prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi har under hela åretinte mer än ett femlonlal flaggdagar, och det skulle finnas gott utrymme föratl också ge den status som en flaggdag ger. Vi är även i ett särskilt ytirande till betänkandet tagitupp de frågor som är titeln på betänkandet, dvs. ordensfrågor I detta yttrandesäger vi all man borde se över möjligheterna all återinföra ordnar och medaljeri vårt land. Det finns ju annat än pengar och materiella ling som uppskattas.Ett bevis på samhällets uppskattning skulle kunna vara atl man åierinförmöjligheten att utdela ordnar och medaljer. Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 2, Under delta anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Den nya flagglagen är av mycket ungt datum.Den trädde i kraft , När lagen antogs uttalade all den inte ansågstraffsanktioner nödvändiga. Stiftelsen Nationaldag och Svenska Flaggans Daghar, som sade, utfärdat anvisningar på del här området ochsärskilt understrukit atl vimplar inte skall ha gult kors. Frän utskottetssida menar vi att de anvisningarna bör ha viss genomslagskraft. Det är för övrigt inte så länge sedan flagga varföremal för utredning. All nu tillsätta en ny utredning, som föreslås i motion802, anser vi därför inte vara särskilt meningsfullt. I anslutning till atl den nya flagglagen antogs utökadesantalet allmänna flaggdagar med två. Med hänvisning till alt de allmännaflaggdagarna för inte så länge sedan utretts yrkar jag avslag också påreservation 2. Beträffande ordensväsendet bör del kanske nämnas atlriksdagen prövat och avslagit kravet om enutredning av ordensväsendet. Del har inte framkommit något nytt som kanföranleda en ändrad syn på den saken. Därför, herr talman, yrkar jag bifalltill utskottets hemställan i belänkande 11 och avslag på samtliga reservationer. Prot,1989/90:27 Fortsall försök med förändrad budgetprocess i HANS LEGHAMMAR (mp); Jag hade inte tänkt gå upp i den härdebatten, men när jag ändå salt här och lyssnade kunde jag inte låta bli atlbegära ordet när jag fick ett litet infall. Del är härligt all höra atl moderalen få insikt om all del finns annat än pengar och andra materiella ting somär av värde här i livet. Men att del skulle vara ordensväsende och medaljer är,tycker jag, ett något märkligt synsätt! Del finns mycket annat här i livet somär viktigi-jag tror all vi behöver mycket annat än pengar, materiella ting,ordensväsende och medaljer! Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut fattades under15 §,) 1989/90:KU14Lokala egendomsnämnder i stiften (skr, 1988/89:149), vice talmannen konstaterade alt ingen talare varanmäld, (Beslut fattades under 15 §,) 8§ Fortsatt försök med förändrad budgetprocess i Föredrogs belänkande 1989/90;KU19Fortsatt försök med förändrad budgetprocess i . Fortsatt försök med förändrad budgetprocess i SONJAREMBO (m); Konslilutionsutskottel föreslår fortsattaförsök med den förändrade budgetprocess som påbörjades under förra riksmötet.Den moderata riksdagsgruppen instämmer i detta med ett undanlag, och delundanlaget gäller behandlingen av kompietleringspropositionen. Den konipletleringsproposilion som regeringen i vårasförelade innehöll, i strid med riksdagsordningen, en lång rad förslagsom inte hade ekonomisk-politisk innebörd. kritiserade ocksåregeringen för detta. Den nya budgetprocessen medförde all propositionen i dedelar som låg utanför den ekonomiska politiken inte kunde delas ut till deberörda fack-utskotten - endast finansutskottet var behörigt atl beredakompletterings-propositionen. Problemet löstes den gången på så sätt atlfackulskollen fick yttra sig till finansutskottet, men detta, herr talman, varingen bra lösning. Man kan befara atl också under innevaranderiksmöte kan få la emot en omfattande komplelleringsproposilion, som kan kommaalt försälta oss i samma predikament som . För att förhindra dettayrkar jag avslag på hemställans punkt 3 i konslilutionsutskottets betänkande nr19. Del är ett något överraskande inhopp