prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — Jordbruksministern tycker inte alls att det är märkligt att regeringeninte brydde sig om att ta med det senare ledet av livsmedelsproduktionen, dvs.livsmedelshandeln, i propositionen. Jag tycker att detta är märkligt, specielltsom regeringen kallar propositionen för en proposition om livsmedelspolitik.Därmed har man antytt att det är helheten som behandlas, och självfallet bordedetta led vara med i helheten. I själva verket har man nu återigen koncentreratsig på primärproduktionen. Jag tycker att kritiken kvarstår. Det borde ha variten proposition som gör skäl för namnet livsmedelspolifik, därför att ocksåfrågorna om de senare leden i livsmedelskedjan togs upp. Utantvivel har många jordbrukare känt sig illa hanterade av att regeringen i såhög grad har valt att betrakta jordbruket som ett problem som måste åtgärdas istället för som den ovärderliga resurs för vårt samhälle som det faktiskt är.Men jag hoppas och tror att med det beslut som vi nu skall fatta kommer ävenregeringen fortsättningsvis att använda det synsättet, att jordbruket är enoerhörd resurs som det gäller att vi utnyttjar på bästa möjliga sätt för attåstadkomma inte bara bättre livsmedel utan också ett bättre ekologiskt anpassatsamhälle över huvud taget. Närdet gäller kraven på importerade livsmedel konstaterar jordbruksministern atthan har hört frågan . Jag får då konstatera att jag har hört svaret förr.Det har inte blivit bättre nu heller Självfallet handlar det inte om ettgenerellt krav att alla importerade livsmedel skall vara producerade på sammasätt som i . Det handlar om att i de fall där vi vet att livsmedel harproducerats med en metod eller på ett sätt som vi finner oacceptabelt, skallvi ha rätt att hävda detta. Det skall inte betraktas som ett tekniskthandelshinder utan som en rättighet för oss att säga nej till sådant som viinte tillåter i vårt eget land. Regeringen är inkonsekvent på den punkten.Åtminstone i ett fall, när det gäller bestrålning av livsmedel, har man gåttifrån sin egen princip och sagt att inte skall importera bestråladelivsmedel. Men bestrålning är inte något som man kan mäta som resthalt i produkten,utan det handlar om en metod som vi inte själva accepterar i Sverige.Regeringen har tagit det första steget. Jag kan inte förstå varför det skallvara så svårt att vidga det perspektivet också till fler områden. Sist konstaterar jag att jordbruksministern inte hellerdenna gång nämnde något om momsen på maten. Tyvärr var det inte fråga om atthan teg och samtyckte. AnL 27 Jordbruksminister : Jag återkommer gärna till frågan omimporterad mat. Uppenbarligen behövs det mera pedagogiska insatser för attalla riksdagspartierna själva skall förstå vad de har beslutat om. Det är ingalunda bara för bestrålning som regeringen harhaft denna princip. Det har också kommit fram i det förslag jag har framlagtför om behandlingsmetoderna när det gäller hormonbehandlat kött. Vitar upp den frågan med , osv. i enskilda fall där det finns skälför det. Men vi kan inte ha som en allmän princip, som ibland har hävdats avsåväl som , att endast sådana produktionsmetoder somav olika skäl har utvecklats i vårt land får förekomma vid produktionen av denmat som importeras till . Det är en orimlig hållning, och den har ingensom helst förankring i andra sektorer, industriområdet eller andra områden. Härfår man utgå från sakförhållandena, dvs. Även svenskmat, , skall sannerligen vara bra, och det gäller att finnaformer för en likvärdig kontroll av importerad mat. Inom EG, där hormonbehandling av kött har förbjudits,precis som i , är den stora frågan inte importen från , som i ochför sig är en viktig konfliktfråga för EG, utan det kriminella användandet avhormoner inom EG. Det är alltså inte bara fråga om att det skall vara sammakrav på den importerade maten som på den svenska. Det skall vi ha. Men vi skallockså ställa höga krav på den svenska maten och se till att man i vårt landinte använder metoder som är