prot · GD09102 · 1989-12-31 00:00:00 — Målet bör vara alt få till stånd etttillsättningsförfarande som garanterar 20 domarensoväld och självständighet i förhållande lill såväl statsmakterna Prot.1989/90:102 som parter och andra intressenter. Tillsätlningsförfarandet har ett starkt samband meddomarutbildningen och andra med domarkarriären sammanhängande frågor som ocksåtas upp omar anan i propositionen. Åven dessa, tycker vi, bör hänskjulaslill domstolsutredningen. Detta är innehållel i reservation I, till vilken jagyrkar bifall. I propositionen föreslås atl skallutökas med en representant för TCO-S. Det är egendomligt alt regeringenförutsätter all jusl TCO-S har den person eller de personer inom sina led somkommer alt tillföra nämnden just den kunskap som nämnden behöver Finns delnågol annat motiv, är detta motiv enbart avsett all undergräva syftet med nämndensverksamhet. Vi avvisar bestämt en utökning med en fackligrepresentant, eftersom vi tror att exempelvis har en betydligtstörre kunskap och större kompetens än TCO-S. Man kan fråga sig varför justTCO-S skall ha en ledamot med i nämnden. Det vore intressant all av regeringensförelrädare här i kammaren få en analys av detta val. I reservationerna 4 och 6 diskuterar vi moderaterkompetensutökningen i . Jag yrkar bifall lill dessareservationer. För alt korta debatten vill jag slutligenbara anmäla all vi moderater i reservation 9 tar upp frågan om förtroende förrättsväsendet och i reservation 10 frågan om domares anställningsvillkor. Jagyrkar bifall också lill dessa reservationer AnL 28 (); Domstolarna utgör hörnstenarna i vårträttssamhälle. Därför är del allvarligl att del på senare är har varit mycketsvårt alt rekrytera unga kvalificerade jurister lill domarbanan. Vid någrahovrätter har det rent av inte funnits några kompetenta sökande. Av dem somändå har sökt sig till domarbanan är del alltför mänga som efter en lid hopparav. Orsakerna till delta är nalurliglvis mänga - dessutom ärdel inte lätt atl göra något åt dessa; jämförelsevis dåliga löner, karriärensutformning, dålig arbetsmiljö, familjesociala skål osv. Avhoppen går ut över allmänheten, de rätlssökandemedborgarna. Ärendehögarna växer och den lid som del lar atl få elt målavgjort blir alltför lång. Rättssäkerheten kan alltså inte upprätthållas! 1 den proposition frän regeringen om domarbanan som vi nubehandlar föreslås en del förändringar som vi i länge harefterlyst. Vi tycker därför alt det är bra att sådana nu kommer Del handlart.ex. om att skickligheten skall sättas främst vid tillsättning av ordinarie domartjänsterDet handlar också om den förkortade och sammanhållna domarutbildningen. Men vihar fortfarande ett par invändningar mol regeringsförslagel, vilka vi redovisari två reservationer - reservationerna 5 och 8. Reservation 5 gäller den s.k. ijänsteförslagsnämnden, somföreslås få yt terligare en ledamot som skall representera domstolarnas kanslipersonal. Det låter rimligt. Också vi i menar alltså all del är rimligt alt denna personal får vara med i nämnden. Men i nämnden finns del redan nio ledamöter. Ytterligare en ledamot skulle göra nämndens arbete otympligt. Vi seralltså gärna en representant för kanslipersonalen i nämnden. Men utöka inte förden skull antalet ledamöter i nämnden! Del räcker, som sagt, med nio ledamöter. Med reservation 8 söker vi råda bot på de avhopp fråndomarbanan bakom vilka del finns familjesociala skäl. Vi vill alt heladomarutbildningen skall förläggas till en hovrätt eller till en störretingsrätt. Man skulle då slippa kringflytlningen mellan tingsrättssläderna medalla de olika sociala besvär som denna för med sig. Jag yrkar bifall lill reservationerna 5 och 8samt i övrigt till utskottels hemställan. Anf.29 (vpk); Vi i kommunisterna anser alt det är avytterst slor vikt all kunniga och omdömesgilla jurister söker sig tilldomarbanan. Vpk stöder i väsentliga delar de ändringar som föreslås ipropositionen. Domare skall alltså i första hand tillsättas efler