prot · GD09131 · 1989-12-31 00:00:00 — Den gör bara att argumenten motlagförslaget blir än tyngre. Jagvill med hänvisning fill det jag anfört yrka bifall till reservation nr 2,vilket innebär att jag yrkar avslag på propositionen. Detnya förslaget, som vi i vänstern väntar oss i en proposifion framöver, bör varaså utformat att det tillgodoser både företagens behov av sekretess och de kravsom man måste ställa på offentlig insyn i företag och möjligheter tillifrågasättande och demokratisk diskussion i samhället. 3 (); Det känns faktiskt sorgligt att stä här och behöva ta ställningtill ett oförändrat förslag till lag om skydd för företagshemligheter Det ärsorgligt att det år som har gått sedan vilandeförklaringen inte har utnyttjatstill att omarbeta lagen och att ta fasta på den kritik som står kvar. trots deomarbetningar som hade skett före förra gången den lades fram. Kritiken ärfortfarande förödande. Det är sorgligt att lagutskottets majoritet inte villevänta på behandlingen av frågan om meddelarfrihet. Varför stiftar man integrundlag först och vanlig lag sedan? Varför är det så bråttom? Det har också varit sorgligt att märka att arbetstagarnasorganisationer under det år som har gått har varit mycket litet intresserade avdenna fråga och inte tagit del i debatten. Vår representant imeddelarfrihetskommittén hade intrycket att fackföreningarna tog företagensparti i det sammanhanget och att de var mycket intresserade av sina egnahemligheter När det gäller lagen om skydd för företagshemligheter verkar detalltså som om facken i väldigt stor utsträckning tar företagens parfi framförsina egna medlemmars. Det gör mig mycket ledsen. Det är svårt att förstå varför utskottets majoritet har såbråttom att man inte kan samordna den här lagen med grundlagsarbetet. Varförväntar man inte? Det är, som sade, spridda krav frånnäringslivet på den här lagen. Det har inte visats att den behövs. Det har istället visat sig att lagen om illojal konkurrens har tillämpats ytterst fågånger den har varit i kraft. Det har inte höjts någrarnotiverade rop på att det behövs en moderniserad lagstiftning. Det kan i ochför sig vara skäl att omarbeta den gamla lagen, men man skall då ta hänsyntill det allmännas intresse av information och inte som här göra enmunkavlelag. Det känns som om socialdemokraterna i detta fall - liksomi så många andra sammanhang - tillgodoser de stora organisationernas intresseframför den enskildes och den lilla människans - antingen de storaorganisationerna är näringslivet, företagen eller det allmänna. ,som annars brukar försvara den enskilda människan mot det allmännas intresse,har som vanligt en helt motsatt inställning när den enskilda människans frihetkommer i konflikt med näringslivets krav och intressen. Det är inkonsekventoch gör inte deras tal om människans frihet sä trovärdigt. Centerpartisternasställningstagande förstår jag inte alls. Jag har inte hört dem debattera dennafråga, inte ens i utskottet. De har bara gått med majoriteten. Det här är en munkavlelag. Den kommer inte att tillämpas.Lagen om illojal konkurrens har tidigare inte tillämpats särskilt ofta under70 år Den här nya lagen kommer heller inte att tillämpas när det t.ex. gällerreglerna som förbjuder olovlig befattning med företagshemlighet. Vilket företagskulle gå till domstol och försöka åtala en konkurrent för att den använderföretagets hemligheter? Då förlorar man själv konkurrensfördelen av att kunnahävda att man är ensam om vissa kunskaper Då talar man ju om att konkurrentenvet lika mycket så att kunden lika gärna kan gå till konkurrenten. Lagen kommeratt användas för att skrämma de anställda till tystnad. Lagen ger den anställde en möjlighet att avslöjahemligheten om det gäller allvarliga missförhållanden eller brott som kan ledatill fängelse. Hur skall den anställde då i förväg kunna bedöma vad som utgörett allvarligt missförhållande? Hur skall en anställd kunna bedöma omföretaget eller en domstol anser att brott kan leda