prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är också så, attden sociala dimensionen steg för steg tränger sig på. Inte minst uppmuntrandeär det att se att i det EG-parlament som mer och mer får ett ökat inflytandeär de framstegsvänliga krafterna på marsch. Den socialdemokratiska gruppen ärden största gruppen i EG-parlamentet. Gruppen samverkar i många frågor på ettframgångsrikt sätt med en kristdemokrati, som faktiskt genom sitt samarbete medfackliga organisationer- eftersom facken ibland är religiöst uppdelade - lederfram till positiva beslut på det sociala området. Man bildar en kraftigpåtryckningsgrupp, som verkar för att just de sociala frågorna inte skallkomma i bakgrunden vid den ekonomiska integration som ju är första steget iEG:s uppbyggnad. Det är helt klart att med sina starka band tillländerna i inte kan stå utanför eller vara opåverkat av den väldigaprocess som pågår i . Självfallet skall vi söka få det härsamarbetet, som är livsviktigt för vår framtid, utformat på ett sådant sätt attvår neutralitet kan bibehållas. Därför får det samarbetet inte omfatta detutrikespolitiska och det militära området. Men på alla andra områden har vianledning att samarbeta. Det är alltså inte fråga om att sälja ut vårtoberoende, utan det gäller hur vi i en ny situation skall kunna påverka demycket stora multinationella krafter som vi från medborgarsynpunkt måste fåkontroll över Jag får intrycket att nationen i många avseenden är ett alltsvagare instrument när det gäller att ta vara på de enskilda medborgarnasintressen. Skall vi kunna uppnå resultat i förhållande till de storamultinationella företagen och de stora kapitalkrafterna måste vi samarbeta.Ensamma, 8 miljoner människor, står vi oss slätt. Tillsammans med andramedborgare och med andra löntagare kan vi uträtta betydligt mera. Detta måste vara utgångspunkten för en nutidsinriktaddiskussion när det gäller hur vi bäst bevarar vårt oberoende. Detta gör videlvis genom att hålla fast vid de gamla traditionella former som vi alltid harhävdat inom nationalstatens ram. men vi gör det också genom att sökaoberoendet i samverkan med människor på andra sidan om de gränser som en gånghar dragits upp av olika nationer och nationella intressen. Vi måste samarbetanär det gäller att kontrollera miljön. Det är banalt att konstatera att avsvaveldioxiden kommer från utlandet. Kan vi inte samarbeta på detta område kanvi inte lösa våra egnaproblem. Vi måste samarbeta beträffande forskningen, Prot. 1989/90:7 påmasskommunikationernas område och när det gäller TV och liknande sa- 11oktober 1989 ker Vi löser inte problemen genom att vara oss själva nog, utandet behövs samarbete. Detär denna väg som vi måste gå för att kunna hävda de enskilda medborgarnasintressen. 1 de här frågorna kan man inte tala i enbart nationella termer Jagtycker att det är viktigt att vi har denna utgångspunkt när vi diskuterardessa frågor. Världen har faktiskt förändrats sedan . Det ärhelt andra krafter som är i verksamhet än då varje företagsstora marknad var hemmamarknaden. En annan fråga som jag skulle vilja ta upp diskuterades även den avGudrun . Utgör EG ett hot mot vår i allt väsentligt väl utveckladeoffentliga sektor? Låt oss då konstatera att den offentliga sektorn i alltväsentligt ligger utanför EG:s harmoniseringssträvanden. Från EG:s sida åstadkomma, och det tycker jag är helt riktigt, att den person som begersig till ett annat land också skall ha de rättigheter som har tjänats ihop i hemlandet.Detta tycker jag är helt rimligt. Här finns det ett harmoni-seringskrav, ochjag tror att ingen rättänkande person anser att detta är en felaktiginställning. Detär klart att skattepolitiken kommer in i bilden. Farhågor har uttalats om atten harmonisering av skatterna skulle innebära att vi får lov att dra ned påvårt välstånd och på vår offentliga välfärd. Skulle det när det gäller EGbeträffande skatterna bli en harmonisering nedåt i förhållande till genomsnittetfinns det risker. Men ambitionen på svensk