prot · GD094 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:4 Företogs val av 20 medlemmar och 20 suppleanter i . Valberedningen hade enhälligt godkänt gemensamma listorför valen av medlemmar och suppleanter i . Sedan de gemensamma listorna upplästs av talmannen ochgodkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på resp. listor, valda för tiden intill dess val nästa gångägde rum; () () ()() () () Per ()() () () () HansNyhage (m) () () (vpk) MarianneSamuelsson (mp) () () ()() 1 protokoll 1989/90:4 Prot, 1989/90:4 5 oktober1989 ()() () () ()() () () () HugoBergdahl (fp) () (vpk) ()() Reynoidh Furustrand (s) () () 2 §Val av ordförande för revisorer Företogsval av ordförande för revisorer. Enligt ett enhälligt förslag i ettfrån valprövningsnämnden avlämnat protokollsutdrag utsågs till ordförandeför revisorer () 3 §Information från regeringen om stöd till Cambodja, , Bo livia och Varjetorsdag medan pågår reserveras tid för information frånregeringen. avsätts för informationsstunden. Nästavecka kommer jag att med talmanskonferensen diskutera frågan om tidsregler förinläggen under informationsstunderna. kommer jag att efter resp. statsråds information ge ordet till de ledamötersom med korta inlägg vill kommentera eller begära kompletterandesakupplysningar till den information som statsrådet har lämnat. Det gälleralltså både kompletterande frågor och kommentarer. Jag avser att vid dagensinformationsstund vara relativt generös med tidstilldelningen. Jag vill informera om att regeringen har beslutat omnågra viktiga insatser som belyser hur svenska biståndsmedel på ett konstruktivtsätt kan medverka till att dels möta angelägna humanitära behov, dels främjaprocesser som kan leda till fredligare och stabilare förhållanden i enskildaländer och regioner. Jag vill börja med enfråga som inte nämns i rubriken till min information. FN;sgeneralsekreterare riktade sent under gårdagen en förfrågan till den svenskaregeringen om att ställa ytterligare 25 civilpoliser till förfogande för FN:sNamibiakår. Regeringenhar beslutat att svara ja. Därmed kommer totalt 75 svenska poliser attdelta i arbetet att övervaka den process som skall leda fram till ettsjälvständigt . Utvecklingeni Cambodja har tilldragit sig stor uppmärksamhet. Vivälkomnar att de vietnamesiska trupperna nu uppenbarligen dragits tillbaka.Läget i Cambodja är emellertid spänt, och risk finns för förnyade internastrider. Det är angeläget att de ansträngningar att bana väg för fred ochnationell försoning fortsätter. Behovenav humanitärt stöd till cambodjanska flyktingar och inne i Cambodja är mycketstora. har stött humanitära insatser i landet.Regeringen har beslutat om ytterligare stöd om 27 milj. kr. för insatservia ett flertal FN-organ, Röda korset och hjälporganisationen . Meromfattande återuppbyggnadsinsatser förutsätter fred och nationell försoning iCambodja. Jag är beredd att senare återkomma till ett sådant bistånd, bl.a.inom ramen för framtida FN-insatser. Ettannat av dagens regeringsbeslut avser bidrag till återuppbyggnadsinsatser iUganda till ett sammanlagt belopp om 40 milj. kr. Stödet är inriktat motvattenförsörjning och hälsovård via , , samt industrirehabiliteringvia Östafrikanska . Jag beräknar att de samladeåteruppbyggnadsinsatserna till under innevarande budgetår härmed kommeratt uppgå till 80 milj. kr. Eftermånga mörka år i finns det nu anledning att se positivt på utvecklingen,inte minst när det gäller en ökad respekt för mänskliga rättigheter ochåtgärder för att främja demokrati. Jag anser att det är angeläget att fortsättaoch gradvis öka stödet till återuppbyggnad och utvecklingsansträngningar. Regeringenhar vidare beslutat om bidrag med 26 milj. kr. till stöd för den socialanödhjälpsfonden i . Denna fond utgör ett gott exempel på hur negativasociala konsekvenser av nödvändiga ekonomiska reformer kan undvikas med hjälpav bistånd. Skolor, vägar och bostäder har byggts inom programmet, samtidigtsom 45 000 arbetstillfällen har