prot · GD0990 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag lycker alt man bordeställa frågan till dem som vill arbeta under semestern varför de vill göra del.Kan del inte vara så att man inte har någon ekonomisk möjlighet till enmeningsfull semester och att del är därför som man vill arbeta, dvs, att mantycker alt det är meningslöst att gå hemma utan att ha någonting att göra? Detborde i stället skapas ekonomiska möjligheter för dessa människor alt få enrikfig semester. inom LO har drivit tanken på en trettonde månadslön som en möjlighettill en meningsfull semester Med lanke på de förhållanden som råder i dagskulle man också kunna tänka sig att arbetstagarna kunde få rätten altbestämma över ullaget av den del av semestern som icke är semesterns huvuddel.Den rätten finns inte . 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. Anf,29 () replik; vill atl vi skall sätta in den sjätte semesterveckan isitt rätta sammanhang, och det har flera av oss också försökt att göra. Honappellerade vidare till mig angående de deltidsarbetande kvinnor som vill ut ifulltidsarbete. Jag tror dock inte atl har lyssnat färdigt på denpunkten. Man måsle fråga många av de kvinnor som vill ha arbete utöver sittdeltidsarbete varför de önskar detta. Då svarar de ofta: Jag behöver det därföratl vi har lån på huset, därför att vi har höga skatter eller helt enkeltdärför att det är dyrt att leva. Då får alltså kvinnorna ytteriigare enarbetsbörda utöver de stora arbeten de utför hemmavid. Här måste vi återigen se på vadbruttonationalprodukten innebär Den är ett utomordentligt dåligt instrument attmäta välfärd och livskvalitet, eftersom det i bruttonationalprodukten inräknassom mycket av negativ art. Däremot är kvinnornas arbete hemma verkligen någotsom höjer livskvalitet och välfärd, både för de gamla och för barnen, för helafamiljen. AnL 30Arbetsmarknadsminister ; Herr talman! Det vi diskuterar ärförlängningen av semestern, det första stegel mol den sjätte semesterveckan. Vifår anledning att, förhopp- Prot,1989/90:90 Den sjätte semeslerveckan, man. ningsvismånga gånger, återkomma lill den större diskussionen om arbets-lidsfrågorna.Jag är väl medveten om alt inte minst många kvinnor har de problem som lalar om . Däremot är det så alt en förlängning av semesternoch en ökad rättvisa mellan låginkomsttagar- och höginkomsltagargrupper och enstörre flexibilitet i användningen av den nya lediga tiden enbart kommer attgynna kvinnorna och stärka deras situation på arbetsmarknaden. När jag säger att utbudspolitiken, som självfallet har sinroll i den här debatten, har varit framgångsrik ligger det inget hotfullt idet. Del är bara elt konstaterande av alt vi har varit mycket framgångsrika ochatl del svenska folket har varit otroligt framgångsrikt när det gällt att ökaarbetsinsatsen i tider när detta verkligen har behövts. Del har man gjort, ochdel kommer man att fortsätta all göra, Ulbudspoliliken kommer alllid atl vara elt viktigtinstrument för oss socialdemokrater i den ekonomiska politiken. Vi harfortfarande grupper som både kan och vill arbeta mer för alt öka vårproduktion, och det vill vi alt de skall få göra. Jag bara förde in idiskussionen att produktiviteten måste bli bättre för atl vi skall klara degrundläggande problemen i ekonomin. Om tycker atl det är bra med ökad rättvisanär del gäller semestern, kan han rösta för del. Det är nämligen densaken vi diskuterar och skall rösta om. Kan man öka ledigheten ochsamtidigt säga att folk skall arbeta mer? Om antar regeringensförslag, får vi en ökad rättvisa i fråga om ledighetens längd. De argument somanfördes när man införde den femte semeslerveckan är lika giltiga . Del ärviktigt att dcgrundläggande tryggheterna i systemet på arbelsmarknaden är någorlundalika för olika grupper. Vi lar nu elt steg för atl förstärka jämlikheten när vifattar detta beslut om semestern. Det är inte så att alla får en utökadledighet, utan del är de grupper som har de sämsta semestervillkoren. Del ärför dessa vi vill höja