prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — För det första måste NO;s ingripanden skesnabbare, men naturligtvis ulan att rättssäkerheten äventyras. För det andramåsle organisationen göras smidigare för all del första kravet skall varagenomförbart. Dethar visat sig alt är en alltför lilen organisatorisk enhet för attsnabbi göra ompriorileririgar och ingripanden när nya behov dyker upp. Detförefaller naturligt atl slå samman NO-enhelen med deri orgariisation, SPK,som ger NO den prisinformation som behövs för att NO skall ha basfaktaför sill agerande. Det mirista mari kari göra är all allvarhgt utreda den idén. Del här tycker vi alt skall tala om förregeringeri. det tycker inte ulkoltsmajoriteten, som uppenbarligen ömmarför regeringens känslor och föreställer sig att regeringen skulle bli bedrövadom den fick en så klar uppmaning från . Eftersom jag tror altregeringen tål mycket mer än så, yrkar jag bifall till reservationen. Klarspråkär nämligen alltid det bästa i politiken. AriL 103 (): Näririgsulskottets betärikaride rir 29handlar om näringsfri-helsombudsmannen och statens pris- och konkurrensverk.Utskottet har enhälligt tillstyrkt de anslag som regeringen föreslagit ibudgetpropositionen. I två motioner har förslag väckts om NO;shandläggningslider och sammanslagning av . Kraven är atthandläggningen av konkurrensärenden skall effektiviseras. , folkparliel och har följt uppmotionerna i en reservation, där man hävdar att kammaren redan nu skall beslutaom åtgärder för effektivare handläggriirig. Jag kan konstatera att utskottet instämmer i motionskravenom en effekiiv handläggning av konkurrensärenden. Del är dock så att det pågåren utredning som har lill uppgift att se över och komma med förslag till justdet som krävs. Konkurrenskommitlén, som tillsattes för drygt ell år sedan,skall vara färdig senast i slutet av detta år Utskottets majoritet anser att det är klokt att invänta deförslag som kommittén kommer med innan beslut fattas. Jag yrkar bifall till hemställan inäringsutskoltets belänkande nr 29 och avslag på reservationen. och statens pris- ochkonkurrensverk Anf.104 (); Jag är lilel besviken över att inte harnågol atl tillföra utöver vad som har sagts i utskottet. Där säger man att maninstämmer med oss reservanter och alt problemen är stora. Men det stannar viddetta. Man vill inte vidta några åtgärder, och man tycker inte atl det finnsanledning atl la några initiativ. berör inte frågan om en effekliviseririgoch bättre utnyttjande av resurserna vid en samorganisering av NO och SPK.Finns det inga tankar, ingen framåtvilja, inget försök alt ta itu med dessafrågor? Vi lycker att del är litet svagt att bara konstalera alt detta är ettstort problem men inte vilja ta initiativ. 105 (); Del pågår en utredning om dessa frågor,. Vi är helt överens om de problem som finns. Den enda skillnadenmellan mig och är atl har färdiga förslag redannu. Del har inte jag. Jag vill invänta den ulredning som trots allt skallkomma, innan jag fattar mina beslut. AriL 106GUDRUN (); År det tillräckligt med en utredning även omdet kommer atl dröja länge innari den lägger fram riågra förslag och även om viinte vet om dessa kommer all leda fram till några positiva resultat? Jag harinte några färdiga förslag, men jag pekar på många punkter där man skullekuuria göra riågot. Kan inte lova att en kontakt skall tas medNO och att man skall försöka diskutera igenom problemen och fundera fram olikalösningar på dem? skulle handläggningstiderna kunna pressas ner islället för att man låter dem öka ytterligare. AnL 107 (); I den utredning som pågår vet man ju somvanligt inte så noga vad som pågår, t.ex. om idén att slå samman NO ochkonkurrensverket är aktuell. Det skulle kanske inte skada om riksdagenvidarebefordrade idén till regeringen. Del beiyder inte att utredningens arbetepå någol sätt skadas, tvärtom kan det förbättras. Jag förstår inte vadutskottsmajorileten har emot det. 108 (); Jag utgår från att utredningen tittar på defrågor som tar upp och som vi är överens om att del är problemmed. Det är utlovat att utredningen skall komma med sill slutbetänkande islutel av delta år Utredningen är väl, om någon, i varje fall enligt minuppfallning, bra skickad att se över de problem som finns och också att kommamed de förslag som behövs för atl vi skall få en bättre lingens ordnirig. Överläggriirigen var härmed avslutad. (Beslut skullefattas .) Föredrogs näringsutskotlels betänkande 1989/90;NU31Mineralförsörjning (prop. 1989/90:100 delvis). 