till fängelse eller inte? Boforsaffären är ett bra exempel. Utredningar ochrättegångar har pågått i fem är Om den här lagen hade funnits, hur skulle dåIngvar i förväg ha kunnatveta att det rörde sig om ett brott som skulle kunna leda till fängelse? Hanhar själv sagt att om den lagen hade funnits sä hade han inte vågat gå ut meddet han visste. Den anställde skall först övervinna de oskrivna lagar somman lever efter Det gäller sådant som att "man inte biter den hand somföder en", "man sviker inte den grupp som man tillhör genom att gå utoch skvallra" och "man missbrukar inte det förtroende man har fått avföretaget", även om förtroendet kan innebära ett missförhållande i samhälleteller ett allvarligt brott. Mänga håller tyst om sådana saker fastän de kännertill dem. Kommer den anställde över dessa hinder, skall han således behöva taställning till juridiska frågor som även jurister är oense om. Vi kan ta en del av lagen som exempel. Det står omföretagsspioneri, att den som uppsåtligen på ett olovligt sätt bereder sigtillgång till en företagshemlighet skall dömas för företagsspioneri till fängelse. Vad betyder då uppsåtligen och på ett olovligt sätt? Vi kan ta ett exempel: I en tömd papplåda hittar en personen kvarglömd packsedel som bevisar att det företag han arbetar på smugglatvapen till otill-låtet land. Han läser det som står på packsedeln, tar hand omden och sparar den. Gör han det sig då i lagens mening skyldig tillföretagsspioneri på ett uppsåtligt och olovligt sätt eller gör han det inte?Företaget vill naturligtvis inte att han skall ta hand om packsedeln. Det äruppsåtligt att utan arbetsgivarens vetskap kopiera fakturor, kontrakt ochandra handlingar som tyder på brottslig verksamhet, men är det olovligt ilagens mening? Det är många svårigheter som den anställde måsteövervinna. Det här är alltså en munkavlelag som sätter stopp för den enskildamänniskan och skrämmer den anställde. Företagen behöver inte lagen. Vid den utredning som hargjorts och som ligger till grund för det första förslaget sägs visserligen attden gamla lagstiftningen behöver moderniseras. säger man emellertidatt de flesta tillgrepp av företagshemligheter kan beivras med hjälp avlagstiftning i och reglerna i datalagen. Jag hoppas att kommer att avslå förslaget.Jag yrkar i första hand bifall till reservation 3. Om den fallerkommer vi i andra hand att rösta på reservation nr 2 och itredje hand på reservation nr 1. Anf.4 (): Som jag sade häri kammaren kan enmarknadsekonomi fungera bara under förutsättning att det på näringslivetsområde råder en fri och på lika villkor baserad konkurrens. Detta är något somär till nytta både för företagen och för samhällsekonomin. Också den enskildekonsumenten tjänar på att det finns en effektiv och rättvis konkurrens mellanföretagen, för då får han ett bättre utbud av varor och tjänster att välja påtill lägre pris. För att företagen skall kunna konkurrera på lika viUkor ärdet emellertid helt nödvändigt att det kunnande och den kunskap som har vuxitfram inom ett företag också kan få stanna kvar i det företaget och inte utanvidare kan utnyttjas av konkurrenterna. Vilka blir konsekvenserna om det inte finns ett fungerandeskydd för t.ex. produktionshemligheter, uppgifterom distribution,marknadsföring, affärskontakter osv.? Jo, många företag kommer att tycka attdet inte är någon idé att investera i tekniskt utvecklingsarbete och forskning.Frukten av ett sådant arbete kommer ju ändå att falla i händerna påkonkurrerande företag. Särskilt betänkligt är det naturligtvis om utländskaintressenter - kanske genom särskilt utskickade industrispioner - har möjlighetatt fritt bedriva efterforskning av de svenska företagens affärshemligheterVidare är det över huvud taget inte försvarbart att någon skall ha lov attostraffat snylta på ett annat företags utvecklingsinsatser Det är också så,vilket inte minst representant i meddelarskyddskommittén har understrukit,att vi behöver en internationellt sett rimlig