skapats. En glädjande utveckling mot demokrati och öppenhet har inletts i Polen.Samtidigt kan vi se att befinner sig i en djup ekonomisk och ekologiskkris. Vimåste i denna svåra situation visa vår solidaritet med det polska folket. Endemokratisk utveckling i är ett starkt svenskt intresse, liksom att denpolska ekonomin saneras. De enorma miljöproblemen drabbar hårt den polskabefolkningen, men berör också oss bl.a. genom föroreningar i . Motdenna bakgrund har regeringen beslutat att planera bistånd till inom enram på 300 milj. kr. Pengarna skall främst användas 1989/90:4 5 oktober1989 1989/90:4 5 oktober1989 för miljöinsatser, menockså för utbildning inom ekonomi, förvaltning och företagsledning. Jag kommerockså att inbjuda svenska folkrörelser och enskilda organisationer till endiskussion om hur regeringen kan stödja folkrörelsernas biståndssamarbete medPolen. Regeringenavser att finansiera utvecklingssamarbetet med över biståndsbudgeten.Innevarande budgetår har vi bedömt att stödet kan lämnas inom de ramarriksdagen har beslutat om. Jag ämnar i budgetpropositionen återkomma omformerna för finansiering inom biståndsramen för de kommande budgetåren. Biståndettill skall syfta till att stödja det polska folket i det svåra omdaningsarbetesom förestår. Det skall utformas i samklang med de ekonomiska reformer som nuförväntas i . Men bistånd till är bara en liten del i vårt samarbeteländerna emellan. Det borde också vara naturligt att det svenska näringslivetpå egen hand nu utvecklar sina kontakter och sitt samarbete med . Somredan är känt kommer statsministern att besöka . Under dettabesök kommer en första diskussion att äga rum med den nya polska regeringen ombiståndets inriktning och vilka överenskommelser som är nödvändiga för attbiståndet skall kunna komma i gång . MARGARETHAAF (): Jag skall ta upp den delen av statsrådets information som gällerbistånd till . Jag är mycket glad över att ett bistånd till nuplaneras. Det har gått trögt för regeringen att utforma sin Östeuropapolitik.Det märkte vi inte minst i utrikesutskottet när det var fråga om ettanslag till kontaktförmedlande verksamhet, stöd till kontakter med de baltiskadelrepublikerna. Självfallet har , som statsrådet nu också har sagt, ettstort ansvar att stödja demokratiseringssträvandena i våra nära grannländer. Viinom moderata samlingspartiet har inget emot att biståndsmedel används underen övergångsperiod. Vi tycker dock att inte bara skall informeras,utan också tillfrågas i en så viktig fråga. Jaghar även en kompletterande fråga att ställa till statsrådet. Avser attpå något sätt delta i de av EG samordnade insatserna för hjälp till ? INGBRITTIRHAMMAR (c): Jag vill ta upp de delar i informationen som handlar om stöd tillUganda och flera poliser till . Detär mycket positivt att höra att stödet till nu ökar - visserligen baramed 40 milj. kr. Jag säger bara, eftersom jag har besökt ochbl.a. följt verksamheten när det gäller att hjälpa aidssmittade. Det visade sigatt var tredje kvinna som kom in och skulle föda barn vid ett av de sjukhus somjag besökte faktiskt var HIV-smittad. Så utbredd är aids i . Manräknar med att en stor del av den vuxna befolkningen kommer att slås ut underen mycket kort tidsperiod. Efter de långvariga kri- gen har fått skara föräldralösa barn. Den skaran kommer ytterligare att öka. Minfråga gäller om man ytterligare tänker utveckla stödet till . Harman t.ex. diskuterat direkt läkarhjälp, att vi skulle kunna bidra så att läkarekan komma ner till landet? Det behövs dessutom mängder av medicin. Jagstöder även förslaget om en utökning av det antal poliser som vi är beredda attsända till . Svenska poliser gör ett fantastiskt fintarbete där nere. Detta kommer dock att ytteriigare urholka den minskandepoliskår som vi har i , en minskning som har lett till attallmänhetens rättstrygghet har blivit mindre. Bristen på pohser ser jag som ettstort hot. Ändå stödjer jag det här förslaget. Har regeringen diskuterat enkompensation här hemma? Är