tillsammans med ochfolkpartiet tolkas så, att ni tillsammans är beredda att följa civilministernslinje, som han ganska tydligt uttalade vid den förra debatten, och successivtavskaffa landstingen? År detta början till slutet för landstingen? Jag skulle råda er att ta en kontakt med folket på fältet,med era länspolitiker skulle jag också råda att lyssna påungdomsförbundet. Det har upptäckt att det är dags att införa länsparlament. Jag vill sluta med att citera ur ett uttalande frånSSU-distriktet i ; "Det är att lägga ner statensförlängda arm, dvs. länsstyrelserna, i dess nuvarande form och i ställetförsöka skapa ett länsparlament, med landstingen som utgångspunkt. Vad vibehöver är en stark regionalt förankrad beslutsinstans där länets intressensätts i första hand." Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 1,9,11, 20, 21, 22, 23 och i förekommande fall reservation 24. Förnyad behandling av ärende om samordnad länsförvaltning BERTILDANIELSSON (m); Vid de tillfällen som ett ärende återförvisastill utskott för förnyad behandling sker sällan någon reell förändring avbetänkandets innehåll. kommer betänkandet tillbaka till kammaren ioförändrat skick. I det ärende vi nu är i färd med att behandla stämmer intedenna regel. Två väsentliga förändringar har gjorts av bostadsutskottet ibetänkandet om samordnad länsförvaltning. Detta hälsar vi moderater medtillfredsställelse. I den motion som moderata samlingspartiet avlämnade medanledning av propositionen om samordnad länsförvaltning fanns bl.a. två viktigaförslag. Vi föreslog att den länsstyrelseanknutna nämndorganisationen skullevara frivillig. skulle själv få avgöra vilkennämndorganisation 1989/90:46 14 december1989 Förnyadbehandling av ärende om samordnad länsförvaltning man i varje enskildlänsstyrelse ville skapa. Av detta följde att det var själv somskulle välja ledamöterna i de nämnder som i förekommande fall skulle inrättas. 1det ursprungliga betänkandet avvisades dessa krav av utskottets majoritet. Iandra hand avsåg vi då att stödja förslaget om att skuUe varavalkorporation. Denna lösning var bättre än regeringens, vilken ville låtalandsting och regering utse hälften var av de föreslagna elva ledamöterna. Lägetär nu förändrat. Socialdemokraterna ansluter sig till uppfattningen om attnämndorganisationen skall vara frivillig och att själv skall utseledamöterna i eventuella nämnden 1 normalfallet skall landshövdingen varaordförande i nämnderna. Återförvisningenhar alltså resulterat i att två viktiga motionskrav från vår sida hartillgodosetts. Den öppenhet och beredvillighet som socialdemokraterna i dettafall har visat är glädjande. Det brukar som regel ta litet innan manfrån det hållet inser förtjänsterna hos de moderata förslagen. Däremotställer jag mig frågande till , kommunisternas ochmiljöpartiets hållning i dessa frågor Den reservation som finns med i det nyabetänkandet, reservation nr 21, är motsägelsefull och svår-tydd. Där talassåväl om obligatoriska nämnder som om stor flexibiUtet. Stor hänsyn skall tastill olikheterna länsstyrelserna emellan, men ändå skaU hela frågan tillbakatill för förnyat ställningstagande. Man kan svårligen låtalänsstyrelserna få ett avgörande inflytande på reformens innehåll somman ändå slutligen skall besluta i . Jagvill med anledning av anförande passa på att göra ett par förtydligandeni de frågor han tog upp. gör ett stort nummer av att det ärlänsdemokratin som är i fara, och den vill han slå vakt om. Jaghar under sysslat med politik, och jag har då funnit att en avcenterns allra viktigaste frågor är decentralisering, dvs. att besluten skallut från till övriga landet och ner i organisationerna till människorna.Vi har här en möjhghet att verkhgen föra ut besluten och låta länen själva görade avvägningar de vill göra och som de har en mycket god utsikt att kunnabehandla på ett riktigt sätt. Vi vill decentralisera hela nämndorganisationenut till länsstyrelserna och länen. Vi anser att detta är en viktig fråga. Närdet gäller ordförandeskapet i de eventuella nämnder som skall komma till ståndvar enigheten ganska stor i utredningen. Bl.a. jag stödde den uppfattningen attlandshövdingen i normalfallet kunde vara ordförande i dessa nämnden Jag tyckeratt det är ganska rimligt att om man i det här fallet inrättar nämnder somlyder under , dvs. ett organ som under sig inrättar andra organ,det är själv som skall avgöra vem som skall vara ordförande den också skaU välja