prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:47 1§ Anmälan om kompietteringsval till socialutskottet och trafikut- Inkomstskatten 1990, m.m. Talmannen meddelade att socialdemokratiskariksdagsgruppen på grund av uppkomna vakanser som ny suppleant isocialutskottet efter anmält och som nysuppleant i trafikutskottet efter anmält . suppleanti socialutskottet () suppleanti trafikutskottet () 2 §Justering av protokoll 3 §Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 1989/90:59till arbetsmarknadsutskottet 4§ Inkomstskatten för , m.m. 1989/90;SkUlOInkomstskatten för , m.m. (prop. 1989/90:50 delvis), 1989/90:SkU20Begränsning av avdragsrätten för ej utnyttjade pensionsförsäkringspremier(prop. 1989/90:50 delvis), 1Riksdagens protokoll 1989/90:47 1989/90:47 15december 1989 1989/90;FiU 10 Bedömning av den ekonomiskautvecklingen , 1990 och 1991 (skr 1989/90:53), 1989/90;SfU7 Kompensationtill studerande med studiemedel för vissa skatteeffekter (prop.1989/90:48), 1989/90:SfU8 Höjt pensionstillskott och förbättringar i dekommunla bostadstilläggen m.m. (prop. 1989/90:52) samt 1989/90;BoU8 Åndrade regler för räntesubventionerför hyres- och bostads rättshus (prop. 1989/90:49). Talmannen meddelade att skatteutskottetsbetänkanden SkUlO och SkU20, finansutskottets betänkande FiUlO,socialförsäkringsutskottets betänkanden SfU7 och SfUS samt bostadsutskottetsbetänkande BoU8 skulle debatteras gemensamt. BOLUNDGREN (m); I det partiprogram som antogs på partistämma 1984 står attstatsskatten bör slopas för det stora flertalet inkomsttagare och att ingenskall behöva betala högre marginalskatt än . Det är naturligtvis med stortillfredsställelse som vi moderater , , ser att andra partierhar accepterat de krav vi ställde vid den stämma som för övrigt hölls i justdenna kammare. Åven om socialdemokraternas omvändelse har skett väl sent ochunder galgen, främst till följd av att den internationella utvecklingen hartvingat fram ett omtänkande, är det naturligtvis bra att denna omvändelse harskett. fanns en kraftig majoritet för ett slopande av statsskattenför inkomster . Det fanns i och för sig skillnadermellan de tre partier som stod bakom detta krav, nämligen vi moderater,socialdemokraterna och . Vi moderater menade att det fanns anledningatt sänka statsskatten till på inkomster över den gränsen, medansocialdemokraterna och satte skattesatsen till . Dennu träffade uppgörelsen mellan socialdemokraterna och innebär attgränsen för statsskatt flyttas ner till . Det kan tyckas varaen liten förändring, men omräknat till dagens pris- och löneläge innebär dennaförändring att inkomster på 152000 till skulle komma att fåstatsskatt. Det innebär i detta avseende en väsentlig urholkning av inkomstskatteutredningensförslag. Självfallet är det bra att vi nu äntligen får en rejälmarginalskattesänkning i , även om vi trots denna sänkning fortfarandeligger högst bland västländerna i vad gäller marginalskatteuttaget. Utgångspunktenför majoriteten i inkomstskatteutredningen och utgångspunkten för den nuträffade uppgörelsen om skatterna var emellertid ettoförändrat skattetryck. Man kan säga att partierna s syfte med uppgörelsen var att hittaett tekniskt bättre sätt att i fortsättningen ta ut minst lika höga skatter somi dag. Detta innebär i sin tur att det beräknade skattebortfallet är avsett attkompenseras av andra skattehöjningar Dessa skattehöjningar innebär bl.a. attengångsskatten för pensionssparande, trots löften från socialdemokraterna omatt den skulle vara just en engångsskatt, nu permanentas. Ån meranmärkningsvärt är naturligtvis att de andra partier som då avvisade t.o.m.engångsskatten - och det borde naturligtvis även majoriteten ha gjort - nuaccepterar den permanenta engångsskatten, beskattningen av pensionssparande. Bostadsskatternaskärps kraftigt, mest för egna bostäder, dvs. Skatten förriskvilligt sparande skärps, och detta får naturligtvis en rad negativaeffekter Trots talet om en levande