skyddsnivå för att svenskaföretag skall kunna dra till sig utländskt kunnande. Den lagstiftning som vi har förmår inte atttillgodose de här kraven, och det är vi tydligen i stort sett överens om. Detfinns alltså ett stort behov av en mera tidsenlig och ändamålsenliglagstiftning på det här området. Det förslag till lag om skydd förföretagshemligheter som har lagts fram av lagutskottet fyller i stort sett detbehovet. Det finns de som menar att man på några punkter kunde ha gått ännulängre när det gäller skyddsaspekterna, men ser vi till helheten är det en bralagstiftning som föreläggs och som kommer att bli till gagn förnäringslivet och därmed också för hela samhället. Jag skall inte gå in i detalj på hur lagförslaget ärutformat. Det diskuterade vi ingående . Men jag skall peka pånågra viktiga punkter En sådan punkt i förslaget är att det ger möjligheter attsnabbt och effektivt ingripa mot företagsspioneri och andra olovliga former avbefattning med företagshemligheter Vidare finns i lagen regler omskadeståndsskyldighet för bl.a. anställda och parter i affärsförhållanden somobehörigen utnyttjar eller röjer företagshemligheter En särskild regel i lagenmedger att skadestånd vid angrepp på en näringsidkares företagshemlighet kanberäknas på ett för näringsidkaren fördelaktigare sätt än vad som följer av nugällande regler Det finns också en bestämmelse i lagen som innebär attskyddsreglerna i lagen gäller även i de fall dä en företagshemlighet felaktigtlämnats ut från en myndighet. Denna bestämmelse fanns inte i regeringensproposition utan har tillkommit under ärendets beredning i lagutskottet, ochden innebär att en motion av därmed har tillgodosetts i dettaavseende. Vidare har vi i lagutskottet kompletterat den föreslagnalagen med en särskild regel, som innebär att brott och allvarligamissförhållanden i en näringsidkares rörelse får avslöjas utan risk för påföljd.Syftet med den regeln är i första hand att värna om en fri och öppen debatt isamhället. Men också företagen och industrin har ett klart intresse av attskumraskaffärer blir avslöjade. Om en företagare sätter sig över gällandebestämmelser, innebär ju detta i praktiken att han bereder sig fördelar somhans konkurrenter inte har Resultatet blir en snedvridning avkonkurrensförhållandet mellan företagen. Sammanfattningsvis kommer alltså den föreslagna lagen attge ett bra och ändamålsenligt skydd för sådana uppgifter och förhållanden inomföretagen som inte bör få någon spridning utanför företaget. Också i rentlagteknisk mening tillgodoser lagen de krav man har rätt att ställa på en såviktig lag- Prot.1989/90:131 - 1989/90:131 30 maj1990 stiftning som det här ärfråga om. Ärendet har fått en mycket omsorgsfull beredning i lagutskottet,bl.a. har vi inhämtat yttranden från både lagrådet och konstitutionsutskottet.Vi har därmed fått en lagstiftningsprodukt som både till innehåll och form ärbättre än det förslag som regeringen lade fram . Den fyller ialla avseenden de krav som man nu kan ställa på en lagsfiftning av den härkaraktären. Motden här bakgrunden måste jag beklaga den snedvridning av debatten som skett idetta ärende och som har lett till att lagstiftningen har fördröjts mer än vadsom varit nödvändigt. Vad lagstiftningen egentligen handlar om, nämligen att geföretagen ett skydd mot att konkurrenter och andra utomstående lägger beslagpå och för egen utnyttjar företagshemligheter, har haft märkvärdigtsvårt att komma fram i debatten. Vad som har fått uppmärksamhet är i ställetde, gång på gång upprepade men likafullt felaktiga, påståendena om att lagenskulle hindra yttrandefriheten och lägga munkavle på de anställda. Det är svårtatt tro att dessa påståenden inte görs mot bättre vetande, eftersom bådelagrådet och klart har sagt ifrån att lagen inte utgörnågot hot mot yttrandefriheten eller mot den fria åsiktsbildningen i övrigt isamhället. Tvärtom så har i sitt yttrande sagt att lagenger de anställda bättre möjligheter att avslöja missförhållanden på företagen iförhållande till nuläget. Meddet anförda vill jag yrka bifall till utskottets hemställan i betänkandet. 