prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — "Ramboraider" på den nicaraguanska ambassaden iPanama, militärt stöd till gerillagrupper som vill störta lagligt valdaregeringar och militärt stöd till arméer som systematiskt så alt säga förgripersig pä mänskliga rättigheter passar inte in i den nya världsordning som vi alladrömmer om. Världen håller på atl skaffa sig en ny måttstock för stormaktersuppträdande. Oavsett om lyckas införa demokrati och respekt förmänskliga rättigheter eller inte och oavsett om ges frihet eller inteblir denna nya måttstock ett bestående bidrag från till världensframåtskridande. Kraven på världens demokratiska stormakt har därmed ökat.Kanske behövs en Si-natradoktrin även för . Detcentralamerikanska exemplet har inte bara lokalt intresse. Det finns två viktiga fundament för en värld i fred. Detena gäller respekten för mänskliga rättigehter. Del andra gäller respekten förfolkrätten. Om dessa båda fundament finns, minskar misstron dramatiskt stateremellan. Vi har sett detta i ; Motorn för nedruslningsarbetel blevtill stor del den islossning som skedde mellan och . Denna islossningutlöstes bl.a. av nya attityd till omvärlden som präglades av en störrerespekt för internationell lagstiftning, av elt avståndstagande från militärainvasioner, av en större respekt för mänskliga rättigheter åtminstone iomvärlden, av uttåget ur och av frigörelsen i - dettablev den naturliga följden av denna förändrade attityd. skjuter nedrustningsarbetet äntligen fart. I harSverige tagit över ordförandeskapet för förhandlingarna om kemiska vapen - ochdetta i en fid då det politiska trycket kraftigt har ökat när det gäller atlhelt förbjuda kemiska vapen. Hur oerhört viktigt del är att förbjuda kemiska vapen harinte minst hänsynslösa användande av sådana vapen mot den egnabefolkningen visat. kommer senare i debatten att för räkning tala mera omsituationen i . Även på kärnvapenområdet har vi förhoppningar om framsteg.Kärnvapnen måste utplånas från jordens yla! Deras blotta existens utgör ett såstarkt hot rnot hela mänsklighetens och även jordens överlevnad atl ingen lidfår spillas i arbetet på atl undanröja kärnvapnen helt och hållet. Risken finnsdock all man, när de landbaserade missilerna försvinner, i stället företar enupprustning till havs. nedrustning är därför ett område som alltmerglider in i fokus. Det är viktigt all inte detta område sväller när andra militärahot i vår omvärld minskar. Här är det svenska initiativet mycket viktigt. ESK-processen får nu en större och mera betydelsefullroll. Inte minst viktiga är de förhandlingar som där sker om den faktiskakonventionella nedrustningen. Drömmen om en värld utan vapen förutsätter inte enbartskickliga förhandlare eller politisk vilja från kloka statsmän, utan dendrömmen blir verklighet först när varje människa åtnjuter respekt för sinamänskliga rättigheter och när alla demokratiska stater i omvärlden ärförvissade om atl andra länder stora som små, respekterar internationell rätt.Först då smäller misstron bort. Först då upplevs vapnen som onödiga. Inte minst därför kommer FN, förhoppningsvis, atl fä enallt större roll i det internationella samspelet. FN behöver användas, och vimåste tillåta FN och även förvänta oss av FN att man tar aktiv del ikonfliktlösandet. Till slut, herr talman, vill jag understryka atl delframför allt är glädjande alt vi snart tycks kunna vinna nämnda segrar - det handlardå om dels respekten för folkrätten, dels respekten för mänskliga rältigheteräven på vår egen kontinent. Det är inte för tidigt! AnL 22KARIN SÖDER (c); Nordiskt samarbete är en omistlig del av vårtmellanfolkliga samarbete och hör också hemma i én utrikespolitisk debatt. Delhär är en unik form av samarbete som väcker beundran i vär omvärld därför altdet har växt fram på folklig grund. Del är människorna i de nordiska ländernasom har velat ha detta samarbete, och det har varit till ovärderlig glädje föross alla. Detnordiska samarbetet beslår av två delar; Det pragmatiska