109KARIN FALKMER (m): I della betänkande döljer sig ett ärende somregeringen på ett anmärkriingsvärt sätt handlagt i strid med suut förnuft ochmed stor inkonsekvens. Del gäller driftsmedel till SGU;s nyaundersökningsfartyg S/V Det förefaller vara tämligen tomt med socialdemokrater ikammaren jusl . Jag måsle säga altjag förstår dem i denna stund. har SGU utfört sina maringeologiskaundersökningar med hjälp av ett litet, ineffektivt, instabilt och väderkänsliglfartyg som begränsat kar-teringstakten till ell kartblad vart tredje årRiksdagen har beslutat all kartläggningen av våra havsbottnar skall ske isnabbare takt med hjälp av elt nytt specialfartyg. Den maringeologiska kartan är ett av de viktigasteunderlagen för planeringen av våra havsområdens nyttjande och skydd. På senaretid har kunskaper om den svenska kontinentalsockeln fått allt störrebetydelse. För forskning inom områdena naturgeografi, sedimenlologi, fiskeribiologi,maringeologi, marinarkeologi samt inom tillämpad miljövårdsforskning behövs debasdala om havsbotten som den maringeologiska kartan tar fram. Inte minst av miljöskäl är en snabbare maringeologiskkarlläggning angelägen. För atl vi skall kunna bedriva en godhavsmiljöövervakning och för att kunna göra riktiga prognoser omföroreningssiluationen måste kunskaperna om havsbottens uppbyggnad öka. Den maringeologiska kartan ger värdefull informatiori omföroreriirigsiri-riehållel i bollerisedimenlen. För all ytterligare ökaanvändbarheten i miljöarbetet är det viktigt atl karleringsprogrammet ocksåutökas med elt mil-jökemiskl analysprogram. har sett del som mycket angeläget atl ensnabbare maringeologisk kartering kommer till stånd. uttaladeen enig riksdag atl regeringen skyndsamt skulle ta fram en plan för detta. Regeringen uppdrogåt SGU alt utarbeta elt underlag för ensnabbare kartering av den svenska konlinentalsockeln. ställde sighösten 1988 enhälligt bakom den plan för utökad maringeologisk kartläggning somSGU redovisade. För anskaffande av ett mer ändamålsenligt undersökningsfartyganslog 30 milj. kr. I budgetproposilioricri uttalade regeringen att man isamband med budgetproposition skulle återkomma med förslag tillfinansiering av de ökade kapital- och driftskostnader som en snabbaremaringeologisk karlering kan kräva. Utfästelsen om kapitalkostnaderna harfullföljts, men utfästelsen om ökade driftsmedel har lämnats därhän. Förklaringen är förmodligen att del nyaundersökningsfartyget enligt den ursprungliga planen skulle nybyggas. Iregeringens planer ingick alt viss uppbyggnadslid skulle krävas innan fartygetkunde las i bruk. Tack vare tur och handlingskraft har farlygsanskaffandelgått snabbare än beräknat. SGU;s nya undersökningsfartyg S/V begagnat till en kostnad av 10,3 milj. kr Ombyggander och tekniska invesleringar har gjorts för atlanpassa fartyget för dess ändamål. Kostnaderna för denna anpassning uppgårlill nästan 11 milj. kr Investeringsutgiften för anskaffande av det nyaundersökningsfartyget uppgår alltså lill drygt 21 milj. kr. i stället förberäknade 30 milj. kr. Genom köpet av ett begagnat fartyg har en besparing pånästan 9 milj. kr skett. Det motsvarar en besparing på av beräknademedel. Dessutom kan den snabbare maringeologiska kartering som riksdagenbeslutat om ske tidigare än beräknat. SGU meddelade regeringen alt del nya fartyget anskaffatssamt redovisade den besparing på 9 milj.kr. som uppnåtts ifartygsinvesleringen. påtalade SGU alt behovet av ökade driftsmedeluppkommit tidigare än planerat, eflersom man i stället för