prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Det finns betydande skillnader mellan detsamhälleliga kapitalet och det privata kapitalet i det avseendet att vi har ennågorlunda demokratisk kontroll över del samhälleliga kapitalet. Det innebäratt vi kan arivärida kapitalet på elt sätt som vi vill och som vi medvetetbeslutar om. Det blir litet defensivt när säger atl del statligakapitalet och de statliga företagen givetvis skall följa de regler somriksdagen ställer upp för företagens verksamhet. Det är på ett sätt självklart,men det är en begränsning i betydelsen att reglerna skall följas och inte mer Detintressanta med samhällsinflytande över kapitalet är att vi just kan bestämmapå vilkel sätt det skall användas. Frågan är alltså om avser altstatligt och annat samhällsägande skall vara föregångare på områden, driva påutvecklingen. Jag tänker på den typ av områden som tog upp ochefterlyste i sin begäran om policydokument och policyförkla-ring för delstatliga företagandet och som även jag tog upp i mill inledningsanförande. Detär områden som ledningsformer, företagsdemokrati, lokall och regionaltiriflytaride över produktionen samt arbetsmiljö och yttre miljö. Det gällerockså inriktningen av produktionen, dvs. inriktningen på resursbevarandeskonsamhet mot miljön osv. All bara följa reglerria på dessa områderi är altonödigt begränsa det statliga företagandels fördelar och firiesseri med altdet är demokratiskt styrt. Kapitalet kari ariväridas som en spjutspets för atldriva på förändringar. Jusl företräde på dessa områden kan varakorikurreusfördelar dels riär det gäller produkter, dels när det gäller attrekrytera personal och hålla kvar personal i verksamheten. tyckte att det var konkurrensen på marknaden som skulleavgöra vilka företag som skulle finnas. Jag håller med om det. Men det är interiktigt så han pläderar i verkligheten. Han vill med hjälp av utförsäljning avde stadiga företagen privatisera, dvs. ta bort en av företagsformerna. Lålkonkurrensen visa vilka företagsformer som är de slagkraftigaste. Det ställerjag upp på. Visar del sig atl de statligt dominerade företagen inte har denslagkraft som krävs i konkurrens med andra företag, kommer de alt för- sviriria av sig själva.Deri här riksdageri kommer irite alt pumpa in nya pengar i de företagen. Derasöverlevnad beror på hur dukliga de som arbetar i de företagen är att drivaförelagen. Men om de är duktigare än andra tycker jag att de har en plats i delsvenska näririgslivet. Jag tror all de har del. Jag tycker att de har bevisatdet. Del är väl därför som borgerligheten är så förskräckligt rädd för den härföretagsformen. PerWesterberg tror inte att jag vill diskutera . Jag skall gärnadiskutera , och jag har myckel kritiskt atl säga om den ekonomiskaorganisation som man har i . diskuterar vi emellertid hur viskall ha del med de statliga företagen, hur ägandet skall organiseras för attbli så effektivt som möjligt eller, som Per vill, om vi skallavskaffa det. Det gäller alltså om vi skall göra det ena eller del andra. Nudiskuterar vi situationen i , där vi aldrig har haft någon kommandoekonomiutan där vi har haft elt marknadsekonomiski system och därstatliga, kooperativa och privata företag har verkat. Det har då skett med derestriktioner som den svenska har ställt upp. Ofta har statligaföretag fått arbeta med flera restriktioner än andra företag. Del är det som vitycker att vi skall ändra på. Sedantog Per upp internationaliseringen och menade att jag ser det helafrån nationella utgångspunkter Vi måste här i försöka att bevaka delsvenska näringslivets utveckhng och situation med tanke på det svenska folketslevnadsstandard i den allt snabbare internationalise-ririgeri. Då är delriaturligi att vi ser på hur vi skall kuuria få en god avkastning på detgemensamma kapital som vi har salsal, oavsett om det skett i den ena ellerandra formen: genom att bygga upp privata företag med stora tillgångar eller isamhällsregi. Vi måste diskutera hur vi skall kunna få en utvecklirig sommöjliggör