enskicklighelsbedömning, och den s.k. börjedagsregeln skall slopas. Däremot delar vi inte utskottsmajoritetens åsikt atl dehögsta domartjänsterna, de s.k. rådstjänsterna, skall tillsältas efter ettkallelseförfarande. Vi anser all även dessa tjänsler skall kungöras lediga ochalt ijänsteförslagsnämnden även när det gäller dessa tjänster skall få göra enskicklighetsbedömning. Med nuvarande ordning kan farhågor och diskussioner uppslåom politiska utnämningar Vi anser därför alt tilltron till rättsväsendetskulle öka med ell mera öppet och demokratiskt tillsättningsförfarandebeträffande rådsljänsterna. Ledighet för vård av barn skall enligt utskotlsmajoriteteninte räknas som en merit. Man anser att del skulle leda för långt. Men då en kvinnlig aspiranl, fiskal ellerassessor är hemma för vård av barn förkovrar sig hennes manliga kolleger pånågot av de områden som räknas som en merit vid tjänstetillsättning. Delhandlar inte bara om alt fä räkna föräldraledigheten som arbetad tid vidberäkning av förtjänst, eflersom det är meriterna, skicklighetsbedömningen,som i första hand räknas. Vi anser atl framför allt vård av barn är en erfarenhetsom är väl så utvecklande för personen i fråga som är förexempelvis en tjänsteman inom socialvården. skall utökas med en fackligrepresentant, och det lycker vi är bra. En domare har ju flera funktioner, ochalla bör belysas vid en skicklighetsbedömning. En domare är alltså domare blandandra domare och även arbetsledare för kanslipersonalen. Men en domare skalläven möta enskilda människor som inte behärskar domstolarnas regler och språk,människor som är hell utlämnade till domarnas skicklighet i en annan betydelseän den som diskuteras i fråga om skicklighelsbedömningen. För alt en skicklighetsbedömningskall vara komplett skall, menar vi, en representant för allmänheten ingå iIjänsteförslagsnämnden och kunna della vid bedömningen av en domares meriter Jag yrkarbifall lill reservationerna 2 och 3. Framför allt reservation 3 inne- hålleregenlligen mer än ett yrkande. Men del är kanske bra av utrymmesskäl, för dåblir ju belänkandet tunt. I övrigt yrkar jag bifall till hemställan ibelänkandet. 30 (); Jag skall fatta mig korl. Vi i miljöpartietär bara med på en reservation här Del gäller reservation 3 om kvoteringsreglersom vi har gemensam med vpk. Del är så rikligt som säger är alltsåegentligen fråga om två yrkanden. Jag skall emellerlid uppehålla mig något viddetta med vård av barn. Vilka krav ställs på en domare? Jo, en domare skall varapedagogisk, ha viss psykologisk fallenhet och kunna bedöma de människor som hanhar framför sig - dels offer, dels gärningsmän. Atl vårda barn är någonting som man lär sig mycket av. Jagbeklagar dem som inte har fält göra del, men de har i så fall någonting atl sefram mot. En människa som vårdar barn genomgår en mognadsprocess, och jag unnaralla att uppleva del. Del är en myckel nyttig erfarenhet, rent mänskligt sett,i domarkarriären, åklagarkarriären och poliskarriären. Om det inte hade varit så onl om domare hade vi nog väckten miljöpartimotion om belydligl hårdare kvotering efter kön, men eftersomdomarkåren först måsle byggas upp och domaryrkel göras attraktivt får viavvakta tills del är praktiskt genomförbart. Jag yrkarbifall till reservation 3. AnL 31 (): Jag vill börja med alt yrka bifall lillhemställan i justilieutskoltets belänkande och avslag på samtligareservationer Utbildningen av domare är mycket viktig. Det finns mårigakriterier som skulle kunna tas med i en meritvärdering, och har BerithEriksson och påpekat vikten av vård av barn. Jag håller med omalt vård av barn är oerhört viktigt, men jag tror inte alt vård av barn i sigskall vara en merit för att bli domare. Det finns andra områden där vård avbarn är betydligt viktigare som merit, men det är områden som inte tas upp idetta betänkande. När del gäller skicklighetskrileriel tror jag också atldel är nödvändigt att det är den som är mest lämpad som blir domare. I övrigt anser jag all detta belänkande är bra - det ärdärför jag yrkar bifall lill hemställan i det. påpekade del olämpliga i alt enTCO-S-representanl skall vara med i tjänsleförslagsnämnden, Jag tror tvärtomaft det är bra att en facklig representant finns med i nämnden, någon somkanske pratar ett annat språk än juristerna, vilket Berilh också varinne på. Därmed får nämnden personalkategoriernas syn påtjänstetillsältningarria, och det är också viktigt. AriL 32 (): Jag vill bara säga något mycket kort lillUlla-Britt Åbark. Jag framställer två önskemål när det gäller folk inom rättsväsendetöver hu- 1989/90:102 vud taget. Det ena är juridisk kompetens, och det andra är mänsklig kompe- tens. Erfarenhet av arbete med människor är för migen mycket viktig faktor "~ när det gäller alt hanlera frågor om vad som är rätt och fel för just människor 33 BERITHERIKSSON (vpk); Till Ulla-BrittÅbark vill jag säga att vård av barn måste kunna räknas som merit framför alltinom alla tjänster som innebär arbete med människor Del är också enjämställdhelsfråga. Under den lid som kvinnan - del är oftast kvinnan - ärhemma och vårdar barn kan mannen förkovra sig, som det heter, och på del sättetklättra snabbare på karriärstegen. Det räknas alltså inte som någon förkovranatt vara hemma och vårda barn. Här måste framför alll vi kvinnor ställa upp föratl få till stånd en förbättring. AnL34 (): Jag fick ingel svar av . Hon säger atl det är bra meden facklig representant, och då blev det någon från TCO-S. Varför blev det intenågon från , , , HTF eller något annat fackligt förbund? Vilka eminenta kunskaper har just en förelrädare för TCO-S som gör atthan eller hon är lämplig all ingå i tjänsleförslagsnämnden? Varför ingår intenågon från åklagarmyndigheten eller polisen? Omman skall sätta in en person i tjänsleförslagsnämnden som skall tillföra dennanämnd någonting, måste man alltså noga analysera vilken bakgrund och vilkaresurser den personen har som gör alt han kan tillföra kunskap. I stället blirdel en facklig förelrädare, av alla människor i detta samhälle. Socialdemokratiskabetänkanden gynnar fackliga företrädare - om de kan någonting eller inte ärointressant. Därmed motarbetar man syftet med tjänsleförslagsnämnden i ställetför atl förstärka den. Dä skall gå upp i talarstolen och sägaatt del är socialdemokraternas målsättning med just detta förslag, ochingenting annal. AnL 35 (): Utskottsmajoritelenlycker att det är lämpligt att flertalet domstolskategorier skall vara med inämnden, och det tycker vi i är rimligt. Men majoriteten vill därmed också skall utöka antalet ledamöter i nämnden från nio till tio. Påvilket sätt får inte flertalet domstolskategorier, som ni skriver, Ulla-BrittÅbark, vara med i nämnden om en representant för kanslipersonalen, för övrigtorganiserad i TCO-S, skall räknas in bland de nio? Flertaletdom-slolskategorier kommer atl vara med ändå. Anf.36 (): Först vill jag ta uppdel som och sade ommerit för värd av barn. Tanken kan väl inte vara atl barnlöshet inte skall hanågon belydelse alls i domarmerileringen. Vi socialdemokrater känner lill inställningtill fackliga representanter, och den bekräftades ytterligare av GöranEricssons inlägg. TCO-S bereds nu plats i tjänsleförslagsnämnden, och del ärTCO-S som skall se lill att det blir en kunnig person. Jag är helt övertygad omatl dessa personer är kunniga. 37 (vpk); Del som sade blev väl ändå litet fel. Densom inte är hemma och vårdar barn kan ju vara ute på arbetsmarknaden. Vad jag sade var att den tid som en kvinna är hemma ochvårdar sitt barn inte räknas som en merit, medan kvinnor och män som inte ärhemma och vårdar barn kan förkovra sig på ett område som räknas som en meritvid en domartillsältning. AnL 38 (); Vi skall väl inte förlänga den här debattenalltför mycket, . Berilh har sagt del mesta av vad jagville säga. Om dessutom får igenom sin värntjänsl ,blir del rikliga tillfallen för alla yrkeskategorier att få lära sig all jobbamed människor AnL 39 (): måste jag säga alt jag inte förslår någonting.Jag har