att bygga nytt köptett begagnat fartyg. Del nya fartyget kräver en annorlunda bemanning och ärdyrare all driva än det tidigare fartyget. Enligt sjöfartsinspektionens kravfår SGU inte köra 7 Riksdagetis protokoll 1989/90:101 Ökningen av karieringstakien ställer ytterligare krav påbemanningstid avseende geologer Fartyget S/V finns alltså. Detligger just nu i . Del kan tas i bruk seglationssäsong. Men på grund av regeringens förunderliga handläggning närdet gäller driftsmedel till fartyget ser det nu ul som om riksdagsbeslutet omen snabbare maringeologisk karlering i stället utmynnar i ett stopp förkarteringsar-betet. Del förefaller som om okunnighet, prestige ochplantänkande fått ersätta sunt förriufl. enhälliga beslut att skyndapå och förstärka karieringstakien negligeras därför atl riksdagsbeslutetverkställts snabbare och till lägre kostnad än vad som står i regeringensplaner. Om medel hade anslagits lill de ökade driftskostnader somkrävs för att ta i bruk, hade syftet med det enigariksdagsbeslutet om en ökning av den maringelogiska karteringen kunnat uppnåstidigare. Regeringen har försummat denna chans och sätter i ställelen stoppbroms för karieringsarbeiet. Med de driftspengar som finns i SGU;sbudget blir hänvisad lill atl tillbringa sin första sommarsäsongi . Nog måste väl ända t.o.m. socialdemokrater inse att det innebärresursslöseri om elt nytt ändamålsenligt karteringsfartyg inte tas i bruk. Efter atl ha motionerat, ställl fråga till industriministern,i näringsutskottel lyssnat på en i ärendet förvånansvärt illa insattföreträdare för industridepartementet, diskuterat och förklarat, kan jag barakonstatera att del känns som alt köra huvudet rätt in i en vägg. I ställel för all fullfölja sina uttalade intentioner ochkomma med förslag om anslag för driftskostnader låter regeringen påskina altverksamheten med S/V ett undersökningsfartyg som de facto liggeri redo att tas i bruk, befinner sig i ett uppbyggnadsskede. Det för drygt 21 milj. kr inköpta, begagnade, ombyggda ochtekniskt ny-ulrustade fartyget skall enligt regeringens planer inte finnasförrän /92. Då spelar det tydligen ingen roll hur verklighetenser ul. Vi har uppenbarligen slött på en prestigensogenomträngliga mur som flexibilitet, verklighetsanpassning och sunt förnuftinte tycks kunna rå på. Del smått unika förhållandet all en statlig myndighetverkställer ell beslut med föredömlig handlingskraft, snabbi och ekonomisktfördelaktigt för uppdragsgivaren, staten, förefaller närmasl av densocialdemokratiska regeringen upplevas som elt brott mot en planeririgsmodellsom del inte får ruckas på. Jag ser framför mig det kaos som skulle uppslå iregeringens planeringskanslier om fler myndigheler börjar göra oväntadeinbesparingar. Risken för della är nog dess värre lilen, eftersom regeringenshandläggning av S/V blir elt avskräckande exempel. Budskapet somregeringen nu givit lyder; Håll er lill planen och strunta i eventuellabesparingar, annars får ni verkligen bekymmer! Samma plantänkande som man för fulla muggar försöker lämnai tillämpas hår fullt ut av socialdemokrater. Effekternablir lika orimliga här som där, ineffektivitet och misshushållning. Besparingen som SGU åstadkommit förvandlar regeringen nulill rent resursslöseri. Riksdagsbeslutet om en snabbare kartering blir genomsocialdemokraternas bristande anpassningsförmåga ell karteringsstopp. står min förhoppning till att i sin visheträttar till orimlighe-lerna så atl den maringeologiska karleringen kan komma igång . kan genom all stödja reservationen ge de rättasignalerna lill statliga verk och myndigheter, nämligen alt del är önskvärt ochbra om de verkställer statsmakternas beslut snabbi och kostnadsförmånligt. är ett samnordiskt projekt. ,och har genom beslut i kommit överens om altgemensamt genomföra projektet . har anslagit medel till projektledning.Finansieringeri i övrigt skall de dellagande länderna stå för. För ochNorge är finansieringen klar har hillills inte fullföljt sittåtagande. Miltnordenprojeklet riskerar på