ledamöter. säger att vi moderater vill sopa bort 1320 företroendepos-ter i ettenda svep. Då utgår , såvitt jag förstår, från den felaktigaföreställningen att ingen nämnd över huvud taget kommer att inrättas ifortsättningen. Det tycker jag är en ganska djärv gissning. Det skulle förvånamig om det förhåller sig på det sättet. Antagsom en hypotes att det blir på det sättet. Men om länsstyrelserna runt om ilandet efter moget övervägande finner att de inte har några motiv eller skältill att inrätta några nämnder, är det anmärkningsvärt att man skall tvinga pålänsstyrelserna nämnder, vilket är vad vill. Jag tror att detkommer att visa sig att det finns behov av nämnder och att vi skall ha nämnderi olika funktioner i de olika länsstyrelserna. Sedandrar en ganska långtgående slutsats, nämligen att detta förslag ärett led i att avskaffa landstingen. Den frågan har över huvud taget inte meddet vi nu behandlar att göra. Det finns därför ingen anledning för mig att gåin i den debatten. Vi kan ta den debatten där den hör hemma, men inte just här. Jag yrkar bifall till de reservationer som vi moderater står bakomsåväl i det ursprungliga betänkandet som i det nya betänkandet och i övrigttill utskottets hemställan. 1989/90:46 14december 1989 Förnyadbehandling av ärende om samordnad länsförvaltning () replik: Behandlingen av denna fråga var ett av de få tillfällen i denna kammaredå demokratin verkligen hade kunnat fungera, dvs. minoritetsregeringen skulleha kunnat lida nederlag. Det var just i en fråga som handlade om att vidgademokratin. Därför måste man ställa frågan varför moderata samlingspartiet iett sådant läge väljer att stödja regeringen i förslag som innebär att manbegränsar demokratin. Vadär det som har hänt inom den moderata gruppen, , eftersom nivid den tidigare behandlingen och i motionen har ansett att det vore lämpligastatt länsstyrelserna också utser ordförande? Vad är det som har hänt, när ni nuär beredda att svälja regeringens förslag på denna punkt för att få igenom ertförslag om att länsstyrelserna, om det behövs, själva skall kunna utse nämnder? Sedantill frågan om koncentrationen och decentraliseringen. Med det förslag somföreligger blir ju koncentrationen förödande på länsnivå. Den kan alltså blibetydligt mycket kraftigare än . Ert förslag innebär nämligen att man kanlägga ned de nämnden sektorsorgan, som finns utom styrelsen, plocka uppgifter inom ramen för , varefter det står länsstyrelsenfritt att inte utse något enda förtroendemannaorgan i form av nämnden Enligtförslaget skulle länsstyrelserna således själva ta hand om dessa uppgiften Tilldetta skall nu läggas eftergift till socialdemokraterna, att detär landshövdingen som obligatoriskt skall vara samordnare och ordförande idessa nämnden Här föreligger en enastående koncentration till ett ämbetsuppdragpå bekostnad av förtroendemannainflytande. År det på det sättet som moderatasamlingspartiet anser att man gagnar inflytande och frihet för länen? Jaghar mycket svårt att inse att koncentration av beslu-tandeuppgifer till andraän av folket förtroendevalda skulle vara att gagna frihet och demokrati. Ettärende som återförvisats till utskottet skall ju inte automatiskt tillbaka tillriksdagen, utan det handlar om att kunna moderera i förslaget. Det gäller äveni fråga om propositionen, och det trodde jag att vi var eniga om. Förnyad behandling av ärende om samordnad länsförvaltning BERTILDANIELSSON (m) replik; Jag konstaterar att har läst vårmotion i detta ärende med bristande uppmärksamhet. Vi moderater stöder inte regeringen när det gällerfrivilligheten, utan det handlar faktiskt om att socialdemokraterna nu anslutersig till våra motionskrav. Vi tog inte upp frågan om ordförandeskapet i nämnderna ivår motion, vilket i realiteten innebar att vi accepterade synsättet attlandshövdingen i normalfallet skall vara ordförande. Denna ståndpunkt intogockså majoriteten i utredningen, något som i andra sammanhangfäster mycket stor vikt vid. Beträffande kärnfrågan - var beslut skall fattas - är detmycket förvånande att , som bekänner sig till decentralisternasskara, misstror regionerna, länen och länsstyrelserna, när det gäller att kunnabegripa dessa frågor Enligt skall beslut fattas i , alltså centraliserade beslut. Detta är förvånande och strider mot dentidigare deklarerade politiken på en rad områden. Men det kanske råder tid föromprövning. Jag erinrar mig ett tidigare tillfälle när det skedde enuppgörelse