bett om svar på en fråga, och då går upp och säger atlsocialdemokraterna känner till inställning lill facket. Del varinte något svar på min fråga. Vad jag frågade var; Varför skall en företrädare för just TCO-Ssitta i ijänsteförslagsnämnden? Vi moderater är inte negativa lill fackligt arbete -tvärtom. Där del hör hemma är vi posiliva till det. Men vad kan en medborgaresom råkar vara medlem i TCO-S tillföra tjänsleförslagsnämnden? Del är återigenmin fråga. Del kan vara vem som helst av TCO-S alla medlemmar- men förmodligenär del en ombudsman som behöver någol alt göra. Det är uppseendeväckande att denna mycketenkla fråga, som inte innehåller särskilt mänga ord, icke kan besvaras. AnL 40 (); Om inte vet atl TCO-S faktisktorganiserar de flesta inom de arbeten som utförs på domarkanslierna, vill jagbara lämna en upplysning om detta. Kanslipersonalen vill fortfarande föra framsynpunkter pä vem som blir domare. Kanslipersonalen skall också arbela tillsammansmed domarpersonalen. Det är oerhört viktigt att man får synpunkter även frånde här människorna. AnL 41GÖRAN (); Jag tror inte alt jag kommer särskilt mycketlängre med den här frågan. fick jag svaret alt TCO-S organiserar människorinom domstolarna fackligt. är ingel fackligt organ ochinget 1989/90:102 6 april1990 Min frågakvarstår: Vad skall TCO-S representarit göra i tjärisleförslagsnämnden? Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 8§.) Företogs till avgörande justitieutskottetsbetänkanden /90:JuU24 och JuU25. Mom. 1, 8 och 9 (anslagtill ) Utskottetshemställan - som ställdes mol ulskoltels hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till reservationerna 7 och 8 av - biföllsmed acklamation. Mom.2 (tekniska hjälpmedel i domstolsväsendet) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 1 av och -bifölls med acklamation. Motn.3 (delegering lill domstolsbiträden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och -bifölls med acklamation. Motn.4 (notariemerileringen) Utskottetshemställan bifölls med 214 röster mot 50 för reservation 3 av . Motn.5 (antalet nämndemän i domför sammansättning) Utskottetshemställan bifölls med 216 röster mol 50 för reservation 4 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.6 (mandattidens längd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.7 (principen för nämndemannaersättning) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 6 av och - bifölls med acklamation. Mom.10 (säkerhelssal i ) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 9 av - bifölls medacklamation. Mom. 15(handläggningstiden i skallemål) Prot. Ulskoltels hemställan bifölls med 147 röster mol 123 förreservation 10 av m.fl. Mom. 17 (försäkringsrätternas organisation) Först biträddes reservation 11 av m.fl. med65 röster mol 51 för reservation 12 av m.fl. 153 ledamöter avstodfrån atl rösta. Härefter bifölls ulskotlets hemställan med 159 röster mot59 för reservation II av m.fl. 51 ledamöter avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(ytterligare utredning om tillsättningsförfarandet m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 51 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (yttrande från ijänsteförslagsnämnden m.m.) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBerilh - bifölls med acklamation. Mom. 5 (kvoteringsregler m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 32 förreservation 3 av Berilh och . Mom. 6 (en representant för TCO-S) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avGöthe m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (oförändrat antal ledamöter itjänsleförslagsnämnden) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 5 avBritta Bjelle och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (representanter för bl.a. itjänsleförslagsnämnden) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 6 av GötheKnutson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (domarulbildningen) Ulskotlets hemställan - som ställdes mol reservation 7 avGöthe