förbjudna i . Det var i den andan somlivsmedelskontrollpropositionen fick ett mycket brett stöd av förraåret. Det är också i den andan som man arbetar vidare på våra myndigheter i defrågor som har fattat beslut om. Det är en helt orimlig slutsats när säger attmiljöfrågorna inte har fått någon plats i jordbrukspolitiken. Såvitt jagförstår är normalt en kunnig, klok och vettig person. Då kan ett såfullständigt grundlöst uttalande som detta inte tolkas som något annat än justsom sent- skall-syndaren-vakna-syndromet. Jag menar verkligen att miljöpartiethar råkat ut för detta när man inte har velat vara med om att faktiskt påverkaäven miljöbetingelserna i jordbrukspolitiken. De beslut som fattas , omman följer utskottsbetänkandet och regeringsförslaget, innebär såväl en minskningav jordbrukets negativa miljöpåverkan som ett utnyttjande av jordbruket som enresurs - som talade om - för att åstadkomma en bättre genetiskmångfald i flora och fauna. När det gäller energipolitiken, , noteradejag i mitt inledningsanförande den koppling till energipolitiken som utskottethar gjort och som det är viktigt att näringsorganisationer tar fasta på -liksom regeringen skall göra i den energipolitiska proposition som skall läggasfram för . Slutligen har vi momsen på maten. Momsen i harinte höjts . Ändå har vi tyvärr fått konstatera att matpriserna iSverige har ökat 4 prolokoll 1989/90:137 mera än iEuropa i övrigt och mera än den allmänna prisutvecklingen i Sverige.Utvecklingen i i har totalt sett varit den motsatta. Därhar matpriserna ökat i mindre omfattning än den allmänna prisutvecklingen.Kort uttryckt har matpriserna dragit upp inflationen här. I iEuropa har matpriserna totalt hållit inflationen något nere. Detta haringenting med momsen att göra. För att få möjlighet att ta bort momsen på matenmåste man först och främst veta hur finansieringen skall av de ändamålsom momsen på maten bekostar Några sådana förslag har i varje fall intejag sett till. Det är en skenlösning att attackera momsfrågan för att komma åtde höga matpriserna. Höga matpriser beror bl.a. på prisregleringen. Det startarmed en kostnadskompensation där man inte har en kritisk hållning tillkostnaderna på de insatsvaror man köper. Det fortplantas med alltför högapåslag i alla led, i livsmedelsindustrin, i grossistledet och i handelsledet.Det är led som alla är starkt koncentrerade, oligopoliserade, iblandmonopoliserade. Alla leden driver upp priserna. De drivs upp extra mycket pågrund av att vi genom finansieringen av överskottet förlorar 3-4 miljarder om året.Det skall på något sätt bekostas. eller senare slår det också ut påpriserna. Man kan diskutera i olika studier på vilket sätt det sker Självfalletinnebär det kroniska bortfallet av 3-4 miljarder på grund avöverskottsfinansieringen att prisnivån påverkas. Bonden är inte särskilt betjänt av detta. Bondens priserhålls ju nere på grund av överskottsproduktionen. Däremot gör bondensindustrier, liksom de privata industrierna, påslag som bidrar till att de högamatpriserna är ett specifikt svenskt problem. Regeringen har utfärdat direktiv som är samordnade såvältill det livsmedelspolitiska arbetet som till konkurrensutredningen, så under skall kunna få fram en modell som angriper deinflationsmekanismer som finns i primärproduktionen och de regleradeleden i industrin. skall under detta år lägga fram sinaförslag och i dessa ta upp den höjning av matpriserna som i onödan uppkommer ide ickereglerade leden i livsmedelsindustrin, grossistledet och handelsledet.Där behöver vi förvisso göra insatser för att den samlade reformen skall blibra för konsumenterna. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 28 (): Med anledning av de instämmanden som hargjorts i vissa partiföreträdares anföranden vill jag först framhålla att heladen moderata riksdagsgruppen självfallet står bakom de synpunkter som tidigarehär har förts fram av . Jag skall nu efter den inledande rundan i debatten kringden framtida jordbruks- och livsmedelspolitiken ta upp vissa frågor som harstor betydelse framöver för jordbruket, men också för livsmedelstryggheten ivårt land. Sedan villjag betona vikten av att den areal som friställs från livsmedels- produktionanvänds för lönsam produktion av andra råvaror till industrin och på energiområdet. En stor brist i propositionen är att den endast har tagitupp produktionen av livsmedel och inte fullt ut i den nu föreståendeomställningen tagit med den framtida jordbruksproduktionen för t.ex.industri- och energiändamål. Vidare har miljöaspekterna när det gäller förändringarnatagits upp i propositionen på ett i många fall högst diskutabelt, och iblandpå ett helt felaktigt, sätt. Självfallet kommer många förändringar att blibesvärliga, men det finns också möjligheter som måste tas till vara. Det ärmycket angeläget att på alla sätt underlätta förändringar, stimulera och följaupp. Korrigeringar kommer självfallet att behöva göras för att utvecklingenskall bli lyckosam. 1 förhållande till den parlamentariska arbetsgruppensmajoritetsförslag, har betydande förändringar föreslagits i propositionen ochi det betänkande som vi nu har att behandla. Jag skall ta upp några av dessa,och även några andra förhållanden som har varit av avgörande betydelse för attvi moderater valt att medverka i utskottsuppgörelsen på många viktiga punkter. I övrigt är skrivningarna i betänkandet sådana att detfinns möjligheter att arbeta vidare för att få fram ytterligare förslag omåtgärder som syftar till ett framtida starkt svenskt jordbruk och en tryggadlivsmedelsförsörjning för folk. Många av de i propositionen och i betänkandet föreslagnaförändringarna är radikala. Jordbruket och dess utövare måste därför få enrimlig omställnings- och anpassningstid. Så är nu fallet. Det är viktigt attutvecklingen fortlöpande följs upp och att en kontrollstation läggs in så atteventuella korrigeringar kan göras innan det är . Slumpen får aldrigbli avgörande för landsbygdens öde och åkermarkens framtida användning. Vimoderater har fått gehör för denna uppfattning. Den nya jordbrukspolitikenmåste ge de svenska jordbruken möjlighet att konkurrera på lika villkor medomvärlden. Det svenska stöd- och skyddssystemet får inte försämra de svenskalantbrukarnas utgångsläge i förhållande till andra länders lantbrukare.Betydande utfästelser i denna riktning görs också i betänkandet. En viktig målsättning med de jordbrukspolitiska beslutenmåste vara att de har samma inriktning som motsvarande beslut inom EG - dettaför att skapa konkurrens på så lika villkor som möjligt, men också för att geSverige realistiska möjligheter inför ett framtida inträde i den europeiskahandelsgemenskapen. Det mesta talar för att svenskt jordbruk har mer att vinnaän förlora på ett EG-inträde. Vi moderater, liksom LRF-ledningen, arbetardärför för ett sådant. Det står klart att varken Sverigesjordbrukare eller omvärldens, efter en omläggning av jordbrukspolitiken ienlighet med vad GATT-förhandlingarna syftar till, kommer att ha råd att i enframtid producera ett pristryckande överskott, om länderna drar bortexportstöden. Världens katastrof- och beredskapslager kan därför i framtidensavreglerade livsmedelshandel knappast bekostas av världens bönder genomproduktion som inte täcker kostnaderna. Vi moderater anser därför att Sverigebör ta initia- tiv tillinternationella förhandlingar om livsmedelslagrens storlek och finansieringför att säkra livsmedelstryggheten i världen. I propositionen framhålls att i de föreståendeförhandlingarna mellan EFTA och EG om europeiskt samarbete, EES-förhandlingarna,kommer ett EFTA-deltagande i EGs gemensamma jordbrukspolitik inte attaktualiseras. EG-sidan hade däremot förutskickat att man kommer med önskemål omökat marknadstillträde för vissa jordbruksprodukter Visserligen talas det ipropositionen om att man från svensk sida kommer att begära motsvarandelättnader på EG-marknaden för intressanta svenska produkter. Vi förutsatte attdet då skulle röra sig om produkter på livsmedelsområdet. I betänkandet