prot · GD096 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:6 Vid dagens frågestundanvändes två särskilda talarstolar, som placerats framförtalmanspodiet. De skall på försök användas vid frågestunderna underinnevarande . 1§ Anmälan om ny ordförande i justitieutskottet Talmannen anmälde att justifieutskottet till nyordförande efter utsett (). 2§Svar på fråga 1989/90:28 om avskaffande av aktieomsättningsskatten har frågat om jag är beredd att föreslå ett snabbtavskaffande av akfieomsättningsskatten. Sedanomsättningsskatten på aktier infördes har skattesatsen höjts ochskattebasen breddats till att omfatta fler instrument samtfondkommis-sionärernas handel i eget lager. I samband med den senastepropositionen rörande omsättningsskatten angav jag bl.a. fördelningsmässigamofiv för en beskattning av transakfioner på de finansiella marknaderna. Det ärett ställningstagande som jag fortfarande anser vara motiverat. Beskattningeninom den finansiella sektorn är under utredning. De presenteradeskatteutredningarna Reformerad inkomstbeskattning (RINK) (SOU 1989:33),Utredningen om reformerad företagsbeskattning (URF) (SOU 1989:34) samtKommittén om indirekta skatter (KIS) (SOU 1989:35) innehåller bl.a. förslag omskärpt kapitalbeskattning. Inom KIS översyn av mervärdeskatten har man ävenberört beskattningen av finansiella tjänster. Deras slutsats är att även dessatjänster bör ingå i mervärdeskattens bas. på grund av fidsbristej har haft möjlighet att göra någon djupare analys av konsekvenserna av ettsådant förslag har regeringen tillsatt en särskild utredare meduppgift att utreda beskattningen av den finansiella sektorn. Utredningenberäknas bli klar senast . Utredningen är oförhindrad att tidigarelämna förslag, som den finner påkallade. Jag ser därför ingaskäl att föreslå några förändringar med avseende på omsättningsskatten. 1989/90:6 KNUTWACHTMEISTER (m); Jag tackar finansministern för svaret på min fråga. ] ställt den tidigare, eftersom jag frånbörjan har tillhört dem som r P J g anseratt skatten är skadlig. I allmänhet har finansministern svarat att moti- ven är delsfördelningspolitiska, dels statsfinansiella och att frågan i sistnämndahänseende är för tidigt väckt. Så skedde senast i ett interpellationssvartill . Sedani våras har det emellertid hänt en del saker som borde få finansministern atttänka om. Aktiefrämjandet, i vars styrelse ingår ett par personer som stårrörelsen nära, har krävt en snabb avveckling av aktieomsättningsskatten,därför att "skattens skadeverkningar just nu utvecklas mycketsnabbt". Sedan skatten fördubblades har handeln utomlandsmed svenska aktier ökat från ca till "skulle statens intäkter från aktiehandeln varit betydligt högre utanomsättningsskatten", fortsätter Aktiefrämjandet. Det kan tilläggas att enenig börsstyrelse, inkl. LO;s styrelserepresentant, också krävt en snabbavveckling av denna skatt. Nuföreligger det således inga statsfinansiella skäl, eftersom skattensaldo-mässigt blir negativ. De fördelningspolitiska skälen som finansministernsäger kvarstår kan man ju komma till rätta med nu när finansministern avseratt tidigarelägga skattereformen. Efterde siffror som kommit fram borde finansministern vara orolig, tycker jag.Lika väl som utredningsmannen har möjlighet att med förtur komma med förslag,har finansministern naturligtvis möjlighet att kräva av utredningsmannen atthan skall förtursbehandla just frågan om omsättningsskatten på aktier. Jagundrar om finansministern avser att göra detta. av aktiehandeln har flyttat utomlands. Var går, enligt finansministernsuppfattning, smärtgränsen? Jag vill bara underrätta om att detta utlåtande från börsstyrelseninnehöll en annan passus, nämligen att om man skulle avskaffa akfieomsättningsskatten,borde man överväga att införa en särskild förmögenhetsskatt på börsnoteradeaktier. Denutredningsman som arbetar med beskattning av den finansiella sektorn äroförhindrad att framlägga förslag när han vill. Vidareär det inte uteslutet att jag överraskar med attinte vara