prot · GD0999 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:99 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Svar på fråga 1989/90:458 om domstolarnas oberoende har mot bakgrund av enintervju i med statssekreteraren i , StenHeckscher, frågat mig om jag är beredd all vidta åtgärder för all garantera desvenska domstolarnas oberoende. Varken uttalanden i tidningsintervjun, depågående samtalen mellan EG och EFTA-staterna eller några andra förhållandenutgör något hot mol de svenska domstolarnas grundlagsfästa oberoende. GudrunSchyman har uppenbarligen missförstått innebörden av vad sagt.Några åtgärder av del slag hon efterlyser behövs således inte. En av utgångspunkterna för diskussionerna mellan EG ochEFTA-staterna om ett närmare och fastare strukturerat samarbete har varit attvi på flera områden kommer atl ha gemensamma regler Självfallet är det avstörsta vikt att de gemensamma reglerna tolkas på elt enhetligt sätt. Omlill-lämpningen av reglerna blir alltför olika i olika länder har själva idénmed gemensamma regler förfelats. I de samtal som förs diskuteras därför fleraolika metoder för atl åstadkomma en enhetlig tolkning. Inom EG har den enhetliga tolkningen av EG-rätlensäkerställts genom EG-domslolens praxis och av ett system med tolkningsbeskedtill nationella domstolar Dessa besked gäller frågan hur en viss EG-regel skallförstås och inte hur den skall tillämpas i det enskilda fallet. Mycket talar för att ett system med tolkningsbesked frånen gemensam domstol på internationell nivå skulle vara det effektivaste medletalt åstadkomma enhetlighet i det nya EFTA-EG-samarbetet. som EFTA-ländernas företrädare i diskussionernamed EG förklarat sig intresserade av att diskutera ett system medtolkningsbesked har 1 protokoll 1989/90:99 ProL1989/90:99 man varit mycket noga med allmarkera alt en sådan lösnings grundlagskon- sekvenser måste studeras närmare. Inomjustiliedepartemenlet håller vi nu på med att studera frågan försvensk del. AnL 2 (vpk); Jag skall be atl få tacka justitieministern för svaret. Jag delar inte den uppfattning som förs fram i svaret, atljag uppenbarligen har missförstått innebörden av vad har sagt.Jag tycker inte att jag har gjort del. Jag har med mig artikeln, och jag kanredovisa vad som står i den. Jag menar att det inte är fråga om eltmissförstånd. Efler en diskussion om olika former för beslutsfattande idomstolar, i vilken hänvisar till EG-domslolens konsekvenserför de olika medlemsländerna, ställer journalisten frågan; "Så man kansäga att de högsta domstolarna står formellt fria men för att del skall varanågon vits med EES-samarbetet ändå i praktiken blir bundna av EES-domstolensutslag?" Och svarar; "Svenska domstolar kommer att ge'preliminary rulings' - dvs.förhandsbesked, tolkningsbesked--------------------- vederbörlig belydelse. tror inteatl det är något större problem." När man läser della får man naturligtvis elt intryck avall vi i prakfiken inte behöver göra några grundlagsändringar eftersomdomstolarna ändå kommer att rätta sig efler de tolkningsbesked de kommer atlfå. Annars skulle det nämligen bli för komplicerat, och enligt den praxis somhar utarbetats kommer del atl gå till på del här viset. Om de personer som nuarbetar med dessa saker - de personer som skall ställa sig frågan om vi överhuvud tagel i behöver ta upp diskussionen om ifall detta strider motgrundlagen eller inte - har den uppfattningen atl delta inte spelar någon rolleftersom vi i praktiken ändå kommer atl rätta oss efter tolkningsbeskeden, dåmenar jag att del är myckel allvarligt all dessa personer har den inställningeni en så viktig fråga. Jag skulle därför på nytt vilja fråga om uppfattningeninom departementet är att man kommer alt rätta sig efler de tolkningsbesked manfår och atl det därför inte är nödvändigt alt göra någon grundlagsändring. Jag vill poänglera att elt system medtolkningsbesked inte innebär alt den internalionella domstolen blir enöverinstans i förhållande till våra svenska domstolar