prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi lever inte i ettvakuum, utan vi lever i allra högsta grad i samklang med omvärlden. 1 omvärldensäljer man i alll snabbare takt ul de statliga företagen till just de slorabreda folkgrupperna i samhället. Industriministern svarade egentligen inte på några av defrågor som vi har ställt tidigare när del gäller vilka nya regler del är somskall gälla för de statliga förelagen. Del skall tydligen vara någon annanmoral för de statliga företagen än för privata, där man tar större hänsyn. Detskall tydligen vara några särregler som innebär atl man är mer nationell ochnationalistisk. När del gäller del nya förvaltningsbolaget har man även ibelänkandet sagt all man skall ha samhällsintressen i styrelsen och kanske äveni ledningen av bolaget. Delta är ju en återgång till den gamlasocialdemokratiska aktiva näringspolitik som misslyckades sä grundligt under70-lalel. Det var ju efter de stora kapitallillskotlen under 80-lalel, då mansade att de statliga företagen skulle skötas på exakt samma villkor som deprivata, som man kunde resa sig ordentligt och komma igen. går man i raktmotsatt riktning och tänker på expansion med politiska förtecken. Del är delsom är förvirrande och oroande. Att de statliga företagen skulle vara någol större inläggi förmögenhetsfördelningen är faktiskt inte värst mycket alt hurra för I såfall skulle man ha en oerhört bra förmögenhetsfördelning i . Den har iså fall lett till att ingen har det bra, utan att alla har del dåligt. Det ärväl knappast den förmögenhetsfördelning vi är ute efler Det är väl såatl vi har fått den här situationen genom att socialdemokraterna har missgynnatenskilt ägande, speciellt smäspararnas ägande. I slället har man skaltemässigtgynnat instilulionerna vilket skapat makt- och ägandekoncentration. Jag förslår inte hur man kan tugga så mycket som man görfrån socialdemokratiskt håll om makt- och ägandespridning och själv ageraprecis tvärtomnär det gäller faktisk handling. Man skapar makt- och ägandekon- Prot.1989/90:118 centration. Det gör man i avtalet med om . Det gjorde man 9maj 1990 i PKbanken, som är den enda banken som har en verkligt stark maktkon centration och inga regler för atl stora ägare skall ha begränsad rösträtt på 8 18 stämmorna. Två avslutande frågor; Det nationella kollektiva kapitalsom industriministern har talat om, är det det nya förvaltningsbolaget? Hurser industriministern på Karlskrona-Kockum? Vore det inte dags att dettaföretag skulle kunna få byta ägargrupp och få mer relevanta ägare för atl kunnahävda sig i konkurrensen? AnL 20 () replik: Det hår är såvitt jag vet den förstanäringspolitiska debatl som deltar i, i egenskap avindustriminister, för atl försvara delar av en proposition. Hans anförande vardärför något av en programförklaring. Så tolkar jag det. Det var en tydligprogramförklaring, därom råder ingel ivivel. Men den bär i hög grad spår av60-talel, när det gäller tron på en statlig företagslillväxt osv. Där fannsockså tydliga spår från den skrift som hette Samordnad näringspolitik. Dethandlar alltså om atl långsiktigt utveckla den statliga företagssektorn. Jag tror inte att det är där vi skall lägga den störstatyngden i näringspolitiken. Jag inte bara tror, utan del är min bestämdauppfattning, att den största tyngden i näringspolitiken måste läggas vid atlutveckla de mindre och medelstora företagen så atl vi får en livskraft i densektorn. Vi måste få en undervegetation i näringslivet så att vi blir mindresårbara i framliden. Motivet för det statliga förvaltningsbolaget var, enligtRune , alt de privata företagen har enklare beslutsvägar ände statliga. Beslutsvägarna skulle bli enklare med del nya statligaförvaltningsbolaget. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tror heller inte altett förvaltningsbolag gör beslutsfattandet i de statliga förelagen enklaredärför att man får en paraplyorganisation. Som jag sade i min inledningsanförande finns ju risken atlangelägna invesleringar i exempelvis , , eller någol annalstatligt förelag kan komma alt ställas mot investeringar i någon annanföretagsdel inom förvaltningsbolaget som kunde ge en bättre avkastning,hotellbygge exempelvis. Vilka riktlinjer anser industriministern atl vi behöver påden här sidan? Jag tror alt det är viktigt att han gör en deklaration påden punkten. Det råder en stor oro hos de anställda i delar av den statligaföretagssektorn efter det atl man tagit del av tankarna bakom förslaget omförvaltningsbolaget. Så några ord om . Jag tycker att det är felatl överföra en statlig företagsamhet till ett stort svenskt industriförelag, som redantidigare har en mycket stark ställning. Det innebär alt man i ännu större utsträckning koncentrerar resurser till elt företag som har en dominerande roll i svenskt näringsliv. Inte nog med att socialdemokraterna allierar sig med ett stort företag, utan man lycks också driva en gemensam personalpolitik med . AnL 21HÄDAR () replik; De tankar och tidigare LennartPettersson var inne på var ingalunda nya, i den meningen att de inte skulle haframförts tidigare. I ett anförande som höll i september förra åretvid statens industriverks konferens kom han bl.a. in på detta. Han sade då atlvi kan komma all hamna i en situation där avkaslningsnivåerna sänks i förhållandetill vår omvärld. Då blir bilden en annan när del gäller troheten lill Sverigefrån svenska företag. Kapitalet, sade han, känner knappast några sentimentalaskäl atl investera i . Han sade vidare alt nyinvesteringar läggsutomlands och vårt inhemska näringsliv blir ålderdomligt och lappar ytterligarei konkurrenskraft. Han fortsalle; För mig är det därför viktigt alt kunna skapaett system som motverkar kapitalets lällflyktighet. Vi måsle söka bygga upp ettnät av nationellt verkande kapitalägare och -placerare. Vi har tillviss del ett sådant kapilal. Vi har AP-fonderna och löntagarfonderna, men deträcker inte, sade . Och för säkerhets skull, som gammalfackföreningsman. lade han till: Jag vill i delta sammanhang understryka altdet inte i första hand handlar om att ge löntagarna ett ökat inflytande. Det är väl precis vad det inte handlar om. Del handlar jujust om atl bygga upp ett statligt kapital, elt statligt ägande och en statligkontroll över svenskt näringsliv. Om del är någonting som skrämmerföretag så alt de som ser möjligheter, överväger all lägga mer än de annarsskulle göra av sina invesleringar utomlands, är det just den här typen avtankegångar. Genom den politik som går ut med, medverkar han aktivttill all driva svenska förelag och svenska företagsinvesteringar ut ur landet. Vad är då alternativet? Jo, alternativet är självfalletalt man ulgår från en tilltro till det svenska näringslivet, atl man försökerskapa sådana förhållanden i vårt land att det känns naturligt och rikligt förmänniskor alt vilja salsa, atl vilja tro på en framtid i vårt land. Det gör man inte genom att bygga upp ett statligt kapital,för alt på så säll genom ökad kontroll hälla människor under statens färla,utan genom alt i stället ge dem som arbetar ökade förutsättningar atl självaäga sina företag, all ha sådana företagsformer där de anställda själva får varamed och äga sitt företag och på så sätt också utöva ett inflytande och kännaell medansvar för sin verksamhet i arbetslivet. Det är vårt alternativ. Jag är övertygad om all vi på såsäll skapar elt bättre samhälle än det socialistiska samhälle som såaktivt har gått inför att etablera. AnL 22ROLF L (vpk) repUk: Min reaktion på industriministerns anförandeär precis den motsatta mot . Jag hälsar alltså med tillfredsställelseindustriministerns uppgifter om att det är dags alt aktivera del statligakapitalel, använda det som en motvikt mol den privata koncentrationen, användadel som en motvikt mol internationaliseringens avigsidor och också använda detoffensivt för alt utveckla svenskt näringsliv och svenskt företagande. Jagtycker atl det är utomordenlligt bra. Jag villdå tillägga att skapandet av elt troget, demokratiskt styrt kapital inte fårersätta