ribban. Därutöver behöver vi en diskussion huruvida det går altöka möjligheterna alt jobba under semestern eller att spara semester underandra former än vad som är möjligt. Det skall vi diskutera med parternapä fredag. De förslag vi då skall diskutera är i första hand fidsbegränsade.Tanken har varit och är fortfarande alt det gäller . Vaddebatten handlar om är ökad rättvisa när det gäller semesterns längd. Jag har inte hört någonting som fått mig atl inseatt detta är fel. Jag ' hör till de, måhända i många borgerligas ögon naivapersoner som tror att ju större rättvisa vi har mellan grupper, desto störreinflytande får den enskilde individen. Ju större rättigheter vi kan tillföra desvagaste grupperna på arbetsmarknaden, desto mer kommer dessa att kunna deltai arbetet för att höja produktiviteten. Jag tror nämligen att inflytande,rättvisa och rättigheter hör samman med våra möjligheter att bäst utnyttjafolks vilja till arbete, Detta är vår nations största tillgång, och del är idel sammanhanget som ulbudspoliliken och frågan om rättvisa villkor kommer in. Anf, 31ELVER () replik: Arbetsmarknadsministern säger att vi skallåterkomma till arbelstidsfrågorna. Jag tror att detta är bra inte minst avpsykologiska skäl. Arbetsmarknadsministernhade så kloka tankar i den utredning hon ledde, men dessa visade sig sedandelvis stå i strid med vad regeringen kom att föreslå. Jag tror därför alt detär bra att det rinner litet under broarna. Jag hoppas alt arbetsmarknadsministern tar stor hänsyntill det arbelsmarknadsutskoltet skriver i sitt belänkande nr 21 om atlregeringen bör återkomma till med förslag när del gällersmåförelagens semeslerpro-bleniatik,Vi hoppas här på ett snabbi och braförslag. Arbetsmarknadsministern säger att svenska folket har varitframgångsrikt. Det är helt riktigt. Problemet är att svenska folket nu intelängre är del. Vi har en fallande kurva i förhållande till med ossjämförbara länder. Det är ett skäl till atl vi har sagt all ulbudspolilikenmåsle stimuleras på ell hell annat sätt . Vi anser därför alt detinte är rimligt att föreslå en förlängning av semestern, somregeringen säger sig vara oroad över de effekter detta får på tillgången påarbetskraft. Jag kan därför inte med bästa vilja i världen, fru statsråd, röstaför majoriletsförslaget i arbetsmarknadsutskottets belänkande nr 10, Vi äräven i del avseendet tvingade att rätta mun efter matsäcken. Sedan ell par synpunkter på frågan om ulbudsslimuleringen.Från folkpartiels sida har vi sagt atl ell av de viktigaste inslagen här ärskattereformen. Regeringen har sagt atl skattereformen ligger fast i sinuppläggning. Det är positivt, men vi behöver också en aktiv regionalpolitik ochen förbättrad och förstärkt arbetsmarknadsutbildning. Vi har redan sagt attdet är viktigt att pensionärers samt flyktingars och invandrares möjligheteratt göra arbetsinsatser blir större. Vi anser alt det på del området i alltförstor utsträckning har saknats konkreta förslag. Men vi har ju, herr talman,fått en ny arbetsmarknadsminister. Jag är mycket förhoppningsfull och tror atldet skall komma bra förslag från henne. Återigen: Jag tror atl del är viktigt atl vi samfällt sertill all man inte glömmer de svagaste på arbetsmarknaden - dessa är sällan deröslslarkasle. Den sjätte semesterveckan, m.m. 32ANDERS G HÖGMARK (m) replik; Jag tror atl diskussionen under de senasteminuterna tillfört oss en dimension, som kanske inte riktigt funnits hossocialdemokraterna i utskottet. Vad arbetsmarknadsministern antytt är dengigantiska flexibiliteten. kom i sitt inlägg in på detta närhan talade om konjunktur-och årsanpassad arbetstid. Låt oss gärna för atl infria utfästelsen om rättvisa ökasemestern lill Då har vi den dimensionen av regerandet klar Mensedan måste man klara den dimension som regeringens finansminister efterlyser,nämligen ulbudsdimensionen. Vi måste också ha mer arbetskraft. Här förväntarvi oss all parterna efter samtalen är beredda att arbeta under denfemte och sjätte semesterveckan i större utsträckning än man gör