Man kan i stället se detsom elt samarbete, där den internationella instansen svarar för den abstraktatolkningen av de överenskomna reglerna och de nationella domstolarna svararför hur reglerna skall tillämpas i det konkreta fallet. Tolkningsbesked av detta slag är en ny rättsfigur iEFTA-länderna. I sak innebår den dock ingen större nyhet för våra domstolar iSverige. tar domstolarna vid sin lolkriirig av lagarna hänsyn tillvåra internationella åtaganden. har exempelvis i ettavgörande 1988 givit uttryck för att en dom av skall beaktasvid tolkriing av en bestämmelse i . Etttolkningsbesked kan mot den bakgrunden beskrivas som ett förhands- besked omvad våra internationella åtaganden innebär Och detta strider inte Prot. 1989/90:99 mol grundlagen. AnL4 (vpk); Svar pa frågor Jag kan inte tolka svaret pä annal sätt änatt de regler som kommer att vara giltiga inom EG, som tillämparoch som genom "samarbete" kanske kommer all gälla för en framlidaEES-domslol, också i praktiken kommer att bli giltiga i . År detta enriklig tolkning av svaret? Svaret skall uppfattas så, att deninternationella domstolens ställningstaganden i abstrakta frågor tillsammansmed alla övriga rätlskäl-lor, kommer att ligga till grund för de svenskadomstolarnas bedömning. Anf.6 (vpk); Jag måste erkänna atl jag inte är sä bevandrad i juridikenalt jag riktigt inser vad som är skillnaden mellan de abstrakta ställningstagandenaoch de praktiska konsekvenser dessa kommer att få för del. Jag förståralt inte kommer att falla delaljbeslut om olika saker Men attdessa abstrakta ställningstaganden kommer att bli vägledande och utgöra någonform av regler för hur de svenska domstolarna skall avfatta sina beslut ipraktiken måste väl innebära alt de blir helt styrande? Är inte del riktigt? Det kanske underlättar för atlförstå den här problematiken om vi i ställel tittar på hur det redan i dagfungerar t.ex. när det gäller det nu aktuella fallet, dvs. avvägningen mellanhögsta domstolens bedömning och hänsynstagande till vad harullalat i ell visst ärende. AnL 8 (vpk); Jag skulle ändå vilja alt vi häri egenskap avriksdagsledamöter fick information om diskussionerna inomjustiliedeparlemenlel. Justitieministern säger nu atl man på justitiedepartementethåller på alt studera vilka grundlagskoiisekvenser den här förmodade lösningenskulle få för svensk del. Att man håller på att studera frågan och diskuterarvilka konsekvenserna skulle bli måste ju ändå innebära att det finnsintressanta frågeställningar För egen del tycker jag alt del skulle vara intressant attfå dessa papper på bordet och kunna diskutera de här frågorna i litet friarefora, där man också kunde få litet mer konkreta upplysningar om följderna ochkonsekvenserna. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:99 3§ Meddelande om svar på interpellationerna 1989/90:132, 141,149 och 154 Svar på frågor c, Justifieminister ; Med hänvisning till 6kap. 1 § riksdagsordningen får jag meddela alt utrikeministern på grund avutlandsresor och andra engagemang inte har möjlighet atl inom föreskriven tidbesvara interpellationer 132 om åtgärder där barn motvårdnadshavarens vilja förts ur landet och 141 om erkännande av republikenLitauen. Detsamma gäller interpellationer 149 om konfliktenmellan och m.m. och 154 om Cambodja. Utrikesministern har för avsiktalt besvara interpellationerna . 4 § Svar på fråga 1989/90:470 om stöd tillläkarmottagnings lokalkostnader genom sjukförsäkring.ssystemet AnL 10 Socialminister ; har frågat mig om regeringenär beredd att tillåla alt ger elt ekonomiskt stöd lill enprivat läkarmottagning pä i . Enligt KarinIsraelsson medger nuvarande stelbenta regler inom sjukförsäkringssystemet intealt ger ell stöd i form av ett bidrag lill mottagningen förlokalkostnader på Genom denna mottagning erbjuds de boende närhettill öppen läkarvård och annan sjukvårdande behandling. uppgeralt en indragning av mottagningen enligt en försiktig beräkning skulle ökasamhällets kostnader med ca . Det är riktigt som