åtgärder som reglerar del privata kapitalets utflyttning ur Sverigeeller internationellt övertagande av svenska företag. Avigsidorna av det har alltför mycket av, och jag tycker all det är väl motiverat att införaregleringar och begränsningar både av svenska företags rätt att flytta pengaröver gränserna och när del gäller inlernationella eller utländska företagsöverlagande av svenska förelag. Del finns ju inga sådana konkreta förslag iden näringspolitiska propositionen, och det är någonting som jag efterlyser. Jag vill också fråga; Finns del någonting mer i tankarnaom del nationella kapitalet, att aktivera det samhälleliga ägandet, änförvaltningsbolaget? Det vore olyckligt om regeringen skulle stanna vid dettaoch talet om ett nationellt aktivt samhällskapital bara skulle avseomstrukturering och effektivisering av del statliga ägande som vi redan har. Slutligen vill jag instämma i den fråga som Per-OlaEriksson har ställt . Det skulle vara bra med ettklargörande från industriministern om hur han ser på det statliga engagemangeti basindustrierna, hur han ser på frågan om produktiva investeringar kontrainvesteringar i tjänstesektorn och fastighelsplaceringar för att ge avkastningpå kapitalel. För min del menar jag alt det fortfarande bör satsas päbasindustrierna. Produktiva investeringar bör prioriteras framförinvesteringar i den typ av objekt som tog upp. Det staplas frågor på varandra, och jag harbegränsad tid för min replik. Jag vill då sammanfatta min inställning till deolika företagsformernas funktion i vårt samhälle. Till Per vill jag säga all jag lycker all viskall diskutera hur vi vill utveckla verksamheten här i . Problemen ärstora i , och vi skall vara med och försöka påverka ulvecklingen somgår åt demokratiskt håll, men just nu skall vi diskutera hur vi skall ha del iSverige i fortsättningen, och jag tänker koncentrera mig till det. Vi vill ha en biandekonomi med privata företag, som judominerar i på ett sätt som är unikt, tror jag man kan säga, ivästvärlden. Del kommer de atl göra framöver också. Vi vill ha kooperativa företag, för alt den förelagsformenskall kunna visa sin styrka och för att tillfredsställa dem som vill engagerasig i den. Vi villockså ha statligt dominerade företag som kan visa sin styrka. Vi vill ha en gemensam sektor, där framför alll kommuneroch landsting skall driva verksamheter som vi vill ha organiserade i dedemokratiska formerna på det sättet. Men dä vill vi ha samma spelregler för de olika företagsformerna.Vi vill ha spelregler som möjliggör för dem atl skaffa det kapital som debehöver för att ulveckas och bli slagkraftiga. Jag tycker att varje företagsform skall få visa sinstyrka. Sedan får framgången på marknaden avgöra vilka företagsformer som ärslagkraftiga, och del är väl dessa som skall växa och utvecklas. Visar del sigatt den statliga förelagsformen är slagkraftig, är det en tillgång för ,därför alt det betyder att vi kan hävda vår tillväxt på ett bättre sätt. Vi vill ha effektiva statligt dominerade företag som kanmedverka lill en ulveckling av näringslivet och till att förstärka tillväxten.De skall drivas affärsmässigt, och de skall drivas på de villkor - där kan jagvända mig till representant - som den svenska ställerupp, såväl när det gäller miljöfrågor som säkerhetsfrågor och andra frågor Deskall verka på marknaden inom de regler som vi tillsammans kommer överens omskall gälla för all företagsamhet. verkar del som om de borgerliga är rädda för konkurrensmellan olika företagsformer Den statliga företagsformen skall inte få finnas,anser de. skall säljas ul och privatiseras! Varför är man sårädd för atl låta del statliga företagandet få arbela på samma villkor som deprivata företagen gör? Varför skall inte statliga företag få möjligheter atlvisa sin styrka? Det är alltså ideologiska blockeringar som gör att deborgerliga inte kan acceptera den typen av företag. Men jag lycker alt det åratt hämma utvecklingen av värt näringsliv, om vi inte låter de olikaförelagsformerna få chansen atl visa