sida, och ingen kan tvinga oss här,är icke en skatteharmonisering när det gäller skatternas höjd. Vi skall ta utde skatter som medborgarna tycker är rimliga med hänsyn till den välfärd somalla skall ha. Beträffandearbetslösheten kan man fråga sig om den spiller över vid ett närmare samarbetemed EG. har vi haft en gemensam nordisk arbetsmarknad. I Danmarkuppgår arbetslösheten till . I , österut, har vi enarbetslöshet på . Detta visar att betydligt trögare krafter är verksamma idetta sammanhang än de som blir aktuella vid ett renodlat schablonresonemang.Jag tror att vi med stor tillförsikt kan se på det samarbete med EG som vi nugår in i. Vi måste konstatera att vi är tvungna att samarbeta med våra grannar iVästeuropa, om vi skall kunna uppnå resultat för våra medborgare. GUDRUNSCHYMAN (vpk) replik; Jag noterar att talar om schablondiskussioner närhan talar om mina inlägg. Det är schabloner som jag kommer med. Jag tycker attLennart kommer med just den typen av schabloner som är typiska försocialdemokraterna när de skall diskutera EG. Man säger nämligen att vi skallintegrera så mycket som möjligt, men vi skall inte göra avkall på någonting.Vår förhoppning är att kunna integrera med EG utan att släppa på våraambitioner inom sysselsättningspolitiken, miljöpolitiken ochvälfärdspolitiken. Detta har varenda minister sagt när en fråga ställts omEG-politiken. Visst kan det vara en from förhopp- ning, menmer kan det faktiskt inte vara. Skulle det lyckas, skriver man i90-talsrapporten, kommer produktiviteten, resurserna och välfärden att öka. Men man ställer sig frågan - jag gör det och SvenLindqvist har gjort det på ett ypperligt sätt i - hur detgår om det inte skulle lyckas. Skulle då EG-integreringen plötsligt upphöra?Skulle de svenska företagen plötsligt flytta tillbaka till igen? Kan vidå backa hela utvecklingen och säga: Oj då, det gick visst inte som vi hadetrott. Vi börjar om från början. Det menar jag inte kommer att vara möjligt. Dåsitter vi där Då får vi ta skeden i vacker hand. Då får vi konstatera att detfaktiskt inte gick att göra denna integration och bibehålla alladessa ambitioner Vad gäller den offentliga sektorn säger den ligger utanför EG och får det att låta som att vi därför inte behöverbekymra oss så mycket. Jag tycker att det finns en väldig fara just i att denligger utanför EG. Man tänker inte på vilka konsekvenser dagensintegrationsprocess kommer att få för den offentliga sektorn. Det är det som ärfaran. Det blir inte konsekvenslöst bara därför att denna sektor inte tagitsmed i EG-samarbetet. Skattepolitiken kommer naturligtvis att inverka på vårmöjlighet att bevara vår välfärd, vår socialpolitik och vår familjepolitik.Hela fördelningspolitiken bygger på att vi har möjligheter att ta ut skatter,den typ av skatter som i en framtida integration kommer att betraktas somhandelshinder Det måste man faktiskt inse. Det skulle vara klädsamt omsocialdemokraterna diskuterade de här frågorna mer seriöst, erkände att detfinns risker på alla håll och kanter men sade att vi bör ta chansen. Vi ärtydligen beredda att betala priset. Men man skall vara ärlig och säga som detär så att alla andra utanför maktens korridor bör få en möjlighet att på ettreellt sätt ta ställning i denna fråga, som faktiskt berör vår framtid på ettmycket avgörande sätt. HÄDAR () replik: Som bl.a. framhållits av i dagär det inte oviktigt vad vi tar upp och hur vi lägger våra ord i debatten ikammaren om den europeiska gemenskapen. Jag säger detta därför att jag erinrarmig den diskussion som fördes mellan partiledarna för några dagar sedan.Landets statsminister kom in på sakfrågor som gällde den europeiskagemenskapen. Alla tre gångerna handlade det om arbetslösheten i EG, som förstagången beskrevs som varande , och tredjegången såsom liggande på . Den är som vi vet 9,. Det var beklagligt att statsministern inte hade tillfälleatt säga någonting annat om EG än just det han tog upp, nämligenarbetslösheten. Därför blev jag särskilt glad när jag nu