prot · GD0920 · 1989-12-31 00:00:00 — De förhandlare som tydligeninte hade något mandal blev desavouerade av verkets styrelse, och del iir ingethedrande för den statliga MBL-verksainheten, Vad skall de flygledare som flnns på och blirövertaliga, dvs, inte har något arbete alt sköta, syssla med efter dennaomändring? PER STENMARCK (m): Jag tror i och för sig inte attkommunikationsministern har något siirskilt emot , När man studerarkommunikationsministerns agerande i olika frågor , kan man utantvivel få intrycket alt det rör sig om något slags samlad attack. Låt mig mot bakgrund av de tre sista raderna ikommunikationsministerns svar få ett förtydligande. Innebär delta enlivstidsgaranti för flygledararbetet på - del är ju faktiskt vad somslär här? Hur skall garantin tolkas? Om inan skall se på detta i ett litetstörre sammanhang, är det sa att den ena handen uppenbarligen inte vet vad denandra gör i den här frågan. Med den ena handen medverkar regeringen medvetet iden liberaliseringsprocess som har ökat den reguljära flygverksamheten, och medden andra handen fattar man beslut som hämmar denna utveckling. Kommunikationsministern svarade inte på min tidigarefråga. På vilket sätt anser kommunikationsministern alt del beslut som harfallats i luftfartsverkets styrelse gynnar luftfartens utveckling i södraSverige? Kommunikationsminister : Herr talman! Låtmig slå fast all den organisatoriska förändring som luftfartsverket planeraratt genomföra på intet sätt innebär någon nackdel ellernågot hot mot flygverksamheten. Ändringen ingår i ett led att förnya ochförbättra den utrustning och områdesverksamhet som behövs för den övergripandeflygledningsverksamheten. Trafiken i luftrummet ökar och man kommer all upprätthållaen hög flygsäkerhet, och det påverkar inte i något avseende negativtflygverksamheten i eller andra delar av landet. Det är alldeles klart,och det har inte ifrågasatts av någon sakkunnig på det här området, i (m): Jag tror inte att det finns någon flygledaresom skulle vilja äventyra flygsäkerheten. Det kan vi säkert vara helt överensom. Om del nu skall ske en förändring som kommer att få effektförst en bil in på 2000-lalel, varför kunde man då inte vänta på den utredningsom skall vara klar . som man lovade de fackligarepresentanterna på ? Varför hade man då så bråttom alt mitt under dennaperiod säga all man struntar i förhandlingen och all loppet körs såsom del harsagts tidigare ulan alt fråga de anställda? Om delskall ske rationaliseringar inom delta område, måste de stora 49 4 protokoll 1989/90:20 Prot,1989/90:20 pengarnaligga i att inan kan spara in på personalen. Vilket mandat har då statsrådetatt kunna garantera att varenda flygledare skall kunna få bo kvar i sin villaoch ha ett arbete på ? PER STENMARCK (m); Jag tror alt många på i dag årtacksamma för den livstidsgaranti som uppenbarligen luftfartsverket ochkommunikationsministern har utställt. Jag går tillbaka till själva beslutet. Det år riktigt somkommunikationsministern säger att beslutet iir avsett att tråda i kraft ibörjan av 2(J00-lalel. Jag tror inte heller att man där kommer att få problem,eftersom den tekniska utvecklingen även på detta område kommer att gå myckelsnabbi framåt. Men vi riskerar ju faktiskt att få problemen på kort sikt, dvs,i ett läge när denna väl kvalificerade personal i stor omfattning kanske kommeratt sluta, påbörja omskolning eller något liknande. Del år då vi kan fåuppenbara problem. Del är detta problem vi borde vara beredda att tackla . Som jag ser det finns det ekonomiskt och operationelltinte några sakliga skäl till att lägga ned flygledningen på . Det ärdärför beklagligt all det faktiskt inte iir sakliga ställningstaganden utanregionalpolitiska orsaker som helt uppenbart har varit avgörande för det beslutsom luftfartsverkets styrelse nu har fattat. Jag menar att sådana hänsyn intefår las när risken för allvarliga konsekvenser faktiskt är stor. Det sakliga skalet till detta beslut år vill göra en betydande besparing i verksamheten genom