att vi kan förbättra vår standard och alt inte vårt kapitalförsvinner till andra länder och skapar sysselsättning där, som ocksåavkastningen hamnar utomlands. Svenska löntagare vill ju ha sysselsättning ochtryggad levnadsstandard här i . Det är en diskussion om detta som jaghar velat föra. Den tycker jag är viktig. Sedan är det klart att svenskaföretag måste investera i utlandet. Det har inte ett enda ögonblickifrågasatts. Jag tycker att vi bör försöka få hit utiändska förelag för attblarida riya förelagsformer med de svenska. Jag skulle gärna vilja hälsa japanskaförelag och den företagskultur som har välkommen till för atldärigenom stimulera utvecklingen här hemma. Men vi måste ha en aktivitet somgör att våra företag också investerar utomlarids och kan tillgodogöra sig derimarknad som finns där Det handlar om hur vi skall kunna få glädje av denavkastning som kapitalet ger både i form av sysselsättning här hemma och ocksåi form av högre standard. Samhällsintressenai styrelsen: Ja, jag har inte så svårt att acceptera utskottsmajoritetensskrivning. Del är klart att ägarnas intressen skall komma lill ullryck iförvaltningsbolaget. Det är inte ett rörelsedrivande bolag ulan ell bolag somskall förvalta aktierna och tillvarata ägarnas intressen. Ägarna tillförvaltningsbolaget är faktiskt hela del svenska folkel. Del skall finnas olikakompetens. Det skall finnas kompelens med bakgrund i företagsverksamhet ochsamhällserfarenhet. För övrigt inriktar sig även privata förelag alltmerpä att ha en kompetens som inte bara har direkt med företaget 1989/90:118 9 maj1990 alt göra utan medsamhället i övrigt, i form av erfarerihet. Jag tror alt i har bl.a. den bakgrunden. log upp den kooperativa sektorn. Jag kan hålla med om atl äveri derinamåsle ha förutsättningar alt utvecklas. Den skall inte ha sämre förutsättningarän andra. I den mån som den har det skall vi rätta till förhållandet. Deririasektor behöver i den här intemaliorialiseririgen få den slagkraft som iframtiden blir nödvändig. Jag är öppen för alla diskussioner om hur vi skallkunna genomföra reformer som kan skapa bättre förutsättningar och åstadkommaförutsättningar som i varje fall liknar dem som gäller för annan verksamhet. Sedansade att vi bör sprida ägandet genom att sälja ut de statligaförelagen, vilkel också skulle få till följd en minskriirig av maktkoncentrationen.I början kan man förstås komma fram till den ståndpunkten, men hur serverkligheten ut, vad har hänt ? Antalet aktieägare har aldrigökat så mycket som uuder 80-talet - genom allemansfonder och genom olikaaktiesparaktiviteter. har maktkoncentrationen ökat och varför? Jo, jumer man sprider ut ägandet på många, desto större makt får de som har de storaaktieposterna. Det är ju sanningen. Att komma till rätta med det problemet äringen enkel uppgift. Jag har ingen lösning, men jag lycker att det är en viktigsak att diskutera. Vi vill ju inte ha ett samhälle där avgörande beslut, kanskeför hela landsdelar och i varje fall för hela orter, avgörs av ett litet fåtal.Vi vill vid besluten ha ett inflytande från en bredare gruppering. Det tyckerjag är värt alt diskutera. Jag tar fasta på att och ceriternär intresserade för detta. RolfL tog upp frågan om speciella krav på de stadiga företagen. Man skullekunna kräva att de bedriver regionalpolitik, miljöpolitik osv. Jag tror inte påden modellen, ulan jag tror alt om de statliga företagen skall kunna tävla medandra associationsformer måste de ha precis samma villkor som de nu har Läggerman på dem krav i del eria eller det andra avseeridet, kommer de alt uppvisaett sämre resultat oeh då kommer den företagsformen att kritiseras ochförsviuria. Därför tror jag inte på den modelleo. Däremot tror jag att vi kanlägga ut uppdrag på de olika företagsformerna. De statliga företageri kari fåuppdrag av regiorialpolitisk karaktär, men då måste vi se till att vi skickarmed de pengar som behövs för att man skall kunna klara av det hela. Annarsarbetar företagen inte på lika villkor Och arbete på lika