hörde LennartPettersson, som visade en helt annan grundinställning och tog fram detkonstruktiva och positiva, både i det som EG gör och i det som vi villsamarbeta med EG om. Jag är övertygad om att både han och jag inser att dettaär en process som är svår att stoppa, även om vi skulle vilja. Så mycketviktigare är det att vi inte lägger våra krafter på att försöka hindrautvecklingen, utan att vi ser till att ha sådan fart att vi är med och hjälpertill att styra den i rätt riktning. PER-OLAERIKSSON (c) replik; Prot. inledde med att säga atthan hade förbe- rett ett näringspolitiskt anförande iEG-perspektiv men att han lade det an-förandet åt sidan och talade om någotannat. Jag beklagar att inte höll sitt, som jag utgår från,väl formulerade, förberedda anförande just utifrån näringspolitisktperspektiv. Det pågår en internationalisering inom näringslivet därsvenska företag i allt större utsträckning köper upp företag i , därsvenskt näringsliv blir alltmer beroende av beslutsfattare och utveckling iandra delar av världen. Jag tycker att den utveckling som pågår är skrämmandeur inflytandesynpunkt, ur regionalpolitiskt perspektiv osv. Det finns enuppenbar risk att de stora företagen, som växer sig allt större, alltmerbestämmer villkoren och sätter spelreglerna på det näringspolitiska planet utei . Det kommer att påverka konkurrensen. De stora företagen kommer attdominera marknadens villkor på ett sådant sätt att de mindre företagen och deföretag som inte har den ekonomiska styrka, den administration och detkontaktnät som stora företag har kommer till korta i olika sammanhang. Därförtycker jag att vi i EG-perspektivet i allt större utsträckning bör diskuterajust småföretagens villkor, internationaliseringen i näringslivet och påvilket sätt vi i kan hjälpa de mindre företagen att ta upp kampen medde stora internationella företagen. Jag tycker att internationaliseringen av näringslivet hartvå sidon Vi kan visserligen från svensk sida komma ut på nya marknader. Mendet finns nackdelar som bör diskuteras mer än vi har gjort. Det ärinflytandefrågan, det är den totala dominansen på många områden och det är denökade sårbarheten. Det tycker jag är frågor som vi har anledning att återkommatill. Kanske , i sina kvarstående repliker,kan ta upp delar av sitt anförande så att vi i denna sena stund får lyssnatill hans argument och visioner om näringspolitiken i ett EG-perspektiv. () replik; Jag vill göra den här repliken så kort somdet går för att rädda möjligheten för vårt svenska folk att ocksålyssna till en uppfriskande miljödebatt. Jag vill ta fasta på uttalande omskattepolitiken i ett EG-peispektiv. har ett djuptnäringspolitiskt intresse. Han är ordförande i näringsutskottet, och han hadetänkt tala näringspolitik här . Man frågar sig hur den socialdemokratiskahögskattepolitiken och den motvilja mot integrafion på skatteområdet som gav ut tryck för egentligen kan förenas med det integrationsarbete och den integra tionssträvan som socialdemokraterna står för och som gav ett varmt och engagerat uttryck fön Det är, menar jag, bra om lär sig av sin spanske kollega socialdemokraten , som driver en skattepolitik i sitt land i syfte att höja landetskonkurrenskraft, att gynna tillväxt i för att därmed skapa en välfärd som går att dela på. Tyvärr bedriver den svenska socialdemokratin en precis motsatt politik. Prot.1989/90:7 () rephk: 11 oktober1989 Herr talman! får vältycka illa om vår skattepolitik. faktisktett viktigt fundament för den välfärdspolitik som vi bedriver i vårt land. Denvill vi inte göra avkall på. Därför blir det heller ingen harmonisering med EGnär det gäller skatternas storlek. Däremot kommer vi alltid att föra enskattepolitisk debatt. Vi kommer att få besked från väljarna om vad de anser ivälfärdspolitikens olika frågor, och så skall vi bestämma även . Vad vi behöver i EG-debatten är mer av analys och mindreav svepande formuleringar, uppmålandet av hotbilder eller paradisvyen Jagskulle faktiskt allvarligt vilja efterlysa