man beredd att snabbt utöka polisutbildningen iSverige för att fylla luckorna? PÄRGRANSTEDT (c): Statsrådet lämnade här en rad positiva besked. Jagtänker inrikta mig på en av de frågor som togs upp, nämligen stödet till . Jagdelar naturligtvis helt den uppfattning som statsrådet förde fram, om hurangeläget det är med ett svenskt stöd till . Det är viktigt av solidariskaskäl men också med hänsyn till på grund av sin närhet, stora betydelseför oss framför allt på miljöområdet. Motden bakgrunden tycker jag att det belopp som regeringen har tagit upp ärförvånansvärt. Enligt uppgifter som jag har sett räknar man med att Polensbehov för att kunna investera i ny miljöteknik och för att någorlunda kunnamodernisera sin industri är i storleksordningen . Nukommer den och erbjuder ett stöd på i genomsnitt 100 milj.kr. Det vore intressant att få höra ivilken mån man inom regeringen tror att ett stöd i den här storleksordningenpå ett märkbart sätt kommer att kunna påverka situationen i . stöd till många länder som har utvecklingsproblem. Våra huvudmottagarländerbrukar få stöd på ungefär 300-500 milj. kr. I finns visserligeninte den typ av misär som man har i , och . Jag trordock att vi är eniga om att behovet ändock är mycket stort. Det skulle därförockså vara intressant att få veta varför regeringen inte anser att vi börstödja åtminstone lika mycket som vi stöder våra etableradehuvudmottagarländer. KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp): Jag vill tacka för den positiva informationen när det gäller polisertill . Det finns behov av ytterligare förstärkning där nere. Det vet vi,varför en förstärkning är välkommen. Detsammaär förhållandet när det gäller ytterligare 40 milj. kr. Frånfolkpartiets sida lade vi i och för sig fram förslag i den riktningen redannär biståndspropositionen behandlades här i . Vi hade ett förslag omatt man skulle göra till programland. 1* protokoll 1989190:4 redan dåytterligare 75 milj. kr. Men bättre sent än aldrig, det ärvälkommet att pengarna, nu åtminstone delvis kommer fram. Enligt vad jagförstod av biståndsministerns uttalande öppnar hon nu också dörrarna förgradvis ytterligare stöd till . Det är välkommet. När det gäller delar jag också uppfattningen att detär viktigt att vi gör insatser och hjälper till. Min fråga gäller dock huruvidapengarna skall tas ur biståndsanslaget eller ej. Jag menar att vi nu läggerfast en ny princip när vi för in europeiska länder i u-landsproblematiken.Vilket anslag i biståndsbudgeten kommer dessa pengar att tas från? Om man inför principen att föra in europeiska länder,kommer det också att kunna föra med sig att ytterligare länder i kommeratt få pengar ifrån biståndsbudgeten. När vi talar om brukar vi ju avtradition mena de fattigaste länderna i , och . Jagundrar om biståndsministern känner någon tveksamhet inför att nu föra in europeiskaländer i det sammanhanget? Hur kommer i så fall enprocentsmålet att bli uppfyllt i defattigaste länderna. HANS (): Jag besökte Cambodja och kunde dåkonstatera att Cambodja hör till de allra fattigaste länderna i väriden. medkanske världens högsta barnadödlighet. Vi vet också att Cambodja har utståttstora lidanden på grund av Pot-regimens folkmordspolitik. Miljontalsmänniskor har dött eller blivit lemlästade. Det är därför naturligtvis mycketvälkommet att biståndsministern talar om ett anslag på 27 milj. kr. Medhänsyn till de väldiga behov som finns är det ändå ett mycket litet belopp. Jag undrar om kan säga något mer om debiståndsinsatser som man avser att göra inom FN;s ram. Jag vill dessutom vetaom det nu finns en beredskap för att göra Cambodja till ett biståndsland medreguljär u-hjälp ifrån så snart ett erkännande kan komma till stånd,ett erkännande som jag hoppas inte skall ligga alltför långt fram i tiden? Jag tycker att det var välkommet att höra attSverige kommer att stödja . Däremot är finansieringsmetoden sombiståndsministern har valt mycket tvivelaktig. En alternativ form för ett stödåt , framför