villkor är, tror jag,oerhört viktigt för alt vi skall kunna få en likartad utveckling inom de olikasektorerna. Del är klarl att vi gärna ser - och det skall vi naturligtvisförsöka påverka genom ledningstillsättning i företagen -att man driverföretagen i enlighet med de mål som har salt beträffande t.ex.medbestämmande och inflytande. Här tror jag inte atl vi kan arbeta med reglerfrån vare sig riksdag eller regering, utan jag tror att det är viktigt att selill att vi får de ledningar och styrelser som har de rikliga intentionernaoch som är beredda att förverkliga dem ute i det praktiska livet. Det tror jagär den modell som vi har att arbeta efter Förstevice talmannen anmälde att , Per och atl till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligarerepliker 29 (): Vi socialdemokrater från har i detta betänkande två motionerom statliga företag. Imotionerna har vi krävt att det nya statliga förvaltningsbolaget inte fårmotverka en vidareutveckling av de befintliga företagen, och vi har ocksåframhållit behovet av fortsatta investeringar i basindustrierna. Här har vi efterlystett aktivare ägarengagemang från statens sida. Iulskottsbelänkandet kan vi notera en lugnande skrivning. Det står bl.a. attbildandet av förvaltningsbolaget inte förändrar statens ansvar för utvecklingeni basindustrierna och att utskottet utgår från att även i fortsättningenfår god insyn i de aktuella företagens verksamhet. Det här låter naturligtvisbra. Vadsedan beträffar ägarrollen skriver utskottet atl staten även fortsättningsvisbör spela en aktiv roll som ägare av industriföretag. Idet avseendet har vi framhållit vikten av att staten blirbetydligt aktivare i sin ägarroll. De tunga basindustrierna är ju oftastbelägna i de delar av landet där sysselsättningsproblemeri är störst, och dehar ett mycket stort ansvar för de regioner de verkar i. Därför måste ocksåstatens engagemang i större utsträckning ägnas åt att se till alt den ensidigaproduktion som oftas bedrivs i basindustrierna breddas och att råvaruproduktionenförädlas på ett betydligt bättre sätt äri vad som är fallet . Naturiigtviskan inte ägaren i detalj styra och utveckla företageus produk-tiori. Men delgäller att knyta till sig duktiga personer på ledningsnivå som inte bara klararatt rationalisera befintliga verksamheter utan också har förmågan atl byggaupp nya verksamheter och utveckla nya produkter och sätta dem i produktion. Närdet gäller det sistnämnda området kan man inte precis skryta med att det harsketl någon snabb utveckling i de statliga basiridustrierua. Här behövskrafttag fråri ägareris sida för att vi skall få eri bättre utveckling. Mentack vare att de statliga basindustrierna bildar stommen i Norrbottensindustristruktur har vi nu en fungerande arbetsmarknad också i vårt nordligastelän. Där de privata storföretagen endast marginellt bidragit tillsysselsättningen har alltså staten tagit huvudansvaret. Delär mot den bakgrunden tragiskt att i den här debatten höra centerpartisten ochnorrbottningen med en åsnas envishet predika för enutförsäljning av de statliga förelagen. Att sälja ut grundtryggheten för mångaindustriarbetare i genom en plan för utförsäljning av de statligaföretagen, som de borgerliga vill, skulle vara ett sabotage mot sysselsättningeni vårt nordligaste län. 1989/90:118 9 maj1990 30 () replik: Även om jag har talat om näringspolitik och stadiga företag i ett par omgångar, kan jag gärna ta en debatt med omden statliga företagssektorn. Men då begär jag en sak av ;att han bestämmer sig för vilkel ben häri skall stå på. Han lalar om att statenär ägare av företag i områden där sysselsättningsproblemen är störst. Då måsleman ställa sig frågan: Varför är de störst? Det är kanske jusl därför altstaten äger förelag och att man har misslyckats. 