har viockså fått en allmän uppslutning kring denna uppfattning, och det är viktigt. Gränsskyddet måste vara realt, dvs. det måste följainflationen och dessutom vara produktanknutet. Rättvisa och full jämförbarhetinom varje produktområde vad gäller ländernas skydd och stöd måste till,annars kommer fullt konkurrenskraftiga delar av vår jordbruksproduktion attslås ut. Vi moderater kommer nogsamt att följa utvecklingen i dessa avseenden. Jordbrukets grödor till industrin är en viktig del avjordbruksproduktionen, främst i stora delar av . Sockerbetor,fabrikspotatis samt oljeväxter producerade av vårt lantbruk och vidareförädladeav svensk industri är och förblir klart konkurrenskraftiga - underförutsättning att produktionen får ske på lika villkor som exempelvis de somgäller för produktionen inom EG. Inom denna svenska industri pågår i dagintressant, lovande forskning och utveckling av nya produkter för andraanvändningsområden. Det vore av flera skäl fel att äventyra denna utvecklinggenom drastiska produktionsminskningar, inte minst i ett läge där alla ärinriktade på att få fram nya jordbruksgrödor till industrin - detta för attminska spannmålsöverskottet. Grödorna är också mycket betydelsefulla urberedskaps- och miljösynpunkt. EG har inga planer på att minska sin produktion av dessagrödor Man har fördubblatpotatisstärkelseproduktionen. När det gäller bränneripotatis har man t.ex. iVästtyskland ett brännerimonopol som garanterar odling av den kvantitet somkonsumeras inom landet. Monopolet är även öppet för de övriga EG-staterna. Motdenna bakgrund finns det goda skäl att bibehålla odlingarna av dessajordbruksgrödor i nuvarande omfattning även till svensk industri. majoritet hade inte denna uppfattning.Dess bättre har genom förslagen i betänkandet förutsättningar skapats förbibehållna odlingar I vad gäller potatis till stärkelseindustrin vill jagunderstryka vikten av att den svenska stärkelseindustrin framöver får verka påsamma villkor och med samma skydd och stöd som för motsvarande verksamhet inomEG. har potatis genom riksdagsbeslut varitprioriterad råvara för konsumtionssprit som tillverkas för försäljning iSverige. I propositionen föreslås att riksdagsbeslut skall upphöra attgälla. Därmed förutsätts att odlingen av fabrikspotatis skall läggas ned. Propositionens motivering är att beslutet harförsvårat introduktionen av nya råvaror, nya produkter och nya produktionsprocesser,att alla råvaror skall konkurrera på lika villkor, vilket befrämjar eneffektiv produktion till lägsta möjligakostnad, samt att en minskning av fabrikspotatisodlingen skulle leda till enminskad miljöbelastning. Det finns goda förutsättningar för att minskafabrikspotatisodlingen i de aktuella områdena och i stället övergå till produktionav andra grödor. Dessutom skulle, enligt regeringsförslaget, användningen avbekämpningsmedel vara tre till fyra gånger högre i fabrikspotatisodling än ispannmålsodling, varför det skulle vara positivt att minska odlingen. Dessa motiv stämmer inte med verkligheten,och jag vill därför göra en kommentar till detta. Vid Skånebrännerier tillverkar ca spannmålssprit och ca potatissprit. Tillverkningen avspannmålssprit sker enligt den senaste tekniken avseende processutrustning ochprocesstyrning. Vidare utvinnes gluten i stor skala, och utvecklingsarbetepågår för att även utvinna de vattenlösliga proteinerna. Tillverkningslinjen för potatis har inte förhindratuppbyggnaden av en toppmodern produktionslinje för spannmålssprit, utanpotatisodlarna har tvärtom varit pådrivande för att utveckla möjligheter tillspannmålsbaserad spritproduktion. Vi har inte trott att potatis skulle komma att fåkonkurrera på lika villkor, som exempelvis vete, eftersom spritproduktionen ärreglerad i lag. Propositionen borde därför ha innehållit ett tillägg, somskulle ge bränneriodlarna rätt att leverera potatis till ett pris som motsvararstärkelsepriset för vete. Näringen har ansett sig kunna klara detta efter enviss omställningsperiod. Utskottet utgår ifrån att potatis även framöver skallutgöra en konkurrenskraftig råvara vid tillverkning av konsumtionssprit. I praktiken är framställning av fabrikspotatis överlägsenspannmålsodling även ur miljösynpunkt. 