prot · GD09109 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag log del av en undersökning som en tidningskoncernhade gjort bland sina kriminalreportrar Den visar att deras kunskaper på deraseget bevakningsområde var utomordentligt dåliga. Det är de människorna somskall ge allmänheten en bild av hur verkligheten ser ut ulanför den egnaslugknuten. Det är naturligtvis oerhört allvarligt, och del bådar inte gott förframliden. Kriminalreporirar har en viktig funktion, och de skall inte agera påett sådant sätt alt de skrämmer upp folk. Närdel gäller en ombudsman för brottsoffer kan det tänkas att harräll. Del har vi inte myckel underlag för att ta slällning till just . Detligger en del i hennes tankar Men är del den bäsla lösningeri? Vi har möjlighelatt la slällning till denna fråga senare, när vi har fått ta del avvåldskommissioriens resultat. Det skall vi avvakta. IngerSchörling sade att brottsoffren verkligen måste kompenseras ekonomiskt och altdet inte är bra att en stadig apparat sköter detta långt över brottsoffrenshuvuden. Men det är ju samma apparat som skall verkställa de förslag som IngerSchörling och miljöparliet har framlagt här i . Det finns enmotsättning i hennes argumentering. Närdef gäller de ekonomiska skadestånden tycker jag fakfiskt - det gör ävenufskoffsmajoriteten - aft alla rimliga krav är tillgodosedda. akta ossväldigt noga så att vi inte hamnar i en amerikanisering av skade-slåndsrätlen idetta land. 35 (): var även i sitt andra inläggnöjd med stödet till brottsofferjourerna, därför atl de är garanterade enverksamhet framåt med de statliga medel som ges. Det kallar jagfortfarande att sätta målet lågt. Del viktiga arbete som dessa jourer gör måslegaranteras pengar så att de kan verka på . kanske det blir såändå efler röstdeklaralion. ; Kan i sitt sista inläggförklara hur länge vi skall behöva vänta på regeringens ställningstaganderörande BRÅ;s rapport ? Del är ju med delta argument som ni i årliksom avvisar våra krav på del samlade grepp som enbrollsofferutredning skulle kunna ge. 36 (); Även jag vill korl replikera sade att det finns pengar utanför kammaren och alt försäkringsbolagenställer upp. Javisst, men vi vet också hur svårt det är med kontinuiteten ochhur man får sälta lill för all tigga ihop de pengarna. Det som vi nuverkar kunna samla oss kring är ett grundbidrag, som skall ge den löpandeverksamheten lugn och ro så att man verkligen kan ägna sig mer åt den stödjandeoch hjälpande verksamhet som man faktiskt har avsett atl bedriva. När det gäller saker som man inte villgenomföra hänvisar liksom många andra socialdemokrater lillall det skall utredas eller är under ulredning. Men när vi moderaterbeträffande mom. 22 begär en ulredning om de totala kostnaderna för brott molenskilda, kommenterar inte detta över huvud taget. Det bordeemellertid ligga i samhällets intresse alt skyndsamt företa den utredningen. AnL 37 (): framhöll att det inte varsäkert alt centrala pengar skulle gå lill broltsofferjourerna. Vi känner igensocialdemokraternas inriktnirig, nämligen att försöka alt decentraliserabetalningsansvar Då kommer ju regeringen ifrån detta ansvar Men, Bengt-OlaRyttar hur stämmer delta med den proposition som skall framläggas om ettskattestopp för kommunerna? Hur skall i så fall kommunerna kunna klara della ominte staten kan klara det? Det var ganska intressant atl höra alt vi får förlita osspå sponsring för att få till stånd brotlsofferjourer Jag känner inte igensocialdemokratin, Liksom vill jag atl svarar påfrågan; När kommer förslagen från våldskommissionen och arbetsgruppen förfrågor om våld mot kvinnor? Finns det någon tidsplan som kanange? AnL 38 (): När del gäller våldskommissionen har övrigaledamöter i debatten fillgång till samma underlag som jag har Där sägs aftkommissionens arbeteskall vara klart Sedan kommer det naturligtvis atl ta attbereda resultatet. Det dröjer alltså långt in , innan vi har ett braunderlag för atl kunna gå vidare i dessa frågor Det tror jag också