1989/90:118 9 maj1990 Sedansäger att basindustrierna i nu har skapat enfungerande arbetsmarknad. Men är vi inte hemma i vårt eget län, Sten-OveSundström, och det här får inte bli bara en Norrbottensdebatt. Inte är välarbetsmarknaden så där väl fungeraride på alla ställen i vårt land där statligaföretag dominerar Jag ber att vara litet mer försiktig medorden då han befinner sig utanför sitt eget län. Arif.31 () replik: Det är ju de facto så, att vi tack vare de statliga företageu iNorrbotten har skapat oss en grundtrygghet i en furigerande arbetsmarknad. Ochsysselsättnirigeri i läriel har ju aldrig varit så bra som deu är för närvarande.Utan ivivel bildar statens företag fortfarande grundstommen i denindustristruktur som vi har i länet. Jag tycker att del är förvånande attPer-Ola håller fast vid det gamla engagemanget, som innebär att man såsnart som möjligl, när man får chariseri, skall sälja ut deri härgruudtrygg-heleri som ju trots allt finns genom de statliga företagensverksamhet. Äveriom vi iblarid är kritiska lill det sätt på vilket de utvecklas- och tycker attutvecklirigeri irite går tillräckligt sriabbt - så är ju bakgruuderi att detprivata näririgslivet irite har ägnat vårt nordligaste läri det intresse somvi så gärna hade sett. Då har vi bl.a. den grundtrygghet som de statligaföretagen innebär, och det är viktigt att vi också ser till att de får allaförutsättningar atl utvecklas. 32 () replik: måtte ha skygglappar för ögonen, när han inte servad som händer i de delar av som har en stor andel statligaföretag. Det är inte inom den statliga företagssektorn som vi harförnyelse, det är inte där tillväxten har kommit, det är inte där vi har fåttde nya arbetstillfällena. Det nya arbetstillfällena har kommit inom de företagsom har bildats på privat basis, varvid också småföretagen har bidragit tillatt skapa ett mer differentierat näringsliv. Jagtycker att m.fl. socialdemokrater bör komma bort frånStålverk 80-fixeringen och de förlegade tankegångarna och inse att framtidenför näringsliv inte hänger på de statliga företagen. Den ärberoende av att vi får en positiv företagsutveckhng på privat basis, där de småföretagen spelar en avgörande roll. Det är den vägen vi kommer att vandra. Detkommer också att inse med tiden, även om jag inte haralltför stora förhoppningar när det gäller honom. Anf.33 () replik: Självfallet eftersträvar vi eft differentierat riäringsliv, där inteminst småföretagen har en ganska stor betydelse. Men vi har trots allt lång vägalt gå dit. Även om del sker en ulveckling mot ett mer differentieratnäringsliv, så kommer de statliga företageri uuder framöver attbilda grundstommen i länets sysselsättning. Det är därför anmärkningsvärt allPer-Ola alltså vill sälja ut dessa företag, med den osäkerhet detinnebär för utvecklingen. Det ena kan ju inte gärria utesluta det andra. Låt oss i stället kämpaför an utveckla dessa statliga företag jämsides med Prot. 1989/90:118 alt vi bygger upp elt differentierat näringsliv. Förste vice talmannen anmälde ati atl till proto- "''8" foretag kollet få antecknat atthan inte ägde räft till ytterligare replik. Anf.34 (vpk): Det som pågår i är ju att industri och näringsliv omstrukturerasi riktning mot atl man lar till vara samordnings- och stordriftsfördelar Detgäller inte minst sådana industrier som vi diskuterar och som alltsåingår i den statliga företagssektorn. Skulle en privatisering av demgenomdrivas, så är det troligt att de skulle ingå i den här typen av samordningoch utvecklande av stordriftsfördelar Ägarna skulle alltså i slutändan efternågra uår befinna sig i , , , eller . Då skullevi i del här parlamentet irite behöva föra någoo sådan här diskussion om denstatliga företagssektorn. Jag undrar vad det skulle vara för sorts utvecklingav demokratin och den nationella självbestämmanderätten. Destatliga företagen har, som sagts i debanen, stor belydelse för den norra delenav landet. Verksamheten i dessa företag har stått sig bra i konkurrenseri medde privata företageri. Det är för närvararide hyggliga vinster, man göraffärsmässiga bedömningar, och de anställda har ställt upp på de sloraomstruktureringar som de här företagen har genomgått. Mendet finns också stora investeringsbehov för framtiden. Hur skall