att minska antaletcentraler från tre till två, Per Stenmarck oroas över att personal kan komma att länniaverksamheten nu eftersom det kommer att ske en omorganisation i början av2000-lalet, Jag kan inte förstå att det, mot bakgrund av den mycket långaövergångsperiod som det handlar om i detta sammanhang och de garantier somluftfartsverket har stiillt, flnns någon anledning för någon anställd påSturup att oroa sig för sin sysselsättning. STENANDERSSON i (ni); Vi hade inte varit bekymrade om någon konkrethade kunnat peka på att detta innebär att pengar sparas, att luftsäkerhelenblir bättre, osv. Men, eftersom detta skall ske så långt fiam i tiden, varförkan man då inte vänta på resultatet av den utredning som de anställda påflygplatsen på har blivit lovade? Det är mycket förvånande. Jag tackar emellertid för att jag kan ringa tillflygplatsen på och tala om för de anställda dar att de kan sitta kvar påSturup hur länge som helst, eftersom statsrådet i dagens frågestund iriksdagen har garanterat detta, PER STENMARCK (m); Det råder, åtminstone , brist påflygledare . Ändå har flygledningen i normalsituationer klarals av. Menom ännu fler anställda slutar blir problemen uppenbara. finns det ca 150 flygledarepå , och redan nu har 20 av dessa Prot. 1989/90:20 begärt tjänstledighetför studier. Jag kan bara konstatera att koinmunika- 7 november 1989tionsminislerns svar gör det nödvändigt för mig att återkomma till denna frågamotionsvägen under vårriksdagen. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1989/90:175 om väghållningskostnadernasbetydelse för landsbygdsbefolkningen har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd alt vidta för all garantera att väghållningsfrågorna inte menligtinverkar på människors möjlighet att bo och verka på landsbygden. Staten och kommunerna är väghållare för de allmännavägarna. För övriga vägar sköts väghållningen av t.ex, enskilda vägföreningar.Eftersom samhället genomgår en ständig utveckling och förändring ändras mångavägars betydelse. Därför ingår del i arbete att kontinuerligt seöver väghållningsansvarel. har en översyn gjorts i län.Vägverket kominer efter hand alt falla beslut om eventuella förändringar. Densom är berörd av ett eventuellt beslut om ändrat väghällningsansvar harmöjlighet att överklaga beslutet till regeringen. Översynen av väghållningsansvarel görs för alt man skallfå ett effektivare och mera rationellt skött vägnät samt för att fördelaansvaret på ett rättvist och likartat sätt i samtliga län. (c); Jag ber all få tacka kommunikationsministernför svaret. Dess värre tycker jag all svaret är till intet förpliktande. De imin fråga relaterade planerna är visserligen ännu på utredningssladiet men harav berörd lokalbefolkning uppfattats som ännu ett försök all försväramöjligheterna att bo och verka på landsbygden. Enskild väghållning som skulle kunnakomma i fråga i detta sammanhang är också relaterad till bidrag i olika former.Men vi vet av erfarenhet alt ingenting är lättare än att skära ned ellerförändra reglerna för statsbidrag. Och sedermera kan ju även kommunalabesparingar komma i fråga. Jag tycker all detta handlar om huruvida statsrådetär beredd alt klä de fagra ord i handling som representanter för regeringenhar uttalat i samband med landsbygdskampanjen. Från sida föreslogs i samband med den allmännamotionstiden 500 milj, kr. till förstärkning och beläggning av länsvägar.Centern harockså, på goda grunder, motsatt sig de förändringar av statsbidragentill enskilda vägar som gjordes för . Det råder inget tvivelom att goda vägar är en nödvändighet i de områden där bilen trots allt är deldominerande transportmedlet. Del skulle inte skada om kommunikationsministerngav besked som gör all det som omväxling finns anledning att tro pä något av deord som har gällt landsbygdskampanjen och allt som skall göras för Prot,1989/90:20 landsbygden. Jag tror alt många, pågoda grunder, fram till dess kommer att 7 november1989 tvivla. Det enda egentliga beskedet i kommunikationsministernssvar