är viktigt. sade att del är angelägel med lokalförankring. Jag vänder mig också till . Civilministern påpekar isitt avsnitt i bud-gelproposilionen atl de lokala poUsstyrelserna har möjlighetalt gå in här Då befinner man sig i den mycket goda situationen att man harcentrala pengar och lokala beslut. Det måste väl egentligen vara ensmaksituation. talade om en brottskostnadsutredning.Brotten medför naturligtvis fruktansvärda kostnader för samhället. Vi vet ävenatl varje krona i kostnader som förorsakas samhället på grund av brott är enkrona för myckel. Men vi blir inte så myckel visare genom att dra i gång en,som jag bedömer det, så väldigt omfattande ulredning som det här måste blifråga om för att få ett riktigt resultat. Låt oss även i detta sammanhang avvaktavåldskommissionens synpunkter Den kanske finner att en utredning behövs.Grundtipsen är ändå att varje krona i kostnader förorsakade av brott är enkrona för mycket. 39 (): En mycket kort replik till fick reda på de verkliga kostnaderna, skulle man på ett helt annatsätt prioritera en preventiv satsning. Det finns dolda kostnader, som jag troratt vi inte har en anirig om. För atl få lill stånd en rättvisande bild och endiskussion är eri sådari utrednirig nödvändig och brådskande. Överläggriingeri var härmed avslutad. (Beslut fattadesunder 11 §.) 1989/90;AU18 Anslag till utvecklingsfrågor och stadig personalpolitik (prop. 1989/90:100 delvis). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1989/90;BoU17Naturresurslagen, AnL 40BERTIL (): I bostadsutskottets betänkande nr 17 behandlasett flertal fiå-gor; ökat skydd för vissa älvsträckor, äridririgar inalurresurslagen osv. moderaterbiträder flertalet av majoritetens ställningstaganden. Men det finns en fråga,där vi har en annari uppfallriing än majoriteten, nämligen när det gällernaturresurslagens tillämpning beträffande fritidshusbebyggelse i områden somredan i viss mån är exploaterade. Jag vill erinra om all del i propositionen omnalurresurslagen finns uttalanden, som anger alt del kan vara lämpligt altgöra vissa förtälriingar och kompletteringar av fritidshusbebyggelsen i områdendär sådan bebyggelse redan finns. I verkligheten har det inte blivit myckel avdelta. Man har i många fall inte kunna göra kompletteringar i dessa områden.Det lycker vi är fel. Jag vill erinra om alt fritidshusboende är enutomordentligt fin form för många familjer när det gäller alt använda frilidoch semester boende innebär också i många fall en levande bygd och enlevande skärgård. Del har ell värde i sig atl människor under slora delar avåret bor i dessa områden. I andra sammanhang och i andra motioner har vi föreslagitåtgärder för atl främja frilidshusboendel totalt sett. Det har gälltförändringar i strand-skyddslageri och befrielse fråri bygglov på landsbygden.Men detta las inte upp i detta betärikande eller i vår reservation. Härbegränsas förslagen till förändringar av tillämpningen av nalurresurslagen iredan bebyggda områden. Därför begränsar vi oss i detta sammanhang lill atlföra fram jusl dessa synpunkter Jag har ingen anledning atl orda mer om deltautan yrkar bifall till reservation nr 8. AnL 41 SIWPERSSON (fp); Vad vi nu skall lala om är bl.a. en översyriav nalurresurslagen. har motionerat om atl man skall se övernalurresurslagen för alt stärka naturvårdens ställnirig. Detta kan ske inomramen för det pågående arbetel med en översyn av miljöskyddslageri. Vi bryross irite om formerna för hur del skall gå till. Det viktigaste är attutredningeri har en parlamentarisk förankring och verkligen jobbar för att stärkabevarandein-Iressena. Därmed yrkar jag bifall lill reservation nr 1. Det har förts en omfattande diskussion om hur man skallarbela på myndighetsnivå. Ansvaret för NRL på regeringsnivå har nyligenöverförts från till . Då lycker vi ifolkpartiet alt det är naturligt atl man pä myndighetsriivå överför arisvarelför NRL fråri lill riaturvårdsverket. Inom tycker vi altdel är olämpligt all ell verk såsom , som främst har hand