landsbygd och en utveckling av landsbygd ochglesbygd höjs bensinskatten kraftigt med per liter. Åvenövriga energiskatter höjs. Mervärdeskatteuttaget höjs kraftigt. Ett oförändrat skattetryck innebär att många genom höjd skatt fårbetala andras skattesänkningar När man räknar på hur många som faktiskt fårhöjd skatt till följd av den uppgörelse som har träffats kommer man fram tillatt drygt en miljon löntagare kommer i en sådan situation. kommerför de allra flesta ungefär två tredjedelar av den totala arbetsersättningenatt disponeras av politiker enskilda medborgarna får således själva baradisponera ungefär en tredjedel av sin egen arbetsersättning. Det är alldelesuppenbart att detta i sig leder till mindre valfrihet. Det innebär också attmedborgarna bhr beroende av att vi politiker gemensamt klarar de storaåtaganden som vi har gjort på inte minst vård- och omsorgsområdet. Dettainnebär också att det stora flertalet medborgare i normalfallet inte kommeratt ha några andra alternativ att tillgå om vi politiker misslyckas med våraåtaganden, om det uppstår sjukvårdsköer - vilket det faktiskt gör - och om detblir brist på barnomsorg. Alternativen är nämligen, om de över huvud tagetexisterar, så dyra att vanliga löntagare inte har möjlighet att använda sig avdem. Detparadoxala är således att den socialdemokratiska politiken genom ett högtskattetryck leder till att just löntagare med låga och normala inkomster saknarvalfrihet i sådana viktiga avseenden som vård och omsorg. Detta är naturligtvisi sig felaktigt, och det är ett av skälen till att det totala skattetrycketbör sänkas för att därmed öka valfriheten och minska risken för att individenutelämnas till en stor offentlig sektor med monopolställning. Deskattehöjningar som föreslås för att kompensera skattebortfallet med anledningav de sänkta marginalskatterna ger också upphov till samhällsekonomisktskadliga effekter Skattetrycket i sig, världshögsta skattetryck,snedvrider ekonomiska beslut och leder till en lägre tillväxttakt. Det finnsett klart dokumenterat samband mellan å ena sidan hög tillväxt och lågtskattetryck och å andra sidan högt skattetryck och låg tillväxt. Skattetrycketi sig är alltså ett problem i det avseendet. Omman ser på detaljerna i finansieringen kan man konstatera att det är uppenbartatt sparandet motverkas genom att höjda skatter nu läggs på sparande förålderdomen och sparande till och i en egen bostad, de två kanske störstamotiven som enskilda och hushåll har för sitt sparande. Inkomstskattenför är 1990, m.m. 1989/90:47 15december 1989 alldeles uppenbart att deextraskatter som läggs på dessa former av sparande kommer att leda till enminskning av pensionssparandet och bostadssparandet. Det ökar i sin tur kravetpå det offentliga sparandet, dvs. skattehöjningar, som i sin tur dämpartillväxttakten och annat. Vi får således en cirkel som, precis somsocialdemokraternas 90-talsprogram antyder, driver oss ir* i ett ständigtökande skattetryck, ständigt minskande valfrihet och ständigt: minskande hushållssparande.Det är uppenbart att dessa negativa effekter kan bli så kraftiga att de t.o.m.uppväger de i sig positiva effekter som en sänkning av marginalskatterna ger påsparandet. Enannan mycket allvarlig sak i detta sammanhang är skärpningen av skatten förriskvilligt sparande. Det är ju just det riskvilliga sparandet som är grundenför framsteg och välstånd i . RiskviUigt sparande innebär att resurserskapas för satsningar i mindre företag, nyföretagande och annat. Dessutomleder de skattehöjningar som föreslås när det gäller mervärdeskatter ochenergiskatter tUl en kraftig ökning av inflationen. Inflationen kan beräknasöka med extra och nästan Uka mycket 1991.Det är alldeles uppenbart att detta i sin tur kommer att leda tillpåfrestningar i vad gäller lönebildningen. De som drabbas av detta i form avökade kostnader är inte minst kommunerna, som är starkt personalintensiva. Mankan räkna med att kommunerna får ökade utgifter