sin styrka. Jag tycker att man kan sägaatl de statliga företagen under 70-lalel har visat sin styrka. Så skulle jag vilja vända mig till somhar tagit upp frågan om de slora förelagen och de fusioner som varit aktuella,bl.a. den mellan och . Vi kommer ju atl leva i en mer internationaliserad värld,inte minst sedan EGs inre marknad kommit alt etableras. Del kommer alt innebäraall konkurrensen skärps. Förelag inom olika branscher kommer att gå samman föratt bli slagkraftigare och kunna utnyttja marknaden effektivare. Med starkavarumärken, med reklam-TV osv. krävs det en betydande volym för att kunna blikonkurrenskraftig pä den slora marknad som kommer att skapas. Då måsle vi naturligtvis se lill alt vi också i våraförelag får de strukturförändringar som är nödvändiga för att få slagkraft påden framlida marknaden. Elt sådant exempel tycker jag utgör.Man har en livsmedelssektor i och man har en livsmedelssektor iProvendor som uppenbarligen är för liten för att ha den slagkraft i detframlida som behövs på livsmedelsindustrins område. Om våra företag skall bli slagkraftiga och medverka lillden tillväxt som vi behöver då måste vi skapa de enheter som gör demslagkraftiga. Samma sak gäller på läkemedelsområdet. Kabi och är tvåutomordentligt dugliga företag. Men i en situation då allt större resurserkrävs för forskning och utveckling kommer även strukturförändringar att krävasför alt dessa företag skall kunna leva vidare som slagkraftiga företag. Därförvar den fusionen ganska naturlig. Pä samma sätt är del inom bilindustrin. Det är klart attSaabs möjligheter att konkurrera med andra stora bilföretag var begränsade,vilket resultatet också sä småningom visade. Förutsättningen för atl vi skall kunna behållasysselsättningen inom bilindustrin är naturligtvis att vi vidtarstrukturförändringar som leder till att och företagels anläggningar kanbära de kostnader som utvecklandet av nya bilmodeller m.m. för med sig. Påprecis samma sätt är det ju med . Det skulle vara oförsvarligt om samhället inte, på deområden där vi kan delta, också deltoge i ulvecklingen av det svenskanäringslivet. Både statliga och privata företag sitter i delta avseendei samma situation. Men delta hindrar ju oss inte från alt salsa påsmåförelagen. I den proposition som regeringen förelade riksdagenföreslås en ökad satsning på småföretagen för att stärka deras situation på denframlida marknaden. satsar vi 645 milj. kr i ettsmåföretagsprogram. är en kraftig ökning. Vi föreslår också tillskott av riskkapital för att på detsättet lösa ett av de svåraste problem som de växande små och medelstoraföretagen har när det gäller atl skaffa eget kapilal för atl kunna utvecklasoch bli mer slagkraftiga. Vår strävan är alltså inte att välja ut någon enskildföretagsgrupp, utan atl salsa på de delar av svenskl näringsliv som harmöjligheter alt utvecklas och bära upp vår levnadsstandard också . Här har efterlysts riktlinjer för de statliga företagen.Nu är det inte så atl vi, varken här i eller i regeringen, skallsitta och bestämma vad de enskilda förelagen skall göra. De har naturligtvisall utifrån de förutsättningar som föreligger på marknaden försöka skaffa sigen affärsidé all arbeta utifrån och försöka utveckla företaget så mycket sommöjligt. Dessa affärsidéer kommer naturligtvis atl diskuteras i styrelsen fördel förvaltningsföretag som kommer att bildas. Dessa diskussioner karirialurligtvis leda fram till strukturförändringar och lill förändringar isammansättningen av företagssektorn. Det är självklart - del är ju därför somvi har bildal detta förvaltningsbolag. Då kan vi få större möjligheter lillden rörlighet som framliden kommer alt kräva inom förelagssektorn. berörde ett anförande som jag höll vidindustriverkets konferens . Jag påpekade då de problem som vi kanförutse på den alltmer internalionaliserade marknad som vi går in på. Genomavvecklandet av valutaregleringar och andra regleringar kommer företagenskonkurreriskraft atl avgöra var kapitalel kommer all investeras. Om vi hardålig