1 bränneridistriktet har utvecklats en optimalnäringskedja bestående av: animalieproduktion - stallgödsel - fabrikspotatis -förädlingsindustri - bioprodukter och slutligen återigen animalieproduktion.Detta är mycket positivt. Bränneriodlarna är också föregångare när det gäller attminska användningen av bekämpningsmedel, och de medel man använder är av relafivtharmlös art. Jag menar därför att spannmål odlad på samma jordar somfabrikspotatis inte medför minskad användning av bekämpningsmedel. Iproposifionen påstås att om bl.a. stallgödsel tillförs och irätt mängd blir avrinning och läckage inte större i spannmålsodling än närfabrikspotatis odlats. Detta är fel. Stallgödsel avger mest näring från julioch framåt. Då går spannmålen mot mognad och slutar ta upp näring.Möjligheterna är alltså inte goda att gå över till annan produktion. Vi menardärför att man måste sträva efter att fullfölja ambitionen att bibehålla dennapotatislinje. Skälen för detta är goda. Sockerbetsodlingen har socialdemokraterna gång efter annanunder mycket velat ifrågasätta. Varje gång har man backat. År 1933gjorde man det, 1966 gjorde man det och även nu måste man göra det. Sockernäringenskall bibehålla sin nuvarande omfattning, och stödet till öbrukenoch odlingen där sker genom regionalpolitiken. Detta är en rikfig förändring. Produktionsmålet, menar vi moderater, borde dock framöverkunna sättas så att försörjningsförmågan på nationell nivå helt tillgodoses. Vivill i det sammanhanget erinra om att det internationella sockeravtalet numerabara är av administrativ karaktär och inte innehåller någon förbindelse frånSveriges sida att stå som sockerimportör. Frihet bör därför nu i samband medavregleringen ges till en på normskördarna baserad arealanpassning till fullfredstida självförsörjning. Man bör också få möjlighet att exportera framöver När det gäller oljeväxterna vill jag bara göra denkommentaren att i lagförslaget ville man minska odlingen av sådana växter med . Vi har emellertid kunnat enas om att bibehålla odlingen i nuvarande omfattning. Detkommer att ha stor betydelse för arealanvändningen framöver och minskar deproblem som annars skulle ha uppstått om man skulle ha tvingats odla spannmåläven på denna areal. Vi vet också att ÖCB har krav på att när det gällerberedskapen kunna använda oljor för tekniska ändamål. Detta bör vägas in, liksombetydelsen av det foder som produceras i samband med denna odling. Oljeväxternautgör således ett positivt inslag i den ensidiga odlingen av spannmål, ochdärför har det också stor betydelse framöver på det området. Mjölkproduktionen utgör en av de allratyngsta delarna i livsmedelsproduktion. Den har också den störstabetydelse då det gäller det öppna landskapet och en levande landsbygd. hade vi god balans i dennaproduktionsgren. har vi fått en svår obalans med ett överskott på . Detinnebär en stor lönsamhetsminskning på grund av prisfallet för producenternapå per kg. Det här beror först och främst på det okloka beslut somfattades i denna riksdag när man tog bort tvåprissystemet påmjölk. Det beror emellertid också på att framträdande regeringsföreträdarestrax dömde ut den svenska mjölken som någonting farligt. Det var ettskrämmande svagt ställningstagande, som har medfört att konsumtionen har minskat.Det har ytterligare ökat problemen med produktionsöverskott. Man kan också konstatera att det är allvarligt attsocialdemokraterna nu tillsammans med helt vill ta bort dekvarvarande livsmedelssubventionerna. Det innebär ytterligare en belastningför produktionsnivån. Den konsumtionsminskning som kan förmodas inträffa är ettallvarligt hot. Vi moderater står fortfarande fast vid vår uppfattning attdessa konsumentsubventioner inte skall minska snabbare än med en tiondel - detrör sig om 250 miljoner- baserat på