är att de I ' 8 j,Q, drabbas kan överklaga. Jagtror alt folk vill ha mer pengar och klara Jag vill först säga alt inte harfatlat något beslut. Mot denna bakgrund vill jag ställa en fråga till LennartBoden. Anser alt jag skall gå ut och förbjuda att göraden översyn av väghållningsansvaret som enligt sin förordning skallgöra kontinuerligt i samtliga län för att få en likartad bedömning i helalandet av skilda vägar och väghållningsansvaret för dessa? Skulle jagstoppadenna verksamhet nu och säga att några förändringar i detta avseende inteunder några förhållanden får ske, oavsett hur folk flyttar och bor i del härlandet? (c); Jag har aldrig i något sammanhang motsatt migalt en översyn eller utredning av väghållningsansvarel skulle ske. Menproblemet är ju att det i samband med dessa utredningar inte i något sammanhangfrån regeringen har aviserats om medelsförstärkningar när det gäller de småoch medelstora vågarna och länsvågarna som behövs om regeringen menar allvarmed att infrastrukturen på landsbygden skall förbättras och förstärkas ochutgöra grundstommen för en levande landsbygd. Det är detta som frågan gäller. Detär inte fråga om all kommunikationsministern skulle förbjuda eller förhindraalt gör en översyn. Jag kan bara konstatera all signalerna som harkommit i samband ined den översyn som har gjorts i haruppfattats mycket negativt. Det ärdärför jag efterlyser ett positivt beskedfrån kommunikationsministern. Jag avser inte att föregripa någontingi den budgetbehandling som pågår. I stiillet får anledning att återkommatill detta . Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Meddelande om svar på interpellation 1989/90:32 Jag vill meddela all interpellation 32 avHans Dau om egen-avgifter för riksfärdtjänst ej kan besvaras inom denföreskrivna liden på grund av interpellantens förhinder att la emot svaret. Jaghar kommit överens med om att besvara denna interpellation den Idecember. 28 §Svar på fråga 1989/90:75 om åtgärder för att skapa sysselsättning åtasylsökande har, mot bakgrund av förslagen ien idépromemoria om meningsfull verksamhet för asylsökande, frågat om"regeringen godkänner arbetsgruppens förslag om att inga åtgärder vidtasför att skapa sysselsättning för asylsökande". När del gäller asylsökandes rätt och möjlighet att arbetaunder den tid som myndigheterna behöver för handläggning av derastillståndsärende, besvarade jag en fråga om detta så sent som förra månadenhär i kammaren. Del finns nära 6 000 personer i statensinvandrarverks förläggningar som väntar på att få bosätta sig i en kommun. Dehar sina tillstånd klara och kanske 2 000 av dem skulle så gott som ,eller i varje fall så snart de skaffat sig tillräckliga kunskaper i svenska,kunna börja arbeta. Jag vill nu liksom i mitt tidigare frågesvar säga att delvikliga är att förkorta handläggningsliderna sä att långa väntelider inteuppslår. Vi har goda förhoppningar om all så kommer att ske. Frågan om arbeteblir då än mindre aktuell. Regeringen har alltså inga planer på att ompröva dennuvarande ordningen som alltså inte tillåter asylsökande att arbeta. Den arbetsgrupp som lade fram den nämnda promemorian ansågatt man absolut bör prioritera insatserna för alt finna arbete ål dem som fåttuppehålls- och arbetstillstånd. Arbetsgruppen inventerade tänkbara aktiviteterför meningsfull verksamhet och fann därvid att statens invandrarverkredan organiserar sådan verksamhet. Jag delar arbetsgruppens uppfattning och förutsätter ocksåalt statens invandrarverk sprider och arbetar vidare med de idéer tillmeningsfull verksamhet som arbetsgruppen har tagit fram. Prot,1989/90:20 SIGGEGODIN (fp); Jag får läcka invandrarministern för svaret.Jag är väl medveten om att det är stora problem med flyklingverksamheten justnu. Många människor väntar pä alt få flytta ut till kommunerna. Men det kan vilämna därhän, för det är ju ändå en annan grupp som får rätten alt stanna. Efter alt ha tagit del av arbetsgruppens rapport måste jagbeklaga och konstalera att det handlar om en pappersprodukt. Dessa