grund av den svenskaregeringens ointresse alt inte kunna genomföras. , Norrbollen, Jämtlandoch går i så fall miste om elt projekt av stor regionalbelydelse. Målet för Mittnordenprojeklet är alt skapa ett allsidigtgeovelenskapligt planerings- och beslutsunderlag som kan utnyttjas på allanivåer i samhällsplaneringen. Det skulle medföra positiva regionalpolitiskaeffekter inom flera områden. Mittnordenprojeklet sträcker sig från i norr tillstrax nedanför i söder. Den svenska delen utgör drygt en fjärdedel avSveriges yta. Inom områdel finns några av mestbetydelsefulla malmprovinser Möjlighelerna all finna nya malmförekomsler ansesgoda, liksom förekomster av induslrimineraler. Den övergripande geologiska helhetsbild över området somprojektet avser alt la fram skulle ge elt bälire underlag för prospekteringoch inspirera lill väl underbyggda prospekteringsinsatser skullesjälvfallel få slor belydelse för de berörda länen. För en framgångsrik prospektering krävs en vetenskapligtgrundad strategi. Ingående kunskaper om berggrundens sammansättning ochstruktur, de mineralbildande processerna, jordartsförhållanden och inlandsisensolika rörelseriktningar och tillgång till flygmätningar behövs som underlag förväl underbyggda prospekteringsbeslut. Mittnordenprojeklet syftar till all åstadkommajusl della. revisorer föreslog, efler all ha granskat denstatliga prospekle-ringsverksamhelen, all en lyngdpunkisförskjulning skulle skemol tidigare led i prospekteringskedjan. Alt finansiera ett svenskt deltagandei Mittnordenprojeklet genom omprioritering från NSG;s anslag för statligprospektering går jusl i denna riktning. skulle även spela stor roll förmiljövården. I arbetet för en bättre miljö är kunskaper om berg, jord ochvatten av grundläggande intresse. Smygande miljöförändringar och rubbningar iden ekologiska jämvikten förorsakade av mänsklig aktivitet blir möjliga allupptäcka, förhindra ochkontrollera genom del bakgrundsmaterial som projektet avser atl ta fram. Med den samlade geologiska, geofysiska och geokemiskabaskunskap och dokumentation som projektet skulle ge, skulle miljövårdsarbetetfå den vetenskapliga grund som är oumbärlig för lösningen av miljöproblemen. Genom ett svenskt dellagande i skullenya möjligheter skapas till arbete och utveckling i de fyra berörda länen.Till skillnad från många spektakulära regionalpolitiska satsningar och"Hela ska le-va! "-kampanjer är detta projekt långsiktigt ochbyggt på vetenskap och kvalitet. Vi moderater anser därför alt medverkan iprojektet bör fullföljas. Utan svensk medverkan faller projektet även för vårasamarbetspartner och . Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. 110LARS DE (); har berört SGU;smaringeologiska verksamhet i så stor detalj alt jag skall fatta mig kort. uttalade på förslag avnäringsutskottet atl del var önskvärt alt påskynda arbetet med enmaringeologisk karlering. SGU framlade på regeringens uppdrag en av allaberörda godkänd plan för hur delta arbete borde bedrivas, och 30 milj. kranslogs för inköp av ett nytt fartyg som bas för undersökningarna. Del lyckades SGU alt finna och inköpa elt lämpligtbegagnat fartyg, vilkel efter ombyggnad skulle kunna vara driftsklart för attstarta de maringeologiska undersökningarna redan i vår Allt föreföll alltsåklart för atl dessa skulle kunna komma i gång tidigare och till en lägrekostnad än som tidigare hade beräknats. Men inträffar något som sannolikt bara kan inträffainom statlig verksamhet; det har inte anslagils några medel för det färdigafartygets drift. I reservation nr 1 har antytts att sådana medel med fördelborde kunna tas frän de 9 milj. kr som inbesparats genom att del var eltbegagnat fartyg som inköptes. Men även om regeringen inte anser deltaförfaringssätt vara korrekt, måste det vara en självklar plikt för regeringenalt se lill alt medel för fartygets omedelbara drift ställs lill SGU:sförfogande. Del får inte sluta med att fartyget S/V , som kostat21 milj. kr., i brist på driftsmedel blir liggande sysslolöst vid kaj ett heltär Det skulle - i mindre skala -kunna bli samma skandal som med dentelesatellil för nära 2 miljarder som arbetslös snurrar runt vårt klotmen som äntligen tycks ha fått en första kund som tillträder . För all undvika delta yrkar jag bifall lill reservation nr 1. 