deinvesteringarria utvecklas och förstärkas? Det sker iute eribart geriom atl mansitter i slutna direktionsrum och ser var kapitalet ger mest tillväxt. Det skerockså i en dialog med omvärlden - med de fackliga organisationerna, medregering, pariament, forskare osv. - där man arialyserar de totala villkorenför företagen. Det vi säger i parlamentet spelar därvid också en roll. Dessutomfattar ju den här församlirigeri beslut om ekonomiska villkor, skatter ochmiljövillkor som fastställer ramarna för de här företagen. FörLKABs vidkommande innebär företagets omstrukturering atlungefär 1 000 personer kommer att försvinna från verksamheten. Där behövsalltså investeringar för ökad vidareförädling, ökad prospektering och enprospektering och utveckling av företaget som tar hänsyn till miljön. SåvälLKAB som förorsakar avsevärda miljöproblem. Utsläppen av svaveldioxid,kvävedioxider och koldioxid är mycket omfattande. Inte minst gäller detmiljöproblem orsakade av utsläpp från koksverksdriften. Vihar i eri annan motion från vårt parti pekat på möjligheterna att omstruktureraoch pröva nya framställningsmetoder som skulle vara mer ekologiskt rikliga. Vitror att varken privata eller statliga företag på lång sikt kan fortsätta meden produktionsteknik som åstadkommer så pass omfattande miljöstörningar Manmåste således skapa mer slutna system och kraftigt reducerakoldioxidutsläppen. Deltakan också vara ett led i satsningarna på att göra till elt metal lurgiskt centrum, där man tar till vara energi och möjligheterna till produk tion av kemikalier. Det behövs alltså stora framtidssatsningar på gruv-, järn- och stålteknik i den här landsändan, och där har staten elt stort ansvar 39 ASSIsamverkar med domänverket om vidareförädling av skogsråvara. Som jag ser dethar man i detta sammanhang ett särskilt ansvar för vidareförädling av densågade träråvaran. har i flera omgångar pekat påmöjligheterna för utveckling av denna del av näringslivet, och man kankonstatera att de privata intressena på detta område inte har lyckats särskiltväl och inte har rosat marknaden. De statliga företagen domänverket och ASSIhar här ett stort ansvar Vidareförädlingav den sågade träråvaran har stor betydelse inte minst för irilaridel. Dennaverksamhet kan ge en energisnål, miljöriktig och sysselsättningsintensivindustri. Detstatliga förvaltningsbolaget får , som utskottet skriver i betänkandet, tapå sig huvuddelen av det statliga ansvaret för utvecklingen av basindustrierna.Detta ansvar har stor betydelse i denna del av landet, som ju huvudsakligenutgörs av stödområden. Jag noterar med tacksamhet vad utskottet skriver ombehovet av en aktiv statlig näringspolitik. Jag vill slutligen yrkabifall till samtliga de reservationer som stöds av vpk. Anf.35 PER () replik: Det är, som säger, alldeles korrekt att vissa statligaföretag som kan bh föremål för privatisering kan komma att ingå i andraföretagsgrupper, t.o.m. sådana med utländska ägare, precis som svenska företagsgrupperköper företag utomlands för att kunna bli effektiva, höja välståndet ochförsvara den välfärd vi har Denslutsats jag drar av och vpk:s agerande är att de menar att viskall behålla ineffektiva strukturer och att det är skattesubventioner somskall se till att dessa kan förbli rent nationella och rent nationalistiska.Det är, , genom att gå den vägen vi hotar välståndet, inte genomatt välja den andra. AnL36 (vpk) replik: När det gäller kan vikonstatera att de stadiga företagen har lyckats relativt väl med att garanteravälståndet. Vi ställer stora krav på dessa företag, och vi är inte nöjda meddem. Men de behövs som ett komplement till den privata oeh internationellaverksamheten som eventuellt också kommer att bedrivas i denna landsända. 