allt ett miljöstöd, är att byta en del av utlandsskuldtill mot miljöinvesteringar. Det är en metod som redan har prövats iandra länder. skuld till är ju så stor som 2.5 miljarderkronor.Vi motionerade från sida om detta , men tyvärravslogs motionen. Sedermera har på fråga i visat ettvisst intresse men utan att göra några konkreta utfästelser. är den politiska situationen en aningannorlunda i . Om man verkligen vill avsätta stora resurser tillmiljöprojekt i , är det betydligt smakligare att använda denna metod. än att ta av biståndspengarna. Det är också ett sätt attfå fram belopp av en helt annan storleksordning. Jag skulledärför vilja fråga biståndsministern om regeringen har vidtagit någraåtgärder för att möjliggöra ett skuldbyte till stöd för t.ex. Wisla-pro-jektet.Vilka åtgärder har man i så fall vidtagit? Kan regeringen tänka sig att börjaavskriva skulder till ? Även jag vill beröra problemen i . Detär mycket positivt att regeringen äntligen har kommit till skott och tänkergöra något med anledning av situationen i . Men jag känner också stortveksamhet, eftersom det är biståndspengarna, som är avsedda för de allrafattigaste, som skall användas till detta. Regeringen gjorde ju ett stortnummer av att man äntligen hade nått enprocentsmålet. Den var mycket nöjd överdetta när biståndet diskuterades. tycks det vara så att de allra fattigasteinte behöver dessa pengar, utan det kan göras en omprioritering till förmån förPolen. När det gäller ser jag detta som en hjälp tillsjälvhjälp även för del. Vi måste faktiskt göra något åt situationeni och de övriga staterna runt , om vi över huvud taget skallkunna klara vår egen situation. Det hade då varit önskvärt om andra pengar ochmer pengar hade kunnat utnyttjas för detta. Jag tror inte att dessa 300 milj.kr. kommer att räcka speciellt långt. Men det finns kanske ytterligare pengaratt tillgå via något miljöbistånd. Vi kanske kan få även det klarlagt. Jag vill alltså veta om detta är det enda som kan görasoch om det också fortsättningsvis skall gå över biståndsbudgeten. Harregeringen diskuterat skuldsituationen och har regeringen funderat över enavskrivning? Vi i har föreslagit en sådan, men det verkar som omvi inte har fått gehör för förslaget. Jag vill ställa en kompletterande fråga somrör Cambodja. Det är ytterligt angeläget att ge Cambodja hjälp på olika sätt,både humanitärt och för en återuppbyggnad som kan bli aktuell så småningom.Som läget är nu är flyktingsituationen en mycket stor börda även för Thailand.Riksdagens utrikesutskott var i och fick en bild av läget ide flyktingläger som finns utefter gränsen i . På vilket sätt gerSverige bistånd och handräckning för att lätta på trycket för de cambodjanersom befinner sig i ? HÄDAR (): Det är bra om vi nu på ett kraftfullt sättmedverkar i den av den Europeiska gemenskapen samordnade hjälpen till . Jag vill ställa en fråga med anledning av det statsrådetsade om näringslivets roll. Vill hon utveckla vad hon menar med det svenskanäringslivets roll? Har statsrådet några speciella önskemål när det gällernäringslivets medverkan? Det vore intressant att få höra vad de önskemåleninnebär. Jag skulle sätta stort värde på om statsrådet dessutom ville utvecklasina tankar om vad som skall vara näringslivets insats och vad som skall varastatsmakternas insats. 1989/90:45 oktober 1989 Det är många kompletterande frågor, vilkaockså är ett gott uttryck för hur svårt det är att prioritera bland de mångabehov som finns på det här området. Jag skall börja med . Att är ett europeisktland innebär inte att det skall vara svårt för att få svenskt bistånd.Det är behoven i sig i länderna som är avgörande, inte var länderna geografisktär placerade. När går in med bistånd i ett land, efter kontaktmed landets myndigheter, är det fråga om hjälp till självhjälp. Inte ens i deländer där är en mycket stor biståndsgivare kan det någonsin vara såatt vi på ett avsevärt sätt kan förändra situationen i landet. Även i de allrafattigaste länderna