i miljardklassen till följd av detökade tryck i lönebildningen som blir ett resultat av inflationen. Att ettstort antal människor de facto får höjd skatt kommer naturligtvis inte attdämpa nettolönekraven. Destora problem som jag har pekat på kan emellertid undvikas. Grunden för denmoderata skattepolitiken är att man som man sänker marginalskatternaockså skall sänka det totala skattetrycket. Med den utgångspunkten kan mansäga nej till skatt på pensionssparande, nej till skatt på bostadssparande ochnej till skatt på riskvilligt sparande. Det innebär att hushållssparandet ökar,vilket i sin tur medför att konsumtionsuppgången begränsas. Mankan också, vilket vi föreslår, ersätta momshöjning och energiskattehöjning medbesparingar Det är av flera skäl mycket bra att man gör det. Ett skäl är att endel av de offentliga utgifterna i sig har snedvridande ocharbetsutbudsmotverkande effekter Ett annat skäl är att hushållen och individernapå förhand vet att en skattehöjning måste betalas till sista kronan. Höjsmomsen och energiskatten måste de enskilda hushållen betala. Om man däremotsparar på de offentliga utgifterna kan det leda till en ökad effektivitet iden offentliga verksamheten, vilket innebär att man får mer för resurserna. Manfår lika mycket till lägre kostnad. Därigenom undviker man att hushållensekonomi försämras till följd av besparingar, vilket sker automatiskt när detär fråga om skattehöjning. Denpolitik som vi förordar leder till att skattetrycket för och år 1991kommer att minska med eller, uttryckt i andel avbruttonationalprodukten, Därigenom ökar valfriheten, ochman kan undvika de för samhällsekonomin skadliga skattehöjningar som jagtidigare talade om. Redani januari krävde vi moderater att en stor del, ungefär en tredjedel, avden aviserade marginalskattereformen skulle tidigareläggas och genomföras för1990. Vi lade fram ett konkret förslag under allmänna motionstiden i januari.Vi upprepade detta krav i ett utskottsinitiativ, då gemensamt medfolkpartiet. Socialdemokraterna och övriga partier i utskottet avvisade vårtförslag om en tidigareläggning. Dagen efter, efter det hade avvisat detta krav, inbjöd stadsministern från talarstoltill överläggningar i syfte att tidigarelägga en stor del av skattereformentill 1990. Det är fascinerande att se hur snabbt man kan ändra sig. När detgällde marginalskatterna tog det för socialdemokraterna, när detgällde tidigareläggningen kom omsvängningen över . Det är naturligtvisbra i och för sig. Ensak är dock viktig att slå fast. Det är minst sagt otillfredsställande attriksdagen så sent som , och så sent som på riksmötetssista dag , skall besluta om 1990 års inkomstskatt och en hel del andrafrågor på skatteområdet. Enligt grundlag är avsikten att beslut omstatens inkomster och utgifter skall fattas innan budgetåret inleds ,dvs. Den13 november kom en proposition. hade utskottet uppvaktningar avberörda skattebetalare. diskuterade utskottet frågan. Den 5december fattades beslut och det justerades betänkanden vid ett parsammanträden, eller rättare sagt vid ett sammanträde med ajournering. Med denfermitet och snabbhet som detta ärende har behandlats är det uppenbart attalla dess konsekvenser inte har kunnat beredas, vilket också är klartotillfredsställande. Medhänsyn härtill finns det anledning att övergå till den föreliggande propositionenoch det betänkande som behandlas, skatteutskottets betänkande nr 10,gällande inkomstskatterna och övriga skatteförslag . Skatteskalan, somi stort sett på alla punkter överensstämmer med det förslag vi lade fram ijanuari 1989, accepterar vi självfallet. Vi är glada över att andra nu haraccepterat vårt synsätt i det avseendet. Däremot säger vi - liksom vi sade iutskottsinitiativet tillsammans med -att man börgenomföra en finansiering av marginalskattesänkningen, tidigareläggningen, påett sådant sätt att skattetrycket minskar En viktig del av finansieringen skallutgöras av besparing. Vikan inte accptera