underden femte semesterveckan, framför allt då under den sjätte semesterveckan somtillkommer för atl rättviseaspeklen skall tillgodoses. Jag utgår från alt detta blir ett väldigt fint syslem medtotal flexibilitet. Skall vi klara förlängningen av den lagstadgade semesternmed en sjätte semeslervecka, förväntar sig arbetsmarknadsministern att parternaär välvilligt inställda till atl arbeta under den femte och sjättesemesterveckan, i varje 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. fall i betydligt störreutsträckning än man gjort under den femte semesterveckan. Jag kankänna stor sympati för tanken på en ökad flexibilitet, men jag tror inte attalla som lyssnat på resonemanget om rättvisedimensionen har förstått att delär genom att arbeta mer under den femte och sjätte semesterveckan som man skallfå råd att klara den sjätte. Det är en intressant aspekt, och den visar i ochför sig på mångfalden i regerandets konst i vad gäller atl både kunna erbjudarättvisa och kunna erbjuda ulbudsaspek-ten. Det skall bli mycket intressant attse om detta upplevs som ett sviket vallöfte. Jagdelar uppfattningen att arbetslinjen är utomordentligt bra och att den måstetillskapas. Arbetslinjen innebär all vi kan få ul fler människor i arbete ochgivetvis att vi ser till alt dessa människor arbetar på ett produktivt sätt.Detta är avgörande för om vi skall kunna ha råd med det ena och det andra. Arbetsmarknadsministernavstod från att svara på hur man kraftigt skulle öka produktiviteten inom denoffentliga sektorn och vilka effekter en kraftig omstrukturering inom industrinskulle få. Arbetsmarknadsministern kräver i princip att den offentligaproduktiviteten och effektiviteten samt produktiviteten inom den enskildasektorn måste öka om vi skall klara oss i framliden. Del är genom arbetslinjen, genom mer arbete, sparande och rimligaskatter, som man ökar välståndet, inte genom att satsa på ledighet. Anf,33 , Arbetsmarknadsminister : Både moderater och folkpartister har sagt; Låt oss gärnaöka rättvisan. De har också betonat hur viktigt del är att vi harrättvisa mellan grupper Del är ett beslut om just detta som vi -ursäkta, jagmenar ni; jag har lämnat - förhoppningsvis skall fatta. Vadregeringen dessutom diskuterar med parterna är hur man skall kunna skapamöjligheter för människor att arbeta under viss del av semestern och hur manskall kunna öka möjligheterna atl stimulera människor lill atl spara delar avsin semester är viktigt , och det är också viktigt för flexibiliteten. Jag,Hksom många andra, är dessutom beredd att gå vidare när del gäller att ökamöjligheterna atl ha flexibla arbetstider Delta är en diskussion som kommer uppsenare, och jag hoppas kunna återkomma till kammaren i samband med dendiskussionen. Slutligen vill jag till säga altarbetsmarknadsdepartementet självfallet allfid tar hänsyn till både vadutskottet skriver och vad rikdagen beslutar Anf, 34 (): Jag skall säga några ord om den motion, A712, som jag tillsammans medLars Ahlslröm har väckt, och bakom vilken en kanske oväntad majoritet iarbetsmarknadsutskottet har ställt sig. Vi har också fåll höra att dennamotion har tvingat all ta sig för pannan, skulleenligt min mening emellertid inte ha behövt ta sig för pannan med anledning avmotionen eller den skrivning som finns i betänkandet. Jag skall kort säga något om bakgrunden till motionen ochvåra motiv för att väcka den. Vi har uppmärksammat och blivit uppmärksammade påatt småföretag kan komma i en mycket besvärlig ekonomisk situation genom denlagstiflning som finns beträffande semesterlönen och semesterlönegrundandefrånvaro. Om man har som politisk målsättning atl försöka främjasmåförelagens situation i svenskl näringsliv och om man ser just småföretagensom en krafl som kan bidra till atl forma elt ännu starkare , då trorjag all man måsle gripa sig an med att förändra de lagar och del regelverk somsmåföretagarna själva upplever som en klar begränsning. Det får inte vara så, som min namne i regeringenhar uttryckt sig, att "del timrade