samarbetet i , där mantillvaratar de nordiska medborgarnas intressen pä olika områden, dock inteutrikesintressena eller de säkerhetspolitiska intressena. Utrikesministrarnas, handelsministrarnas ochbiståndsministrarnas samarbete på de olika områdena. Utrikesministern har lämnat kammaren. Men jag skullevilja säga att samarbetet i , framför allt på ministernivå, intefår komma i skymundan för andra integrationssträvanden som tar väldigt mycketlid i anspråk i regeringskanslierna. Det nordiska samarbetet måste tillmätasett större intresse. Del måsle få en mera dynamisk prägel. Konsekvenserna fördel nordiska samarbetets del måste få en myckel mer framträdande plats i t.ex.EFTA-EG-förhandlingarna. Det finnsen rädsla, och även en otålighet, hos parlamentarikerna för alt man idessa sammanhang skall glömma bort del nordiska eller för att man inte skall gedet nordiska tillräckligt med tid eller resurser. Det här framstår som rnycketmärkligt i vår omvärld, där demokraliseringsprocessen går allt snabbare och därden nordiska samarbetsmodellen väcker både intresse och beundran. Jag skulle här vilja föreslå alt man till lämnaren redovisning också för ministerrådets arbete på samma sätt som sker fränparlamentarikersidan. Det är mycket rimligt att vi får en sådan redovisning.Vi skall inte låta oss nöja rned del som kommer till Nordiska rådetsparlamentariska församling. Det är ju viktigt alt vi får se till helheten. Vidare skulle jag vilja poängtera några saker när detgäller den andra delen av det nordiska samarbetet. Det gäller då framför alltsamarbetet mellan utrikesministrarna. Vi har genom pressmeddelanden kunnat tadel av utrikesministrarnas beslut om signaler till resp. land vid deras möte iÅbo härförleden. Del är intressant och glädjande alt se att alla de femministrarna tillsammans på allvar har kunnat diskutera och komma fram lillväsentliga ståndpunkter i fråga om situationen i och kunnat följa upphela vårt arbete när del gäller kampen mot aparlheidregimen. De har också tagit upp Mellanöslernfrågan och sökt att inågon mån påverka den fruktansvärda utveckling som har ägt rum där och sominte tycks komma till någon lösning, där del ena bakslaget följer efter delandra på grund av oförmågan både från israelisk och från arabisk sida att länkasig in i vilken situation man hamnar i om man inte sätter sig vidförhandlingsbordet. Där har vi anslutit oss till uppfattningen atl det är PLOsom skal! De har vidare tagit upp frågan om , somutrikesutskottets ordförande nämnde. Del är mycket viktigt atl vi pånordisk bas kan göra insatser där för ett av världens absolut fattigaste folk,som lidit i många årtionden under förtryck, svält och umbäranden av elt heltofattbart slag. Det är viktigt alt vi inte bara nationellt utan ocksåtillsammans i kan föra ut delta budskap till de människor som behövervårt stöd men också till omvärlden, sä att man ser atl små länder verkligen kansamarbeta på en praktisk grund men också på solidaritetens grund. Vi kan göradel med stolthet, därför att skall inte bara skapa en trygghetsfär förde nordiska medborgarna, utan nordiskt samarbete är en nödvändighet i enalltmer in-ternationaliserad värld. Del finns ingen motsats mellan detta altsmå länder samarbetar och att de är aktiva utåt - tvärtom är det enstyrka. Därav kommer också det engagemang som finns för att kommavåra grannar i de baltiska republikerna lill mötes. Vi har traditionellt mycketgemensamt med dem. Vi parlamentariker i har funnit atl miljö,kultur och handel är frågor som tillsammans med mellanfolkligl samarbete påbred folklig grund skall vara utgångspunkten. Där förbereds nu ell arbete förden delegation som skall besöka dessa länder samt högsta i inomen nära framtid. Det är också viktigt att kunna konstatera atl man påministernivå diskuterar liknande saker och har kommit med en hel del åtgärdert.ex. det nordiska rniljöfinansieringinstitulel, sorn skall stödja deösteuropeiska ländernas strävan att söka lösningar på den katastrofalamiljösituationen - en miljö som