5 () replik; Det är intressant att lyssna på analys av den härlagstiftningen. Den innebär naturligtvis mycket företagsskydd och litetyttrandefrihet. Det som alla tycker är intressant i det här ärendet gäller balansenmellan yttrandefrihet och företagsskydd. Denna balans är uppenbarligen i detnärmaste ointressant för . Jaghar ställt frågor om vad moderata samlingspartiet egentligen vill. Per ,partisekreterare i moderata samlingspartiet - en inte helt oviktig funktion ipartiet - anser att det inte skall finnas någon meddelandefrihet alls inom denenskilda sektorn. i lagutskottet säger att den meddelarfrihet somframgår av förslaget skall finnas. Det kan inte vara lätt att vara moderat ochrösta i den kommande voteringen. Om jag skulle ge ett råd till moderaternaskulle jag säga att om de har den inställning som Per har skall deantingen yrka avslag på förslaget - då fördröjs hela lagstiftningen - elleryrka på återremiss. Då kan nämligen detta s.k. elände skjutas framåt i tiden.Det skulle vara intressant att få höra hur det förhåller sig. Jag har ställtdenna fråga för . Dessutomvill jag ställa en annan fråga till , inte bara därför att han ärmoderat utan därför att han är ordförande i lagutskottet. Kan kammaren här ochnu få reda på varför lagutskottets majoritet vägrade att bordlägga det härärendet? Om så hade skett, hade vi kunnat få in alla de intressantaremissyttranden som rimligen är att vänta med anledning av meddelandeskyddskommitténsbetänkande. Varför vägrade lagutskottets majoritet oss i ,och att få till stånd en utfrågning, där vi skullekunna få reda på vad meddelandeskyddskommittén anser på viktiga punkter,vilket majoriteten i lagutskottet sedan trampar på? Det hade varit intressantatt få reda på detta. Sedansäger att utskottet fakfiskt har inhämtat yttranden frän bådelagrådet och . Ja, fattas bara annat. Men det intressantaär ju inte bara att inhämta yttranden. Det intressanta är att man tar till sigargumenteringen. Det gör inte utskottsmajoriteten. Utskottsmajoriteten köröver vad både lagrådet och konstitufionsutskottet säger dessa tvä instanserär särskilt viktigt. kan rimligengrundlagsfrågor bäst i hela detta parlament. Ändå körs konstitutionsutskottetomsorgsfullt över av lagutskottets majoritet på en avgörande punkt. Kan jag fåen förklaring till det? Anf.6 () replik; slutade sitt anförande med att säga att det har blivit ensnedvridning av debatten. Jag skulle vilja fråga; Vilka har snedvriditdebatten? Är det de förbundsjurister som riktat allvarlig krifik mot avgörandepunkter i förslaget? Är det de fackförbundsordföranden som helt har avfärdatförslaget, eller är det informationschef, som tycker att lagen äronödig? Det vore intressant att få svar pä i vilket avseende dessa inlägg harsnedvridit debatten. Om menar något annat är frågan: Kvarstår denkritik som dessa personer har framfört mot förslaget? Anf.7 () replik: undrade varför företagen skall satsa på utveckling omkonkurrenterna ändå kommer att kunna tillgodogöra sig denna utveckling. Hanmenade att lagen behövs som ett skydd för företagshemligheter Han beklagadeockså snedvridningen av debatten, där det talas om yttrandefrihet. Men, RolfDahlberg, de anställda i är lojala. De har många oskrivna lagar attkomma över innan de avslöjar ens olagligheter och allvarliga missförhållanden.Det vet vi. Angrepp utifrån på företagshemligheter är oftamycket svåra att komma åt och bevisa. Den här lagen har kommit till för attskrämma de anställda från att våga avslöja sådant som borde komma till allmänkännedom. På det sättet är denna lag ett hinder för yttrandefriheten. Jag villpåminna om frågor Varför kunde utskottet inte skjuta upphandläggningen tills remissyttrandena med anledning avmeddelandefrihetskommit-téns betänkande lades fram? Varför kunde utskottet intefå till stånd en utfrågning? Varför är det så bråttom? Är det fråga omprestige? Jag vill dessutom ställa följande fråga: Om detta ärende nu ändåskulle behandlas, varför kunde då inte den ändring sommeddelandefrihetskommittén föreslog göras? Berodde det på att vilandeförklaringendå skulle kunna förnyas? 