om vissa förslag till , som inte alls hade med denna frågaatt göra utan var helt andra frågor Då uttalade att vi får räknamed att kommer att få en något större betydelse vidfrågornas avgörande. Det är just detta som har skett. har, efter enåterförvisning, gjort förändringar i propositionens förslag. Där kan man sägaatt demokratin verkligen har fått utiopp. Detta har skett i decentraliseranderiktning, och det borde hälsa med tillfredsställelse. AGNEHANSSON (c) replik; Dessa förändringar har skett i centralistiskriktning. Jag kan bara hänvisa till de argument som jag framförde i min förrareplik, vilka inte på en enda punkt kunde avvisa. betydelse i denna fråga hade naturligtvisblivit betydligt större om man redan vid det tidigare tillfället tillsammanshade kunnat tillfoga regeringen nederlag i den väsentliga demokratifrågan, attlåta landstingen utse nämnderna. Då hade man kunnat tala om endecentralisering. I detta fall är det alltså fråga om en mycket starkkoncentration och centralisering. Vad jag egentligen begärde replik på är att BertilDanielsson i sitt inlägg påstod att jag inte har läst vad står förDet är tyvärr så beklagligt att inte själv vet var han ståroch har stått i denna sakfråga. Låt mig citera reservation 26 i bostadsutskottetsbetänkande 4, som behandlar frågan om synen på val av ordförande. "Enligt bostadsutskottets mening bör det ankomma påden enskilda att besluta om nämndorganisationen. Härigenomskapas förutsättningar för att denna skall få en med utgångspunkt iförhållandena i länet lämplig utformning. Mot bakgrund härav bör det ankomma påden enskilda att också bestämma hur ordförandeposterna skallbesättas." Det varmoderata samlingspartiets ställningstagande . dag har man svaltpropositionens förslag. Jag upprepar min fråga till ; Vad harhänt och vad är motiven för att välja denna centralisti-ska modell? BERTILDANIELSSSON (m) replik; Det avgörande i det vi resonerar om är frågan om var besluten i dessasammanhang skall fattas. accepterar inte alt länen själva får besluta om hur organisationenskall se ut, utan detta skall göras centralt i . Det är bara attkonstatera att det förhåller sig på det sättet. Närdet gäller ordförandeskapet hade vi i vår motion inte direkt uttalat hur valetskulle ske, utan det kunde underförstått åläggas landshövdingen. Dettautesluter självfallet inte heller den ursprungliga reservationen nr 26. Om detnu är som utser sina ledamöter, så förefaller det för mig ganskanaturligt att det i de flesta fall också blir landshövdingen. I det nuföreliggande betänkandet är detta något mera tydligt uttalat. Jag tycker inteatt det rör sig om någon större skillnad. 1989/90:46 14december 1989 Förnyadbehandling av ärende om samordnad länsförvaltning Ett av målen för förändringen av länsstyrelserna bör vara att skapa ettslagkraftigt instrument för regional samordning. Det är därför viktigt attriksdagen ger de nya länsstyrelserna möjlighet till ett högt självbestämmandeoch även rätten till att skapa en organisation som möjliggör en samladplanering. Vidsidan av styrelse föreslog regeringen i den nu aktuellapropositionen att det skulle inrättas fem obligatoriska nämnder: utbildningsnämnd,planering, lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd och miljöskyddsnämnd.I de tre nordligaste länen föreslås också en rennäringsnämnd. Dessa femobligatoriska nämnder tyckte vi från var en otymplig organisation,som skulle passa dåligt i flera län. Folkpartietyrkade, i den förra debatten här i kammaren om en samordnad länsförvaltning,bifall till olika reservationer som stod bakom. Vi krävde då att deolika nämnderna i länsstyrelserna inte skulle vara obligatoriska. Vi krävdeockså att själv skulle välja de ledamöter som skall sitta inämnderna. Jag lämnade även ett besked från i debatten, att omfolkpartiets och gemensamma reservation på de här nämnda områdenainte fick majoritet i , hade vi för avsikt att i andra hand stödja c-,vpk-, mp-reservationen om att landstingen skall välja ledamöterna tillnämnderna. Åvendetta förslag innebär ju att man tillsätter platser regionalt till skillnadfrån regeringens proposition, som föreslår att hälften av platserna skulletillsättas av regeringen. Efteratt och hade deklarerat hur vi skulle rösta i andrahand, skapades en stor aktivitet i kammaren som slutade med attsocialdemokraterna yrkade på återremiss av hela ärendet tillbaka till utskottetför förnyad behandling. Denna återremiss genomdrevs av socialdemokraterna. 