människorhar inte insett del väsentligaste för människan, nämligen alt få ett arbeteunder väntetiden. Att vägra en människa ett arbete - del gäller ocksåasylsökande -skapar en psykisk press. Del innebär också en passivisering somsenare är väldigt svår att bryta. Vi har här i prövat extraarbete för ungdomar.Många av dessa arbeten utförs inte . Del finns därför angelägnaarbetsuppgifter som asylsökande skulle kunna få, visserligen tillfälligaarbeten men viktiga sådana. Det är viktigt också alt en asylsökande får ta egetansvar för sig och sin situation. Det skapar tillfredsställelse att få göra eninsats. Del är inte minst viktigt att flyktingarna får visa svenskarnaatt de vill och kan arbeta och är beredda att försörja sig, 1 enartikel i för en lid sedan talade man om arbetslin- jen och intekontantlinjen. menade all man skulle ändrasystemet. Svaret andas ingenting av detta. Jag undrar; Har departementet enuppfattning och invandrarministern en annan, eller hur kommer det sig att manhar uttalat sig positivt om att asylsökande skulle få arbete ? Jag tror tyvärr att blandar ihopbegreppen ä del våldsammaste. När vi talar om arbetslinjen handlar del faktisktom att vi diskuterar en helt ny ersättning till kommunerna för deflyktingar som de lar emot, som mer skulle stimulera till och göra del möjligtför kommuner att göra insatser med sikte på alt så snart möjligt se till allflyktingar får arbete. Men det handlar fortfarande om dem som har fått ettuppehållstillstånd. Jag talar alltså om de 6 000 som har fått tillstånd. Jag vill göra uppmärksam pä att vi faktisktför inte alltför många månader sedan under ganska uppmärksammade former antogen ny utlänningslag här i , 1 den utlänningslagen ingår allarbetstillstånd är förknippat med alt man också får ett permanentuppehållstillstånd. Såvitt jag kan påminna mig var det då ingen diskussion häri om att man skulle göra en sådan ändring som uppenbart ute efter. Vi kan ändå förena oss i en uppfattning, nämligen alt detär utomordentligt olyckligt att människor får vänta ulan en chans attarbeta. Vi gör två saker åt det nu; Vi drar ner väntetiderna i beslutsprocessennär del gäller asylärenden, Sedan skall vi se till alt de som har fått ett svarockså snart kommer ut till kommunen och får arbete, Jag skall be att få återge vad som stod i Kommun-Aktuellt: "Arbetslinjenoch inte kontantlinjen. menar alt del nyasystemet ska vända upp och ner på den modell som leder till passivitet i dag.Förebilden för del nya bidraget kommer all vara ungdomslagen, som garanterarungdomar rätt till arbete 4 limmar ." Då tolkar man delta så att det ändå är tillfälligaarbeten. Det handlar alltså inte om de människor som har fåll uppehålls- ocharbetstillstånd. Om det gör det, måste jag hävda alt vi inte kan vara överens.Folkpartiet har ju gång på gång i denna kammare sagt: Låt asylsökande arbetaunder väntetiden. Väntetiderna är inte så korta. Vihade ju alla förhoppningen om kortare väntetider. Men vi har inte lyckats meddel. Vad vill invandrarministern göra i stället? Vi kan inte bara låta människorvänta! Får jag understryka att det uttalande iKommun-Aktuellt som refererade till inte kan handla om några andraän dem som redan har fåll ett uppehållstillstånd. Del är alldeles uppenbart att är ute efter nyaprinciper för uppehållstillstånd, som också är kopplat till arbetstillstånd.Det tror jag inte vi kan reda ut under en frågestund. Men om vi inte kan bliöverens om annat. kan vivara överens så långt att de åtgärder som vidtogs och som del Prot,1989/90:20 var tämligen stor enighet om hiir i - förstärkning avinvandrarver- kets resurser och förändring av lagen - syftadetill alt få ner väntetiderna. Jag kan se, iiven om vi inte har nått ändafram. en dramatisk förändring när det gäller väntetiderna. Jag önskar alt del var så sominvandrarministern säger, all del har skett en dramatisk förändring niir delgäller väntetiderna. Men del är inte så, utan vi får ta emot allt flerflyktingar, och det skall vi också göra. Del hoppas jag