prot · GD0942 · 1989-12-31 00:00:00 — LARSGUSTAFSSON (s): Det har blivit mycket ståhej i kommunaliseringsfrågan. Enav orsakerna är givetvis att man har spekulerat om utgången här i riksdagen.Genom den överenskommelse som har träffats mellan socialdemokraterna och vpk iutbildningsutskottet kan spekulationerna nu upphöra. Jag vill bara, på tal om spekulafioner, säga att det vorebra om man på olika håll inte tolkar utskottets preliminära beslutalltför fristående, utan inväntar den justerade utskottstexten. Då skulle vikanske slippa en del onödiga missförstånd. Jag skall först ta upp en procedurfråga, som moderaternaväckte i utskottet. Man begärde nämligen förslag om att ärendet skulleremitteras till . Det stöddes av iutskottet. Motivet, som det har utformats i särskilda yttrande, nr1, är att det är "anmärkningsvärt, att en så stor och väsentlig fråga somkommunalisering av den obligatoriska skolan inte blir föremål för direktlagsfiftning." Sedan efterlyser en redogörelse för vilkaförfattningsändringar som måste ske. För det första innebära det förslag vi nu diskuterar inteen kommunalisering av den obligatoriska skolan. Den är i ett antal mycketbetydelsefulla avseenden redan . Det är kommunalisering av vissatjänster, med avseende på rätten att sluta avtal om löner ochanställningsvillkor, som vi behandlar För det andra har vi en grundskoleförordning, engymnasieskoleförordning, en skolförordning och statsbidragsbestämmelser Idessa finns vissa 2 protokoll 1989/90:42 Kommunalt huvudtnannäskap för lärare m.fl. på skolområdet De här förordningarna måste givetvis ses över och i förekommandefall ändras. De är alla, som framgår av namnet, förordningar. Det tillkommerinte att besluta om dem, det är alltså regeringens sak. Jag utgårfrån som självklart att regeringen fattar erforderliga beslut beträffandeförordningskomplexet och gärna kommer till och informerar om det ilämpligt sammanhang. För det tredje har vi en s.k. ställföreträdarlag. Deninnebär i det här fallet att staten sluter avtal för lärare, skolledare ochsyo-funktionärer, vilka alla emellertid är kommunalt anställda. Staten äralltså ställföreträdare för kommunerna i de här fallen. Lagen är generell. Dengäller inte bara skolan. Den skall inte upphävas. Den blir bara inte längretillämplig på lärare, skolledare och syo-funktionärer vid en kommunalisering. För det fjärde har vi en skollag. Där regleras bara attdet skall finnas en skolchef i kommunen. Skolcheferna är redan kommunaliserade.Några andra personalgrupper nämns inte i skollagen. Skollagen berörs såledesinte i det här avseendet av en s.k. kommunalisering. Jag går sedan över till sakfrågan. Jag vill då förstkonstatera att kommunaliseringen inte är någon stor principfråga. Hos departier som har yrkanden om avslag på förslaget om kommunaliseringmotiveras ingenstans avslagsyrkandena med principskäl. Tvärtom finns det iflera av dessa motioner uttalanden som tyder på att motionärerna kan tänka sigen kommunalisering, men det är lämplighets- och tidsaspekter som motiveraravstyrkandena. Skälen för den socialdemokratiska gruppen att stödjapropositionens förslag om avveckling av den statliga regleringen av tjänstersom lärare, skolledare och syo-funktionärer är i huvudsak följande: Den offentliga sektorn behöver öka decentraliseringen.Både medborgarna och de anställda vill det. Det är också önskvärt att gradenav målstyrning ökar och att graden av regelstyrning minskar. De härsträvandena skulle enligt vår uppfattning underlättas om kommunerna får ettsamlat driftansvar för skolan. I det inkluderas ett samlat personalansvar Sedan tycker vi att kommunerna i sin tur bör delegerainflytande och ansvar till rektorsområden och skolenheten Flera talare harvarit inne på det tidigare, senast . Det kanske också skallerinras om att skolchefstjänsterna, som jag sade, redan har kornmunaliserats.Att det skall vara en tillsättning av lärare och skolledare har redanbeslutats. Det erinrade om i sitt inlägg. I längden blir det noglitet märkligt att ha kommunalt tillsatta tjänster över hela fältet, men medstatlig reglering av löne- och anställningsvillkoren. Det finns faktiskt också ett antal skäl som man skullekunna kalla för negativa. Det delade huvudmannaskapet har lett till vissaoklarheter i ansvarsfördelningen. Stat och kommun har kunnat skylla påvarandra. Ett bra exempel är lokaler och läromedel. Det delade huvudmannaskapethar vidare lett till dubbla administrativa system för statligt och kommunaltreglerade tjänsten Det har lett till en ökad byråkrati. Det har för övrigt påpekatsav moderaten i hennes enskilda motion. Det deladehuvudmannaskapet har inte heller främjat samarbetet med andra närliggandeförvaltningar i kommunen, t.ex. socialförvaltning, kulturförvaltning ochfritidsförvaltning. Det är i huvudsak våra skäl. På grund av det emotionella sätt på vilket Ann-CathrineHaglund - och i någon mån , fast på något lägre emotionell nivå- gjorde sina inlägg, måste jag säga ett par ord om detta moraliserande somspeciellt var inne på. Man säger att det är ovärdigt medkohandeln mellan socialdemokraterna och vpk. Kohandel var ettskällsord, som sedan har blivit ett hedersord. utgår jag naturligtvis frånatt fortfarande använder ordet kohandel i nedsättandemening. Men för oss är det inte så. Man kan nämligen tolka om detta ord. spädde på med att tala om mutpengar, i dethär fallet för vpk. Jag tycker att och representanterskall sluta moralisera på detta sätt över en överenskommelse mellan partien Nigör själva upp med vpk i en del frågor. Om majoriteten är den minsta möjligavet vi inte . Omröstningen har ju inte skett , så vänta med de bedömningarna!Under vissa borgerliga regeringsår fattades faktiskt många beslut i den härkammaren med mycket liten majoritet, ibland med just minsta möjliga majoritet,dvs. Så moralisera inte över det heller! För övrigt lyssnar ni i och folkpartisterna iutskottet mycket noga på vad vpk-arna säger. Och finner ni en chans att haka påett vpk-yr-kande för att försätta oss i minoritet, så gör ni det. Om det äringenting att säga, det hör till det parlamentariska spelet. Men moraliserainte nu över det i det här sammanhanget! Det är väl förresten bra att det finns större frihet iriksdagen att göra överenskommelser åt olika håll. Ni talar ofta om betydelsenav att värna makt. Sett ur synpunkt är det väl bra meduppgörelser som metod. Det ger ju olika oppositionspartier inflytande. Men dåfår inte de som för fillfället är utanför i en fråga bli sura och ledsna - dethör också till spelet. Sedan till uppgörelsens innehåll. Eftersom det ändå talasom en uppgörelse mellan socialdemokraterna och vpk vill jag säga några ord omden. Vi beställer ett program för fortbildning och ettstipendiesystem för individuell fortbildning, dvs. den del av fortbildningensom skall svara för lärarna som individen Det finns ju två nivåer till, denlokala nivån och den nationella. När det gäller den fysiska miljön, som har varit föremålför litet sötsura kommentarer från och även från ,innebär ju uppgörelsen att vi tänker oss ett stimulansbidrag till kommunernapå 300 milj. kn prisläge. Detta stöd skall börjautgå , och det är alltså tidsbegränsat. När det gäller den exaktautformningen föreslår ' vi att regeringen skall återkomma till medett förslag . Det är alltså en beställning som vi gör , liksom iflera andra avseenden. Det är förvånande, tycker jag, att nureserverar sig i utskottet på den här punkten. Det står i moderatreservationennr 1, att många av de förslag som anförs i anslutning till propositionen ärangelägna. Kan man räkna med att denna välvilja även omfattar förslaget omstimulansbidrag beträffande skolans fysiska miljö? Om så är fallet, varförskall man då invänta ett mera lämpligt tillfälle? Vi tycker faktiskt för vårdel att det är ett lämpligt tillfälle . Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet , och även , har ju länge kritiseratsocialdemokratin för att inte göra något konkret, bl.a. när det gällerskollokalerna. Vi minns ju alla vilka angrepp och vilket skall det var efterden förra socialdemokratiska partikongressen för att vi inte gjorde någonting.När vi nu lägger fram ett konkret förslag - och det är faktiskt konkret tillvolym och tidsperiod - så är inte beredda att stödja det. Manundrar ju om de menar allvar med sin kritik. När det nu finns en chans attstödja ett konkret förslag, varför då inte göra det? Sedan tycker jag naturligtvis att det är bra attfolkpartiet stöder förslaget. Men det var väl onödigt att göra de här ironiskaslängarna i det särskilda yttrandet. säger dessutom i debatten att det är sakligtmärkligt att man nu lyfter bort ansvar från kommunerna, att det är ett hån motmånga kommuner, och att det här innebär ett nytt dubbelkommando. Det är mycketemotionella värderingar som staplar i det här sammanhanget.Det lyfts inte bort något ansvan skulle kanske vänta tills detkonkreta förslaget kommer och se hur det är utformat. Eftersom vi använderordet stimulansbidrag kan jag mycket väl tänka mig att det innehåller denklausulen att om staten ger kommunerna ett bidrag, så skall kommunerna självaockså vara beredda att satsa. Det är ju en ganska rimlig lösning. Förslagetfinns emellertid inte utformat , och jag tycker att det är för tidigt attsäga någonting om detta. Men innan ni fäller domen över konstruktioner, väntatills den exakta konstruktionen kommer! Det är en beprövad metod - att väntatills man har ett förslag och ser vad det innehåller. När det gäller statsbidragen innehåller uppgörelsen en radpunkten Vi menar att statsbidraget skall vara specialdestinerat, och vi menaratt det skall ha minst samma storleksnivå som för det fullakommunala huvudmannaskapets ikraftträdande. Frågan huruvida vi är trovärdiga eller inte kan ju aldriglösas på förhand, den får lösas i efterhand. Jag har några kommenterar till det som varinne på när det gäller statsbidraget. Uppenbarligen har han egentligen intenågonting att invända mot de förslag och de beställningar som föreligger Hanslutar med att säga att det som står inte innebär tillräckliga garantier.Eftersom arbetsmetoden är den att gör beställningar till regeringenom sådana här saker - själv utformar ju inte statsbidragsförslagen -så undrar jag om man kan begära mera preciseringar Man kan ju säga att dessabeställningar innehåller alla parametrar som är av betydelse för statsbidragetsomfång och utformning. Vi säger nämligen att man skall ta hänsyn till regionalaskillnader, alltså skillnader mellan olika landsdelar, och att manskall tahänsyn till geografiska skillnader mellan olika kommuner Vi pekar i detsammanhanget på glesbygden som en viktig faktor Vi pekar också påkommunikationsproblem som kan finnas i olika delar av landet, bl.a. i skärgården. Vi pekar även på att det skall finnas elevrelateradefaktorer Det skall givetvis gälla antal elever, och det skall gälla antal ochandel elever med särskilda behov. Vi talar därvidlag om de handikappade ochockså om elever som har annat hemspråk än svenska. Det är alltså hänsyn som manskall ta. Om dessaaspekter tror jag egentligen inte att det råder så mycket delade meningar Dessutom säger vi att vid utformningen av statsbidragetför i en kommun skall man som riktmärke ha en klasstorlek på högstca 25 elever, och det riktmärket får inte ses som ett delningstal. Vi talarockså om att man skall avveckla normeringen av medeltalet elever per basresurs förmellanstadiet. Den samlade skolledarresursen skall heller inte undersfiganuvarande nivå. Det är alltså ett stort antal preciseringar ibeställningen till regeringen som vi gör på det här sättet. Men självfallet harvi inte utformat alla detaljer, för det har inte ett riksdagsutskott möjlighetatt göra. När det gäller sanktioner begär vi ett förslag om ettprogram för sanktioner mot de kommuner som bortser från de mål och regler somskall gälla för skolverksamheten, för undervisningen och driften av skolan. Visäger alltså att det skall finnas sanktionsbestämmelser. Regeringen skall nukomma med förslag om hur de skall utformas. I fråga om behörigheten tycker vi att det är viktigt, omman inför kommunalt reglerade tjänster, att det skall finnas behörighetsreglerför dessa tjänsten Jag kommer tillbaka till det något . Detta är alltså den huvudsakliga innebörden i denöverenskommelse som s och vpk har gjort. Låt mig säga några ord om klasstorleken och statsbidragen,eftersom tog upp den frågan. Den skrivning som man nu gerregeringen till känna i utskottets hemställan, p. 3, innebär en beställning,liksom de andra skrivningarna i betänkandet, och skall alltså vara en riktlinjeför regeringen när den skall utforma sitt förslag till statsbidrag, som sedanskall underställas . Skrivningen innebär därför inte en beställning avett delningstal. Det betyder med andra ord att klasstorleken inte låses fillhögst 25. En låsning skulle ju kunna medföra en del detaljregleringar som vi inteär särskilt pigga på. Man kan alltså inte slå fast att det här generellt ledertill mindre klassen Jag vill ta upp några saker som rör lärarnas oro. Liksomde flesta andra riksdagsledamöter har jag fått ett stort antal brev från lärare- enskilt eller i grupp - där de tar upp olika ting i samband med det härförslaget. De har oftast uttryckt oro över förslaget och de följder de anseratt det för med sig. Jag har funderat över detta, och vad som kan ligga underoron. Då kan jag förstå att vissa uttalanden från enstakaskolstyrelseordförande och -ledamöter - jag nämner inga namn - har retatlärarkåren. Jag tycker inte heller att en del av de här uttalandena borde hagjorts; det hade varit bättre om de hade varit ogjorda. Men liksom vill jag säga: Dra nu inte alltförtroendevalt kommunstyrelse- och skolstyrelsefolk över en kam! Som LarzJohansson också påpekade är den alldeles övervägande delen också på den kantenganska omdömesgillt folk. Ta därför inte till mer våld än nöden kräver! Jag har förstått att man när det gäller tillsättningen avtjänster har målat upp risken för mannamån och otillbörliga inflytelsen ärju tillsättningen Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet Komtnunall huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet redankommunal, som också har påpekats hän Utskottet skriver att det alltfort skallfinnas regler för behörighet som lärare, skolledare och syo-funktionärer -staten skall fastställa dem - och att det skall finnas meritvärderingsbestämmelsen Sedan påpekar utskottet också att skolstyrelserna liksomandra kommunala organ faktiskt är förvaltningsmyndigheter och skall iaktta vadsom stadgas i regeringsformen om saklighet och opartiskhet. Det gällersjälvfallet även tjänstetillsättningsbeslut. Det verkar i en del uttalandenfrån lärarhåll som om en kommunalisering skulle betyda nära nog rättslöshet.Sådana överdrifter är debatten inte betjänt av. Lärarnas inflytande kan man också diskutera. Jag harförstått att en del lärare är rädda för att inflytandet skall minska genomotillbörliga intrång från kommunalpolitikernas eller kommunaltjänstemännenssida. Jag vill då erinra om vad vid flera tillfällen tidigareuttalat, i samband med besluten om skolans styrning ochutveckling. Där gjordes det en klar boskillnad mellan lärarnas uppgifter och deförtroendevaldas. Skolstyrelsen skall inte gripa in i metodiska ochpedagogiska frågor av professionell karaktän Det skall självfallet alltfortgälla. Däremot skall politikerna ha rätt att följa och låtautvärdera verksamheten och kräva att målen fullföljs, precis som nu.Kommunaliseringen medför alltså inga större förändringar för lärarna när detgäller lärararbetet. Det finns faktiskt ingen grund för påståendena i debattenom att lärarna skulle kunna åläggas att arbeta inom barnomsorg, hemtjänst ellerandra kommunala aktiviteten Det är betydande överdriften En enligt min mening intressantare och mer kontroversiellfråga kan bli avvägningen mellan lärarnas inflytande och eleversoch föräldrars inflytande. Några talare har här varit inne litet grand på det mentagit upp det från en annan synvinkel än jag nu gön Man kan säga att en fortsatt decentralisering ochdelegering från stat till kommun och inom kommunen till skolenheter tenderaratt öka lärarnas inflytande. Men elevers och föräldrars krav på inflytandetenderar ju att minska lärarnas inflytande. ropar här: Släpp införäldrarna! Det är väl bra - det är ingen som har någonting emot det, menlitet grand kan man väl ändå problematisera sådana här saker: Det reser ändåfrågan om omfånget av inflytandet från å ena sidan föräldrar och elever och åandra sidan lärarna. Hur de här tendenserna kommer att förhålla sig tillvarandra är mycket svårt att förutsäga. Jag skall inte alls gå vidare i detproblemet , men i alla händelser tror jag att det är ett problem som är välså viktigt, och det kommer vi att stå inför alldeles oavsett omkommunaliseringen bhr av eller inte. Jag har också förstått att lärarna inför enkommunalisering känner oro för olika materiell standard i kommunerna. De tänkerväl då närmast på lokaler, utrustning, läromedel och måltider Redan nu äremellertid standarden olika i olika kommunen En kommunalisering av de tjänstervi nu diskuterar är naturligtvis inte i sig någon garanti för minskadeolikheten Å andra sidan är det svårt att se att beslutet skulle leda till ökadeolikheter i materiell standard. Däremottycker jag att det skulle vara ohederligt att undanskyla att allmän decentralisering,som vi nu alla här i kammaren verkar vara tillskyndare av, kan medföra ökadeskillnader mellan kommunen Det ligger fakfiskt i decentraliseringens väsen attdet skall få vara olika. Många ser i den statliga regleringen av anställnings- ochlönevillkoren garantier för likvärdighet. Jag tror för min del inte att denstatliga regleringen spelar så stor roll för likvärdigheten. Det finns andrafaktorer som har större betydelse, och de tas upp i propositionen. Vi stryker iutskottet under dem och preciserar i flera fall skrivningarna. Vi tycker att läroplanen bör preciseras. Vi anser attlärarutbildningen bör bli mer likvärdig mellan de olika högskolorna. Jag kan när det gäller lärarutbildningen inte låta bli attgöra någon kommentar till resonemang om lärarutbildning. I derassärskilda yttrande, som högläste ur och som för övrigt gårlångt utöver vad särskilda yttranden egentligen skall vara, talas det mycket omkunskap. Jag tycker också att goda kunskaper är nödvändiga för alla lärare.Men det finns från moderat sida en övertro på att kunskaper löser alla problem.Några exempel ur moderattexten: "Endast kunskap ger den säkerhet som gör att lärarenblir trygg och effektiv i sitt arbete." "Goda ämneskunskaper ger mer än något annat åt lärareden säkerhet som gör det möjligt för dem att även stödja elevernas socialautveckling." "Fortbildningen av lärare bör i förstahand avse ämnesfördjupning." Det verkar på som om den pedagogiska förmåganinte betyder någonting alls - för att inte tala om personlig lämplighet iövrigt. Det är två faktorer som tydligen helt bortser från: Destirrar sig blinda på kunskap. Det tycker jag är en något ensidig syn på vadsom behövs för att vara en bra lärare. En del av fortbildningen skall vara knuten till behov pånationell nivå. Det också för likvärdighet. Behörigheten har jag nämntförut - den skall vara densamma över hela landet. Utvärderingen skall användasmer systematiskt. Det är en förutsättning för decentralisering och likvärdighet.Den skall också omfatta skolans ekonomi och organisation. Den blir alltså mertotal. På den punkten har det tidigare funnits en tveksamhet, som enligt minmening inte har varit särskilt bra för skolan. säger sedan att utvärdering skall göras av ettfristående organ. Jag tycker att de organ som kommer att föreslås ärfristående. Staten är faktiskt fristående i förhållande till kommunerna, så dekan mycket väl ha hand om den externa utvärderingen. När det gäller uppföljning, kontroll och sanktioner villjag säga att det, inte minst när det gäller skollokaler och arbetsmiljöer iövrigt, är viktigt att en uppföljning och kontroll görs. Här