om exploateringsfrågor,skall ha uppsikt också över nalurresurslagen. Vi har motionerat ett antalgånger om denna sak. Till detta betänkande har vi fogat en reservation, reservationnr 2, lill vilken jag yrkar bifall. Om de obrutna fjällområdena pågår en evig diskussion. Närdel gäller obrutna områden i väriden över huvud tagel säger vi här i Sverigealt man skall vara försiktig med atl starta utvinning vare sig del gällermineraler eller skog. Vi i tycker att man i vårt land glömmer bortatl de unika tillgångar som de obrutna fjällområdena ulgör skall vara obrutnaockså för kommande generationer Så länge som del står som det står i 3 kap. 1§,stycke 2, andra meningen i naturresurslagen finns risk för all utvinning kanske av nämnda fyndigheler av ämnen. Del är oerhört viktigt all dessa områ- den, somär så unika inte bara i ulan i hela och världen, bevaras förkommande generationer Därmed yrkar jag bifall till reservation 5. har elt anlal gånger i motioner hävdat atl defyra huvudälvarna, dvs. , , och ,skall klassificeras som nalionalälvar Men vi vill också att ochRåneälven förklaras som nalionalälvar Varför vill vi det? Jo, de har ell stortsymbolvärde. I och med atl de klassificeras som nalionalälvar ger del ocksåtyngd åt kravet att de bevaras orörda. Därmed skulle inte bara den rinnandedelen av älvsträckorna bevaras utan även områdena runt omkring dem. Tyvärr harvi i bostadsutskottel inte fått gehör för detta krav och har därför avgett enreservation, nr 9, som jag yrkar bifall till. Vidare yrkar jag bifall till reservationerna 10,11,12 och14. De gäller Hår-kan och uppströms , Meåforsen, Jaurekaska ochEmån. Varför kämpar år för alt det skall skrivas in inaturresurslagar att dessa skall bevaras? Jag vill än en gång ta tillfället iakt att hävda krav om att älvutbyggnadsepoken skall vara slut. Defå outbyggda älvar som vi har i vårt land skall förbli oulbyggda. Vi måste haråd alt bevara ur-sprungsmiljöerria. Dessa älvar ulgör omistliga värdeu. Näreri älv byggs ut föräridras miljöri och förstörs. Vi skall komma ihåg altmiljön i våra älvar är ovanligt rik. I dem finns många sällsynta ryggradsdjurLaxen vandrar i dessa outbyggda älvar, och det är avgörande för laxstammensbestånd att de förblir outbyggda. De växter som finns i eller runt omkring en outbyggd älvär både säregna och arlrika. Om älven byggs ul hotas deras existens. Geologinär unik, odlingslandskapet är specifikt, och hela landskapsbilden är sådan altdet framstår som oerhört viktigt att bevara dessa älvar outbyggda. Dessutomfinns kulturvärden och fritidsintressen att ta hänsyn till. Vi i beklagar verkligen alt majoriteten intevill inse dessa stora bevarandevärden. De är unika inte bara för vårt land ulanför hela världen. Låt mig nämna något positivt som har häntunder delta år, nämligen att Ammerån äntligen är räddad, efler elt fantastisktarbete av olika människor och organisationer skrivs det in inalurresurslagen att Ammerån skall bevaras outbyggd, och det tackar vi ifolkpartiet för ställer jag frågan; Skall det verkligen behövas enså ofantlig kamp varje gång för att bevara något som vi finrier det självklartatt bevara? Det har vidare förts en omfattande kamp för att bevaraEmån efter förslaget om att bygga kraftverk. har nuåterkallat sin ansökan, varför vi för tillfället kan aridas ut. Lål mig , fru talman, säga att del gläder mig ochfolkpartiet att Ammerån och är räddade. Men del hade varit befriaride omvi hade sluppil dessa uppslitande miljödebatter om de få kvarvarande, unikanaturvärden som vi har i våra rinnande vatten. Men, fru talman, vi återkommernästa år, året därpå och året efter det med den lista på naturvärden som vianser skall bevaras. Vi fortsätter tills denna lista är tom. AnL 42BIRGER (); Nalurresurslagen trädde i kraft deri 1 juli1987 och har alltså varit gällaride i snart fre år Redan när naturresurslageuaritogs hade bostads- utskottetkompletterat den socialdemokratiska regeringens proposition vad avser bådevatteriområderi och älvsträckor På förslag