all vi kan vara överensom. Den hår frågedebalten har ändå handlat om de asylsökandesom har fåll ett svar. De skall över huvud taget inte hoppas att regeringentycker att de skall göra en insats . Lät mig då förklara att de principer som folkpartietarbetar efter går ut på att de skall kunna få ett tillfälligt arbete. Innan jagkom till riksdag hade jag anledning all arbeta med miinniskor sombehövde ett arbete. Jag vet hur passivitet förändrar människor och gör del istort sett omöjligt för dem all komma tillbaka till ett rimligt liv om de baradag ut och dag in skall gå utan att behövas i samhället. Vi kan väl varaöverens om att försöka hitta lösningar. Del skulle vara positivt. Jag tackar änen gång försvaret. Överläggningen var härmed avslutad. 29§ Svar på fråga 1989/90:77 om kommunarrest Under påslåendet att den s.k. kommunarreslenför tre kurder skulle ha omvandlats till s.k. länsarresl har mig "om regeringen tänker la något initiativ för att rycka uppdenna av rättsröta lärda skampåle". syftade på de nio personer som regeringeni beslöt att utvisa med stöd av terrorislbeslämmelserna i 1980ärs utlänningslag. Besluten grundades på att personerna tillhör eller verkarför PKK Och alt PKK är en sådan organisation som avses iterroristbestämmelserna. Utvisningarna har inte verkställts, eftersom enutvisning till hemlandet skulle kunna få till följd all de berörda utsattes förallvarlig politisk förföljelse. Av detta skäl har särskilda föreskrifterangivits för dessa personers vistelse i . Föreskrifterna har bl.a.gällt vistelseort och anmälningsplikt. När regeringen har fattat sådana beslut om utvisning ochdessa tre beslut inte har kunnat verkställas, är regeringen skyldig att omprövabesluten om det finns skäl för detta. Av denna anledning prövade regeringensenast några av dessa ärenden. I två fall upphävdesulvisningsbeslutet helt, eftersom personerna inte längre kunde befaras medverkai terrorist-verksamhet. Beträffande ytterligare två personer infördesväsentliga lättnader i föreskrifterna om vistelseort och anmälningsplikt. Regeringentillsatte en utredning med uppdrag att se över reg- lerna omavvisning och utvisning av utlänningar som kan befaras medverka iterrorislhandlingar här i landet. Denna utredning beräknas lämna sitt slutbetänkandevid . Syftet med utredningen är bl.a. dels att stärkarättssäkerheten för den enskilde, dels all göra skyddet mot terrorism såeffektivt som möjligt. Mitt svar till blir därför all regeringenockså fortsättningsvis med tillämpning av gällande rätt kommer all noggrantfölja utvecklingen i de enskilda ärendena. Lagstiftningsåtgärder kommerregeringen att ta ställning till först sedan utredningen avlämnat sittslutbetänkande. BERITHERIKSSON (vpk): Jag tackar invandrarministern försvaret. Det är nio kurder sattes i s.k. kommunarrest.Ulvisningsbeslutet och restriktionerna gäller fortfarande för sju av dessakurder. För två personer har utvisningsbeslutet undanröjts, och därmed fallerockså restriktionerna. Man anser inte längre att de två personerna ärpresumtiva terrorister. Men för de andra kvarstår ulvisningsbeslutet ochdärmed också kommunarrest och i två fall länsarrest. När del gäller frågan vilka som anses som presumtivaterrorister har regeringen domstolens roll. Men regeringen granskar intebevisen på del sätt som en domstol skulle göra. Den korsförhör inga vittnen.Försvarsadvokaterna har bara rätt alt inge en skrivelse, och regeringen samlarin dokument, dvs. fungerar både som förundersökningsledareoch som åklagare. Enligt vad jag förslår är alla delar av polisutredningenoch säpoulred-ningen offentliga. Det finns samrhanfallal i ett dokument dateratden med dnr 1509. En av utredarna bakom dessa dokument var den numerariksbekante . Jag vill fråga invandrarministern: delfortfarande hemliga dokument i ärendet, och hur länge skall i så fall dessadokument vara hemliga? Det är inte första gången den här frågandebatteras under frågestunder och i samband med interpellationssvar. Del harpåståtts att de utvisade PKK-arna inte