111 (vpk); Vpk har under tagit upp fråganom den svenska gruvnäringens framlid. Vi, liksom så många andra som berörs avmineralförsörjningen, är oroade av ulvecklingen. Det gäller i hög grad deanställda inom gruvnäringen, deras fackliga organisationer, berörda kommuneroch länsmyndigheter Det finns en uppenbar risk, sett i ett10-20-årsperspektiv, atl det mesta av svensk gruvbrytning upphör på grund avalt den brytvärda malmen tar slut. Delta understryks också ibakgrundsmaterialet i belänkandet. Svensk metallindustri och landet som helhetblir i det perspektivet extremt importberoende. är importen avmetaller och induslrimineraler omotiverat hög. Bakgrunden är i och för sig inte beroende av brist på malmi egentlig mening. Nedläggningar och den låga prospekleririgsriivånförklaras bättre av ängsliga och kortsiktiga förelagsekoriomiska värderirigarMera ansvarsfulla samhällsekoriomiska bedömriirigar skjuls i bakgruuderi. Vi för vår del vill se mineralutvinning som enbas för produktion och för export av och industrimineral. Delta ärviktigt för landets ställning som industrination. Starka regionalpolitiska skällalar också för ökad prospektering och ökad mineralutvinning. I de här sammanhangen kan vi inte - del säger allerfarenhet - lila lill privata intressen. Dessa har i alltför storutsträckning övergått lill att använda frukterna av den svenskakunskapsulbyggnaden på områdel för all göra vinster utomlands, där miljökravenär lägre och vinsterna i slutändan hamnar hos ett mycket smalt skikt avbefolkningen i värdlandet. Vi är oroade av dessa och andra negativa sidor avinternationaliseringen i branschen. Vi har en vision av ett starktsamhällsengagemang i prospektering och utvinning av mineraler och ochav atl landels mineralförekomster förs över i samhällets ägo. Prospekleringen av måsle öka. Insatserna måsleinriktas dels mot kända områden - Bergslagen, och -dels mot nya, okända områden. Regionalpolitiska skäl talar för atl stödområdenaoch glesbygden skall prioriteras. Det är också avgörande atl mycket strängamiljökrav gäller vid utvinningen. Del är också nödvändigt atl samhällsekonomiska avvägningarsnarare än traditionella, kortsiktiga företagsekonomiska avvägningar skallavgöra frågor om nedläggning och öppnande av gruvor I detta vårt perspektivingår också förstatligande, församhälleligande, av som ell första stegi bildandet av ett svenskt metallbolag. Inte bara melallmalmerna är intressanta. Åveninduslrimineraler är intressanta, särskilt förekomster i av dolomili och Lanna-vaara. Också Arjeplogs- och Arvidsjaursområderia förtjänarall uppmärksammas. Vi har i konsekvens med denna syn föreslagit allylleriigare 10 milj. kr. skall anslås till prospektering, främst inomstödområden. har mycket utförligt - som om hon sög ut delsista ur en god karamell eller en välsmakande - utvecklat resonemangetkring den maringeologiska karteringen. Hon gjorde det så utföriigt att hont.o.m. lyckades dra in i diskussionen. Den prestationen är värd eneloge. Jag delar hennes uppfattning i denna fråga. Det verkar inte varaförenligt med sunt förnuft och vettig statlig personalpolitik, medhushållningen av ett samhälles ekonomiska resurser och med många andra godaprinciper att inte anslå driftsmedel för S/V har lyckats medtilllaget att snabbt och betydligt billigare än som var avsett skaffa ochutrusta ell förelag. Prot.1989/90:101 5apriH990 och man ärberedd att snabbare dra i gång den maringeologiska kartering som en enigriksdag beslutat om. Jag lycker alt signalerna från regeringen och frånriksdagen måste vara helt klara i detta sammanhang: Detta är en föredömliggärning och någonting som är värt att uppmuntras. och har uppmärksammatproblemet med melalläckage från högar med gruvavfall. Problemet är stort