är det alltid det landets regering och folk som måste ståför sin egen utveckling. Det är en mycket stor summa i sammanhanget när gårin med 300 milj. kr. direkt i ett land som inte har fått svensktbistånd. Jag kan inte påminna mig att vi direkt i något land har avsatt en såstor summa pengar på en gång. UIO milj. kr. är också en stor summa, ochdet är vad flera av våra mottagarländer i u-världen får. Jag talar om bistånd. Men självfallet kan insatser görasäven vad gäller skulderna med hjälp av internationella auktioner i Parisklubbenoch . Jag hoppas att även sådant skall pågå. Viskall göra de insatser som är normala från svensk sida. Jag menar att näringslivet kan göra insatser av egetintresse och på egen hand. Det är då fråga om kommersiella förbindelser ochdirekt näringslivssamarbete. Jag hoppas att en sådan vilja skall finnas hosdet svenska näringslivet. Vi samarbetar naturligtvis med EG i dessa frågor. Men detär inte så att vi direkt samordnar vår verksamhet med EG. Vi deltar iPolenmöten, och vi har ett gott informationsutbyte, men vi undvikerdubbleringar i det som kan bli EG-biståndet . Det är möjligt att man i skuldsammanhang kan arbeta enligtden metod som nämnde, s.k. debt-for-nature-swaps, dvs. enskuldavskrivning kombinerad med riktat stöd. Men jag vill erinra om att vi hargjort detta tidigare i , och anslagen har även här tagits frånbiståndsanslaget. De anslag som kan vara aktuella är katastrofanslaget,anslaget för projektbistånd till vissa länder och anslaget för särskildamiljöinsatser. Jag kan konstatera att i dessa anslag nu i början av budgetåretfinns det utrymme för sådant som kan göras under budgetåret. Det är i linje medde riktlinjer för biståndsmedlens användning som har dragit upp. Några kommentarer till de övriga frågorna. 1 skallflera svenska poliser stationeras. Det är klart att det utgör en avvägning motbehovet av poliser i vårt land. Den avvägningen har regeringen försökt attgöra. I solidaritet ställer vi upp med svenska poliser, trots att vi har dennabrist här hemma. Jag vill erinra om att regeringen faktisktförra året beslutade om en ökning av antalet polisaspiranter. Den utbildningenhar börjat . Hans GöranFranck ville veta om regeringen förberedde ett reguljärt bi- Svaret på den frågan är nej. Alltför mycket är osäkert, och Sverigearbetar här via enskilda organisationer och FN-organ. FN-organen arbetar såvälinne i Cambodja som utanför landet. Det är framför allt fråga om ochUNHCR, som arbetar med återvändande flyktingar, men också UNBRO, , som huvudsakligen arbetar med flyktingarna iThailand. På detta vis stöder även de flyktingarna detta sagt somett svar till . Slutligen till frågan om . har därprioriterat just hälsovård, och eftersom arbetet sker i samarbete med ärdet ganska naturligt att det är fråga om insatser för barn, såsom IngbrittIrhammar här nämnde. En delegation åker till för att kommaöverens om den närmare inriktningen av hälsobiståndet. Jag vill först säga att vi från sidadelar tveksamheten inför att använda biståndsbudgeten, i varje fall förmiljöbiståndet, eftersom här har ett så starkt egenintresse. Det harmånga gånger framhållits att pengar satsade i förmodligen har en störrepositiv inverkan på miljön i än motsvarande satsning i . Manborde nog därför se ett miljöbistånd till mer som en del av den svenskamiljöpolitiken för att rädda vår egen miljö även om det också är ensolidaritetsåtgärd. säger att 300 milj, kr., eller 100 milj.kr. , är en stor summa. Det låter sig naturligtvis sägas, men det äringen stor summa i det här sammanhanget om man ser till behovet och brådskan.Vi vet att om den demokratiska utvecklingen i skall kunna säkerställas,då krävs det också att man kan få en någorlunda gynnsam ekologisk och ekonomiskutveckling där. Då räcker det inte med symboliska solidaritetsgester frånSveriges sida. utan vi måste vara beredda att göra kraftfulla insatser sommärks. Det som behövs är att vi kan ställa upp med experter, utbildningshjälpoch hårdvaluta så att får