att man sammantaget höjer bensinskatten med Detkommer att leda till att vi får mycket större problem med att bevara en levandelandsbygd och att slå vakt om glesbygdens service så att man kan bo kvar där.Bestämmelserna för reseavdrag behålls visserligen i nuvarande utformning, ivarje fall än så . Det är dock uppenbart att man även i många andrasammanhang än när man är berättigad fill avdrag för resa mellan bostad ocharbetsplats, har kostnader för sin bil. Det gäller t.ex. under fritid och påannat sätt. Man försämrar särskilt för människor på glesbygden genom dennakraftiga skattehöjning på bensin. Viavvisar också förslaget om att man skall lägga energimoms över alla andraenergiskatter Vi är beredda att införa mervärdeskatt på energi, kombinerat meden förändring av punktskattesystemet i riktning mot en enhetUg 1989/90:47 15december 1989 Inkomstskatten för , m.m. koldioxidskatt,i syfte att få en miljöanpassad och miljövänlig energibeskattning. Det skaUemellertid ske inom ramen för ett oförändrat skattetryck och inte för attfinansiera marginalskattesänkningar med påföljd att priser stiger och att ettantal människor förlorar I uppgörelsen mellan och socialdemokraternaför 1990 föreslogs också vissa detaljer i en momsbreddning, som i sin helhetär aviserad till 1991. Åven vi moderater inser att man kan tänkas behöva breddamervärdeskatteuttaget, i ett läge när vi i , för att kunna klara vårframtida utveckling, tvingas ha samma möjligheter som andra länder i Europatill fritt varuutbyte och fria kapitalrörelser Vi kan då behöva ändramervärdeskattebasen så att den överensstämmer med vad som gäUer för EG. Detfinns däremot ingen anledning att genomföra denna breddning och föratt finansiera en marginalskattesänkning. Vi kan komma snett när det gäller utformningenav momsbreddningen i sig själv. Vi kommer dessutom upp på en nivå förskattesatserna som gör det ännu svårare att anpassa oss i det avseende detbehövs, t.ex. när det gäller gränshandel och annat. Vår ambition är således atti den mån det behövs en omläggning av mervärdeskattebasen i , skall deeventuella skatteintäker det i sig leder till användas för att sänka den totalamervärdeskattesatsen. Det skall även här vara ett oförändrat skattetryck. De förslag som läggs fram om en breddning innebärsåledes att man lägger moms på vatten, sophämtning och motsvarande tjänster.Det avvisar vi. Det innebär också att man höjer momsen på hotell- ochrestaurangtjänster, den s.k. turistmomsen. Förslaget är anmärkningsvärt även iandra avseenden. Syftet med finansieringen av marginalskattesänkningens skattebortfallär inte att staten, som har ett betydande överskott i kassan, skall få inlika mycket krona för krona. Syftet är i första hand att se till att vi intefår en så snabb konsumtionsuppgång genom skattesänkningar att inflationen ökaroch den svenska bytesbalansen försämras ytterligare genom att man köperimportvaror Men när turistmomsökningen innebär att svenska turister väljer, påmarginalen i varje fall, att semestra utomlands och utländska turister väljeratt inte åka till , kommer ju turistnettot att försämras. Beräkningarsäger att det kan vara försämringar på 4 miljarder på kort sikt. Åven om dessaberäkningar skulle vara överdrivna, innebär det ändå 1-2 miljarders försämring,och det är just de pengar man räknar med att få in genom förslaget. Tala omEbberöds bank! Syftet klarar man inte alls genom denna höjning avturistmomsen. Det finns naturligtvis också andra problem som turistnäringen somsådan drabbas av, mest i utsatta glesbygder Vi avvisar alltså förslaget från moderat sida. Om nu enmajoritet i kammaren ändå finner att man bör genomföra denna förändring enligtfinansministerns förslag, menar vi att ikraftträdandet bör skjutas på, i varjefall till , så att man får en rimlig anpassningstid. Ettyrkande med den innebörden kommer senare under debatten att ställas av IngridHemmingsson. Ett annat problem när det gäller just ikraftträdandetgäller