av bostadsutskottet beslöt nämligenriksdagen atl Hylströmmen i , sträckan mellan Ha-vern och iLjungan och Långan nedströms skulle medlas i naturresurslagen. har värdefulla kompletteringar gjorts inalurresurslagens 3 kap. 6 §. Det har varit - vilket också nämnde isitt anförande - återkommande motioner och reservationer i bostadsutskottet.Dessa har gell resultat. En minoritet i bostadsutskottet har växtoch blivit en majoritet. har fattat beslut i enlighet medbosladsutskoitels förslag. Som exempel kan jag nämna i ochEdänge i Ljusnan, som har räddats genom atl berörda älvsträckor har tagits ini naturresurslagen. Vi har ytterligare ell exempel på all enträgetarbete, opinionsbildning och upprepat molionsskrivande ger resultat. I del ursprungliga NRL-förslagel fannsbenämriirigeri"Ammerån uppströms Överammer" upptageu. I och meddageris riksdagsbeslut, som vi fattar om , kommer orden "uppströmsÖverammer" att var borta ur NRL. Hela Ammerån kommer alt inrymmas inalurresurslagen och vara skyddad. Del gläder oss i ceritern. Ytterligare vattenområden bör enligt uppfallningundantas från utbyggnad. I reservation 10, som är en fyrpartireservation, nämnsHårkan och uppströms . I reservation 14, likaså en fyrpartireservation, berörsEmån i län. Vid en tidigare uppvaktning inför bosladsutskoltetframfördes många siarka skäl till att skall skyddas och tas in inalurresurslagen. Några exempel: I finns 25 fiskarter - det högsta kändaantalet i ett svenskl vattendrag. Bland dessa fiskarter kan nämnas målen, erifisk som är utrotningshotad. Havsöring och lax är två andra exempel. Störredelen av har av bedömts vara av riksintresse förnaturvården. Även vatlenkraftsintressenterna har tänkt om, vilket SiwPersson också nämnde i sitt anförande. Enligt vad har erfaritkommer sökanden atl återkalla sin ansökan, som ligger hos ochvattendomstolen, om alt få bygga kraftverket i . Om socialdemokraternaverkligen vill värna om miljön har de elt utmärkt lillfälle alt göra del genomall stödja reservation 14. Om de gör det kommer att skyddas genom atl deninryms i naturresurslagens 3 kap. 6§. vill i likhet med - vi har engemerisam reservation -ytterligare stärka skyddet för de fyra orördaNorrlandsälvarna - , Kalixälveri, Pifeälveri och Viridelälveri.Centern föreslår all man utarbetar ett skydd liknande det som gäller förnationalparkerna. En förklaring som nalionalälvar skulle ge extra tyngd ål detbevarandevärde som dessa älvar enligt mening har. Jag yrkar härmedbifall till reservation 9. De frågor som vi diskuterar här rör kap. 1,2 och 3 inaturresurslagen, alltså inte hela lagen. Vi är överens om alt dessa kapitel ärmycket viktiga. De frågor som berörs i dem har diskuterats vid upprepadetillfällen 1989/90:109 25 april1990 Längrefram under delta kommer kap. 4 i naturresurslagen atl behandlas. Dettakapitel rör del kommunala inflytandet vid tillåtlighetsprövningen avindustrianläggningar, populärt kallat det kommunala vetot. Kapitlet har såvittjag vet inte diskuterats i denna kammare sedan naturresurslagens tillkomst. Viåterkommer alltså till detta vikliga kapitel i naturresurslagen senare undervåren. Då får vi kanske en längre och mer intensiv debatt rörandenaturresurslagen. Jag yrkar bifall till reservationerna 7, 9,10 och 14 och i övrigt lillutskottets hemställan. AnL 43 (vpk): Även jag ber all få framföra en gratulation till Ragundaborna, vilkaslånga och ihärdiga kamp nu kröns med ett beslut som förhoppningsvis ingennågonsin skall ifrågasätta. Det gäller alltså Ammerån. Ammerånär skyddad i sin helhet. Jag hoppas alt vi kan vara överens om all den är detulan all för den skull behöva utnämnas till nationalälv. Med def vill jag sägaaff vi bör kunna enas om aft respekten för nafurresurslagens älvskydd bör varalika stark som den är när vissa älvar dessutom benämns nalionalälvar Med deltaavstyrker jag de propåer som har framförts om att några av de redan skyddadeälvarna skall behöva skyddas ytterligare. Vi bör vara överens om attnaturresurslagens skydd är det