möjlighet att köpa tjänster utifrån, och fördet behövs helt andra summor. Eftersom regeringen har valt att inte gå till iden här frågan kommer vi från sida att försöka att aktualisera den iriksdagen. Det är vår förhoppning att det skall bli möjligt att i riksdagensamla en majoritet för ett betydligt mer generöst stöd till än det somregeringen här har beslutat om. Jag tycker att det är bra att det nu planerasbistånd till , och jag välkomnar den information vi här får. Jag menar attSverige också måste visa sin beredvillighet att utöka sina insatser till förmånför de baltiska delrepublikerna, och jag efterlyser information från regeringenom sådana initiativ. Men visst finns här en distinktion - är inte ettu-land enligt D AC;s klassificering. Jag menar därför att Polenbiståndet böroch måste beslutas av . Biståndsministern säger att det är behovetsom skall styra pengarna och inte, som i det här fallet, var landet ligger, ochdet låter natur- 1989/90:4 5 oktober1989 Menvi vet att behoven är betydligt större på andra håll i världen än iEuropa. Jag vill ändå fråga biståndsministern om det efter detta förslag finnsandra länder i som enligt biståndsministerns mening är berättigade tillett svenskt u-landsbistånd. Närmiljöbiståndet infördes var tanken att det skulle gå till de länder där Sverigei dag bedriver biståndsverksamhet. Så uppfattade i varje fall jag dendiskussion som fördes då. I propositionen står det att miljömålet kompletteraroch förstärker de övriga fyra målen och att det övergripande målet är att höjade fattiga folkens levnadsnivå. Jag menar att miljöpengarna till inte hörhemma i det sammanhanget. Biståndsministern avvisade inte tanken på debt-for-nature-swaps, ochdet är naturligtvis positivt att notera. Men det verkar tyvärr som omregeringen inte har undersökt möjligheterna att kunna genomföra en sådanmodell när det gäUer svenskt bistånd till . Det tycker jag är beklagligt,men jag hoppas att det inte är det sista som sägs när det gäller det härförslaget. Biståndsministernhävdar att man i andra fall då den här metoden har använts, i alla fall tagitmedel från biståndsanslaget och att det därför skulle gå bra att göra det äveni detta fall. Jag tycker att det är ett ganska underligt resonemang. Såvitt jagvet är inte klassificerat som ett u-land vare sig med svensk definitioneller med någon vedertagen internationell definition. Jag skulle därför viljafråga biståndsministern om det finns några kriterier eller någon vedertagendefinition som gör att vi kan betrakta som ett u-land. HÄDARCARS (fp): Den Europeiska gemenskapens kommission har inte bara av de tolvEG-länderna, utan också av , , m.fl. länder, fått iuppdrag att samordna industrivärldens hjälpinsatser för . Jag tycker attdet är oerhört angeläget att deltar i den samordningen och att vi närdet gäller det totala biståndet försöker få gehör för de svenska värderingarna. Jagtycker inte att det är en särskilt bra utgångspunkt om vi nu försöker sätta osslitet vid sidan av och bara samordna biståndet litet löst, men inte särskiltmycket. Jag utgår från att regeringen ambitiöst arbetar för en nära samordningoch därigenom också en viss möjlighet att påverka det totala innehållet i denhjälp som västvärlden ger till . Statsrådet underlät att svara på min fråga om näringslivet. När jaghörde hennes inlägg fick jag en känsla av att hon menade: ställer statenupp, och då kräver vi också att näringslivet skall ställa upp. Jag tror att detär en bättre metod att försöka få näringslivet intresserat av att ställa uppoch därigenom tillgodose också sina egna långsiktiga intressen. Det kanskeskulle vara till fördel för helheten med litet mer av samarbetsvilja än avpekpinnar även i dessa avseenden. MARIANNESAMUELSSON (mp): Jag blir litet skrämd när biståndsministernhär säger att pengarna skall tas från anslagen till katastrofbistånd ochsärskilda miljöinsatser. Som jag uppfattat situationen i världen finns detfortfarande ett stort behov av katastrofbistånd och miljöbistånd.