37 (): talade tydligt och envist om storskalighet, och BerigtHurtig understryker stordriftens fördelar Detta är ett samhälle som vimiljöpartister inte vill ha. RuneMoliri talade också om ökad tillväxt. Ökad tillväxt är ett erisidigt begrepp.Jag skall ge ett exempel: , som jag är ersättare för, har brutitberiet. Det räknas som ökad tillväxt. Deriensidiga tilltron till ökad tillväxt har länge varit det största hotet motmiljön. Att öka tillväxten och skydda miljön är i många fall oförenligt. FFVsbolagisering innebär att.vapeniriduslriu skall fuugera efter marknadsekonominsprinciper Ser socialdemokraterna och de andra partierna inte konflikten mellanden marknadsmässiga, kapitalistiska målsättningen och del mänskliga ansvarman egentligen borde ta när det gäller vapenpro- Prot. 1989/90:118 duktiori? Har vi inte sett nog av vapensmuggling? Miljöpartiethar en rak hållning i denna fråga. Vi ser helst att mari lägger omlillverkriingen till civil produktion. Som miljöpartist vägrar jag gå med to e nt , m.m. på all någon försöker tjäna pengar på vapenproduktion och krig. Jag yrkar änen gång bifall till mina reservatiorier Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 6§.) 5§ Bioteknik, m.m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande1989/90:JoU9 Bioteknik och lagutskottelsbetänkaride /90:LU31 Pateriträtlsliga frågor. Förste vice talmannen meddelade att jordbruksutskotleisbetänkaride JoU9 och laguiskoltels betärikaride LU31 skulle debatterasgemeusamt. AnL38 (): Biotekniken handlar i högsta grad om respekten för livet. Ibioteknikens olika skepnader kan man med hjälp av livets byggstenar bygga nyalivsformer Bioteknikensmöjligheter fascirierar mig och säkert de flesia som har fuu-derat över dessmöjligheter och risker kan med hjälp av biotekniken skapa för människanlivsnödvändiga läkemedel, man kan utföra avancerade transplantationer med hjälpav genterapi och man kan snabbi ställa en diagnos. Delta är några av de sloramöjligheter som biotekniken ger Nyaprodukter och nya produktionssätt som kan förbättra livsmedelssilua-lionen ivärlden kan tas fram. Med bioteknikens hjälp kan djuren producera mer ochskördarna i jordbruket bli större. Biotekniken kan bli ell värdefulltinstrument i miljöarbetet när det gäller atl ta hand om avlopp och avfall. Altkunna utvinna med hjälp av mikroorganismer och att utveckla biodalorerär några av de förhoppningar som finns i fråga om biotekniken inför framtiden.Allt defta är hoppingivande och faritastiskl. Detta ger möjligheter införframtiden som naturligtvis skall utvecklas och utnyttjas. Samtidigtkan bioteknikens möjligheter oroa mig i lika hög grad. Orsaken till detta ärkanske inte tekniken i sig, ulan mer samhällets och politikernas bristandeförmåga alt ta till sig och försöka lösa problemen. Förmig och för är del viktigt alt i lid diskutera konsekvenserna av en ny teknik, som exempelvis den nya biotekniken, och även att diskutera problemen kring etik och bioteknik. Det är viktigt aft formulera en strategi för hur man skall kunna utnyttja biotekniken på elt riktigt sätt. Den som vill värna om teknikens utveckling kan aldrig bortse från kravet på en öppen 41 värdering av tekniken ochdess samhällskonsekvenser Bara om vi erkänner 1989/90:118 9 maj1990 att tekniken kan användaspå gott och ont, bara om vi erkänner dess möjligheter och dess ekologiska ochmiljömässiga risker kan vi främja en uthållig teknisk utveckling på deltaområde. Vii har lagt fram två gedigna partimolioner om bioteknik. Jag skullenästan vilja kalla dem epokgörande. Vi har dessutom fört fram våraställningstaganden i andra motioner och i andra sammanhang. Huvuddelen av deförslagen beharidlas i det belänkande som vi nu diskuterar Vii har försökt analysera bioteknikens konsekvenser, och vi harföreslagit att en samlad lagstiflnirig måsle utarbetas, att eu kompeteritmyndighet skall tillsättas och en pariamentarisk ulredning. För atl skapa resursertill en genomgripande diskussion vill vi alt av anslagen till biotekniskforskning skall gå lill hanterandet av de etiska aspekterna. Efteratt ha gått en lång väg och gjort många stopp är vi framme vid enriksdagsdebatt om ett betänkande som handlar om bioteknik, del första iriksdagens historia. Den första centermotionen, jämte andra motioner, väcktesredan vid den allmänna motionstiden .