ursprungsnivån. Denna minskning anservi vara möjlig. Dagens problem inom mjölkproduktionen är således mycketstora. har vi dock i betänkandet, till skillnad från vad som föreslogs iLAG-utred-ningen, i samband med den avreglering som skall ske lyckats uppnåett förenklat system för utjämning av fyra till . Dettasker för att inte äventyra betalningsförmågan för de mejeriföreningar somfrämst står för produktion avost, torrmjölk m.m., men som har liten k-mjölkstill-verkning och är belägnalångt från de större tätorterna. Detkommer att bli möjligt med kontraktering av produktionen. Det är ocksåviktigt att de speciella medel som används för att klara en anpassning avantalet kor används så att inte ytterligare problem skapas, t.ex. påköttmarknaden. Detär bra med den förlängda och ökande mjölkpensionen. En stimulans för övergångtill köttproduktion avses också kunna ske. Utformningen av denna är såledesmycket viktig. vill jag också notera att dagens jordbrukspolitiska beslutinte löser alla problem, utan troligen också skapar nya. Vi har emellertid ijordbruksutskottet skapat en god grund, så att man på ett positivt sätt skallkunna ingripa, korrigera och anpassa dagens beslut till den verklighet som viframöver kommer att få uppleva på detta för vårt land och folk så viktigaområde. 1989/90:137 9 juni1990 AnL 29 (): Konsumenterna vill ha livsmedel till rimliga priser De vill havalmöjligheter, de vill ha variation och de vill ha mångfald. har det varit patetiskt att lyssna på och , somnormalt brukar ha sakliga inlägg. Bland de rundpallar som hon har levererat,har hon också talat om behovet av ökad konkurrens. står förvissointe för mångfald, variation och ökad konkurrens. Samtidigtsom konsumenterna vill ha livsmedel till rimliga priser finns det i acceptans för behållande av vårt kulturlandskap. Kulturlandskapet, detöppna landskapet, är viktigt för oss alla. Ettav motiven till omläggningen av jordbrukspolitiken är omtanken omkonsumenterna. Genom avregleringen kommer konsumenternas önskemål att nåproducenterna snabbare, och kostnadsutvecklingen på livsmedelsområdet kommeratt kunna hållas tillbaka. Denstora förbättringen för konsumenterna kommer dock - det måste vi klart uttalanu - först efter den femåriga omställningsperioden. Det är nämligen på detsättet, vilket också har sagts i debatten, att vi har ett mycket hårt regleratjordbruk, ett jordbruk vars villkor ligger så nära villkoren i en planekonomisom det är möjligt i ett demokratiskt samhälle. För att en avreglering ochmarknadsanpassning skall kunna ske i socialt acceptabla former fordrassärskilda insatser. I detta lägger vi från sida att lantbrukarnaså långt möjligt skall besparas kapitalförluster i samband med omläggningen. Eftersomdenna omställning kommer att bli påfrestande för lantbrukarna - spannmåls- ochmjölkproduktionen i landet måste reduceras med 30 resp. och antaletarbetstillfällen kommer att minska, det har talats om 5 000-6 000 - har detvarit naturligt att arbetet i jordbruksutskottet varit koncentrerat på attanvända tillgängliga totalresurser för omställningsåtgärder på ett såeffektivt sätt som möjligt. är det naturligtvis viktigt att näringentar de signaler som kommer på allvar och är beredd att ställa upp bakom deförändringar som måste vidtas. Vi är från folkpartietssida i stort sett nöjda med resultatet av förhandling- För att snabbt eliminera spannmålsöverskottet fårlantbrukarna en rejäl omställningsersättning som kombineras med anställningsstödtill dem som planterar lövskog och anlägger våtmark för energiskog. När det gäller energiskog vill jag göra en kommentar. Detfinns risk för att en förtida avveckling av kärnkraften kan medföra attproduktionen av energiskog inte får de möjligheter den borde få. Det är viktigtatt vi observerar detta. lämnar staten en sjunkandeavsättningsgaranti för spannmålsöverskottet för att stimulera till omställning. För mjölkproducenter som kan tänkas lägga om driftenförbättras villkoren för s.k. mjölkpension, och ett särskilt belopp om 360milj.