konkurrenskraft i , så kommer investeringarna atl söka sig tillandra länder vars industris konkurrenskraft är större. Därför är vår handlingslinje i första hand naturligtvisall bedriva en näringspolitik och skapa ell sådant klimat för näringslivet idel här landet att vi kan klara oss i konkurrensen med andra länder Detta harvi haft uppenbara problem alt klara - inte minsl på grund avkostnadsutvecklingen. Vi har också kunnat konstatera hurutlandsirivesteririgar ökat dramatiskt. Det problem som uppstår då utlandsinvesteringarna ökardramatiskt har varit all inte har fått avkastningen på del kapital sominvesterats. Jag har därför sagt att vi bör använda del kapital som vigemensamt skrapat ihop till ökade satsningar i det produktiva näringslivet förall också i utlandsinvesteringarna få avkastning på del satsade kapitalet. Då jag i dessa sammanhang har talat om det som jag villkalla för kollektivt kapital avser jag inte specifikt löniagarfondskapilaleller förvaltningsbolaget. Jag har avsett allt kapital av kollektiv karaktärJag har nämnt pensionsfonderna, SPP och SAF-LOs pensionsfonder Del finns ävenförsäkringsbo- lags pensionsfonderDe pengarna är så alt säga nationellt förankrade, och avkastningen på delkapital i dessa fonder som satsas i utiandet kommer lill godo. Det är naturligtvis på samma sätt med de statligafonderna. Men om det privata kapitalet flyttar utomlands, då kommeravkastningen inte hem. Detta leder till problem, och de problemen har jagpåpekat. 24 HÄDAR () replik: När utsågs lill industriministervar det många som trodde att detta val huvudsakligen var motiverat av en önskanhos statsministern all lösa eriergifrågorria. Hur del kommer atl bli med derisakeri vet vi inte - ovissheten på det området är kanske större nu än någonsintidigare. Genom att referera till vad sade i sin egenskapav vice ordförande i har jag också velal göra klart atthans grundläggande socialistiska inställning, väl dokumenterad, också kan haspelat stor roll vid valet av industriminister Såvitt jag förslår är delta förhållande mycketbekymmersamt. Då går nämligen , i varje fall med den nuvaranderegeringen, på kontrakurs mot ulvecklingen i hela . Det som har sagtsfrån socialdemokratiskt håll i debatten här styrker mig i uppfattningenatt det är just åt del hållet som regeringen styr kosan. Del finns slora brister i det svenska samhället ,. Vi hår en sjukvård som inte fungerar så som människor förväntarsig alt atl den skall fungera med hänsyn till de stora skatter de betalar Vihar brister på skolans område; nedgångna skolor och brist på läromedel. Vi harbetydande brister i äldreservicen. Det saknas daghem, och av de handikappadefår man höra skrämmande skildringar av hur litet hjälp i sin svåra situation defår av stal och kommun. Vi i folkparliel lycker atl vi skall koncentrera statensoch kommunernas arbete på att avhjälpa brister på de områden där stat ochkommun har särskilt ansvar, men till det hör irite att driva företag ellerproducera läkemedel, vaperi, livsmedel m.m. På den punkten skiljer vi ossmarkant från och haris åsikt om vad som är viktigt för staten attägna sig åt. Vi vill ha, vi vill ha, sade som den översåtehan är och som den storpamp han också i grunden är Men vi i tyckeratt del vikliga är all del är i konkurrensen om marknaden som det avgörs vemsom skall producera vad. Del skall vara en fri markriad där mäririiskornasjälva är delägare i de företag där de är verksamma. Det ger också på lårigsikt det starka samhälle som är målet för eri liberal politik. 25 () replik: anförde atl ett av motiveri förVolvo-Procordia-affären var atl skapa en slagkraftig livsmedelssektor för attvi skall kunna hävda oss på Europamarknaderi. Jag kan delvis förstå dessaargument. Men vill jag säga att det är viktigt all vi även ger sammaslagkraft och styrka ål den kooperativa livsmedelssektorn i . Jag hoppas att och regeringen inte medverkartill atl förverkliga konkurrensulredningens förslag. Det skulle bli en hämskopå den koo- perativa företagssektornoch de kooperativa företagen. Jag tror att det är viktigt alt vi som balans molstatlig och privat maktkoncentration främjar just de kooperativa företagen ochger dem möjligheter att bättre hävda sig i konkurrensen. 