huset" - dvs, det välfärdssystemvi har byggt upp - är så väl timrat atl man inte kan tänka sig att göra denminsta förändring även om en sådan skulle leda till en bättre ulveckling. Jag menar alt även socialdemokraterna måsle inse allen lagstiftning som lades fast för 10, 15 eller kanske kan behövarevideras på vissa punkter I della sammanhang lycker jag nog alt behandlingen iutskottet har visat på en betänklig frånvaro av realism när det gäller synenpå dessa ting. Socialdemokraterna har ställt sig kallsinniga även lill ell såpass hov-samt förslag och en sådan skrivning i betänkandet som det har uppställmajoritet för. Det har också i dagens debatt visat sig atl socialdemokraternafullföljer denna linje. Del är naturligtvis ett framsteg att representanterfrån alla övriga partier i utskottet har sett della som elt problem som manvill åtgärda så snabbt som möjligt, gäller alltså semesterlagen. Jag skall ta ettexempel ur vardagen som kanske tydliggör vad det är fråga om. Tag som exempelett frisörföretag, en bransch där av de anställda är kvinnor ofta i fertilålder Företaget har 18 anställda, vilkel är mer än i normalfallet, 1989 varfyra av de anställda föräldralediga, och man vet att ytterligare tre personerkommer att vara lediga av samma orsak , Detta ger företaget enkostnad på , per person, eller totalt Lål oss sedan se på situationen i ell ännu mindre förelag,vilkel kanske är vanligare, med en, två eller tre anställda. Man kan sä tänkasig all företagaren själv blir sjuk - detta inträffar ju ibland - samtidigtmed sina anställda. Jag tror all var och en förstår att detta småförelag dåblir utsatt för en myckel slor ekonomisk belastning och att man inte kanhantera detta hur som helst. Detta problem kan ställas på sin spels i näringar ochbranscher där det råder en utomordentligt stark konkurrens och där man inte kanhöja priserna för att kompensera sig vid sådana här situationer Det kan varafråga om ett litet elföretag. Jag har fått uppgifter om elt sådanl förelag dären anställd har blivit klassad som arbelsskadad. Skadan kom sig av orsaker somstod utanför företagets påverkan, det var nämligen här fråga om en allergi. Denanställde kommer inte tillbaka till företaget, men genom den lagstiftning somfinns kan vederbörande nu faktiskt få en lön som är högre än hansordinarie arbetslön. blir möjligt genom den konstruktion med bådesjukpenning och ersättning från semesterlönekassa som finns. Ofta hardessa förelag inte heller någon möjlighet att ta in ersättare undersjukdomsperioder Den sjätte semesterveckan, m.m. Den sjätte semesterveckan, m.m. Detta är två exempel som kan belysa problematiken.Nuvarande regler kan alltså medföra stora ekonomiska påfrestningar försmåföretagen. Vi har dessutom i motionen och i utskottet lyft fram vaddetta innebär i speciellt kvinnodominerade branscher; frisörföretag är ju, somnämnts, en sådan. Det kan då blir svårare för unga kvinnor att få jobb än vadsom eljest skulle ha varit fallet. Man kan naturligtvis vifta bort detta problem genom atthänvisa till den höga totala sysselsättningen i landet. Jag tror ändå all varoch en vet atl det finns en ganska stor lokal variation när det gällersysselsättningen. fram till nu har just unga kvinnor haft ensämre möjlighet atl göra sitt inträde på arbelsmarknaden. Detta är en orsaktill den situation som vi nu vill försöka råda bot på. Dessutom vill vi, somjag har nämnt, försöka uppnå rättvisa för de små företagen. Av socialdemokraternas reservation till betänkandetframgår att socialdemokraterna inser hur problembilden ser ut. De lovar attutreda frågan, och frågan har också utretts i flera omgångar tidigare.Departementet har lovat detsamma, och av direktiven framgår - vilket också haruppfatlats som ett löfte - atl det skall ske förändringar Motsättningen i dagligger i att vi dels vill gå fram snabbare, dels vill atl utskottetskall ålägga regeringen alt komma med förslag, Mol bakgrund av fakta kan man konstatera atl delta inte ärnågon ny fråga. Vi väckte också en likadan motion . Jag vet