skulle ha fått veta vad som lagts demtill last, eftersom det inte skett en rättegång i vanlig bemärkelse. Jag vill påminna om alt man under ärendenas handläggninghösten dels förde en förhandling i , varvid de delgavsrikspolisstyrelsens material, dels all de under ärendenas handläggning vid ettflertal tillfällen delgetts material som tillförts ärendena. Det är mångadokument som deras ombud har fåll la del av. Visserligen har något materialinnehållils på grund av all detta materials röjande skulle ha satt livet i faraför dem som ställt informationen till förfogande. Detta är egentligen svårighetennär man har alt göra med en organisation som har våldet som arbetsmetod. (vpk); Åtta kurder är anklagade för delaktighet imord. Det faktum att livet står på spel för källor till känsliga uppgifterskulle alltså vara motive- ring tillatt dessa kurder inte kan få en rättegång. Det tycker jag är att låta Prot,1989/90:20 säpo dirigera rättssäkerheten, Omanklagelserna mot kurderna är riktiga tar saken inte skada av offent- [ [ Men om exempelvis turkiska säkerhetspolisen är en av dessa P I 8 källor ärdet naturligtvis mycket besvärande. Avser invandrarministern att i domstol låtakontrollera om säpos fantastiska hotbilder av dessa kurder som presumtivaterrorister har reell substans? Jag vet inte om vi här i en frågestund kankomma så speciellt mycket längre i frågan. Jag har redovisat vad jag avser göranär jag får betänkandet på mitt bord från den utredning som vi har tillsattmed det uttalade syftet att se över den här lagstiftningen. Jag vill ändå i det här sammanhanget påpeka för BerithEriksson, som säger sig vara mån om kurdernas sak, att jag tycker hon är litetslarvig i sitt språkbruk när hon talar om kurder som ett generellt begrepp. Detär viktigt i fortsättningen all i den här debatten skilja mellan kurder iallmänhet och PKK;s medlemmar. (vpk): Del tycker jag också. Men drabbasalla kurder oavsett om vi här försöker göra den distinktionen. Definitionen avbegreppet terrorist är ju litet suddig. Men det som är intressant är vad sominte finns med. Exempelvis rubricerades inte Ebbeligan med alla dess vapen,k-pistar, handgranater etc, som terrorister. Många svenskar tror att de här PKK-kurderna har stämplatssom terrorister, eftersom man har kunnat bevisa att de har en anknytning tillvapen, mord eller annan terrorislhandling, men så är inte fallet. Jag vill vädjatill dessa människor alt själva skaffa de här dokumenten och läsa och värderavad som står i dem. Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1989/90:159 om möjligheten försovjetiska medborgare att besöka släktingar i har frågat mig om det ärriktigt att statens invandrarverk inte längre ger visering för sovjetiskamedborgare som vill besöka släktingar och vänner i . För sovjetiska medborgare liksom för andra utlänningar gälleratt visering kan ges såväl för rena turistbesök som för besök hos släktingar och vänner För att visering skall beviljas krävs enligt praxis att utlänningen kanförsörja sig här och att han inte kan antas komma att begå brott eller bryta mot utlän ningslagens bestämmelser. Visering medges enligt praxis inte, om en utlän ning redan när visumansökan görs kan antas egentligen ha för avsikt att bo sätta sig här. Prot,1989/90:20 Viseringsansökningar prövas självstiindigt av statensinvandrarverk. Visering får också i vissa fall beviljas av beskickningar ochkonsulat. En utlandsmyndighet har däremot inte rätt att avslå enviseringsansökan. 1 tveksamma fall överlämnas alltså ansökningarna tillinvandrarverket för prövning. Till följd av att fler sovjetiska medborgare numera fåttmöjlighet att resa ut har antalet viseringsansökningar ökat myckel kraftigt iår. De flesta ansökningarna - det torde röra sig om - har beviljatsdirekt av ullands-inyndighelerna. Av de ärenden som överlämnats tillinvandrarverket för prövning, därför att utlandsmyndigheten varit tveksam, harverket beviljat och . Totalt är del således av alla viseringsansökningarfrån sovjetiska medborgare som avslagits.