9 Riksdagetis protokoll 1989/90:46 Förnyad behandling av ärende om samordnad länsförvaltning Vid denna nya behandling i utskottet bytte socialdemokraternafot och ställde nu upp på och tidigare reservation omatt nämnderna inte skall vara obligatoriska och att det är självsom skall välja ledamöter till de olika nämnerna. Jag kan bara konstatera att det nyabetänkande som behandlas är en framgång för de förslag som ochmoderaterna har framfört. För är det nu så att betänkandet på dehär punkterna överensstämmer med kommittémotion. Jag tror ocksåatt med den inriktning som förslagen har i betänkandet kan de nyalänsstyrelserna byggas upp till effektiva regionalpolitiska instrument som kanvara till stort gagn för våra län. Slutligen, nu blev det viasocialdemokraternas ställningstagande litet färre reservationer för mig attyrka bifall till än vid den förra behandlingen. Jag yrkar därför bifall tillde reservationer som finns där är företrätt. JANSTRÖMDAHL (vpk); Det märkligaste med behandlingen av det härärendet är att socialdemokraterna så lätt kunde sälja ut en hörnsten i dentilltänkta länsförvaltningsreformen, nämligen den som handlar om de nyanämnderna på länsplanet, vilka skulle ersätta några av de friståendelänsorganen samt öka förtroendemannainflytandet i länsförvaltningen. Både jag och den utredning som föregick propositionen harfaktiskt sett detta som en hörnsten, nästan som ett villkon för att kunna förain dessa fristående länsorgan i den centrala länsförvaltningen. Det blevväldigt tydligt i debatten kring betänkandet BoU4 att det som gjorde attsocialdemokraterna sålde ut denna hörnsten var civilministerns rädsla för ettstörre inflytande från landstingens sida. Det var det som satte i gång dennakarusell . Jag tycker att detta är tråkigt. Vi i vpk harställt upp både bakom utredningen och bakom huvuddragen i propositionen, därföratt vi har ansett att detta var ett steg i rätt riktning mot en ökadlänsdemokrati. Vi skiljer oss på det sättet i stort från den inställning somcenterpartiet och han De har ju velat avstyra hela förslaget. Detär deras huvudförslag. De har sedan ställt sig bakom förslaget med vissaförändringar. För vår del var vi med i huvudlinjerna, därför att vi som sagtansåg att förslaget låg i rätt riktning. Om förslaget hade presenterats såsomdet nu ser ut, är jag inte helt säker på att vi i vårt parti hade varit med närdet gäller huvudinställningen. Vi tycker fortfarande att det är väldigt väsentligt attdessa nämnder kommer till stånd. Vi vill särskilt peka på vikten av den nyakommunikationsnämnden, som skall ta hand om den viktiga uppgiften att avvägahela trafikförsörjningen inom länen. Inom finns enmotsvarighet, men den är en landstingsnämnd. Vi ser också att det är väsentligt att den nya skolnämndenkommer till stånd, så att de reformer på skolans område som vi har diskuterathär i kammaren och som delvis ingår i avtalsrörelsen så att säga kangenomföras på ett bra sätt. Kommer inte skolnämnderna till stånd, uppfattar jagatt det blir svårare att genomföratilltänkta förbättringar på skolans område. Detär självklart att och folkpartisterna är nöjda . Socialdemokraternahar helt enkelt kastat sig i armarna på de borgerliga partiernas företrädare.Det är också tråkigt. Närdet sedan gäller val av nämndledamöter tycker jag inte att vi behöver upprepaargumenten från debatten . Alla partier i utredningen vareniga om att landstingen skulle utse alla nämndledamöter utses numera helt och hållet av landstingen. Så är det sedan manprövat metoden att hälften utses av landstingen och hälften av regeringen. Manhar förstått att det går mycket bra att få den regionala anknytningen genomatt landstingen utser samtliga ledamöter. Det kan man och bör man naturligtvisgöra också när det gäller nämnderna inom länsstyrelserna. Slutligenhåller vi fast vid vår uppfattning att även ordförandena i nämnderna bör utsesav landstingen. Viframförde i den förra debatten att vi tycker det är naturligt i förlängningenav detta att även ordförandena i länsstyrelserna utses av landstingen. Detbehöver inte vara samma person som är ordförande i och desscheftjänsteman. Det är naturligt med en ansvarsfördelning där Därmed ser viockså i förlängningen att de traditionella landshövdingarna försvinner Meddetta vill jag yrka bifall till reservationerna 7, 17, 18, 21, 22 och 23 i detnya betänkandet i den här frågan. Förnyadbehandling av ärende om samordnad länsförvaltning