säger attförsäkringskassan saknar laglig möjlighel alt ge ett direkt ekonomiskt stöd avdetta slag till en läkarmottagning för all den skall slippa läggas ned. Den avförsäkringskassan beräknade kostnadsökningen för sjukförsäkringen pä ca som en nedläggning av mottagningen skulle medföra utgörs avsjukresekostnader till mottagningar pä fastlandet. När del gäller möjligheterna atl vidta åtgärder för atllösa detta konkreta fall vill jag nämna atl del är som harvänt sig till med problemet. Enligt vad jag har erfaritkommer kassan att omgående la kontakt med kommunen, då man har för avsikt atttillämpa en bestämmelse i lagen om allmän försäkring som irinebär att enförsäkringskassa kan träffa överenskommelse med en kommun om gottgörelse förkommunens kostnader för åtgärder som kan beräknas leda till alt kassansutgifter för resekostnadsersältning minskar En sådan överenskommelse skall föratt gälla godkännas av , och enligt vad jag fått veta harverket förklarat sig vara berett alt godkänna en överenskommelse av dettaslag. Avslutningsvis vill jag framhålla att detta fall visar pådet angelägna i att överföra huvudmannaskapet för sjukreseadministralionen frånförsäkringskassorna lill sjukvårdshuvudmännen. Överläggningar om detta pågårmellan staten och förelrädare för sjukvårdshuvudmännen med inriktning på attett sådant överförande sker fro.m. AnL IIKARIN (); Prot. Jag skall be alt få lacka statsrådet försvaret på min fråga. Det verkar som om sunt förnuft har börjat råda i byråkratin. Det är mycket [ [ bra altsä är fallet och atl mari också är beredd atl lösa dessa praktiska pro- P I g Det har stor belydelse för befolkningen i skärgården allha tillgång lill en läkare i närheten. Det är en trygghet i boendet. Del ärockså bra om del här kan ske snabbi, när nu också inseralt det är viktigt att man försöker att använda den möjlighet som lagen ger fören sådan här åtgärd. När del här beslutet fattades i var det i förstahand färdtjänsten man tänkte sig atl man skulle kunna överlämna i privat regiför att förbilliga resandet. Det är bara att vara glad över att man nu kananvända den här typen av ekonomiskt stöd också för alt hjälpa enläkarmottagning på detta säll. Jag är dä'emot inte alldeles övertygad om atl enhuvudmannaskapsförändring kommer atl lösa alla problem . Det kanskevi också ser om vi jämför med andra delar av , inte minstäldreomsorgen. Jag tror alt man här skapar ett bra prejudikat som kanvisa sig användbart i andra sammanhang. Det är bara atl hoppas alt man prövarden här möjligheten innan man lägger ned en mottagning. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1989/90:472 om permissionerna vid denslutna psykvården har frågat mig om jag har föravsikt att vidta åtgärder i restriktiv riktning, då nuvarande system medpermissioner inom den slutna psykiatriska vården inte tycks vara rimligt. Regeringen har beslutat att till lagrådet överlämnaförslag till en ny lag om psykiatrisk tvångsvård och en särskild lag omtvångsvården för personer som har överlämnats till sådan vård i ell brottmål,dvs. Förslaget innehåller även nya påföljdsregler förpsykiskt störda lagöverträdare och nya regler om rättspsykiatriskaundersökningar Syftet med förslaget om den psykiatriska tvångsvården ärfrämst atl stärka patienternas rättssäkerhet och att öka den rättsligakontrollen. Men relevant i detta sammanhang med hänsyn lill är all förslaget också syftar till atl samhällsskyddet skall kunnatillgodoses bättre vid behandlingen av de psykiskt störda lagöverträdarna. En domstol, som i ett brottmål dömer någon tillrällspsykiatrisk vård, skall nämligen kunna besluta om särskildutskrivningsprövning när det firins risk för atl persorien i fråga på nyttbegår allvarliga brott. Innehåller påföljden detta, får personen bara skrivasul eller beviljas permission efter beslut av allmän förvaltningsdomstol. Åklagarenskall också få tillfälle att yttra sig i ett sådant mål och även Prot.1989/90:99 kunna överklaga ett beslut avrätten om atl patienten skall skrivas