ocksåär en del av vår Något av detta framgår i den redovisning som vi har fåttfrån utrikesministern när det gäller utvecklingen i . Det finns alltsåmöjligheter till både nationell och nordisk mångfald i vårt stöd. Jag skulle vilja utveckla ett ämne som afUgglas tidigare var inne på, nämligen samarbetet med de baltiska länderna, såall ungdomar därifrån kan komma hit och studera på olika nivåer. Detta togsockså upp i , där det dess värre inte fattades något beslut omatt dessa ungdomar skulle ingå i Nordplus, som det nordiska samarbetet nuheter, men jag hoppas att vi fillsammans skall kunna verka för att situationenblir sådan atl ungdomar från kan ingå som en integrerad del i det arbetet.Del skulle vara av omåltligl stort värde för de unga människor som så gärnavill lära sig hur demokratiska samhällen fungerar och öka sina kunskaper När del gäller biståndet till har vi inomcenterpartiet mycket svårt att förstå alt dessa länder skall stödjas medbiståndsmedel. Behoven är oändliga i de områden som stöder med sinbiståndspolitik. Fattigdomen, miljöförslörelsen och förtrycket tar ifrånmiljoner, kanske miljarder barn och ungdomar deras framfid. Det är under sådanaförhållanden helt främmande för oss i att ta bislåndsmedel ianspråk för stödet till de östeuropeiska länderna. Här är det fråga om stöd påtvå skilda nivåer Det är en avgrund mellan den situation som man ibiståndsländerna befinner sig i och den prekära situation som man i Östeuropabefinner sig i. Problemen måste lösas var för sig. Vi får inte skapaytterligare oro förutom den oro som redan finns i tredje världen, i de fattigaländerna, genom att vi i sviker dem till förmån för . Jag vill också apostrofera besök här ivårt land. Vi kan glädja oss över hans översvallande ord om det stöd hanerfarit från regeringar och det svenska folket. skall viockså besinna den verklighet som man har i , där man kanske inte enshar nått början på avskaffandet av apartheidpolitiken, där de flesta problemtrots allt i dess djupa bemärkelse finns kvar och där människor förnedras dagefter dag. För all än en gång återvända lill , vill jagsäga alt den parlamentariska församlingen vid sessionen i beslöt altuppdra åt regeringarna att kontrollera att sankfionerna och bojkotterna motSydafrika efterlevs. Det var dess värre inte en enig församling som fattadedetta beslut, men det var en bred majoritet. Det här är mycket viktigt, för sålänge denna avskyvärda politik är ett faktum måste den med de medel som slåross till buds bekämpas, så att folket får sina självklara rätfighetertillgodosedda. Då kan vi verkligen glädjas, inte bara åt och hans energiska insatser, som är värda all beundran, utan ocksååt alt folkel har fått sin verkliga frihet. Trots den avspänning som vi bevittnar ärvägen lång till en stabil situafion och en värld i fred byggd på solidaritetoch rättvisa. Den nedrustning som de factoägt rum och de beslut om nedskärning av kärnvapenarsenalerna som fattals har juinte inneburit annat än en mycket blygsam minskning av kärnvapnens antal. Riskernaoch hotet finns kvar där Det är med den insikten som företrädare för allariksdagspartier fillsammans med en rad yrkesgrupper mot kärnvapen bildat enarbetsgrupp som kommer atl anordna en internationell konferens kring problemet"kärnvapenkrig av misstag". Detta är denna risk för misstag som hartagits på djupt allvar och diskuterats av många forskare över hela världen, ochdet är myckel väsentligt atl den får komma lill större uttryck. Ett stort antalexperter - mer än 20 - har accepterat att delta. talman ,Kungl. och utrikesdepartement stöder konferensen, somkommer att äga rum här i Folk världen över hyser stor oro, ja, skräck för krig, ochdel är framför allt kärnvapnen som är så skräckinjagande. Vi har en långtradition här i av att arbeta för nedrustning, inte minst påkärnvapenområdet, och det är därför av stor betydelse alt detta arbetefullföljs. Det är vår önskan i arbetsgruppen att slutdokumentet skall följasupp av den i FN och i andra fora där del hör hemma. Till