m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (geografiskt sammanhållen domarutbildning) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och 27 LarsSundin - bifölls med acklamation. Prot.1989/90:102 Mom. 12 (förtroendet för rättsväsendet) Vissa anslag m.m. inom Ulskoltels hemställan - som ställdes mol reservation 9 avGöthe m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (domares anställningsvillkor) Ulskotlets hemställan - som ställdes mol reservation 10 avGöthe m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Ulskotlets hemställanbifölls. Förste vice talmannen överlog ledningen av kammarensförhandlingar 9 § Beslut om samlad votering Beträffande de påföredragningslistan närmast upptagna ärendena, jordbruksutskottets betänkandenJoU14 och JoU18, beslöt kammaren på förslag av förste vice talmannen medge attde fick företas till avgörande sedan debatten i båda dessa ärenden avslutals. 10 § Vissa anslag m.m. inom 1989/90;JoU14 Statsbudgeten för /91 (prop. 1989/90; 100delvis). AnL 42CARL G (); Budgetpropositionen såvitt avserjordbruksavsnitlet är minst sagl mager sä alt säga. Mycket är mörklagt, ochvi känner naturligtvis till skälet till detta, nämligen att del i andra delarav dessa hus jusl nu pågår förhandlingar om hur den framtidajordbrukspolitiken, sett i ett längre perspektiv, skall föras. En viktig fråga i de förhandlingarna rör i högsta gradinnevarande växtodlingsår; det är en uppgörelse om priserna och de ekonomiskavillkoren för detta år Jag vill gärna nu uttrycka förhoppningen att vi snabbt fåren sådan uppgörelse, att jordbruksnäringen vet vilka villkor som kommer attgälla detta år Vi skall ju inte ha en långt utdragen process medsammanblandning mellan de långsiktiga och de kortsiktiga förhandlingarna. För övrigt har väl också de andra stora förhandlingar somägt rum mycket stor belydelse - jag tänker naturligtvis då på deekonomiska uppgörelser som träffals. De har också slor belydelse förjordbrukei. Det är väl närmasl så atl våra skatter och avgifter, som är högst ivärlden, våra skyhöga räntor och vår galopperande inflation har ell minst likabrutalt avgörande på de framtida förhållandena för jordbruksnäringen. Emellerlid fär vi nöja oss med all kommentera ochfatta beslut om ell mindre antal inte rikligt så s.k. tunga frågor som dekommande ärendena. Jag vill i detta sammanhang inskränka mig lill altkommentera några av de moderata reservationerna i detta betänkande. Vi föreslår besparingar på några punkler. Till atl börjamed gäller det anslaget till lantbruksnämnderna, närmare bestämt jordbruksfonden.Del är alltså lantbruksnämndernas jordbruksfastigheter som vi lycker snarastbör säljas. Lantbruksnämnderna skall ju inte inneha jordbruksfastigheter försin egen skull; de fastigheterna skall säljas så atl de kommer andra näraliggande,enskilda jordbruk lill del. Vi föreslår alltså en besparing om 65 milj. kr pådenna punkt. Vi föreslår också en minskning av anslaget tilljordbrukels rationalisering. Jordbrukei skall vara en näring som bär sina egnakostnader. Jordbrukarna vill vara egna och fria företagare, och vi tycker altralionaliseringsanslaget därför kan minskas. Samma marknadsekonomiska aspekter lägger vi påskogsvårdsorganisationernas investeringsanslag. Det gäller i första hand detanslag som är föreslaget lill fröplanlager Vi menar att kostnader förinvesleringar i fröplanlager och kostnader för framställning av frö ochplantor skall läggas på priset på plantorna. Därför kan vi minska delta anslag. Vi för också ett resonemang och har lagt en reservationkring anslaget till Ösi, Översiktliga skogsinvenleringar Vi lycker att riär denverksamheten snart är avslutad kan vi minska anslaget med 20 milj. kr Vi har ivår motion därvidlag också framhållit den fina verksamhet som utförs av dens.k. Det utförs alltså ett visst dubbelarbete. Vi vill också minska slödel till byggandet avskogsbilvägar med 60 milj. kr Byggandet av skogsbilvägar är en myckel lönsaminvestering, som förvisso inte behöver stödjas