förändringar av reglerna för försäljningssskatt, accis för skåpbilar ochbussar samt avdrag för mervärdeskatt i det sammanhanget. Gränsen höjs från 3ton till - jag skallinte gå in på tekniken här Detta är en detalj som kan vara intressant. Mångakanske inte tänker på vilka verkningar detta har Syftet med förändringen, somvi instämmer i, är att hindra att man i fortsättningen använder denna typ avfordon, ganska stora s.k vans, som personbil och undviker att betala sammaskatt som normalt gäller för personbil. Men här kastar man, som så många gångerannars, ut barnet med badvattnet. Man ser nämligen till att också beläggaseriös näringsverksamhet, där denna typ av bilar används i verksamheten, medsamma skatt. Och man genomför förslaget per , när branschen ännuinte har kunnat anpassa sig. Enskilda företagare kommer att få problem i detavseendet. Åven här kommer vi senare under debatten att föreslå att man görförändringar. Grundtanken från vår sida är ett avslag nu och ett förslag somkan träda i kraft , efter behandling i Pensionsförsäkringspremier skall nästa årbara få dras av till . Syftet sägs vara att hitta en balanspunkt mellanavdragsrättens värde , och 1991, när nästa steg iskatteuppgörelsen - det sista - skall genomföras. Det som är anmärkningsvärtmed förslaget är att det naturligtvis minskar intresset för pensionssparande isig, men också att det strider mot det beslut som kammare fattadeför ungefär , i samband med revideringen av den s.kefterlevandepensioner-ningen. Man utlovade då full avdragsrätt förpensionsförsäkringspremier även i fortsättningen. Att socialdemokraterna svikerdetta löfte, som diskuterades fram mellan moderata samlingspartiet ochsocialdemokraterna med godkännande av finansminister , är sådant som man ioch för sig har varit van vid, och det kunde man nästan ha väntat sig. Men attövriga partier i kammaren också är beredda att göra det tycker jag äranmärkningsvärt. Vi politiker måste ju ändå fundera litet på det som kallaspolitikerförakt. Det blir inte mindre därför att vi bryter löften som haravgivits i kammaren. Man föreslår även försämringar när det gäller resor itjänst, vilket också är principvidrigt. Det borde för de fiesta vara alldelessjälvklart att den som använder sin egen bil i tjänsten och får ersättning avarbetsgivaren i form av en klumpsumma eller ett visst belopp per mil, ocksåskall få göra avdrag för den faktiska kostnaden.Men säger man nej till det.I uppgörelsen ingår att man reducerar det belopp som får dras av till permil. Överstigande ersättning skall beskattas. Det innebär att kostnadernastiger för arbetsgivaren. Det innebär att man kanske köper fler bilar, för attarbetsgivaren skall ha bilar, vilket är samhällsekonomiskt slöseri. När man gårifrån principer på skatteområdet får man dessa effekter Principen skallnaturligtvis vara att de faktiska kostnaderna i sin helhet skall varaavdragsgilla och att det skall vara möjligt för arbetsgivaren att ersätta dem. Företagsbeskattningen förändras genom att man lägger framett förslag som har retroaktiv verkan. års inkomster, det år vinu är inne i, skall för vissa företag skatteutfallet försämras. Man klarar detformella grundlagsstadgade retroaktivitetsförbudet genom att förslag om begränsningav lagernedskrivning och borttagande av rätten till investeringsfondsavsättninganknyts till bokslutsdagen och inte till det löpande inkomståret. Det ärverkligen att tänja bestämmelserna för långt. Inkomstskatten för , m.m. sagt att det är alldelesuppenbart att det finns vissa företag som de facto hamnar i en situation därde inte kan ändra sina dispositioner Det är orimligt och oacceptabelt att mangenomför denna typ av retroaktiv lagstiftning, enligt vårt sätt att se det. Entidigareläggning också av företagsskatteomläggningen borde kunna vara bra, omden genomförs i laga ordning med verkan från , vilket vi ocksåföreslår. Det är en omfattande proposition och ett omfattande betänkande. Jagvill ta upp två korta, men