ul eller få 3 april1990 permission. ' När del gäller de personer som ärintagna i kriminalvårdsanstall och som P J S förs över till ett sjukhus förpsykiatrisk tvångsvård innebär förslaget bl.a. alt beslut0111 utevistelser fattas av . AnL 13 (); Jag lackar socialministern för svaret. Falletmed Svartenbrandt, som har bytt namn för övrigt, känner svenska folkeltill. Mitt syfte med frågan är nalurliglvis all försökaåstadkomma en insikt hos regeringen om hur orimligt det är all vi i Sverigeutsätter allmänheten för en sådan given risk som det är när en farligbrottsling går lös i samhället och kan göra vad han vill. Vi konstaterar alt denne Svartenbrandt, som ju allmäntomvittnat är en mycket farlig person, var obevakad under sin vistelse på Sätersslutna paviljong, visserligen på den avdelning som kallas utslussning, menändå. Han hade ett eget personligt korl för att kunna komma in på anstaltenigen, och delta gäller tydligen flera av de intagna där Så beskrivs det av deläkare på som har givit utredningstjänsten underlag för en promemoria idetta ärende som jag just har fått. Jag vill fråga socialministern om det som är föremalför lagrådets remiss innebär all ni redan nu kominer att införa restriktionerpå de anstalter där dessa uppenbart farliga interner finns. Tyvärr har det intevarit möjligt att få tillgång till lagrådsremissen här i . Jag harsökt den . Blir del alltså restriktivare redan nu? AnL 14 Socialminister : Först vill jag säga till atljag inte har för avsikt att vare sig lala om enskilda personer med omnämnandeav deras namn eller att gå in på det enskilda fallet eflersom jag inte harmöjlighet alt göra detta. När det gäller den konkreta frågan sä vill jag hänvisatill mitt svar, där det framgår all vi har förelagt lagrådet en lagändring, somskulle innebära två nya lagar. Detta innebär alt vi inte går in i den nuvarandelagen och vidtar några ändringar Vi vill alltså ersätta den nuvarande lagen medtvå andra lagar AnL 15 (); Delta skulle innebära att vi först måsleavvakta dels att lagrådsremissen blir klar, dels att regeringen skriver enproposition och dels all behandlar frågan och förhoppningsvis kommerfram lill goda slutsatser Men kommer det atl vara så att depersoner som är uppenbart farliga för andras liv och lem har den frihet som dehar ? Jag talar inte om något särskilt fall, men del finns många. Nyligenstod del i , socialdemokratisk tidning och förmodligensanningsvittrie, att eri intern på hade promenerat ut genom det somuppenbarligen är olåsta svängdörrar och efler tre timmars festande på krogenringt för att bli häm- Detvar ju i och för sig bra, men detta är ändå ett tecken pä all det inte Prot. 1989/90:99 står rätt till. AnL 16 Socialminister ; Svar på frågor Som jag tidigare sadefinns ett förslag nu hos lagrådet, och regeringen kommer med en proposition,precis som påpekade. Jag är personligen övertygad om alt dendebatt som förs också för med sig alt resp. myndighet och organisationhandskas med den här typen av frågor på ett något annorlunda sätt . AnL 17 (); Jag vill gärna tolka socialministern så, atlinnehållet i hennes kompletterande svar lill mig innebär att de som äransvariga på resp. psykav-delningar kommer atl förslå alt del nu är dags atlagera på ett annal sätt och all liden är förbi för den lössläpptabehandlingsform som fortfarande en och annan läkare lycks hålla fast vid ochförsvara. Jag utgår också ifrån alt del inte blir enliknande utelill-varo vid de andra anstalterna. Jag har nämnt som ettexempel. I t.ex. var praktiskt taget varenda en av de intagna på denslutna avdelningen ute och promenerade minsl en gång . Blir deländring också där, socialministern? Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1989/90:487 om anmälningar till hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd har frågat mig vilka regler ochrutiner som gäller för alt en anmälan skall kunna tas upp till prövning av hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd. prövar frågor om attfilldela disciplinpåföljd - erinran eller varning - för fel i yrkesutövningeni enlighet med lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl., den s.k. tillsynslagen. Vidare prövar nämnden frågorom återkallelse avlegitimation samt andra frågor om begränsning av legitimerade yrkesutövaresbehörighet. Frågor om disciplinansvar tas i första hand upp på anmälan avsocialstyrelsen eller av den patient som saken gäller Om en patient inte självkan anmäla en fråga om disciplinansvar kan en nära anhörig göra det. Andra frågortas upp av nämnden på anmälan av eller på ansökan av den somsaken gäller. Ett ärende väcks genom en skrivelse till nämnden. Om enskrivelse med anmälan eller ansökan är så ofullständig aft den inte kan läggasfill grund för en sakprövning, skall förelägga anmälaren ellersökanden att avhjälpa brislen. Om denne inte gör det, tas ärendetinte upp till prövning i sak. 1989/90:99 Ansvarsnämndenskall se lill att ärendena blir tillräckligt utredda. randelskall normalt vara skriftligt. I [ I motiven till gällande regler framhålls att det av en enskildanmälare inte " 1 b f |-,Q|. krävas mer i fråga om en anmälans innehåll än atl handlingenkan vara en utgångspunkt förnämndens utredning av saken. Om brislen i en ofullständig anmälan kanavhjälpas på ett enkelt sätt skall vägleda anmälaren, så atldenne kan la till vara sin rätt. gör, såvitt jag känner till,betydande ansträngningar för alt klarlägga vad saken gäller och vem som kanvara ansvarig för något fel som har begåtts. Jagkan också nämna att lillsynslagen ses över . AnL19 (): Ja,socialministern, del är så här det skall gå till. Men det är tyvärr inte så delgick lill i det fall som föranledde alt jag ställde den här frågan. De drabbadeföräldrarna fick på några korta precisa rader besked om att anmälan inte varformellt riktig, och därmed kunde den inte las upp lill prövning. I vanligordning stod i slutet av brevet atl det gick bra att överklaga. Hadeföräldrarna fått den hjälp som socialministern säger att man skall få, skullede ha kommit in med de uppgifter som hade kunnat leda till en ulredning, somhade visat alt man belett sig fel vid obduceringen. Detfinns en paragraf som säger alt föräldrarna enligt protokollet skall ha rätttill atl lill alla delar få uppgift om vad som har skett. Del har inte föräldrarnafått. Dessa i dubbel mening hårt drabbade föräldrar har genom alt hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd inte levt upp till de bestämmelser som gäller orsakatsonödig skada. Medanledning av att socialministern på ett mycket klargörande sätt sagt att manskall hjälpa en drabbad person, och all formalia inte skall avgöra, vill jagfråga följande: Vad menar socialministern att man skall göra på departementetnär sådant här inträffar? Vilka följder blir det i de fallen? Eftersom jag inte känner till det enskilda fallet kan jag intediskutera det, och jag skulle inte göra det ens om jag hade känt till det.Handläggningen skall vara sådan att när en anmälan - eller en ansökan, eftersomdet kan vara en sådan - kommer in till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämndskall den sökande eller anmälaren få en bekräftelse på att ansökan elleranmälan har kommit in. Denna bekräftelse är mycket enkel. Den ser ut som deublankett jag har här Om en anmälan eller ansökan som har kommit in vid ettnoggrannare studium visar sig sakna väsentliga uppgifter för atl man skallkunna göra en bedömning, skall sökanden eller anmälaren få en s.k. anmodan. Avdenna anmodan framgår del myckel tydligt vilka uppgifter som ansvarsnämndenbedömer att den måsle ha för alt behandla det enskilda fallet eller anmälan. Man kan ibland tycka atten del av delta material har en väl byråkratisk utformning av språket. Mensom alltid när det gäller den här typen av hand- 8 lingar måste de vara mycket koncisa för att detskall vara alldeles kristallklart vad detär fråga om. För alt något mjuka upp språket skall man i varje fall Prot.1989/90:99 då man sänder ut en bekräftelse också sända med en