prot · GD09115 · 1989-12-31 00:00:00 — Kamperi för del glömda är en av allra viktigasteuppgifter Med det glömda menar vi de människor som ofta glöms borl närresurserna fördelas och politiska beslut skall fattas. Det rör sig framför alltom de handikappade och deras familjer, människor som väritar på operatiori ochbehandling, gamla och sjuka på långvården, dementa, missbrukare, misshandladekvinnor och många andra. Grunden för vårt en- gagemangär värderingen all alla människor, också de som har det allra sämst ställl ochde allra sämsta förutsättningarna, har rätt att leva ell fullvärdigt liv.Människor i det glömda är ofta så upptagna av alt klara sina liv att dehelt enkelt inte orkar alt engagera sig och driva sin sak politiskt. De måstelita till andras intresse och engagemang. Det här betänkandet, 1989/90;AU12, handlar myckel om juslde handikappades situation. Jag tycker därför att del är viktigt atl ägnanågra minuter åt detta, även om tidsschemat är pressat. Del finns mycket i betänkandets majorilelstexl som vi ifolkpartiet tycker är bra, men i vissa lägen är socialdemokraterna alltförstelbenta, ekonomiskt kortsiktiga och alltför passiva när det gäller de härfrågorna. Som exempel vill jag nämna frågan om flexibla lönebidragsom har diskuterats här . sade att hon noga skall följa hur detflexibla lönebidragssyslemet utvecklas . Jag hoppas atl delta förmed sig atl hon accepterar vårt förslag om all man skall införa flexiblalönebidrag i hela landet, vilket också AMS har föreslagit. Vad som är viktigt med de flexibla lönebidragen är atf manskall kunna justera bidragsnivån både uppåt och neråt beroende på vilkenarbetsförmåga den handikappade har Jag hoppas också atl vi skall kunna kommaöverens om att lönebidragssyslemet skall underlätta för handikappade all iframtiden i så stor utsträckning som möjligt komma ut på den reguljäraarbetsmarknaden utan hjälp av bidrag. Vi är medvetna om att ett flexibelt lönebidragssyslem fårvissa icke önskvärda konsekvenser I reservation 7 hänvisar vi till att dettill länsmuseerna utgår lönebidrag för i genomsnitt en tredjedel av allaanställda. Därför bör en noggrariri analys göras av konsekvenserna för museer,kulturinstitutioner och ideella organisationer av de åtgärder som kan behövasför att kompensera bortfallet av lönebidrag. Vuxna handikappade möter ofta betydande svårigheter medall komma ut på arbetsmarknaden. Men rätten lill arbete måste ju gälla alla!Resurser som används till förtidspensionering borde i större utsträckninganvändas för atl ge handikappade arbete. En sådan omprioritering minskarslöseriet med mänskliga resurser och ökar framför alll livskvaliteten för dehandikappade. Den framrusande tekniken kan också ge större värdighet,större frihet och bättre möjligheter för många i arbetslivet. Vi i folkparliel har särskilt studerat del s.k.TUFFA-projektet, som också var inne på. TUFFA står förTeknikupphandling För Funktionshindrade i Arbetslivet. Vi har noterat atl detbedrivs elt mycket framgångsrikt arbele inom ramen för för attfå fram datorbase-rade hjälpmedel till de haridikappade. Vi tycker därför attdet är väldigt underligt atl regeringen inte kan satsa de pengar spm AMS harbegärt för alt TUFFA-projeklets målsätlning skall kunna uppfyjias, atl mari kari vara beredd att göra vissa omprioriteringar, Då borde marivisa det geriom att rösta för vår reservaliori beträffaride föratt ga-raritera att kari fortsätta och utvecklas för attverkligeri ge de handikappade större möjligheter till att använda datorbaseradehjälpme- del, någotsom de handikappade så innerligt väl behöver och som betyder så oändligt mycketför dem. har framfört önskemål om ettutökat antal platser inom . Ofta är förtidspensionering del endaalternativet för en gravt handikappad som inte får plats på . Det finnsall anledning alt se över möjligheterna för t.ex. psykiskt utvecklingsstördaoch andra gravt handikappade atl i ökad utslräcknirig få arbete inomSamhällsgruppen. Det får inte vara så att lönsamhetstänkandet inom gårut över de sämst ställda. Det handlar således inte om alt man inte skulle satsa pålönebidrag. Det skall vi självfallet också göra. Det handlar om eft både och.Jag tycker def är sorgligt att kunna konstatera ätt här sägeratt man inte anser atl man skall öka antalet platser på . Den senastedelårsredovisningen som vi fick i våra fack här i går visar atl man i allrahögsta grad behöver en sådan ökning på . Om man inte får en ökning,tvingas man ta till anställriingsstopp . Det tycker jag skulle varamyckel olyckligt. Det rådande arbetsmarknadsläget innebär att fleraarbetshandikappade bör kunna komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Trotsdetta har ny-anslällningsbehovei emellertid varit större än någonsin i Samhall.Del