fullt så konsekvent som jag har varit när det gäller den här frågan. Jag är tacksamför det. Jag kommer då fram till min första slutsats, att börsstyrelsen enigtföreslog att omsättningsskatten på aktier skulle avskaffas. Jagsade också att finansministern ju har möjlighet att framlägga ett för slag som parerar de fördelningspolitiska konsekvenserna i det förslag som statsministern nu aviserat skall komma, 2 Jag kan fillägga att finansministerns partivänner iNorge avskaffade om- sättningsskatten påaktiehandel , då man upptäckte att den hade Prot. 1989/90:6 skadliga konsekvenser. När det gäller våranpassning till EG är det naturligtvis inte bra att hålla ] [ fast vid regleringarsom avskaffats i andra länder. va p jr g r Jagtar ad notam att finansministern trots allt kanske kommer att begära förtur.Därmed skulle finansministern glädja mig och om så skulle bli fallet sätter jagvärde på detta. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1989/90:32 om innebörden av god banksed I anledning av uttalanden som jag gjort i pressen om bankers medverkani skatteplanering har frågat mig om jag är beredd att preciseragränserna för den s.k. grå zonen och även låta publicera en handbok somupplyser om hur det inramade området bör tolkas. Jagser det inte som min sak att ta initiafiv till en sådan handbok som HugoHegeland efterlyser I den mån bankerna eller deras branschorganisationer intesjälva sätter ramar för sitt handlande är det en uppgift för bankinspek-fionenatt genom allmänna råd ge innehåll åt begreppet sund bankverksamhet. Jag haruttryckt min åsikt att bankerna bör vara återhållsamma med hjälp tilltransaktioner som ligger skatteflykten nära, och ett liknande ställningstagandehar också inspektionen gjort i sina riktlinjer Förövrigt gör jag mig inga illusioner om att det skulle gå att få fram heltäckanderegler för hur banker skall agera i det ena eller andra fallet. Det är inteheller fråga om att hindra bankerna från att ge sina kunder råd och hjälp tillolika lösningar av skatteproblem. Vadgäller den grå zonen tror jag att den i själva verket är ganska väl synlig förbankerna. Transaktioner som kan misstänkas ha till enda eller klart dominerandesyfte att skatt skall undandras ligger inom zonen. Marknadsföring av avanceradskatteplanering är inte förenlig med sund bankverksamhet. Detta är vadbankinspektionens allmänna råd i stort innebär. Bankernastjänstvillighet i fråga om skatteplanering har ju inte alltid varit lyckosamför kunderna. har resultatet blivit rena förluster Vi har också settexempel på vägrade avdrag och eftertaxering av betydande belopp. Sådant gerofördelaktig uppmärksamhet och ;iiinskar förtroendet för banken. Man kan därförtycka att bankerna av ren självbevarelsedrift borde hålla sig borta från dengrå zonen. HUGOHEGELAND (m); Jag tackar finansministern för hans försök att svara på min fråga, menär naturligtvis inte nöjd med det svaret. Jag vill hävda att finansministernblandar ihop två saker. Självfallet anser jag att det är finansministerns sakatt ta initiativ till en sådan handbok. Men finansministerns argument i detavböjande svaret håller ju inte. Det heter: "I den mån bankerna ellerderas branschorganisationer inte själva sätter ramar för sitt handlande 1989/90:6 10 oktober1989 år det en uppgift förbankinspektionen att genom allmänna råd ge innehåll åt begreppet sundbankverksamhet". Men visst finns det regler när det gäller sundaffärsverksamhet, och det gäller även beträffande bankerna. Det nya är att tillföljd av de luddiga lagarna på skatteområdet som finansministern har lagt framförslag till om och som sedan en majoritet i har fattatbeslut om, har vi fått en mycket oklar lagstiftning. Det är vidare svårt attveta när generalklausulen skall tillämpas. Dessutom har etikregler tillkommit. Detär detta som det nu gäller Det gäller inte att driva sund bankverksamhet, utandet är fråga om vad finansministern anser vara sund bankverksamhet med hänsyntill etikregler Bankinspektionentycker jag faktiskt har förvandlats