starkast möjliga och skall förbli del. Vadgäller frågan om respekten för NRL;s älvskydd vill jag peka på ett förslag somvi från vpk har lagt fram. Vi föreslår atl man skall stryka en passus i lagendär del talas om vatleriförelag som förorsakar eridasl obetydlig miljöpåverkani de skyddade älvarna och vattenområdena. Skälet är att det har ifrågasatts ochkan även i fortsättningen ifrågasättas vad som är obetydlig miljöpåverkan.Flera av oss har upplevt alt en stark exploatör har velat göra myckel sloraingrepp uppe i . Han har försökt påvisa att torrläggning av en ganskaslor sjö är alt betrakta som obetydlig miljöpåverkan. kankanske bekräfta aft sådana vanfolkriingar irite bör få förekomma. Försäkerhels skull föreslår vi dock all nämnda passus utgår ur lagtexten. Enannan detalj i denria lagstiflning kring älvskydden gäller vad man menar medskyddet för de uppräknade älvarna. År det bara den del av området som utgörs avsjälva älven, eller är det hela vallenområdet? I lagtexten står att"vatleriområdet" är skyddat. Del slår inte alt älven den eller den ärdel. Är del, , en riktig lolkriirig atl hela vattenområdet, dvs.älven inklusive dess bi- och källflöden, är skyddat eller finns det någon begränsninghärvidlag? Nästaälv som vi borde kunna utöka den här listan med är i . Det har jugenom åren varit något av en tradition i att lyckas presentera enalltmer utförlig lista över skyddade älvar Emånär viktig både i sig och genom atl ett skydd för också skulle innebära ettgenomslag för , som faktiskt inte finns med på den härlistan över skyddade älvar. Jag lycker att del är litet märkligt altsmålänningen , när han nu har chansen och närFliserydsut-byggnaden är aktuell, inte tar chansen alt göra sitt läntjänsten atl ställa upp bakomfyrpartireservationen så atl vi redari kan utöka listan i NRL med ävenEmån. Omnu inte Berfil vill vara med - fast jag tycker att det vore högstnaturligt och befogat för smålänningen att vara med - sä villjag ge socialdemokraterna chansen att här komma före och slällaupp bakom denna reservation, även om del kanske är ovanligare försocialdemokraterna att ställa upp bakom en reservation fråri övriga partier Nufiuns alltså chansen även för socialdemokraterna mot bakgrund vad som har häntoch mot bakgrund av det stora skyddsbehovet för delta vattendrag - . Dessutomvill jag peka på vår reservation när del gäller Hårkan och uppströmsEdsbyn. Sålill principfrågorna när det gäller naturresurslagen. Vi har från vpk en ganskaomfattande motion, där vi har framhållit att naturresurslagen inte riktigtmotsvarar den folkliga uppfattningen om och de folkliga förväntningarna pålagen. , när regeringen har beslutat alt ansvaret för naturresursla-geriskall läggas över - eller riär det redan har lagts över - från ,som har haod om plarilagsliftnirigen, till det renodlade ,borde del vara logiskt att också göra en översyn av naturresurslagens allmännakaraktär, så att den bättre överensstämmer med den breda uppfattningen omnaturresurslagen som en lag som är lill för atl skydda naturresurserna. Förnärvarande är den både lill för att skydda och bevara naturresurserna och föratt skydda exploaleringsintressen. Denhär dualismen hos lageri är litet svår alt begripa, och det gör att man iblandkommer fram till litet konstiga ställningstaganden. finns chansen attrenodla och förtydliga lagen. Därför är vi överens med om atf denutredning som sitter och som ser över miljöskyddslagen i dess helhel ocksåskall la tag i nalurresurslagen och göra en revidering i den riktning som vihar visat på i den här motionen. Ettexempel är att när man talar om riksintressen, så uppfattar nästan alla det såatl riksintressen är områden som av nalurskyddsskäl eller kultur-skyddsskäl börbevaras för framtiden. Men även industriområden, eller tänkta framlidaindustriområden, tänkta framtida vägar, gruvor osv. kan enligtnaturvårdslagens terminologi vara riksintresseområden. Viföreslår alltså all man nöjer sig med atl låta de ekonomiskt svaga intressenasområden skyddas