svåra sysselsättningsläget för arbetshandikappade verkar också i framtideni allra högsta grad motivera en utökning för . När det gäller de inbyggda verkstäderna vet vi att de harslagit mycket väl ul för de anslällda. tycker vi all del är hög lid att mansläpper kravet på minst fem anslällda. Alla realistiska möjligheter att anordnainbyggd verksamhet i företag bör tas till vara. Även småföretagarens resurservad gäller de handikappade skall utnyttjas. Nog borde man väl kuriria våga sigpå åtminstone en försöksverksamhet när det gäller de små företagen och de somhar under fem anslällda för inbyggda verkstäder eftersom man vet alt delfungerar så bra. Är man, alltför rädd för fackets synpunkter föratt våga sig på en sådan verksamhet, eller vad är det som stoppar socialdemokraternai detta fall? skulle jag vilja säga några ord om enreservation till AUll som ännu irite har behandlats här, nämligen nr 30 omvuxenutbildning för personer med läs- och skrivsvårigheter Det har nuvisserligen tillsalls en utredning som brett skall studera vuxnas möjligheteratt finarisiera studier med huvudsaklig inriktning på vuxenstudiestödet, menden blir inte klar förrän . Nog voredel rimligt att man skulle kunna få bidrag för studier i läs- ochskrivkunnighet. Jag lycker alt det är väl befogat med ett bifall tillreservation nr 30. Det vore dessutom ett bra sätt att fira läskunnighetsårelpå. Om arbetshandikappade söker arbetsmarknadsutbildning i delreguljära utbildningsväsendet, tycker vi i folkparliel alt de borde kunnaberedas plats utan några begränsningar i fråga om högsta antal veckor ellerdeltagare. Givetvis skall man även i fortsättningen pröva behovet i varjeenskilt fall. För samhället i stort skulle det inte kosta särskilt mycketpengar att bereda alla de arbetshandikappade arbetsmarknadsutbildning. Men detskulle vara livs- avgörandeför de arbetshandikappade om de fick en sådan möjlighet. Jag lycker inte altdet är värdigt ell välfärdssamhälle alt spara på sådana insatser.Socialdemokraternas tal om att det är de som är garantin för förbättringar förde handikappade och alla de högstämda och fina saker som har sagts av MonaSahlin och tidigare här klingar i alla fall i våra öron litetihåligt, när vi märker aft vi inte får slöd för de handikappförslag som vi förfram från sida. Man säger nej till en lång rad av förslag somskulle underlätta för de handikappade. Tydligen får gå i täten äveni framtiden i kampen för del glömda och för atl t.ex. föra fram dehandikappades problem i ljuset och ge politisk röst åt dem. 28KERSTI (): Även om debatten har pågått i ett par timmaroch flera talare redan har varit inne pä de frågor som tas upp i belänkande AU12 om arbelslivsfrågor, vill jag ändå i mitt inlägg i denarbetsmarknadspolitiska debatten speciellt ta upp de arbetshandikappadessituation och deras rätt till arbete. De senaste årens utveckling visar mycket tydligt aft det,oberoende av korijunkturläge, krävs kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatserför all värna om handikappades räll lill arbele. gäller insatser såvälför de handikappade som aldrig har fåll något fotfäste i arbetslivet, som fördem som slås ut på grund av olika problem och brister i arbetslivet. är arbetskraftsbristen ett påtagligt problem inomflera sektorer har vi nu fler personer än någonsin som står utanförarbetslivet på grund av förtidspensioneringar och långtidssjukskrivningarSammantaget har ungefär en halv miljon svenskar på della sätt lappats borl iden arbelsmarknadspolitiska debatten. Denna situation är helt oacceptabel. Detär ett slöseri med både mänskliga och samhälleliga resurser Del är en tragedinär människor som vill arbeta infe kan få en anställning. Vi vet all ett stort antal av förtidspensionärerna och delångtidssjukskrivna både kan och vill ta ett arbete, förutsatt att de rättaförutsällningarna kan erbjudas. Ofta är det infe fråga om några oöverstigligahinder som måste övervinnas för att en handikappad skall kunna fungera i eftarbete - den största svårigheten kan vara att över huvud taget komma in påarbetsmarknaden. Riksomfattande är ett viktigt instrument för attbereda arbete åt arbetshandikappade där behoven finns. För en del kan enkortare lids arbele inom vara en snabb väg ut i eller tillbaka lillarbetslivet. För andra kan vara ett mera långsiktigt alternativ tillförtidspension - en förtidspension som i många fall leder till sysslolöshetoch social isolering. I reservation nr 17 - som är gemensam för ,och - har vi pekat på atl del finns ett stort behovav arbetstillfällen inom . Del fortsatt svåra sysselsättningsläget förarbetshandikappade motiverar enligt vår mening en fortsalt utbyggnad avverksamheten vid företagsgruppen. har för /91 föreslagit en ökningmed drygt 1 miljon