allra sist, herr talman, är jag glad atlutrikesministern i sitt tal nämnde . Att förverkliga dessintentioner är ett gigantiskt arbete, som jag hoppas skall bli en betydelsefulldel av vårt lands internationella liksom nationella arbete. Barn i krig, barnsom prostitueras, barn som svälter, barn som inte får någon utbildning,flyktingbarn, barn som utsätts för misshandel - alla dessa får genomkonventionen ett lagligt internafionelll skydd. Det är vår uppgift atl se tillalt del också blir en verklighet för barnen att få leva i värdighet och meddessa rättigheter tillgodosedda. Men vägen dit är myckel lång, och det fordrasstora insatser kommer att för räkning taupp övriga frågor om mänskliga rättigheter AnL 23MARIANNE (); Jag vill börja med ett avsnitt från bok; Över allt i världen sker vikliga förändringar somkan förändra framtiden för oss och för hela mänskligheten och för den planetvi delar Hoppet om fred, hoppet om miljön och hoppet om en meramänniskovänlig lösning för världens problem tycks vara större än någonsintidigare. Jag vill ställa frågan; Kommer de som har maklen i världenatt klara av atl fatta de beslut som behövs för alt tillfredsställa dessaönskemål från människorna? Vi måste förslå och se sambanden mellan debeslut vi fattar Det är därför olyckligt med mycket av den seklorsindelning vifillämpar när vi delar in så många av besluten i olika utskott. , jaganska ofta, tappar vi helhetsbilden. Det är kanske därför som vi ofta fattarbeslut som i grunden strider mot varandra. Ett exempel är att vi måste ta miljöhänsyn i alla vårabeslut. Vi säger att regnskogen måste bevaras, men poängterar vi iett annat utskott vikten av handeln med ädelträ, en handel som skövlarregnskogen. Elt annat exempel: Vi säger atl det är viktigt att värnaom freden. Men i försvarsutskottet, som hanterar frågorna om vårt försvar,beslutar vi alt vi för vår säkerhet måste ha en egen konkurrenskraftigförsvarsindustri som hela liden måsle ligga före. Det innebär i praktiken altvi inte alls strävar efternedrustning utan i stället självklart bidrar till upprustningsspiralen.Försvarsindustrin vet hur hotbilden ser ut . Vet vi politiker det, och ärvi mogna att fatta de beslut som krävs för all förändra samhället i den riktningvi vill ? har gjort sig känt internationelltför sina strävanden efler fred och nedrustning, för solidaritet med utsattagrupper Men hur är del med solidariteten? har vi fått se en kraftignedrustning på solidari-letssidan. Ett av de mest markanta exemplen pä dettavar det skamliga sätt som regeringen hanterade frågan om turkbulgarerna på. Dendelegation som skickades lill för all på plats studera de förtrycktassituation innebar ett klart steg tillbaka vad gäller strävanden eftersolidaritet och rättvisa i världen. Vem tror atl förtryck är så lätt atl se atlen delegation efter några dagars besök kan konstatera att förtryck inte råder?Det skulle möjligen ha kunnat gå atl se atl förtryck råder Del är betydligtenklare att konstalera. Men för all konstatera alt förtryck inte råder behövsdet ganska noggranna undersökningar Om detta skulle t.ex. våra barn som harvarit mob-bade i skolan kunna vittna. Vi har settåtskilliga exempel på barn som farit mycket illa ulan alt vuxna ens observeratdetta. I flera fall har det t.o.m. lett till att barn har begått självmord. Den svenska flyktingpolitiken vittnar inte längre omsolidaritet med förtryckta grupper Den vittnar mera om värnandet om det egnaskinnet. Regeringen har föreslagit attvi kan ta arbetskraft från , trots att de baltiska staterna säkertsjälva behöver sin arbetskraft. Under liden detta diskuteras släpar polisen, påregeringens uppdrag, ut turkbulgarer och andra som funnit sin här hososs. Var finns logiken, solidariteten och helheistänkandel? Vemkan över huvud taget förstå eller försvara delta? Inte heller på kärnvapensidan hänger ord och handlingihop. har föreslagit att överläggningar inleds om marin nedrustning.Taktiska kärnvapen lill sjöss måste helt förbjudas, sade utrikesministern isill tal. Men hindrar regeringen de kommuner som inte vill ta emotdessa kärnvapenbestyckade båtar i sina hamnar från alt säga nej tack. Då ärdet inte deras vilja som gäller, utan då är del vår utrikespolitik. Hur tror regeringen att man över huvud taget skall näresultat om man förhindrar att del görs någol i positiv riktning?Och hur har det blivit med solidariteten med de fattigaste och mest utsatta ivärlden? Ja, i den senaste informationen från biståndsministernframkom klart atl det folkligt förankrade enprocentsmålet inte längre varavsett för de allra fattigaste, utan också skulle inkludera hjälp till bl.a.Östeuropa. Visst måsle vi gå in och hjälpa lill för all klara bl.a.vår egen miljö genom hjälp till öst. Vi i de gröna motionerade omdetta redan förra motionsomgången. Men vi måste kunna ta från vårt egetöverflöd och inte från de allra fattigaste. Vi vet att nöden på ingel vis harminskal i världen, och skall vi vara drivande i denna fråga, kan vi inte läggaoss på den miniminivå på som FN satt upp för bistånd. Del beslutsärende från utrikesutskottet som ligger på vårt bordär en mycket glädjande handling. Äntligen har det slit som bl.a. och andrafolkrörelser bedrivit lett lill resultat - ett fritt . Jag, som hadeglädjen atl få följa valrörelsen på plats i , känner en stor glädje överderas frigörelse, och jag önskar dem allt gott . besök här i går var en stor högtidsstund.Jag besökte ANC;s huvudkontor i och fick på plats dela litet avkänslan och kampen för frigivande, som då var inne i enintensiv fas. är det otroligt viktigt atl vi inte glömmer alt kampenför de svarta i på inget vis är över. Att sorn harföreslagit lätta på bojkotten nu vore ett hårt slag mot frihetskampen. Delkommer att bli en lång och knagglig väg fram lill ett rättvist och demokratisktSydafrika, och frihetskämparna där behöver värt stöd. 24STIG ALEMYR (s) replik; Vi kom överens om att jag skulle avvakta enhel utskottsrunda innan jag begärde replik, och jag vill säga några ord tillnågra av mina meddebatlörer. frågade mig hur jag ställer mig lillvissa avsnitt i den promemoria om Östeuropasamarbelel som har delals ut och hurvi i utskottet kommer att ställa oss till vissa yrkanden från olika partierDen debatten är jag inte beredd atl la här När vi träffas i utrikesutskottetskall vi diskutera moderata och andra yrkanden. Jag har heller ingen möjlighetatt kommentera den gula promemoria vi har fått. Jag har ännu inte hunnit läsaden. Däremot tycker jag atl är myckelorättvis när hon talar om den socialdemokratiska regeringens tröghet isamarbetet med . Det är föll.Hur fort skall man kunna genomföra elt miljösamarbete? Det är bl.a. på detområdet samarbetet ligger Det tar sin tid. Jag vill påstå all varmyckel tidigt ute och lovade hjälp lill de östeuropeiska staterna. Det krävsmycket expertar-bele innan samarbetet kan sjösättas. Därför menar jag attMargaretha inställning på denna punkt är klart orättvis och felaktig. Till vill jag säga att jag delar den uppfattningsom hon framför, att vårt bistånd skall gå till tredje världen. Det som skernu är atl biståndet ökar extra kraftigt. Då del kommer att innebära storasvårigheter att använda alltsammans i tredje världen är en tillfällig lösningatt använda pengar för hjälp till . säger atl tillståndet i östra inte allsär sä dåligt som del är på många håll i u-världen. Men jag har den senastetiden sett ganska dramatiska skildringar av de stackars aids-drabbade barnen iRumänien eller soppköksfolket i delar av . Jag undrar ändå, ominte i förhållande i delar av östra i väsentliga avseenden kan jämförasmed förhållandena i länder som vi ger bistånd till. några ord lill . Del är inte såatt lar hit arbetskraft från , utan vi ger ett visst antalmänniskor i tillfälle all komma hit för alt få utbildning och åveninkomster i svenska industrier. Det är inte något tvång, ulan del är etterbjudande som är riktal lill folk. Jag vill sedan bara till tillägga altvi skall vara på det klara med att utrikespolitik inte är någon angelägenhet- det är en statlig angelägenhet. 25 () rephk: Det är inte bara fråga om senfärdighet fränsocialdemokratins sida när det gäller Ösleuropapolitiken - det är också frågaom nonchalans mot . Jag framförde redan tidigt altregeringen borde framlägga en proposifion till som vi somriksdagsledamöter fick möjlighet atl ta ställning lill, så atl vi inte baraskulle kunna läsa i tidningarna att eller hade hållitett tal vid något socialdemokrafiskt partimöte och föreslagit att si och såmycket pengar skulle gå till och att si och så stor andel av beloppetskulle ges till det ena och det andra. Detta framförde jag som sagt tidigt här i riksdagen.Sedan har denna politik frän socialdemokratins sida fortsatt. Man utnyttjadeinte ens budgetpropositionen till atl lägga fram ett ordentligtÖsteuropaprogram. Vi får leta oss fram i budgetpropositionen för alt hitta deolika posterna med anslag till , och det är myckel besvärligt att däruttyda vad socialdemokratin verkligen menar befinner vi oss , och vi harutrikesdebatt. Det delas då ut till ledamöterna i ett gult häfte omSveriges samarbete med - del är väl en riksdagsleknisk innovation!Uppenbarligen har utrikesutskottels ordförande själv inte hunnit läsa det. Jaghar i varje fall ögnat igenom det och kunnat upptäcka vissa saker i det. Jagtycker det är både nonchalant mot och senfärdigt! 26 () rephk: Det är absolut så atl barnen i , likaväl som de otroligt drabbade barnen i miljökatastrofområdena i , lideroerhört mycket. Men ett faktum är ändå atl det i de länderna finns en strukturpå samhället. Samhället har vanskötts , men det finns, framförallt i , stora möjligheter alt odla jorden, atl få fram föda, osv. Delär bakgrunden lill atl vi bedömer de länderna på ett annat sätt än länderna itredje världen. Del finns inga likheter mellan t.ex. och i deavseendena. Därför, menar vi, får vi inte agera så att man i de i dessaavseenden verkligt behövande länderna får uppfattningen att vi kan ta av detsom varit avsett för dem och använda det i . Vi har faktiskt råd attockså stödja utvecklingen i utan att behöva ta av biståndsanslaget -det är vår uppfattning i . 27MARIANNE () replik: Det är glädjande att utrikesutskottetsordförande inte har samma uppfattning när det gäller biståndet sombiståndsministern utan anser att vi måste öka biståndet för att klara ävenstödet till - det var inte alls så som biståndsministern uttrycktesig vid informafionsstunden . Där framkom det ganska klarl attenprocentsmålet skulle täcka hela del inlernationella engagemanget. När del gäller arbetskraften lämnade också enannan information än den som utgått från regeringen, nämligen att vi skallerbjuda folk frän utbildning i vår industri. När den propån kom vardel faktiskt motiverat av atl vi behövde arbetskraft till vår industri.Förslaget var att människor frän skulle få komma hit och arbeta. Jagkan i så fall inte förstå varför inte människorna frän skulle hasamma behov av att lära sig industriarbete. Jag ser liksom ingen skillnadmellan de grupperna. Så till frågan om kärnvapenbestyckade fartyg i kommunalahamnar Det kanske kan anses vara utrikespolitik atl de kommer och hälsar på ikommunen, men om rnan inbjuder arméchefen tror jag inte att han kommer åkandemed sina stridsvagnar Det finns ingen anledning atl göra kommunala besök med kärnvapenbestyckadefartyg. Det tycker jag atl regeringen och kommunerna tillsammans kan säga nejtack till. 28 () replik; Det finns ett mycket stort behov avarbetskraft i -det har jag aldrig förnekat; ingen har förnekat det. Menjag förnekar atl vi skall la hit folk från . Det är sant, som jagsäger, att vi erbjuder dem alt komma hit, och vill de komma till oss är det ellmycket värdefullt tillskott på vår arbetsmarknad. får dessa människoren inkomst och en utbildning, ökade kunskaper, atl sedan använda iuppbyggnaden av del egna landet. talade på nytt om senfärdighet. Jaghävdar atl det är ett felaktigt påstående - del är inte fråga om någonsenfärdighet. Där står mening mot mening. Men sedan sade det också är nonchalans mot .