sommoderaterna gör på den här punkten. Vi inom konstitulionsutskoltels arbetsgruppför arbetsformer har ingående diskuterat de här frågorna. I denarbetsgruppen har också haft en ledamot med. Det har inte förekommitnågon invändning från del hållet när del gäller uppläggningen av den fortsattaförsöksverksamheten. Inte heller har del hörts några invändningar frånmoderaterna i konslitutionsuiskollel vid behandlingen av betänkande nr 19. Jagutgår ifrån atl åtminstone de moderater som i utskottet varit med och behandlatärendet och där ställt sig bakom utskottets skrivningar också står för denuppfattningen, om vi hamnar i en voteringssilualion. För atl försöksverksamheten skall kunna fortsätta fordrastre fjärdedels majoritet. E»ärför är del inte ointressant hur man ställer sig iden här frågan. Jag vill understryka alt del är viktigt alt denförsöksverksamhet som har påbörjats får fortsätta som den har inletts under denhär perioden. Jag är något förvånad över allSonja Rembo lar upp just kompletterings-propositionen. I utskoltsbetänkandetuttrycker vi ganska klart vår uppfattning på den punkten. Om jag har förståttdet räll har man från regeringshåll lovat atl vara uppmärksam på deförhållanden som har riklat kritik mot. T.ex. på s. 5 i betänkandelheter del; "Beträffande kompletteringspropositionen har redanställt sig bakom finansutskottets uttalande all den innehöll alltför mångainslag som saknade ekonomiskt-polilisk innebörd." Jag måste därför sägaall jag tycker all utskollel väl har täckt de synpunkter som nyssanförde i talarstolen. Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan ikonstilulionsulskollels belänkande 19. BENGTKINDBOM (c); Bakgrunden till delta belänkande får man sökai folksiyrel-sekommilléns arbete och den behandling som skedde avde förslagman där log fram. Förslagen innebar all man sammanlade finans- ochskalteutskott och på det sättet fick ett samlat ekonomiskt utskott. Del fannsinget underlag för en bred enighet på den punkten. Då uppstod diskussionen omatl koncentrera de ekonomisk-politiska åtgärder som föreslås efter budgeten -tilläggspropositioner och andra paket av ekonomisk-politisk karaktär - tillfinansutskottet. Ytterligare en komponent är frågan om kammarensarbetsbelastning. Vi är i konslilutionsulskollel överens om all flytta framtidpunkten för avlämnande av propositioner med budgelmässigl innehåll till den10 februari. Den har ändrats från till , och nästagång flyttar vi den alltså till - allt för atl utjämnakammarens arbetsbelastning. Då skall vi också få en budget, hoppas jag, sominnehåller budgetfrågorna. Del skall inte vara intressant för regeringen altkomma i efterhand. Del blir så kort tidsavstånd mellan budgetens avlämnande ochden all huvuddelen av alla ekonomiska åtgärder bör vara redovisadei budgetpropositionen. undrar jag hur regeringen och övriga kommer all tolkaSonja Rembos uttalande. Hon säger ju att man inte skall försällafinansutskottet i den här situationen igen. Därför skall avslå hemställan.Riksdagen har ju redan uttalat sig om hur fel regeringen gjorde när denframlade kompietleringspropositionen. Det fördömandet slår ju hela riksdagenbakom, KU upprepar denna kritik . Jag utgår från atl regeringenlar fasta på detta, men med uttalande om atl vi inte skallförsälla finansulskollel i denna situation en gång till kan ju regeringentolka del som om del är fritt fram om den får dela del på alla andra utskott.Då kan man komma med en helt ny budget. Det tycker jag atl vi bör förhindra,herr talman, genom atl jag yrkar avslag på yrkande och bifalltill KU;s betänkande nr 19. Fortsatt försök med förändrad budgetprocess i Bara ett förtydligande till ,Det är som försätts i svårigheter, framför allt fackulskollen, 1våras upplevde vi hur inte minst skatteulskollel blev helt ställt vid sidan omav det omfattande förslag som regeringen framlade på skattepolitikens områdeoch som sedan ledde till en uppgörelse i finansutskottet. Del var, menar vi,icke någon bra lösning. Vi kan inte på det här sättet göradet omöjligt för fackulskollen att lägga fram egna betänkanden i frågor somberör dem så djupt. Vi bör inte försälta oss i den situationen. Därförvidhåller jag yrkandet om avslag på punkt 3 i hemställan. BENGTKINDBOM (c): Det är ju en fråga omkompietleringspropositionen och vad den skall innehålla. har alltsåfördömt innehållet i den framlagda kompietleringspropositionen, gör nu likadant som i sitt huvudinlägg. Honpläderar alltså för atl utskotten skall ha ärendena, och då är del fritt framför regeringen all lägga hur många förslag som helst. 