med statliga medel. Däremot bör man tillåta kostnadsavdrag förbyggande av de vägarna. Därmed skulle dessa investeringar komma till stånd isamma utsträckning utan att belasta statskassan. De frågor som har med fiske all göra kommer senare idebatten atl beröras av . Låt mig bara, när jag nu har chansen,kommentera en enda fråga, nämligen anslaget till och statsbidraget tillbildande av fiskevårdsområden. kommer också atl diskutera dennafråga. Bildandet av fiskevårdsområden är för alla inblandadeparter -fiskevatlenägare, sportfiskare och fiskevårdare - en mycket viktigverksamhet. Mycket återstår när det gäller bildandet avfiskevårdsområden i vårt land. Del är en lill stor del oegennyttig insats somvatlenägarna ålar sig. Vi har också varit överens om att detta sker av ett såpass samhällsnyttigt motiv att verksamheten är berättigad till statsbidrag.Della motiv är enligt min uppfattning inte förändrat efler den 1 september1990, det datum som anges i propositionen. Det är tvärtom i högsta gradangelägel alt denna verksamhet kan fortsätta. Ett villkor för della är altsamhället tar en viss del i de dryga kostnader som denna verksamhet medför. Med detta, fru lalman, yrkar jag bifall lill de moderatareservationerna i delta betänkande. Vissa anslag m.tn. Vissa anslag m.m. inom 43ANDERS CASTBERGER (fp); Regeringens politik inom många områden är eltstyckverk. Vad illustrerar det bälire än årets budgetproposition? På områdeefler område skall förslag framläggas först . Våndan med atlpresentera en ekonomisk politik som inte riktigt hänger ihop visar sig äveninom anslagsområde. Det finns enligt uppfattning ingen anledningatl diskutera jordbruksavsnitlet i statsbudgeten. En proposition om jordbrukeikommer att lämnas , och vi får då tillfälle all återkomma tilldiskussionen om jordbruksfrågor Jag kommer därför alt i mill anförande beröra skogsbruks-och fiskefrågor Åven fisket får vi anledning atl återkomma till, eflersomproposition har lämnats till även i den frågan. Den budget som vidiskuterar behandlar dock frågor om anslag till fisket. Därför skall jagnågot diskutera dessa frågor. De stora, organisatoriska fiskefrågorna kommervi att behandla längre fram i vår Vi vill poängtera att det verkligen finns ett behov. Jagupprepar detta , och det är väldigt underligt allsocialdemokraterna ännu inte har kommit till samma slutsals; det finns ellbehov av utbildningsbidrag som möjliggör för fiskarna atl få denvidareutbildning och yrkesutbildning som naturligtvis behövs. Del ställs alll större krav på fiskarua i fråga om atlhantera fartygen, all hanlera bestämmelserna och när det gäller säkerhetenombord och lill sjöss. Därför är ju ell bidrag på , som vi förordar,elt ganska litet bidrag. Men del är nödvändigt eftersom skillnaden mellan dennayrkesgrupp, yrkesfiskarna, och oss landkrabbor är alt vi kan gå till vårtstudieförbund eller gå en kurs någon annanstans när som helst ,vilken kväll vi vill, men yrkesfiskarna är ute på havel - de kan inte gå i landför all gå en enlim-mes eller tvåtimmars studiecirkel . Det behövs enförstärkning av anslaget för att tillgodose det intresse som yrkesfiskarensjälvfallet har av alt få viss yrkesutbildning och vidareutbildning. Del är sorgligt atl socialdemokraterna gång pä gångförnekar atl detta behov finns. När det gäller avvecklingen av 5 § 3-bidraget inomskogsbruket, så gick del ju all få ell enhälligt ställningstagande i frågan omen övergångstid. Jag återkommer lill delta . Men det är märkligt attsocialdemokraterna, med stöd av vpk och förslås, inte villbestämma sig för en övergångslid vid bildande av fiskevårdsområden - trots atlutfrågningar vi haft i ulskotlel givit mycket klara belägg för all en sådanövergångslid faktiskt behövs. År det inte onödigt all den angelägnaförstärkningen inte minsl av fritidsfisket som fiskevårdsområdena utgör tvärtskall avbrytas? Vi i folkparliel hade önskat en större smidighet på dennapunkt, för att få en mjuk övergång lill den tid då de bidragen inte längreskall utgå.