8 ()replik: Låt mig först säga att jag blev litet beklämd när jag hörde BengtHarding Olsons inledande inlägg i debatten. I detta inlägg framförde han, utanall sans och måtta, den ena överdriften efter den andra när det gällde dettaärende. Detta inlägg pågick i Jag tror inte att debatten blirsärskilt bra om man går ut så hårt och gör de övertramp som BengtHarding gjorde, då han anklagade utskottsmajoriteten för att ha brutitmot grundlagens intentioner. Han sade också att det var beklämmande att se hurutskottsmajoriteten har behandlat detta ärende. Allt detta var ett obalanserattal om hanteringen. Jag vill ta upp just frågan om hanteringen av ärendet. Detär sedan propositionen lades fram i . Utskottet har sedan,som alla vet, arbetat med en omarbetning av propositionen.Förslaget har varit pä remiss hos lagrådet och i . Och enmycket bred majoritet i utskottet ställde sig bakom det förslag som lades framför kammaren för ganska precis . Visserligen kallar utskottsmajoriteten för en ohelig allians. Det är alltså socialdemokrater,moderater och centerpartister som är oheliga. Oppositionen består avfolkpartiet, och . Med terminologiförstår jag att dessa partier bildar en helig allians. Oppositionen i utskottet utnyttjar minoritetsregeln ochser till att förslaget blir vilande . Utskottet har sedan behandlatförslaget på ett helt korrekt sätt. Då försöker denna heliga opposition pänytt att fördröja förslaget. Oppositionen vill avvakta remissyttrandena. Vi vetatt det kommer att ta ytterligare kanske På detta sätt villoppositionen skjuta fram detta, eftersom oppositionen vet att deninte får igenom sina egna krav. Det är alltså skälet till att oppositionenagerar som den gör. Jag fåråterkomma och svara på den andra frågan i nästa replik. 9BENGT () replik: Ja, , det är beklämmande. Jagsade också att det var beklämmande att jag skall behöva stå i talarstolen ochsäga detta. Men det berodde på att det var sanning. Här säger nu att det är överdrifter från minsida. Kan jag få reda på vad som är överdrift? Räkna upp de konkreta punkterdär det är överdrift! Det är en korrekt beskrivning av den verklighet somrimligen också känner till. Så säger att det skulle bli en fördröjningmed , om vi skulle se på alla remissutlåtanden. Det är inte till juli utan ungefär en månad och litettill. Det är ett alldeles felaktigt påstående. Jag vidhåller vad jag sade, attdet skall kunna gå med litet intresse och arbetsinsatser att skapa ensamordning . För övrigt kan jag inte förstå varför det nu brådskar såmycket - det har jag förklarat tidigare. Då säger ; Folkpartiethar i meddelarskyddskommittén sagt att det är viktigt med en internationellskyddsnivå. Det är rätt; jag har också sagt att det är viktigt. Men varför harRolf och , som alltid talar om EG och EG-harmonisering. sägs inte ett ord om EG. Normalt brukar sättaklackarna i marken så fort det inte finns någon motsvarande synkroniseringinom sikte i EG. Förklara detta! Förklara dessutom - det säger jag för tredjegången; Varför kan man inte inom enas om hur det skall vara? Mansäger att en liberal är kluven. Här är det uppenbarligen så att moderaternamåste vara kluvna när de står mellan dessa tvä ytterligheter är detsista gången jag har möjlighet att ställa frågan till , och nuvill jag ha svar; Vem skall de moderata ledamöterna stödja? Stödjer de PerUnckels uppfattning i meddelarskyddskommittén eller ilagutskottet? Vill man logiskt hantera frågan om man nu tycker att vi har ettallmänt elände med lex och vill skjuta frågan framåt, då skall man stödjaPer . Det gör man genom att antingen yrka avslag - så är det klart -eller i varje fall yrka återremiss. Då kan man också skjuta frågan framåt. Dethade varit en konsekvent moderat taktik, men det representerar inte RolfDahlberg i varje fall i detta sammanhang. 