arbetstimmar - del motsvarar ett tillskott på ca 1 000arbetstillfällen jämfört med innevarande budgetår. Vi anser atl den härutökningen skall ske och att det är angeläget atl kompetens ochkapacitet tas till vara fullt ul.På del sättet kan vi skapa ytterligare arbetstillfällen för dem som har deallra största svårigheterna i arbetslivet. Jag yrkarsåledes bifall lill reservation nr 17. Flexiblalönebidrag och introduklionsbidrag har vi också pläderat för Del firiris två former av löriebidrag. De vanligalönebidragen för företag är för år 1 och 2, sedan trappas bidraget nertill för år 3 och 4 och prövas därefter fortsättningsvis. För personer med svårare haridikapp finns det särskildalönebidragel som är år 1 och år 2, 3 och 4. Därefter diskuterasprocentsatsen vid förlängning. Det här högre bidraget gäller elt begränsatantal platser och räcker inte på långt när till för alla persorier som äraktuella. Erfarenhetsmässigt är del myckel lättare alt bereda enarbetshandikappad person arbele på ett litet än på ett större förelag. Men närpersonen varit anställd och lönebidraget trappas ned till25 %, har ofta det lilla företaget ingen möjlighet - eller små möjligheter - altbehålla den handikappade. /89 har det som bekant pågått försökmed flexibla lönebidrag. Vi menar atl den här försöksverksamheten bör utvidgas,och vi har hört aff det skall ske i ytteriigare fem län. Del är bra alt manlar sleg på vägen, och vi väntar på fler Över huvud tagel är del angelägel attbidragssystemet konstrueras så atl det underlättar placeringar inom sektorerpå arbetsmarknaderi med goda förutsättriirigar för de haridikappade att fåariställ-ningar Såväl som arbetsmarknadsministern har ju i daguttalat atl ni är posiliva lill lönebidraget, och det noterar vi medtillfredsställelse. Iritroduklionsbidragen innebär atl arbetsgivaren får ett bidrag av lönekostnaden för den handikappadearbetstagaren. Detta är att se som en ömsesidig prövning för den sökande ocharbetsgivaren. Antalet platser med infroduktionsbidrag är kvoterade lilllänen, och svårigheterna är stora alt få pengarna all räcka till för atttillgodose de behov som finns. Vi i centerri ariser all de begränsningar som finns närdel gäller anlalel introduktionsplatser - för anställning inom affärsverk, hoskommunala arbetsgivare, organisationer och näringsliv - måste upphöra. Situalionen på arbelsmarknaden för de arbetshandikappadeär, trots den rådande högkonjunkturen, sådan all del krävs fortsatta ochintensifierade insatser för dem. Och dessa insatser bör ju först och främstgöras i del ordinarie arbetslivet - stöd i form av exempelvis lönebidrag,arbetsbiträden och hjälpmedel till skilda grupper med olika handikapp. Men närdelta inte är tillräckligt, krävs speciella resurser Jag vill slutligen framhålla att vi i anser attdet är oerhört viktigt att underlätta övergårigeri från skola till arbetsliv.Här hänvisas nu i betänkandet lill samarbetet mellan arbetsförmedling ochskola i det projekt som har pågått och som kallas Arbete åt ungahandikappade. Del är ell bidrag när del gäller atl lösa de problem som finnsvid övergången från skolan lill arbetslivet, och det sägs i betänkandet attdella projekl är tänkt all permanentas. Här vill jag betona att det är angeläget - ja, heltnödvändigt - atl verksamheten fär minsl samma omfattning som den förnärvarande har Med detta vill jag, fru talman, yrka bifall till dereservationer till AU:s betänkande nr 12 där finns med. När det gäller betänkande nr 23 angående anslag lilllönebidrag för förtidspensionärer har vi ingen annan mening än utskottet, ochjag yrkar bifall till utskottets hemställan i del betänkandet. AnL 29RAGNHILD POHANKA (mp); Jag vill yrka bifall till reservation 4, mom.10 i AU12. Det gäller en partimotion som miljöparliet har väckt om etthandikappanpassal samhälle. Nästan alll om detta har redan sagts i debatten , men jag vill ändå betona del ytterligare. Med modern teknik kan man ju ge handikappade helt andramöjligheter att vara verksamma i arbetslivet. Kan man ge en handikappad en låta honom köra den, dä kan han naturligtvis också ulföra ett yrkesarbete.Det finns så mycket datorisering atl man kan ge de handikappade möjligheter attarbeta där det tidigare inte fanns någon sådan möjlighet. Detta kräver mycket av samhällsbildandet, avarbetsgivaren, av , socialförsäkringen m.m. - och ävenav arbetskamraterna själva. När del gäller boendel finns del ett långsiktigtbehov av att man planerar boendet så att de handikappade kan klara sig självaså myckel som möjligl. 