har det också råttosäkerhet om hur den statliga styrningen skall ske. blir det alldeles klartatt den skall gälla även de här sakerna. Det tycker jag är en vinst, och detkan kanske lugna en del lärare. Många av dem som är inblandade i konfliktenutanför det här huset har ju uttalat åsikter om det som vi har att behandla iriksdagen, och det lär väl ingen vare sig vilja eller kunna hindra dem från.Sedan har ett Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet 1989/90:42 8december 1989 Kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet antal ledamöter före mig idebatten här uttalat åsikter om avtalsrörelsen och parternas agerande.Företrädesvis är det arbetsgivarpartens agerande som blivit föremål förkommentarer, och då i mycket negativa ordalag. Ingen har hindrat dem från det,även om avtalsfrågor inte hör till arbetsområde. Detvore mot den bakgrunden ganska frestande att anlägga några synpunkter påavtalsrörelsen. Men både av fidsskäl och av arbetsfördelningsskäl skall jagavstå från det. Däremot kan jag inte underlåta att säga att en del av det somhar hänt på gator och torg - där ett icke försumbart antal lärare varit iaktion - visar på ett synnerligen omoget beteende. Det är ett dåligt föredömeför eleverna. En lärare skall inte bara lära ut kunskaper utan också lära uthur man beter sig i sådana här situationer Det tycker jag att lärarna skullekunna ta till sig. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan på samtligapunkten ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: Jag har mycket stor respekt för utbildningsutskottets ordförande , för hans kunnande och kompetens. Men har han en omöjliguppgift: han skall/ör del första försvara något som är ett synnerligenotillbörligt inhopp i avtalsrörelsen och som tvingat oss i tillinblandning. Fördet andra skall han driva igenom något så känsligt som en kommunalisering avlärartjänsterna på så dåligt underlag med så många oklarheten Det var därför vikrävde att den formella aspekten av frågan skulle prövas i konstitutionsutskottet.Typiskt för behandlingen av frågan är att man uppenbarligen inte vet att detredan finns ett sanktionssystem i och med att SÖ kan innehålla statsbidrag. Mendetta är som sagt typiskt; man lägger ett förslag i en fråga utan att veta vadsom redan gällen Fördet tredje skall driva igenom någonfing mot en majoritetsuppfattningbland lärarna. Politikersuppgift är ju att med minsta möjliga styrning åstadkomma så godaförutsättningar som möjligt för att fler elever skall få kunskaper ochfärdigheten Då krävs tydliga mål som betonar kunskaper och färdigheter, frihetatt välja skola, ett statsbidrag som följer eleven, en fristående utvärderingoch förtroende för att skolans personal kan organisera och genomföraundervisningen. Detta åstadkommer man inte med administrativt tricksande somexempelvis kommunalisering av lärartjänster KanLars säga att en kommunalisering av lärartjänsterna gör skolanbättre för lärare och elever? Får eleverna mer kunskaper och färdigheter? Blirlärarnas arbetsmiljö och lärarnas förhållanden bättre av att tjänsternakommunaliseras? Nilitar ju inte själva på kommunerna, eftersom ni skall införa ett nyttstatsbidrag som skall gå till de kommuner som har försummat att vårdasina skollokalen Det är inte att undra över att vi moderater kritiserarsocialdemokraternas uppgörelse med vpk! Imitt anförande ställde jag frågor om statsbidraget. Av det som har jag inte fått någon klarhet. Kommer statsbidraget att följa eleven?Kommer de fristående skolorna att få en hkvärdig ställning? Kommer föräldrarnaatt ha rätt att välja skola - kommer deras självklara rätt att välja skola attsäkerställas? () replik: Jag skall försöka hålla detta inlägg kemisktfritt från emofio-ner - om det kan bidra till en mer meningsfull dialog medutskottets ordförande. Vänta fills ni får se konstruktionen av statsbidraget fillskollokaler, sade . Ja, det är ju precis det vi vill! På punktefter punkt är det ju oklart vad detta förslag konkret innebär