1989/90:27 16november 1989 Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1989/90:UU]Krigsmaterielexpori (skr, 1988/89:147), GUDRUNSCHYMAN (vpk); Vi befinner oss i en situation där världensvapenhandel totalt sett minskar, men där den svenska vapenexporten ökar. Densvenska vapenexporten ökade mellan räknat i fastpenningvärde. Delta framgår av färsk statistik frän SCB, Under de åtta förstamånaderna ökade exporten jämfört med under förraåret. Sammanlagt levererades vapen och ammunition för 3 394 milj. kr. - dettatrots avspänning och en minskad vapenhandel i världen. folkmord på Ösllimors befolkning hindrar inteden svenska vapenexporten till . Exporten uppgick till 49 milj. kr.jämfört med 21 milj, kr, . är denstörsta mollagaren, del vet vi. Dit gick av exporten. rapporteradesdet i en internationell tidskrift som heter all Bofors-haubilsenanvänds mycket förtjänstfullt, enligt generalerna, i strider mot Pakistan.Denna fråga tog jag upp i den här församlingen för någon vecka sedan.Utri-keshandelsminister tyckte inte alls all detta varproblematiskt. Del här är tydligen inte i strid med våra exportregler. Exporten till , en av grannar, ökar också.Landet ligger på sjunde plats på exporilisian. ligger på andraplats, på tredje, på fjärde och på femte plats. Detta sker då den internationella situationen är myckelpositiv, och den bör vi på alla sätt stödja. Del är nämligen en situation avinternationell avspänning, internationell demokratisering och internationellnedrustning. Då år det väl ändå på liden all vi ställer oss frågan;Måste vi verkligen exportera vapen för atl försvara vår neutralitet, vilket juär den argumentation som ligger i bollen på vår vapenexport, såvitt jagförslår? De utredningar som är tillsatta och som det hänvisas tilli betänkandet är ju tillsatta just för atl del finns en så kraftig opinion somkänner så stark olust inför hela vapenexporlfrågan. Den har gjort så undermånga år, och del är en opinion som växer - inte bara inom fredsrörelsen och depolitiska partier som kräver stopp för vapenexporten utan ocksåinom t,ex, socialdemokratin. Man har alltså tillsatt två utredningar som man hänvisartill i belänkandet. Den ena ar en utredning om krigsinaterielbegreppel.Utredningen har lagt ett förslag, I direktiven ingick en vidgning avkrigsinaterielbegreppel för all man skulle komma ifrån del faktum all hälftenav den krigsmateriel som exporteras från inte exporteras somkrigsmateriel ulan som civil materiel. Del gäller t.ex. lyflkranar som manskall använda till all lyfta missi- Delgäller Boghaininarbåtarna, som har debatterats ganska livligt både i detta landoch utomlands. Men den här utredningen som har lagt sill förslag har inteföljt direktiven, anser jag, nämligen atl vidga begreppet. Det har den alltsåinte gjort. Den säger all allt skall vara som förut. Det innebär all fortfarande skall hälften av den svenskakrigsmaterielexporten ske under täckmantel av atl del galler civil materiel. Den andra utredning som man hänvisar till ärkrigsmaterielexportutred-ningen, som ju inte är färdig . Den hade somdirektiv att studera hur kostnaderna för det svenska försvaret skulle påverkasav eventuellt hårdare restriktioner vad gäller den svenska vapenexporten ochockså av ett totalt avbrytande av den svenska vapenexporten. Så långt jag har kunnat följa den utredningens arbete en helt annan infallsvinkel. Den undersöker nämligen på vilket salt enminskad export eller ett avbrytande av