litet mer av en analytiskdiskussion från . Var inom barnomsorgen, som hon tog upp i etttidigare inlägg, utgör EG ett hot mot det sätt som svenska folket har sagt attde vill ha barnomsorgen ordnad på i sitt land? Tala om vad det är Vad finnsdet för hot mot det svenska ATP-systemet i relation till de EG-förhandlingarsom nu förs? Tala om hur det förhåller sig på den punkten! Låt oss göra en konkret och saklig genomgång! Då skall viockså finna att den sociala välfärdspolitiken i allt väsentligt ligger utanförde EG-diskussio-ner som vi nu för, och det kommer de att göra en bra bit framåti tiden. Man kan aldrig med någon större säkerhet spå om det som ligger långtin , men så mycket kan vi säga att den välfärd som vi har byggt uppinte kommer att rubbas av det nära samarbete som vi skall ha med EG. Däremot finns det stora risker att välfärdsbygget kommeratt rubbas om vi icke är med i ett ekonomiskt samarbete i . Då kommervi inte att kunna ta vara på de möjligheter som finns att ytterligare öka detekonomiska fundament, på vilket en utökad, både privat och gemensam, välfärdbygger (vpk) repHk: Det verkar som om inte lyssnadepå mitt första anförande. Jag gjorde där en genomgång av skattepolitikensharmonisering och dess konsekvenser för den offentliga sektorn. Jag får välförlåta honom för att han inte lyssnade; han kanske inte trodde att det skullekomma något viktigt ut ur min mun - vad vet jag? Hotet mot den svenska barnomsorgen och den svenskavälfärdspolitiken ligger just i det faktum att vi , utan att diskuterakonsekvenserna för den offentliga sektorn, håller på att harmonisera vårskattepolitik med EG:s. Vi har redan gjort en viss harmonisering på en delområden, och det följer på fler områden. Marginalskattesänkningen är väl ettled. Vi talar om att harmonisera energiskatterna, vi talar om att ta bortpunktskatter, vi talar om att - det är jag alldeles säker på -harmonisera företagsbeskattning, aktiebolagsbeskattning, osv. Om regeringeninte föreslår det kommer marknaden själv att göra det - av klart naturligaskäl. Vad för pengar får vi då kvar som vi kan bestämma om här hemma? av de ekonomiska besluten skall fattas i EG - detär målsätt ningen. Jag tror inte att EG kommer att frångå den målsättningen därför att det kommer 8 miljoner svenskar, representerade av någon minister; de är 166 320 miljoner i övrigt. Jag tror intevi kan kullkasta EG;s ambitioner, varken när detgäller den ekonomiska politiken eller när det gäller de försvars- ochsäkerhetspolitiska dimensioner som vi talade om . Tror man det har manen naiv inställning eller en ohederlig argumentationsteknik. det i sin artikel för snorhala formuleringar och sade att de varinställsamma; de redovisar inte hederligt de risker och svårigheter vi står införJust så tycker jag argumenterar- tyvärn () replik: Återigen dessa svepande formuleringar! Vad är det nu i barnomsorgen som kommer att behövaförändras, möjligen till det sämre, mot bakgrund av de förhandlingar som nusannolikt kommer att förasmed EG? Tala om det för oss, ! Skallbarndaghem läggas ned? Kommer det att bli resultatet av ett EG-beslut? Kan denkvalitativa och kvantitativa nivå som vi här i har kommit överens omnär det gäller barnomsorgen inte längre uppfyllas som ett resultat av de samtalsom nu förs? talar svepande om harmonisering av desvenska skatterna, mot bakgrund av EG-förhandlingarna. Vad det är fråga om äratt vi genomför ett skattesystem som totalfinansieras på grund av att viutifrån våra nationella synpunkter har kommit fram till att vi behöver ett nyttoch bättre skattesystem. Vi kommer med den skattereformen inte att dra nedskattetryckeet - mycket till förtret för exempelvis . Vi gör enomfördelning utifrån våra egna utgångspunkter. Diskussionen om hur EG ser uthar i det här sammanhanget har varit utomordentligt marginell. När man diskuterar de här sakerna måste man gå igenomområde för område och icke diskutera på ett svepande sätt. Skall vi ha respektför varandras åsikter, kunna ge och ta i en debatt, måste vi konkretisera ossoch försöka förstå varandras argument, så att vi verkligen kan ta fasta på detvi kan bli överens om och konstatera i vilka avseenden vi skiljer oss åt.Tyvärr för inte debatten på ett sådant sätt att det är möjligtatt göra detta, och det beklagar jag. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. MARIANNESAMUELSSON (mp); , , och hela världen stårjust nu inför stora och till synes spännande förändringar. Det känns att vistår inför viktiga vägval: Vad är det för framtid vi vill lämna över tillkommande generationer? Jag vill då fråga: Blir framtiden möjlig med de val vigör? Jag hoppas verkligen det, men jag känner en stor oro inom mig. När vi här diskuterar litet av vägvalsfrågor finnsinte någon ansvarig minister på plats. Är det inte intressant vad de folkvaldasvenska representanterna tycker i dessa frågor? Eller är det så illa attregeringen och dess representanter lyssnar mer till de åsikter som framförs imöten med näringslivsrepresentanter än till de åsikter som framförs av defolkvalda och folkrörelserna? Om detta är den regel som gäller kan jag bättreförstå den anpassningsiver som regeringen visar gentemot EG. 1989/90:7 I endemokrati, som vi trots allt anser oss leva i, bör en sådan här stor förändring föregås av noggranna ochdemokratiska diskussioner Först bör man ta de övergripande diskussionerna, ochsedan kan man börja med punktanpassningsdiskussionen. Visstblir det en stor förändring i vårt demokratiska system när vi i allt störreutsträckning skall styras från ! belystedetta i sittinlägg om hur demokrafin är uppbyggd. har klargjort att vill videlta i den inre marknaden får vi också acceptera nackdelarna. Det är därför vianser det viktigt att diskutera vad som kommer att ske på den sociala sidan, påjämställdhetssidan och på miljöområdet. säger att EG är dynamiskt på det sociala området. Är det kanskeEngland tänker på? I så fall vill jag inte delta i dendynamiska utvecklingen. Detfinns ett område som jag skulle vilja belysa litet och som gör mig personligenmycket orolig när vi diskuterar och EG. Det är när man säger att vi intefår tappa mark, inte få komma på efterkälken, att tillväxten måste öka, osv.Sällan eller aldrig hör man i den debatten något om solidariteten med tredjevärlden och fördelningsfrågorna ur globalt perspektiv. Endast när vidiskuterar biståndsbudgeten kommer den frågan upp, och då är det fråga om helaen procent av BNP! Menarregeringen verkligen att den solidaritet med tredje världen som socialdemokraternaså ofta har sagt sig värna är hållbar i de värderingar som kommer in när EGdebatteras? Hur skall vi kunna åstadkomma en rättvisare fördelning av jordensresurser när vi vill stänga in oss i ett starkt handelscentrum, därvinsten skall vara styrande. EG:sfyra friheter - fri rörlighet över gränserna för varor, tjänster, kapital ochmänniskor - står för helt andra värden än de friheter som finns upptagna i FN:sdeklaration om de mänskliga rättigheterna. De är yttrandefrihet, trosfrihet,frihet från fruktan och frihet från nöd. De20 % av världens befolkning som bor i i-länderna förbrukar avnaturresurserna. Svensk och europeisk livsstil skulle i global skala leda tillsnabb ekologisk kollaps. Vi måste sluta planera för ett samhälle där vi ökarförbrukningen av råvaror och energi och i stället anpassa oss till ett solidarisktlevnadsmönster med människor, djur, natur och kommande generationer Det är nuinför vi har möjlighet att göra förändringar i en riktning som vårjord klarar där tid och omtanke blir viktiga faktorer och där u-ländernasinvånare också ges möjhghet att äta sig mätta. Självfallet måste vi öka vårtbistånd och minska de fattiga ländernas skuldbörda. Detnordiska samarbetet är nu inne i en intensiv fas. Debatten har ökat och ävensamarbetsviljan, men det som slår en är att allt arbete genomsyras av EG. Idebatterna kan man lägga märke till två viktiga saker i anpassningen som hotarNorden. Det ena är miljön som hotas genom tekniska handelshinder, det andra ärden sociala välfärden som hotas vid en anpassning av moms och indirekta skatter Jagvänder mig också mot att man ofta speglar situationen här uppe i den som om vi vore alldeles okunniga. Vi har faktiskt en hög utbildningsnivå och en mycket hög levnadsstandard. 