till en bankinkvisition. Storinkvisitorngår ut och talar under täcknamnet etikmeddelanden om hur bankerna skall agera iolika frågor Jag tycker att meddelandena liknar bannbullor Man brännmärkerbankerna för att dessa inte kan tolka denna luddiga lagstiftning. Finansministernsäger att han inte gör sig några illusioner om att det skulle gå att få framheltäckande regler för hur bankerna skall agera i det ena eller det andrafallet. Nej, det är klart eftersom finansministern själv vet hur luddiga lagarhan har lagt fram förslag om. Kännerinte finansministern någon ånger eller något skuldmedvetande inför dettasakernas tillstånd? Hade vi haft en klar lagstiftning i olika skattefrågor,hade vi inte hamnat i den här situafionen. Jag har dåligt samvete för mycket, men jag tycker inte att de herrarsom har sysslat med det här skulle kunna skylla på en luddig lagstiftning. Jagtror att de mycket väl vet vad de har sysslat med. Inte minst den allmännauppsynen av dåligt samvete som de visar när de blir ertappade tyder på att debegriper att de har sysslat med någonting som ligger på andra sidan om det somär lämpligt, sunt och acceptabelt. Närdet gäller råd och anvisningar till bankerna skall, såvitt jag har blivitunderrättad, åtminstone en stor bank ha styrelsesammanträde i dessa dagar.Enligt upplysningar i pressen skall man skärpa sina regler De är nog medvetnaom att de kan göra en del själva. mån behöver någon läsning och vägledning för egen del i dennafråga vill jag slutligen nämna att det har kommit ut en liten handbok somheter Får banken göra så här? Däri ingår ett avsnitt om skatteplanering och omhur sådan kan undvikas. Jag skall be att få överlämna boken till har kanske någon vän i bankväsendet som han kan låna ut den till. HUGOHEGELAND (m): Just det faktum att finansministern vill överlämna en särskild bokvisar hur suddig och luddig banklagstiftningen är Det är en skattelagstiftningsom jag anser att ytterst finansministern är ansvarig för Det gäller inte klaraövertramp, utan det gäller att det är mycket ovisst hur generalklausulen skalltillämpas och om det är fråga om skatteplanering eller ej. Det är varjemedborgares rättighet att bedriva skatteplanering. Jagtycker att det är mycket konstigt att finansministern bara tar upp den gråzonen och säger att den nog i själva verket är ganska väl synlig för bankerna.Varför säger finansministern aldrig något om den svarta marknaden? Där är detverkligen fråga om lagbrott. Som finansministern mycket väl vet finns det ensvart marknad för hantverkare och städhjälp, för att inte tala omhundratusentals dagmammor. Där har man en svart marknad som är olaglig. Jag haraldrig hört finansministern klaga på det. Beror det på att finansministerntycker att det som dagmammorna gör är etiskt godtagbart, eller varför är det såtyst när det gäller den svara marknaden? Detta är ganska orimligt, . En stor del avskatteförvaltningen arbetar med att avslöja skattefusk. Vi har mängder avskattedomstolar som arbetar med detta. Vi har skärpt lagstiftningen påen rad områden. Försökinte blanda bort korten genom att säga att regeringen inte skulle varaengagerad i kampen mot skattebrott. Det har tvärtom klagats över att vi harvarit alldeles för aktiva på det området. HUGOHEGELAND (m); T.o.m. domare har gått ut och sagt att de blundar för den svartamarknaden, i varje fall när det gäller svarta dagmammor Den övriga delen avsvarta marknaden säger man är alldeles för stor Den uppgår säkerligen tillminst av BNP, dvs. Om denna andel kom i dagenskulle hälften därav beskattas och kunna finansiera en tredjedel av enskattereform. Detär rörande att finansministern talar så mycket om bankernas etik och etisktbeteende. Då behövs väl också en politisk efik. Jag tycker att det verkligenär ett politiskt oskick att ett statsråd kan sitta i sin bänk och skriva,t.o.m. i poetisk form, och fördöma en proposition och sedan gå upp i talarstolenoch försvara den till , t.ex. när det gäller löntagarfonderna.Är det etiskt försvarbart ur politisk synpunkt? Överläggningenvar härmed avslutad. 4§Svar på fråga 1989/90:45 om konsekvenserna för industrin av höjda elpriser har frågat mig om jag är beredd att lämna en redogörelseför de långsiktiga konsekvenserna för den svenska handelsbalansen närbetydande delar av svensk basindustri slås ut eller tvingas flytta utomlands.Frågan har ställts mot bakgrund av den förestående kärnkraftsavvecklingen. bedömeri sin studie Elpriser och svensk industri, 1989/90:6 1988:7,att avvecklingen av två kärnkraftverk inte fårnågra större effekter på den svenska industristrukturen vid slutet av 1990- Inte ens inom denelintensiva industrin väntas några dramatiska för- P I ° ändringarfill följd av beslutet att avveckla två kärnkraftverk vid mitten av Pålängre sikt, när samtliga kärnkraftverk avvecklats, kan dock effekter påindustristrukturen märkas. Kärnkraftsavvecklingen medför högre kostnader förenergiförsörjningen, vilket kan leda till en ändrad industristruktur Effekternapå handelsbalansen av denna omvandling beror på hur lång fid det tar förnäringslivet och samhället i övrigt att anpassa sig. För att underlättanäringslivets fortsatta fillväxt är det därför viktigt att samhället på etttidigt stadium förbereder åtgärder, som underlättar anpassningen till högreenergipriser Regeringenbeslöt att filisätta en utredning, som fick i uppgift attundersöka konkurrensvillkoren för elintensiv industri. Utredningen fick ocksåi uppgift att kartlägga behovet av särskilda insatser inom arbetsmarknads-,regional- och industripolitiken på orter och i regioner som är beroende avelintensiv industri. Resultatet av denna utredning kommer att redovisas senastden . Således har redan ett arbete inletts för att säkerställa densvenska industrins långsiktiga konkurrenskraft. GUNNARHÖKMARK (m): Jag skall be att få tacka för svaret. Jag kan emellertid konstateraatt finansministern uppenbarhgen inte har någon uppfattning om hurhandelsbalansen och andra viktiga faktorer när det gäller svensk ekonomi kommeratt påverkas. Jagblev litet förvånad när finansministern hävdade att avvecklingen under1990-talet inte kommer att få några industriella konsekvenser Statens energiverkhar visat att vid en fördubbling av elpriset - vilket det enligt de flestabedömare är mycket sannolikt att vi uppnår i slutet av 1990-ta-let -skulle en tredjedel av gruv-, massa-, pappers- och kemiindustrin slås ut.Dessutom skulle hälften eller litet mer än hälften av järn-, stål- och övrigmetallindustri slås ut. Detta är vad har beräknat. Man kanknappast säga att det är marginella konsekvenser Dessutomär beslutet redan fattat, utan att man har kartlagt vilka konsekvenser det fårDet hjälper inte att finansministern nu talar om vilka nya utredningar som hartillsatts. Beslutet är redan fattat, och det får redan konsekvenser Ettflertal stora svenska företag bestämmer sig för att dra ner på denelintensiva verksamheten i . Man flyttar ut investeringarna fill . Det stryper fillväxten. Alltdetta måste finansministern ha någon uppfattning om, vilken påverkan det fårpå handelsbalansen. Eftersom beslutet är oåterkalleligt måste ni ha haft enuppfattning om vilka konsekvenser det skulle få för svensk samhällsekonomi. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1989/90:61 om åtgärder för att lindra skatte- Prot. höjningar med anledning avden nya villataxeringen : Svar på frågor har frågat mig om jag ärberedd att följa begäran att lägga fram förslag som lindrar denväntade skattehöjningen av den nya villataxeringen och i så fall när dettasker Jaghar i , som svar på frågor och interpellationer,förklarat att det inte går att låta de höjningar av taxeringsvärdena som kommeratt inträffa slå igenom fullt ut vid fastighetsbeskattningen. Fråganom hur reglerna för beskattning av bostäder skall se ut för har sambandmed hur det nya skattesystemet skall utformas, som skall vara till fullogenomfört . Som väl känner fill pågår, efter inbjudan avregeringen, överläggningar mellan regeringen och övriga riksdagspartier om1990 års skatter. Det är därför för tidigt att säga något om hur de nyareglerna för beskattning av bostäder skall utformas och när ett förslag kanpresenteras. ANNEWIBBLE (fp): Jag skall be att få tacka finansministern för svaret, även om jag intetycker att det var särskilt mycket till besked. Det är bra att finansministernupprepar att villataxeringen inte får slå igenom fullt ut. Det var dock intedetta jag frågade om. Ivåras gjorde ett tillkännagivande till regeringen. Det är ganskaovanligt. Tillkännagivandet innebar att regeringen skulle återkomma med förslagså att oskäliga effekter av villataxeringen undviks. I det tillkännagivandetingick också att man skulle återkomma från regeringens sida . Men fortfarande har inget besked kommit från finansministern. Jagvill gärna upprepa de två problem som jag tycker är de mest väsentliga. Detförsta problemet är att de nya taxeringsvärdena skall börja gälla redan den 1januari 1990, trots att inga småhusägare ännu har fått besked. Det finnsfaktiskt folk som inte gillar att få stora skatteskulder indimpande långtefteråt. Man kan också fråga sig hur människor skall kunna köpa eller sälja husi om det inte finns några taxeringsvärden åsatta. Detandra problemet är särskilt markant i mitt eget län, nämligen de mycket storaregionala skillnader som provtaxeringarna har visat kommer att uppstå om intenågot görs. I genomsnitt blir det ökningar på . Men i vissa områden blirökningarna dubbelt så stora, och i vissa områden t.o.m. så stora.Det gäller dels i en del storstadsområden, dels också i en del attraktivaskärgårdsområden, där det finns både bofast befolkning och sommargäster att många människor som bor i dessa områden är mycket oroliga. De tyckeratt det är orimligt att de skall få kraftigt höjda boendekostnader bara för attnågot grannhus har sålts fill ett mycket högt pris, kanske till en sommargäst. Jagvet att det är svårt att finna en hundraprocentigt elegant lösning. Men detsämsta är att inte göra något. Jag har ett litet tips. 1989/90:6 kunnaminska basen för uttaget av fasfighetsskatt, så att man får något som bättre motsvarar vad huset är värt att bo i. Svarpå frågor Finansminister : Låt oss inte förvirra oss själva ochallmänheten mer än nödvändigt. ställde frågan huruvida de nyataxeringsvärdena kommer att åsättas eller inte. Det kommer att ske nu i höst.Varje fastighetsägare kan faktiskt med ledning av de blanketter han får ta redapå vad det nya taxeringsvärdet blir med hjälp av den poängberäkning som kangöras. AnneWibble har frågat om det kommer att göras några justeringar i fastighetsbeskattningeneller villabeskattningen för att parera effekten av höjda taxeringsvärden. Detär en annan sak. Det är tydligt att är väl informerad om bådeinnebörden av de reformförslag som finns och faktiskt, hoppas jag, om deöverläggningar som pågår. Jagtror att inser att det underlättar avsevärt bedömningen för vad somskall göras för att lindra villabeskattningen, om man vet vad somkommer att göras på övriga områden inom inkomstbeskattningen och sådant somhänger samman med den stora skattereformen. Det är den slutsats som vi iregeringen har kommit fram till. För att denna justering skall peka åt sammahåll som den stora reform vi nu diskuterar, bör vi försöka avgöra dettasamtidigt. Det skapar inga som helst problem för villaägarna om de får dettabesked , januari eller februari. De kommer ändå att vetataxeringsvärdena, och justeringen av villabeskattningen kan göras under dennärmaste tiden utan att det skapar några större problem. ANNEWIBBLE (fp): Mycket av det som finansministern säger är riktigt. Det är klart attatt det underlättar om man sänker inkomstskatten. Men detta löserinte den regionala skillnaden i effekterna av villataxeringen. Marginalskattensänks lika mycket för en människa med en viss inkomst vare sig hon bor iNorrlands inland, , kommun eller någon annan del av landet.Effektema av villataxeringen blir mycket olika. Det var ett av de problem somjag försökte ge fips om hur man kunde lösa. Jaghoppas att finansministern tar fill sig av detta fips. Jag tror faktiskt attdet skulle stilla många människors oro. Det kan inte vara något egensyfte attoroa människor i onödan. Jag är mycket tacksam för detta uppslag, och jag är tacksam förytterligare uppslag. Det har visat sig att detta problem, precis som AnneWibble säger, inte är särskilt lätt att lösa. ANNEWIBBLE (fp): Då bordefinansministern ha gripit sig an problemet något Finansministernär ändå chef för ett departement som har mycket stora utredningsresurser.Problemet har diskuterats inte minst i , ochfinansministern är väl medveten om problemet. 8 borde egentligen ha väsentligt större möjligheterän en ledamot som tillhör opposition attkomma med konkreta förslag. Det är bra om fi- Prot. nansministern tar sigan fips. Men man tycker att det är regeringens skyldig- 10oktober 1989 het att efterkomma sådana uppmaningar som gör i fillkännagivan- [ [ den till regeringen. Såhar faktiskt inte skett. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1989/90:64 om slopat tvångssparande för dödsbon har frågat mig om regeringen avser att lägga fram förslagom slopat obligatoriskt sparande i vart fall vad avser dödsbon. betänkande om den ekonomiska poHfiken(1988/89:FiU30) framgår att syftet med det tillfälliga obligatoriska sparandetär att minska utrymmet för konsumtion och dämpa tendenserna till en ökadinflation. I betänkandet framhåller utskottet att undantagen från sparkravetbör vara få för att det skall ge en tillräcklig effekt och vara såfördelningspolitiskt neutralt som möjligt. Såväl fysiska som juridiskapersoner skall därför omfattas av åtgärderna. godtog vad utskottetanförde. Jaggör för egen del samma bedömning som utskottet och har gjort. Isammanhanget bör nämnas att vad gäller återbetalning av sparbelopp så infördesen bestämmelse som främst tar sikte på dödsbon. Bestämmelsen innebär att ettsparbelopp kan återbetalas tidigare än som annars gäller i det fall densparskyldige har avlidit. Genom bestämmelsen försvåras inte avvecklingen av ettdödsbo. Jaghar alltså inte för avsikt att föreslå att dödsbon skall undantas frånsparkravet. BOLUNDGREN (m); Artigheten bjuder att man tackar den som svarar och för det svar manfår, även om man inte nöjd med det. Därför vill jag först göra detta: Tack såmycket, finansministern. Dettvångssparande som socialdemokraterna och i kom överens omlöser inga problem. I stället skapas en mängd problem. Det var kanske motregeringens önskan, vad vet jag. Regeringen vill ju höja skatter i stället föratt ha tvångssparande - även om det ger samma effekter i viss utsträckning. Detgrundläggande felet med tvångssparande är att vi i inte har enöverkonsumtion utan en underproduktion. Det innebär att man egentligen skulleha vidtagit andra åtgärder som syftar till att expandera ekonomin. Det ärdärför som vi moderater och har föreslagit att man skall slopatvångssparandet och tidigarelägga marginalskattesänkningarna. Men regeringen ochdess företrädare i och var inte med på det förslaget. Detfinns alltså ingen majoritet för att slopa tvångssparandet. Dåkan det finnas anledning att fitta på en del orimligheter Bland orimlig- heterna borde rimligen vara att även dödsbon omfattas av tvångssparandet. Finansministern säger nuatt han tycker att det är helt i sin ordning. Möjligen skulle man kunna användasig av en bestämmelse som säger att sparbelopp kan återbetalas tidigare än vadsom annars gäller om den sparskyldige, inte skattskyldige, har avlidit. Dåförsvåras inte avvecklingen av dödsboet. Omen person nu har tvångssparat och sedan avlider, kan pengarna betalas tillbakafill hans dödsbo. Sedan skall dödsboet återigen spara. Skall de pengarnabetalas tillbaka? Hur skall denna bestämmelse tillämpas? Bestämmelsen gälleralltså om den skattskyldige har avlidit. Då betalas pengarna tillbaka tilldödsboet. Men dödsboet är också skyldigt att spara, eller hur? Hur skall manlösa det problemet, finansministern? Skall det möjligen skrivas en handbok omdetta? Överläggningenvar härmed avslutad.