enkel informationsbro- 3april 1990 schyr som är mycket lättillgänglig och lätt atl använda, om man eventuellt [ [ behöverfullfölja sin talan enligt anmodan. ''P J g Så skall det gå lill i varje enskilt fall. Har det vidnågot tillfälle inte skelt på detta sätt, vill jag förorda all man antingenkontaktar en förtroendevald i reda ut det enskildafallet eller vänder sig till sjukvårdshuvudmannen för att fä hjälp med ettsådant klargörande. AnL 21 (): Jag kan av socialministerns svar konstatera,att om det blir fel i första skedet, skall man få en möjlighet atl kompletterautredningen. Eftersom jag känner till det enskilda fallet, utan atl jag villnämna några detaljer om det, kan jag konstalera att så inte har skett. Detta är del viktigaste i den här frågan för mig, det varanledningen till min fråga. Jag skall naturligtvis uppmana de drabbadeföräldrarna att gå vidare, om de nu orkar. Del är del som är del värsta meddel hela. Efter atl ha fått den här örfilen i del första skedet sägerföräldrarna alt de inte tror sig orka längre, och det är della som är såfruktansvärt. Jag misstänker all det inte är ovanligt alt sådant här sker. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1989/90:462 om nya åtgärder påhandikappområdet AnL 22 Statsrådet : har frågat socialministernnär regeringen har för avsikt atl i praktiken genomföra de åtgärder som behövsför ett slopande av nolldirekliven på handikappområdet. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. utfärdade den dåvarande regeringen tilläggsdirektiv(dir. 1978:40) enligt vilka kommittéer och utredare ålades att noga övervägahur eventuella kostnadskrävande förslag skulle kunna finansieras genom omprövningav pågående verksamhet och omfördelning av befintliga resurser inom det områdekommitténs förslag avsåg. antogs Direktiv till samtliga kommittéeroch särskilda utredare angående finansiering av reformer (dir 1980:20) medliknande innebörd. beslutade regeringen omKommittédirektiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angåendeutredningsförslagens inriktning (dir 1984:5) angående finansiering av reformerDirektiven innebär bl.a. att förslagen från kommittéer och utredare inte fåröka de offentliga utgifterna eller minska statsinkomsterna och atl kommittéernaskall visa hur förslag som innebär utgiftsökningar eller inkomstminskningarskall finansieras. I budgetpropositionen för (prop. 1989/90:100)pekar regeringen på att det, trots alt den svenska ekonomin har utvecklatspositivt i flera avseenden , finns betydande problem. Prot.1989/90:99 växten är förhållandevis låg. Nyaoffentliga åtaganden måsle i alll väsentligt 3 april1990 genom ekonomisk tillväxt,rationaliseringar och omprioriteringar Nyssnämnda direktiv gäller oavsett vilken typ av fråga enutredning skall arbeta med, således också sådana utredningar som arbetar inomprioriterade reformområden. Något undanlag för exempelvis 1989 årshandikapputredning har därför inte gjorts. godkände (rskr 1989/90:61)vad socialutskottet i sill betänkande 1989/90;SoU13 Vissa frågor rörande äldreoch handikappade uttalat om att det är helt nödvändigt att handikappområdet kantillföras sädana resurser att nödvändiga åtgärder på området kan komma tillstånd. Enligt mening förutsätter detta att 1989 årshandikapputredning och andra utredningar på området inte begränsas av de s.k.nolldirekliven. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att besluta altde s.k. nolldirekliven vad avser krav på finansieringsanvisning inte skallgälla handikapputredning. Däremot bör direktiven kvarstå i de delar som anger attkommittén skall lämna förslag med väl genomarbetade kostnadsberäkningar och atthänsyn därvid skall tas lill alla kostnader för olika intressenter (staten,kommunerna, socialförsäkringssektorn, förelagen och enskilda). handikapputredning bör också i anslutning härtillfå i uppdrag att prioritera ur angelägenhetssynpunkt de förslag utredningenlägger fram och redovisa hur ett eventuellt successivt genomförande avförslagen kan ske.