168 När det gäller de grönas syn påEuropafrågorna så omfattar vår synsåväl Öst- som . I den meningen har vi en Europapolitik Prot.1989/90:7 som gör skäl för namnet. Vi vill se ett från tillUral där miljöhänsynen och den miljömässiga konstruktionenär ledande priorite-ringar, ett som präglas av samarbete mellannationer-inget avvecklande av nationerna som trots allt är det fundament somdemokratin bygger på. Vi vill se vidgat samarbete mellan alla delar I många stycken är vi för olika förslag som diskuterasinom EG, såsom ökade möjligheter att resa, flytta, arbeta, studera osv. Men vivill också stärka demokratin, och det görs bäst genom att vi stärker mångfaldenoch det regionala inflytandet inom och inte såsom i EG - genom att avvecklanationerna. () replik: Jag tycker att är alltförpessimistisk när hon talar om de förhandlingar som vi nu för med EG. Riksdagenfattade klara och tydliga beslut senast om förbehåll i våraförhandlingar med EG. Regeringen och förhandlarna har klara direktiv förgränserna för förhandlingarna. De gäller vår rätt att upprätthålla en ambitiösmiljöpolitik, regionalpolitik, socialpolitik osv. Det är väldigt viktigt att vi ordentligt fastslår attdetta faktiskt är beslut. Jag är glad att EFTA-delegationen harbeslutat att anhålla om att få detta betänkande översatt till åtminstone någotspråk som kan förstås i , så att det blir alldeles klart också för vårmotpart i förhandlingarna vilka restriktioner som gäller för förhandlingarna. HÄDAR () replik: Det var ju en del egendomligheter MarianneSamuelsson sade. Framför allt tog jag dock fasta på det hon i slutomgången sadeom re-gionialpolitiken. Om det är någonting jag har förstått av de resor jag harhaft tillfälle att göra, nu senast tillsammans med delar av näringsutskottettill , så är det att man inom EG upplever just möjligheten att stärkaregionerna som ett av de mest positiva inslagen. När vi t.ex. besökte var det en mycket klarmarkering från de olika regioner vi då besökte, och , attvad som händer är att dessa regioner, inte minst genom samarbetet med EG, fårfömtsättningar att utvecklas på ett sätt som annars inte skulle varit möjligtoch att de regionerna, vilket man kan ha olika synpunkter på, tyckte att detförhållandet att centralmakten, dvs. , kanske förlorar en del inflytandetill förmån för snarare ökar regionernas styrka och deras egenhandlingsfrihet. Det man ser växa fram inom den europeiskagemenskapen är starkare regioner, möjligen något svagare huvudstäder, och enförstärkt gemenskap på det plan som karakteriseras med begreppet . Också från den synpunkten borde ett parti som miljöpartietkunna välkomna utvecklingen inom den europeiska gemenskapen. 1989/90:7 11 oktober1989 ()replik: Nog har vi väl ändrat litet på riktningen på skutan när det gällerEG-anpassningen, , och nog känns det väl skönt att vi i allafall har lyckats med det! Trotsdetta får jag säga att när jag ser på de globala frågorna och världssituationennär det gäller framför allt , så kan jag inte vara så specielltoptimistisk. Det har inte hänt särskilt mycket på de områdena. Vi har ökatvälfärden i de rika delarna av världen, och vi har ökat nöden i de fattigadelarna. -, när det gäller regionalpolitiken så kan jag den frågan också. Jagvet att EG har en regionalpolitik, men jag anser inte att den regionalpolitikenär densamma som den demokrati som jag vill ha, nämligen en direktdemokrati.Här styr man uppifrån hur man vill fördela resurserna. Jag vill att människornasjälva skall vara med och styra och också påverka ganska mycket. Jag anser inteatt man kommer att ha den möjligheten inom EG framgent. Jag skall inte vid den här sena timmen gå in på alla de synpunkter somhar framförts på olika delproblem inom den större europeiska debatten.