som riksinlresseområden. De ekonomiskt siarka exploateringsintressenabehöver inte del här skyddet. De klarar nog alt exploatera del de villexploatera i alla fall, utan ett skydd i en nalurresurslag. Ilinje med detta ställer vi också upp på folkpartiförslagel att mau skall föraöver myndighetsansvaret för naturresurslagen från till naturvårdsverket.Vi föreslår även ett antal andra justeringar av lagen i den här riktningen -för att skydda naturen, den långsiktiga hushållningen och de svagareekoriomiska intressena. Meddetta vill jag sammanfatlningsvis yrka bifall lill reservationerna 1-5, 10, 14,16 och 17. 1989/90:109 25 april1990 44BERTIL () replik; erbjuder mig möjlighel allansluta mig till reservationen om skydd av genom atl den omfattas avnaturresurslagen. Jag vill då erinra om några fakta i målet. För del första finns det nu inte några aktuella planer påen utbyggnad av , eflersom har tagit tillbaka sin ansökan. Ipraktiken finns det alltså inget hot som är aktuellt. För det andra har vi fråri moderat sida hela tideri sagtall vi skall tillåta prövning enligt vallenlagen av vissa vattendrag som inteomfattas av skyddet enligt naturresurslagen. ingick ju också i denvattenplan som har antagils av . För det tredje förutsätter vi all mycket stränga kravmåste uppfyllas om tillstånd skall ges. Det är delta som jag lycker är detväsentliga. Bl.a. i har vid sin behandling av ärendetställt mycket långtgående krav, som bör vara uppfyllda om man skall getillstånd lill en utbyggnad av . Dessa krav skulle innebära att deutomordentligt stora naturvärdena verkligen kommer atl skyddas. Det kan ju intevara formerna - det sätt på vilkel skyddet kommit till - utan resultatet somskall räknas. Jag drar den slutsatsen atl genom det stränga agerandet frånbl.a. i har målet redan uppnåtts. Sökanden har funnit atldessa krav är så långtgående att man nu inte anser del vara aktuellt attgenomföra någon utbyggnad. Då tycker jag atl alla bör vara tillgodosedda. Detviktiga är ju inte formen, hur det här går till, utan del som uppnås genom deåtgärder som är vidtagna. AnL 45 (vpk) replik: Jag vill då bara konstatera att detta bordepeka i riktning mot alt nu skulle kunna ställa upp bakom denhär reservationen. Även om det för dagen inte finns något ulbyggnadshol, såligger ett hot latent, som en möjlighet för framtiden, sa länge man inteuttryckligen har skyddat älven i NRL:s älvskyddskapilel. Avsikten med dessaskydd är ju atl säkra älvarna på längre sikl och definitivt. Om nu inte vill slälla upp på den härinviten, så finns den ju ändå kvar lill . Det kan alltså bli ettresultat i alla fall. AnL 46 () replik; Det som har uppnåtts är ju atl del nu intefinns några aktuella planer på utbyggnad. säger atl det ändåfinns ett latent hot, men jag vill då replikera att också kraven finns kvar Deär oförändrade, och de har lett lill atl sökande har tagit tillbaka sinaansökriirigar Det finns således inte någon riskför att delta på någol skall spolieras . Jag har gott hopp om attden unika miljö som finns i kommer att bevaras oavsett hur det går medlagstiftningen. AnL 47 ROYOTTOSSON (mp); Vi i instämmer i mycket av denkritik som framförde när det gäller naturresurslagen. Den bör sesöver, den bör förbättras och fullföljas i den meningen att den verkligen skallskydda de naturvärden och denaturresurser som vi inte vill skall utarmas på lång sikt. Detta var jugrundtanken med lagen, och det borde också fullföljas. Somdet nu är har man byggt in exploaferingsintressen både i lagen i sig och genomatt ansvaret ligger på , som också har exploateringsint-resseri attfrämja - det är ju som sköter NRL på myndighetsnivå. På delta sätt hardet uppstått en motsättning som visar sig försvaga skyddet för naturresurserna. Jagstöder reservation 1 till betänkandet som går ut på alt få till stånd enöversyn av naturresurslagen. slår inte med bland reservanterna,men det beror på ett förbiseende vid justeringen av betänkandet. Vi kommeralltså att rösta för reservationen vid voteringen.