vapenexporten skulle inverka på densvenska vapenindustrin. Det är den infallsvinkeln utredningen har valt - inteatl studera vilka konsekvenser delta skulle få för det svenska försvaret. Delvar ändå det som var huvudargumentet när utredningen tillsattes. Genom atltillsätta en utredning skulle man dämpa den kraftiga opinion som finns mot densvenska vapenexporten. Jag tycker att man kan säga atl de regler som tillämpar har fört med sig mycket skumraskaffärer. Det handlar om legalvapenexport till länder som är ytterst tvivelaktiga. Det handlar om illegalvapenexport. Vi har fått la del av en mängd processer, Alla rätlegånger är inteavslutade . Ingen vill la ansvaret för vad som har hänt, och alla skyllerpå varandra. Del är djupt demoraliserande, skulle jag vilja säga. Vi vet all det förekommer en internationellandrahandshandel med vapen, som gör att vi pä inget sätt har möjligheter allkontrollera vart vapnen tar vägen. Vi vet all den internationella utvecklingen inomvapenindustrin, precis som alla andra industrigrenar, går mot en ökadcentralisering, transnaliona-lisering och ökat samarbete förutvecklingskostnader. Utvecklandet av de moderna högieknologiska vapnen medförju så stora kostnader. Den utvecklingen deltar i genom samarbelsavtalsom också gör all vi kommer att ha små eller inga möjligheter all vela vartvåra vapen tar vägen. Hela den här utvecklingen är djupt olustig och fyllermånga med bävan. Det rimmar så illa med allt vackert tal om som enfredsälskande nation och om att vi arbetar internationellt för fred ochnedrustning, när konsekvensen av värt praktiska handlande innebär all videltar i niilitariseringen av inte minst tredje världens länder, somvi vet atl de skulle behöva sina pengar till någonting helt annat. Jag tycker att riktlinjer för vapenexport, som juinnebär förbud men som har så många kryphål och undantag att del i princip ärfritt framom inte officiellt sä inofficiellt -, skulle kunna jämställas med omtobaksmonopolet bara skulle sälja tobak till dokumenterade icke-rökare, ellersom om Systembolaget bara skulle sälja sprit till dokumenterade absolutister.Jag tror inte atl någon tror all man skulle få sälja någonting då. Detta harnaturligtvis också den insett. Därför lillgodser man genommyckel luddiga skrivningar den svenska krigsindustrins behov av ökade 1989/90:27 16november 1989 marknader och dess behovav vinster. Detta är det intresse som ligger bakom de myckel luddigaformuleringar som ulskollsmajorileten av någon för mig outgrundlig anledningframhärdar med att hävda är det sätt på vilket den svenska vapenexporten skallregleras. Vii vpk anser alt detta inte bara är dubbelmoral ulan omoral och alt det äroanständigt. Med detta vill jag yrkabifall till reservation 2 i betänkandet. CARLFRICK (mp): Krigsmaterielexporten har under varit en av de storapolitiska frågorna i . Vi har, efter avslöjandena av förre BoforsingenjörenIngvar om klart olaglig export av vapen, bevittnat en kako-foni av lögneroch undanglidningar från ansvarigt håll. Vi har fått rättegångar med deinblandade inom industrin som hävdar all det de har gjort har skett medregeringars eller regeringsorgans aktiva medverkan eller tysta medgivande. Delsom vi länge trodde var ren svensk linje - alt bara exportera vapen till deländer som i praktiken inte hade för avsikt att använda dem - har visat sigvara helt falskt. Vapenexportfrågorna harblivit en stor skamfläck för , Situationenär också allvarlig ur en alldeles speciell synpunkt; del sprider sig isamhället en känsla av atl man högt upp i samhällets topp ägnar sig åt rader avruttenheter. Kan man handla ruttet där, kan man längre ner i systemet kännaett berättigande för att också handla ruttet. Vi får otäcka spridningseffektergenom hela samhället. Detär viktigt med föredömen i ett samhälle. Inte med bästa vilja i världen går deti dag att säga all de som har handlagt vapenexportaffärerna har varit ens inärheten av att vara goda föredömen. Deinblandades omdömesförmåga måste starkt ifrågasättas. Deras syfte har i ställetvarit all se till atl det tjänas pengar. Ändamålet får helga medlen. Då fårprinciperna, föredömena och omdömesförmågan stryka på foten. Vapenexporlbyken,som skulle tvättas offentiigt, har fällt många personer och stoppat mångakarriärer. Det är bra. Däremot väntar vi på den slutliga renlvältningen av denskitiga byken, som har utlovat. Delfinns många myckel egendomliga inslag i den svenska vapenhandeln. Indienaffärenär för många ett av de allra mest upprörande, med dess stora inslag av mutor ochregeringens hemhghållande av handlingar som skulle kunna ge oss vägledning omvad som verkligen har hänt. Inte kännetecknas detta handlande av någon önskanom offentlig byktvättning! Enav de ledande principerna i svensk vapenhandel är att inte sälja vapen tillländer som är i krig eller slår nära att komma i krig. Av den anledningen ärvapenförsäljning till ett flagrant brott mot andan i de svenska reglerna.Del är inte många stater som har varit så flitigt i elden som sedan andravärldskriget: , , , , och är någrafall som jag på rak arm kommer på. har haft som nära förbunden stat,och det landet har krigat och är nu inbegrifiet i enkamp mot staten . har bistått ekonomiskt och militärt.Varför vapenhandlar vi med ? Vi är nu mitt uppe i stora omvälvningar i vår omvärld. Detsom sker i öststater kommer all påverka oss i myckel hög grad. Där skernu en omfattande nedrustning och en decentralisering av makt och en stark nationellfrigörelse, efter ett långt och mycket svårt diktatoriskt ok. Demokratiskaprocesser ser nu dagens ljus. deltar i en annan process av helt motsattslag. Vi vill anpassa oss och harmonisera oss med en västeuropeiskcentralistisk stat, som vill bygga upp murar mot omvärlden - en statsbildningsom vill bli en ekonomisk och militär stormakt för atl hävda västeuropeiskaindustriintressen för atl möta hot från , och . Nationernainom denna krets styrs genom enväldiga beslut i ett ministerråd ulan offentliginsyn och demokratisk styrning. Del ärmärkliga kontraster vi upplever ! Den svenska viljan till anpassning är myckel stark. InomEG vill man ha en fri vapenhandel. Man ser den som en viktig ekonomisk faktorför framliden. En anpassning innebär alt vi i praktiken måste följa denpolitik som fastläggs av EG:s olika organ. Då kan vi glömma vår"självständiga" linje när det gäller vapenhandeln. Vi anpassar oss.Industrin är med på noterna och ser till all etablera sig på olika sätt inom EGför atl vara med när vapentågen går. EG-anpassningen verkar då som etterkännande av den praktiska svenska politiken när det gäller vapenhandel. Svensk vapenexport bara ökar och ökar. Del har längehävdals alt måste ha export av vapen, annars kan vi inte upprätthållaen egen vapenproduktion till rimliga kostnader. Vårt försvar skulle bli fördyrt. Med "för dyrt" menas all vi tvingas lägga ner mer pengar på delförsvar som vi vill ha - med en mindre produktionsbas skulle vi tvingas minskavår levnadsstandard. Vi, som lever i ett för de flesta människor ofattbartöverflöd, vill med vårt handlande öka vår överflödskonsumlion genom atl spridadöd och elände bland mindre lyckligt lottade i världen. Del strider mot vad mani officiella sammanhang säger om internationell solidaritet och om att vi villhjälpa nödlidande i världen. Det vilar ett drag av oresonlig cynism över densvenska argumentationen för vapenhandeln. Vi är helt enkelt inte trovärdigalängre. De senaste beskeden om att granatgeväret nufinns i och där används med stor framgång visar tydligt vad det ärfråga om. De vapnen kommer från . har i omgångar haft vapenexporlförbud tillSingapore, därför atl vi ansåg atl regeringen där medverkade till illegalvidareexport av svenska vapen. Men tvingades krökarygg och röka fredspipa med singaporianerna och fick påstå alt deras regeringvar helt fri från inblandning. Staten hade nämligen som bestraffningför exportstoppet satt i gång med bojkott av 150-200 svenska företag iSingapore. De tyckte att de satt på poltkanten och vrålade högt. Hotet var