10 () replik; haralldeles rätt när han säger att vi vill ha uppskov av ärendet till varje pris.Det är riktigt, men det finns naturligtvis skäl till det. Det är inte fråga omuppskov av formella skäl, utan det är därför att vi åtminstone hoppas att julängre tid som frågan skjuts upp, desto större möjligheter finns det attframför allt socialdemokraterna tar till sig det vikfi-gaste i kritiken ochmedverkar till att vi får ett bättre lagförslag än det föreliggande. Tyvärrkan vi inte ha stora förhoppningar om att skulle göra det ochlyssna på kritiken, men vi har inte givit upp hoppet om att socialdemokraternaskall göra det och vi är därför angelägna att hitta varje möjlighet till ettuppskov av genomförandet av lagen. Anf.11 () replik: Här finns en gemensam fråga från ElisabethPersson och , nämligen frågan om tidsaspekten och brådskan,som de säger Jag skulle vilja påstå att är det något ärende som vi harbehandlat här i som har fått ta god tid på sig, är det just det härärendet, som så att säga har funnits i huset vill bådevänsterpartiet, och att vi skall skjuta på fråganytterligare. Bara till juli månad, säger , väl medveten omatt är inte samlad. Vi kommer tillbaka ochkommer i gång med arbetet Vad hade hänt då? Jo, självfallet hadeBengt i utskottet sagt: Vi måste ju vänta och se vadregeringen nu gör med dessa remissyttranden som har kommit in och som kanskehar litet olika valörer och där det framförs olika synpunkter på frågan. Dåhade det gått till. Det säger sig självt. har försökt analyserade andra parti: ernås ställning i stället för att förklara vad folkparfietegentligen vill. Är det bara att "' vill skjuta upp ärendet,avvakta och se? Det intrycket har man fått av långaanförande här Vad yi moderater står för i det här ärendet är det inte något somhelst tvivel om: Vi står bakom majoritetsskrivningen i betänkandet. Det bordeBengt ha fullständigt klart för sig. Det är inte bara jag utanhela vår riksdags: grupp som gör det, partiledningen. Nog tycker jag att BengtHarding har fått klart för sig var står Men jag undrar om hanriktigt har klart för sig var hans eget parti står någonstans. Jag tycker att vi helt ojust har blivit angripna av BengtHarding för att vi liksom kör över minoriteten i utskottet. Ni har juverkligen utnyttjat minoritetsrättigheterna i det här ärendet. Jag tycker attdet nu är dags att 2 protokoll 1989/90:131 fatta beslut i ärendet.Skulle det längre fram visa sig att det behöver göras ändringar - det ärtänkbart att det kan bli så, för det händer då och då -går det alldeles utmärktatt återkomma till med förslag i form av motioner Då skall vi titta pådem. Anf.12 () replik: har talat om att det här har tagit tid. Hanhar inte svarat på frågan varför det är bråttom. Den här lagen har varit underbehandling . Det har varit bra, för den har ju ändå blivit mindredålig. Men varför måste den fram nu? Vilka skäl finns det faktiskt förgenomförandet nu? Allmänna formuleringar om att den behövs för näringslivetshemligheter talar inte om vilka konkreta krav som ställs och vilka konkreta bekymmernäringslivet har Det har inte framförts i något sammanhang i debatten eller iutskottet. Majoriteten är i det här läget som ett lämmeltåg som går åt etthåll, utan att lyssna, utan att tänka och utan att vilja vänta påremissyttrandena. Varför inte kunna vänta fill hösten med detta? Finns detnågonting som gör att beslutet måste fattas nu? Varför ingen hearing i frågan?Konkreta skäl till att lagen behövs nu skulle jag gärna vilja ha. Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 13 LENNARTANDERSSON (s); Företrädare förfolkparfiet och har i sina inlägg återigen yrkat avslag påpropositionen och begärt att ett nytt lagförslag om skydd förföretagshemligheter skall samordnas med meddelarskyddet på den privata sidan.Som grund för avslagsyrkandet har det den här gången gjorts gällande attlagutskottet inte har utnyttjat vilandetiden till en reell omprövning avlagförslaget.