iDalälvsområdet, i och . där ägarna har visat föga intresse föratl åtgärda problemen. Följderna för är svåra, och till slut blirmiljöproblemen betydande även i . Problemen har även uppmärksammalspä andra orter Dalålvsdelegationen, som har arbetat med dessa frågor, harhittills inte levt upp lill våra förväntningar. Det har kommit mycket litetkonkret från Dalälvsdelegationen. Därför anser vi all det behövs en kraftfullhandlingsplan mol läckagel i och . Men troligen räcker intedella, utan lagstiftningen behöver också ses över Del gäller främstmiljöskyddslagen och dess tillämpning för att man skall komma till rätta medproblemen och få ägarna atl la ett skäligt ansvar för gruvavfalletsmiljöpåverkan. Det gäller inte bara i ulan också i resten av landet. Del finns även ett annal problem som uppmärksammas i en avreservationerna, och det gäller de avfallshögar vilkas ägare man av olika skälinte längre kan identifiera och ställa ekonomiska krav på. Miljöproblemen försvinnerinte för att ägaren inte finns och inte kan ställas till svars, ulan delta ärelt problem som måsle lösas. Med del anförda vill jag yrka bifall till de reservationerdär vpk finns med. Del kanske inte år sä lätt alt uttyda ur detta litetkomplicerade belänkande, där del slår en sak på framsidan och en annan sak påbaksidan och en tredje sak inuti betänkandet, men jag hoppas alt delrällelseblad som har delats ul har undanröjt all tvekan. AnL 112LARS (); Jag kommer all göra ett betydande avstegfrän gällande praxis i detta hus. Det hör ju till god lon att framhålla all manåtminstone under del har varit konsekvent i sinaställningstaganden i de politiska frågorna. Vidare hör det till god lon altpåstå atl man alltid är väl insatt i de frågor som står på dagordningen. Beträffande mom. 1 i dageris belänkande - anslaget tillSveriges geologiska undersökning - måsle jag med skammens rodnad på minakinder erkänna atl jag inte lever upp till politikerlraditionen. Vi imiljöpartiet har inte varit väl insalta i ärendet. Vi har sålunda ändrat åsikt,och jag kommer inte all yrka bifall till reservation 2 ulan yrkar i slälletbifall till reservation 1. Det betyder att vi i har gäll ifrån vårrestriktiva hållning när det gäller SGU sedan vi har informerat oss bättre omdess verksamhet. Visserligen finns det en koppling till mineralprospektering iSGU;s verksamhet, och som framgår av vår motion är della för intenågon prioriterad verksamhet. Men den kopplingen är inte särskilt stark, delvet vi . Och sedan vi har tagit del av SGU;s totala verksamhet, finner vi atlden geologiska kartläggning som SGU ägnar sig åt är av stor vetenskapligbelydelse och att den dessutom kan vara till stor hjälp i visst miljöarbete.Det kan gälla färskvatlentillgångarradonförekomster och havsföroreningar i boltensedi-ment. Den digitalisering somman begär särskilda pengar till bör därför enligt vår förändrade uppfattninginte leda lill någon neddragning av annan verksamhet. Den maringeologiska karteringen är utan ivivel värdefull,och vi instämmer i önskemålet i reservation 1 alt regeringen skall återkommamed förslag till hur del nyinköpta undersökningsfartyget skall kunna komma tillfull användning. Till frågorna om exploatering av Sverigesmineraltillgångar finns det anledning alt återkomma när förslaget lill nyminerallag kommer upp på bord. Redan nu vill jag emellerlid upprepaalt mineralprospektering inte är någol prioriterat område för miljöparliet. Det betyder inte alt vi säger nej till prospektering. betyder all vi anser alt prospekleringsverksamheten skall skötas av dem somvill utvinna . Det finns ingel skäl för staten att påskynda processen.För vad betyder statlig medverkan? Jo, den betyder naturiigtvis atl statensignalerar att det marknadsmässiga intresset för alt utvinna våramineraltillgångar inte är tillräckligt. Staten inåsle skjuia lill pengar så alldessa icke förnybara tillgångar utvinns så snabbt som möjligt. Det förefaller som om man tror alt berggrunden innehållerobegränsade mängder av brytvärda . Men så är inte fallet.