såstarkt att förbindelserna normaliserades med diktaluren i . Ja, sepengar! Och ser vi resultatet i . Del är faktiskt en skam som är väldigt stor.Vår linje atl prata vackert och böja oss för pengar inger ingen som helst respekt.Det vet del svenska folkel - man känner del ända in i märgen. Det är bl,a,därför som Polilikerföraklet är egentligen ingenting annat än vissapolitikers förakt för medborgarna. Vapenexporten är förkastlig i en värld i nöd. Den ärförkastlig när vi nu ser klara tecken på all vi håller på all få avgörandeförbättringar i världen när del gäller rustningarna. I avvaktan på alt vi kan få en total avveckling av densvenska vapenexpor-len vill vi all det skall vidtas en lång rad åtgärder irestriktiv riktning. Vi vill att skall få la ställning till dispenserfrån vapenexporlförbuden, i stället för regeringen. Vi kräver allkrigsmaierielbegreppel vidgas och all exportstoppen för stater som missbrukarde svenska reglerna förenas med klara bestämmelser om karenslid och atlexporlslopp gäller oberoende av om del är en statlig myndighet eller ett privatförelag i landet som begått brottet mot de svenska reglerna. Vi måste få enkraftfull satsning på omställning till civil produktion. Vi måste få ettexporlslopp för de svenska företag som döms för brott mot vapenexportlagarna.Dessutom måste fastställa ett kriterium för all kunna avgöra omreslrikliviielen faktiskt upprätthålls under en viss given lidsperiod. Därmedvill jag yrka bifall till reservation 1. Del betänkande vi nu behandlar lar upp enmängd olika aspekter av vapenexporten. Jag har själv fillsammans med CharlotteBranting motionerat i en rad olika frågor, vilka också berörs i betänkandel.Jag tänkte inte närmare gå in på den diskussionen. Jag vill bara nämna alt viför log upp frågan om all man borde belysa behovet av vapenexportenoch hur detta är kopplat till bevarandet av den svenska försvarsindustrin.Gudrun nämnde just atl del finns en sådan koppling mellan den svenskaförsvarsindustrin och behovet av vapenexport. Vi har också motionerat om all krigsmaierielbegreppelborde förändras så alt del inte blir möjligt alt t,ex, exportera kranar somskall användas till all lyfta missiler eller båtar som sedan används i renakrigssituationer. Vi har även motionerat om all man bör la initiativ för allförbereda för en omställning från militär till civil produktion och om allregeringen borde la initiativ när det gäller atl omstrukturera den svenskaförsvarsindustrin för atl det på det viset skall bli möjligt all möta enminskning av vapenexporten. Dessutom har vi tagit upp frågan om all man bör avskaffaden parlamentariska nämnden, Alla dessa frågor tas upp i betänkandel, och jag tänktedärför inte mera gå in på dem. Utredningar är på gång, och vi har därför inteväckt några motioner . Vi väntar i stället pä utredningarna och hoppas allvi skall kunna ha en rejäl debatt här i om alla dessa viktiga frågor. Däremot har och jag väckt en motion somberör frågan om statistiken och den skrivelse som regeringen har överlämnattill . Man bör enligt vår mening ha en mera öppen, offentligstatistik så all debatten också kan utgå från fakta. Vi har till vår glädjenoterat alt utskottet har uttalat sig positivt på denna punkt. Jag vill gärnahär i debatten påpeka all utskollel delar uppfattningen alt den offentligaredovisningen av \apenexporten bör vara så öppen som möjligt.Det bör vara regeringens strävanalt i framtida redogörelser ta med alla uppgifter som del inte finns skäl atlhemlighålla. Detta bör även gälla samarbelsavtal. Jag ser delta som en positiv skrivning, Utskollel harheller inte avstyrkt vår motion ulan i stället svarat genom detta uttalande. Vihoppas också atl regeringen tar intryck av vad här kommer atl uttalasom sin mening, så atl vi får en mera öppen redovisning av vapenexporten. Manbör bl.a, ur denna redovisning kunna utläsa till vilka länder vi har exporteratvapen och vilken typ av vapen vi har exporterat. Jag hoppas alltså all vi kanfå se sådana redovisningar i framliden.