80-taletoch den tredje vägens ekonomiska politik har på ett drastiskt sätt bidragillill alt öka den privata maktkoncentrationen. försöker man från regeringenssida balansera detta med statlig maktkoncentration. Det tredje stegel ärinstitutionell maktkoncentration med AP-fonder och löotagarfon-der Det fjärdesteget blir att gifta sammari alla delarna, och det blir en gigantisk makt-och ägarkonceritratiori i samhället. Vii centerri tycker därför atl det är fel riär ett förvaltnirigsbolag har tillskapatsoch dessutom släpper iu löritagarfonder och försäkringsinstitutioner bliren sammanblandning av olika roller, och det kommer att förstärka makt- ochägarkoncentrationen i svenskt näririgsliv. Ägaridet bör i stället spridas. Detkan haridla om utförsäljuirig av statliga företag, och det kari haridla omåtgärder för att begrärisa fusiousraseriet i svenskt näringsliv genom enfusionskonlroll. Det går att stimulera det enskilda spararidet, dvs.persoriligl sparande framför det iristitutionella och kollektiva sparandet. Delär viktigt aft säga atl vi inte behöver fler företrädare förkoncentra-lionspolitik. Del är inte fler koncentrationens fångar vi behöver,utan vi behöver mer av decentraliseringens tjänare för aft främja ett sprittägande och ett bättre inflytande i svenskl näringsliv. 26 PER ()replik: Industriministern vill uppenbariigen inte göra jämförelser medÖsteuropa. Jag noterar att hans statsminister har utnyttjat för attvisa att materiellt välstånd kan skapas på annat sätt än med hjälp avkapitalism. Jag tycker att motsatsen nu eftertryckligt har bevisats. Det ärtron på atl alll sköts inom , som industrimiriisten ger intryck av, somär så oroande, dvs. att man inte skall kunna konkurrera på fullt samma villkorTitta på vilka förulsäitningar och vilka handlingslinjer som gäller utomlands.Man måste skapa den typen av nationellt kollektivt företagande som gör atlförelagen inte kan försvinna ur . De måste tydligen ha speciella reglerför all stanna inom . Att företagarklimatet skall vara så dåligt all detgår utför och man därmed måste tvinga företag att stanna kvar! Jagär av den gruridläggande motsatta uppfattnirigen att man i stället skall göradel bra för samtliga företag. Då behåller vi företagandet och höjer välståndeti landet. Del industriministerri i praktikeri ger uttryck för är alt detnationella kapitalet, bl.a. förvaltningsbolaget, behövs för att inga andra anserdet värt eller möjligl att göra tillräckliga investeringar i landet. Därmedblir det iridirekt eri form av statligt subveritionerat kollektivt ägande somär nödvändigt för att kunna klara välfärden. Det är den utförsbacken vi hamnadei och början av 70-lalel med den aktiva näringspolitiken.Det är samma tankegångar som går igen. Industriministernär nu också inne på att samhällsintressen får plats i styrelsen förförvallriirigsbolaget, dvs. mer eller miridre stark politisk styrnirig. Del ärprecis som i börjari av 70-talet med hela det stadiga företagaridet på 1989/90:118 9 maj1990 låg lörisamhetsriivå, medstatliga subveutioner och mycket elände för hela den svenska nationen. Detär endast genom att arbeta på exakt likadana villkor, med exakt likadana slagav ledningsfunktioner och styrfunktioner som privata företag har, som statligaförelag någorlunda har kunnat hävda sig. Det är därför som vi har ställt fråganvarför förelagen skall vara statliga när de skall arbela på samma villkor somde privata. Då är det naturligt att privatisera företagen för att minskastatsskulden, öka ägandespridningen och därmed dra ned på den ägande- ochmaktkoncentration som vi tycker är besvärande. Socialdemokraterna instämmer idetta men gör raka motsalseri genom atl förslärka koncerilraliorieri i stället. Arif.27 (vpk) replik: Del är litet beklagligt riär betonar likheten mellan privatkapitaloch samhälleligt kapital.