1 fråga om resor kan måriga handikappade använda bilenför att komma till och från arbetet. Många kan inte klara det utan får anlitafärdtjänst - eller nalurliglvis de vanliga kommunikationer som finns. Det behövs alltså en helhetssyn och en djup insikt om denbelydelse som del har för samhällsbygget att alla kan vara delaktiga i det. Förmiljöpartiet de gröna är alla människors lika värde en självklarhet. Men detkrävs omtanke och planering, pengar och konsekventa handlingsprogram för attge uttrycket människors lika värde ett reellt innehåll. Det handlar ju inte bara om funktionshandikappade, som dethar talats mest om, utan också om psykiskt handikappade. Det är mycket viktigtatt man anpassar både arbetsplatserna och arbetsmomenten efter deras förmåga.De har ofta möjlighet alt lära sig vissa moment, och gör det mycket noga ochbra, men det får inte vara för komplicerade arbetsuppgifter Till situationen på arbetsplatserna hör naturligtvis ocksåatl man har hem-situationen ordnad så atl ingen oro finns hos de handikappade idel avseendet. Vi menar all del är viktigt att man får välja sin egen vårdare.Det kan vara någon som man känner stort förtroende för, det kan vara enanhörig, och det kan vara en vän. På det sättet kan man lättare våga sig ut idet äventyr som arbetslivet är för många handikappade. När det gäller blinda eller gravt synskadade måsle manockså ge möjlighet all ha ledarhundar med på arbetsplatserna. Det kan bliproblem med allergiker, men del bör kunria orduas på riågot sätt så att manparerar de problemen väl. Också i fråga om hörselskadade måste man anpassaarbetsplatserna myckel bra. Vi vill uuderstryka del som har sagts omhandikappanpassningen från alla olika partier, och även avarbetsmarknadsminister . 4 protokoU 1989/90:115 Vi måsleytterligare arbela med delta, och det skall vi återkomma till i olikasammanhang. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 119 förreservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (arbetsmarknadspolitikens inriktning) Först biträddes utskottets hemställan med godkännande avden i reservaliori 3 av och anfördamotiveringen med 35 röster mol 17 för reservation 5 av . 238ledamöter avstod från all rösla. Härefter biträddes reservation 4 av m.fl.med 56 röster mol 31 för utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 3 av och anförda motiveringen. 203ledamöter avstod från atl rösla. Därpå biträddes reservation 2 av m.fl. med 56röster mot 54 för reservation 4 av m.fl. 180 ledamöter avstodfrån all rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 152 röster mol54 för reservation 2 av m.fl. 84 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 3 (arbetsmarknadsverkets organisation m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation6 av m.fl., dels reservation 7 av och , dels reservation 8 av och , delsreservation 9 av - bifölls med acklamation. Mom. 4 (Ami-verksamheten) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 10 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (flexibilitet i utnyttjandet av anslagen) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 11 avElver och med acklamation. Mom. 6 (ledningsfunktionen inom arbetsmarknadsverket) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 12 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. 8 (arbelsmiljödeklaralion av lediga arbeten m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 9 (fler kullurarbelsförmedlingar) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 14 avAnna - bifölls med acklamation. Mom. 10(arbetsförmedling för dem som vill söka arbete i andra länder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avAnna - bifölls med acklamation. Mom. 14 (regelsystemet i samband med flyktingars inträdepå arbelsmarknaden) Ulskotlets hemställan bifölls med 151 röster mot 138 förreservation 16 av m.fl. 1 ledamot avstod från atl rösta. Mom. 15 (invandrares problem att komma in påarbelsmarknaden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (hemresebidrag för kulturarbetare) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 21 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (riktlinjer för flyltningsbidragen m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avBörje och - bifölls med acklamation. Mom. 21 (merkoslnadsbidragel) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation23 av och , dels reservation 24 av BörjeHörnlund och - bifölls med acklamation. Mom. 23 (flyttningsbidrag i samband med landläkaresAT-ljänslgöring) Ulskotlets hemställan - som slälldes mol reservation 25 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (arbetsmarknadsutbildningens allmänna inrikining) Ulskotlets hemställan - som ställdes mol reservation 28 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (omskolning av central- och östeuropeiskarbetskraft i ) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mol ulskotlets hemställan med godkännande av den ireservation 29 