nog så viktiga frågor Man föreslår attkontraktsavskrivningen skall slopas när det gäller avskrivningpå kontrakt om anskaffning av flygplan och fartyg. Syftet är att undvikaskatteplanering. Det har blivit vanligt att företag som inte driver verksamhorinom luftfartsområdet har skaffat sig flygplan som de leasar till flygbolag ochpå så sätt tjänar pengar genom kontraktsavskrivningar Vi är överens om attkontraktsavskrivningen bör avskaffas . Men sätter man engräns Detta kommer att ha negativa verkningar för mångaföretag. Det gäller SAS och flertalet rederier som har skaffat optio-ner påflygplan och fartyg som de skall använda i sin egen verksamhet och som de skallköpa . De hamnar i en försämrad situation jämfört med ursprungligakalkyler Detta,är man alltså inte beredd att ändra på. Däremothar majoriteten, bestående av socialdemokrater och folkpartister, kommit framtill att man skall hjälpa . säljer flygplan som användsi just den typ av verksamhet som man egentligen vill förebygga. Men den seriösanäringsverksamheten, den bedrivs ju också vid . Man kan diskuteramellanleden. Den seriösa rederi- och flygverksamheten drabbas av detta. Varhgger logiken bakom uppgörelsen, mina herrar och damer? Vi har också haft anledning att behandla tvångssparandet. Det ärsjälvklart att vi ställer oss bakom det krav som vi har rest på skall avskaffa det onödiga och farliga tvångssparandet. Motiven behöverinte utvecklas mera. Jagvill med detta yrka bifall till de reservationer som har moderat deltagande iskatteutskottets betänkanden 10 och 20. GÖRELTHURDIN (c); Regeringen tycks föredra att komma med skatteöverraskningar i skydd avhöstmörkret. överraskade finansministern med detaljeraderiktlinjer för en omfattande skattereform. överraskade han med entredjedel av reformen , med igångsättande änplanerat. 1 fjol stod vi här i kammaren och diskuteradeskatterna . står vi här ännu senare och skall besluta om nyssnämnda tredjedel, som skall börja fungera till större delen den 1 januari 1990.Vi kan alla ana att räven raskar över isen. Skall isen hålla, månne? Enligtcenterpartiet skall skattepolitiken utformas som ett offensivt medel att nåcentrala ekonomisk-politiska mål. Skatterna skall stimulera till arbete ochföretagande, de skall stimulera till sparande och investeringar, de skallåstadkomma hushållning bl.a. genom en effektiv energianvändning, och de skallstyra mot en god miljö. Därför är det helt riktigt att skatten minskar på arbete och frreiagande,men ökar på ändliga naturresurser som avgifter på miljöstörandeverksamhet införs. Skattesänkningarnafår emellertid inte bidra till kompensationstänkande i andra delar av ekonomin.Därför måste skattesänkningarna kombineras med en fördelningspolitisk linje somvinner allmän respekt. Först då kan skattepolitiken medverka till en stabilkostnadsutveckling i . En sådan kan vi inte se röken av just . Vianser att propositionens förslag till finansiering inte beaktar vare sig defördelningspolitiska, regionalpolitiska, energipolitiska eller miljöpolitiskamål som ställts upp av i andra sammanhang. Den av regeringenföreslagna skatteskalan, tillsammans med ökade bostadskostnader, försämradereseavdrag och ytterligare mervärdeskatt, riskerar att öka rundgången isamhället och innebär därigenom att det är skattebetalare med låga inkomsteroch medelinkomster som i första hand får betala för skattesänkningarna. Detblir en omfördelning av skattebördan från höginkomsttagare tilllåginkomsttagare, som vi i anser vara oacceptabel. På det viset drabbasockså kvinnorna på ett orättvist sätt. Jagtycker inte om att känna att människor, som har betydligt lägre lön än jagsjälv, far illa i en kommande skattereform. Jag tycker inte heller om attreformen motverkar regionalpolitiska eller energipolitiska mål. Jag anser attden reform som det socialdemokratiska partiet och kommit överensom motverkar sina syften också genom att det blir så pass mycket dyrare förmånga att åka till jobbet!