attsmåföretagens organisationer i kontakter med berörda departement har blivit utlovade en översyn och en förändring. Ingenting har skett,och detta är enligt min mening elt av de starkaste argumenten till att ävensocialdemokraterna i utskottet borde vara beredda att skynda på hanteringen avfrågan. Ingenting har skelt tidigare, och vill man från socialdemokratiskthåll ylleriigare fördröja hanteringen. Det borde ha gått atl enas pä den härpunkten. Jag förstår faktiskt inte varför så inte skelt, försökte skjuta in en kil, framför alltmellan vpk och övriga oppositionspartier, genom atl säga att del skulle blisämre för de anställda med den skrivning som jag nu hoppas får majoritet ikammaren. Det är icke vad vi motionärer syftar lill, och det är icke vad övrigapartier som bildar majoritet i utskottet syftar till. Vi begär förslag ifrånregeringen, I det avseendet litar vi på - i likhet med vad tidigare under debatten - all regeringen kommer med ett klokt förslag. Jaghar svårt att förstå varför inte socialdemokraterna har samma tillit tillregeringen, "Utskottet anser att av såväl jämställdhets- somrättviseskäl bör semesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro sesöver i syfte alt undanröja de betydande negativa ekonomiska konsekvenser dessaregler har för små företag med få anställda. Regeringen bör därför snaraståterkomma till med förslag till förändring av reglerna försemestergrundande frånvaro." Så lyder i citat utskottets sammanfallandeomdöme om motionen. Hur man därav kan dra slutsatsen atl vi vill ha enförsämring för de anställda överstiger min fattningsförmåga. Detta kanske StenÖstlund kan förklara i slutet av debatten. Jag tror alt man här hade elttaktiskt syfte gentemot vpk. Vi menaratt det är rimligt atl den som betalar ersättning under semester- grundandefrånvaro även ansvarar för motsvarande semesterlön och alt reformen bör gesden inriktningen. är i stort motiven bakom motionen, ochjag har försökt atl med några exempel ur vardagen redogöra för de konsekvensersom nuvarande lagstiftning kan få. Den debatt som förts här omproblematiken semester kontra ulbudspolitik har varit intressant. Jag lyssnademed uppmärksamhet till arbetsmarknadsministerns inlägg. Jag vill avslutningsviskomma med en kommentar till detta som anknyter lill vår motion, Atl så många kvinnor har sysselsättning är främst enföljd.av den höga totala efterfrågan i svensk ekonomi och ytterst en följd avhögkonjunkturen. Om man granskar vad regeringen har gjort specifikt på det härområdet, dvs, ulbudspoliliken, är det egenlligen mycket litet man kan finna utövervad som har gällt tidigare under lång lid. Inom regionalpolitiken, som BörjeHörnlund log upp, väntar vi på nya förslag. Här har samma regler gällt somtidigare. Regeringens insatser i fråga om barnomsorgen, och där är delverkligen fråga om ulbudspolitik, är sorgliga. Där har regeringen varitett hinder för alternativ som bevisligen skulle ha verkat i utbudsstimuleranderiktning. När det gäller flyktingpolitiken, som är ett annatangelägel område, har heller inte mycket hänt för atl skynda på en hanteringsom nästan alla anser är för långsam och byråkratisk. När delgällerskatterna, ell annat viktigt område, har regeringen varit denslora motståndaren till sänkt skatt på arbetsinkomster Här har man ändratuppfattning och hamnat på den linje som man har och talar för, nämligenen utbudsreform. Man har fördröjt ett antal utbudsstimulerande reformer, det ärden insats som gjorts under 80-lalel, När det gäller frågan om barnfamiljer, arbetstid och ungakvinnor har hög inflation och höga skatter lett till att många tvingasatt arbeta mer än vad de egentligen skulle önska som barnen ärsmå. Det har man blivit tvingad till på grund av en ekonomisk press gentemotbarnfamiljerna. Del är i den delen en felriktad ulbudspolitik. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets skrivning i betänkande AU21 beträffande motion A712, Den sjätte semesterveckan, m.m. Anf, 35STEN () replik; Jag har den största respekt för den motionsom och min bänkkamrat har skrivit. De anvisarockså i sill yrkande hur del skulle kunna gå till. De yrkar "att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring av semesterlagen att den sombetalar ersättning under semeslergrundande frånvaro även ansvarar förmotsvarande semesterlön". Del finns alltså elt praktiskt förslag imotionen. Detta återfinns inte i ulskottsbelänkandet. Där säger manalt; " se meslerlönegrundande frånvaro ses över i syfte atl undanröja de betydande negativa ekonomiska konsekvenser dessa regler har för små företag med få anställda. Regeringen bör därför återkomma till med för slag till förändring av reglerna för semestergrundande frånvaro". Punktslut, ingel mer 1989/90:90 21 mars1990 Densjätte semesterveckan, m.m. Jaghar respekt för att ni har sagt: Så här kan man göra. Jag är inte säker på attdet är rätt att göra på det sättet. Det kanske kan finnas andra lösningar påproblemet. Därför anser jag alt den skrivning som finns såväl i propositionensom i vår reservation är lämplig. AnL36 () replik: Av det citat ur utskottets text som sätter punkt och slutefter framgår att det är en begäran riktad till regeringen. Regeringen måstesnarast återkomma med förslag till förändring i den här riktningen. Vi harangetl en väg i vårt yrkande i motionen. Men nalurliglvis får vi när regeringensedan kommer tillbaka granska detaljerna i detta. Jaghyser en viss tillit till att förslaget i varje fall inte kommer att försämraför de anställda och att det skall gå att hitta tekniska lösningar som gör deldrägligare för småföretagen i de situationer i den praktiska vardagen som jaghar visat ett par exempel på. Jag tror att det är där man måste börja när manvill reformera svenskt näringsliv. 37 (); Målet för småföretagspolitiken är att få till stånd effektivasmåföretag som kan lämna avgörande bidrag till den ekonomiska tillväxten.Småföretagen spelar en central roll för utvecklingen av marknadsekonomin ochför dynamiken i näringslivet. Småföretagens flexibilitet och geografiskaspridning är betydelsefull också för vår försörjningsberedskap inför kriser ochkrig. Det är inte svårt att instämma i ovanstående som är hämtade frånregeringens proposition 1989/90:80 Vissa näringspolitiska frågor. Del äremellerlid angeläget att understryka att det inte räcker med enbart uppskattandeord. För det framtida välståndet är det nödvändigt att näringspolitikenutformas med hänsyn till de små företagens förutsättningar Semeslerlagensregler om semesterlönegrundande frånvaro kan få helt orimliga konsekvenser fördet enskilda företaget. Detta är främst fallet för mycket små kvinnodomineradebranscher Ur jämställdhetssynpunkt har nuvarande regler en särskilt negaliveffekt då de kan medföra atl småföretagaren av krasst ekonomiska skäl måsteavstå från att anställa unga kvinnor Detär inte minst mot bakgrund av denna verklighet anmärkningsvärt attsocialdemokraterna inte ens nu inser nödvändigheten av en förändring, och ensnabb förändring, Elt införande av sex veckors semester kommer naturligtvisatt ytterligare förvärra situationen. Detär emellerfid glädjande att notera att en majoritet av utskollet nu anser attsemesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro av såväl jämställdhets-som rättviseskäl bör ses över i syfte att undanröja de betydande negativaekonomiska konsekvenser dessa regler har för små företag. Detta innebär för min del tredje gången gilll. Jag väckte en motion idetta ärende 1988 och tillsammans med både och Jag yrkar bifall till hemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkande21, Anf, 38 (); Elt dekret av blev lill ett löfte i valrörelsen avregeringen I, Detta är bakgrunden till förslaget om en sjätte semeslervecka,som är föremål för debatt och beslut i . Iandra sammanhang brukar del framhållas hur viktigt del är med ett brabeslutsunderlag. När det här förslaget lades fram, skedde del trots alt bådesemesterkommilténs och arbelstidskommilléns betänkanden var ute på remiss, ochfrågan är därför inte beredd i vederbörlig ordning.