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Fröt.1989/90.115 Mom. 27 (vuxenulbildningsbidrag för personer med läs- ochskrivsvårighe- (g) Arbetsmarknads politiken, m.m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (utbildning av nyanställda inom tekoindustrin) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 31 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (ramen för utbildning av icke arbetslösa) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 32 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 33 (platserna i del reguljära utbildningsväseridet) Ulskoltels hemställan - som ställdes mol reservation 33 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 34 (anslaget Arbetsmarknadsutbildning) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 34 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 35 (arbetslöshetsförsäkringens ersätlnirigsregler) Utskottets hemslällari - som slälldes mol reservatiori 35av Sorija Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 38 (intäkterna lill arbetslöshetsförsäkringen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avBörje Hörn-lurid och - bifölls med acklamation. Mom. 40 (allmän arbetslöshetsförsäkring) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 131 förreservation 37 av m.fl. 5 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 41 (inträde i arbetslöshetskassorna) Utskottets hemslällari - som slälldes mol reservation 38av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 43 (bisysslebegreppet i arbetslöshelsförsäkririgeri) Ulskotlets hemslällari - som slälldes mot reservatiori 39av m.fl. - bifölls med acklamatiori. Mom. 46 (statsbidrag lill sysselsällriirigsskapandeåtgärder) Utskottets hemslällari - somställdes mot reservation 42 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 47(yttrande från fackliga organisationer vid ansökari om arbetsmark-nadspolilisklslöd) Utskottets hemsfällari bifölls med 267 röster mol 18 förreservation 43 av . 4 ledamöter avstod fråri att rösta. Mom. 51 (statsbidrag tillstruktursföd för byggarbetsmarknaderi) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 44 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.52 (anslaget Sysselsätlningsskapande ålgärder) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 46 av ochChariolte , dels reservation 47 av och med acklamafion. 1989/90:115 4 maj1990 Mom.53 (lagen om byggnadstillstånd m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 48 av m.fl, - biföllsmed acklamation. Mom.54 (utvärdering m.m. av systemet med inskolningsplatser) Utskottetshemställan - som ställdes mol dels reservaliori 49 av m.fl., delsreservation 50 av och medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (anslagetArbelarskyddsslyrelsen och yrkesinspektionen) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 18 för reservation 1 av Karl-ErikPersson. Mom.3 (handikappades tillgång till arbelsmarknaden) Ulskotletshemställan bifölls med 236 röster mot 54 för reservation 2 av . Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 3 av och - bifölls med acklamatiori. Mom.10 (haridikappanpassning på arbetsplatserna) Utskottetshemställan - som slälldes mot reservation 4 av -bifölls med acklamation. Mom.12 (flexibla lönebidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot delsreservation 5 av m.fl., dels reservation 6 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 13 (effekterna avflexibla lönebidrag för kultursektorn och allmänriyt-tiga organisationer) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 7 av m.fl. ~ biföllsmed acklamation. Prot.1989/90:115 Mom. 14 (överföring av lönebidragsmedel lillkulturhuvudtiteln) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 8 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 15 (introduktionsbidragen m.m.) Utskottets hemslällari - som ställdes mol reservation 9 avBörje och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (anslaget Statsbidrag lill skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (Samhallverksamhetens allmänna inriktning) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 14 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (de gravt handikappades problem och ) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 15 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (inbyggda verkstäder) Utskottets hemställan bifölls med 183 röster mot 106 förreservation 16 av m.fl. ' ' Mom. 22 (sysselsältningsvolymen vid ) Ulskotlets hemställan - som ställdes mol reservation 17 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (reglerna för statsbidrag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avKarl-Erik och - bifölls med acklamation. 25 (driftbidraget lill ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation.