prot · GD0920 · 1989-12-31 00:00:00 — Någon förändring av praxis har inteskett. påstående att invandrarverket inte längre gerbesöksvise-ring för sovjetiska medborgare är alltså inte riktigt. GÖRANÅSTRAND (m): Jag lackar invandrarministern för det svaret.Del låter bra men jag måste tyvärr fördjupa mig litet i frågan. Först och främst anser jag att om inan avslår avansökningarna är det inte fråga om . Del här handlar myckel omvilka signaler som vi i ger till dem i.Sovjet och de baltiskastaterna som vill besöka . Jag vill komma med tre påståenden. För del första sägs delalt invandrarverket fr.o.m, har infört en helt ny blankett för demsom ansöker om besöksvisering från , Den blankellen är mycket omfattandeoch skall fyllas i mycket noggrant av de svenskar som väntar pä besök. Sedanskall blanketten skickas tillbaka till konsulatet i där prövningen skallgöras. Det är en helt ny administrativ ordning som många har uppfattat som enhelt ny praxis som fördröjt och försvårat en besöksvisering. För det andra sägs det att nian fr,o,in, hösten 1989personligen måste komma till konsulatet för att ha någon möjlighet att få enbesöksvisering. Detta är alldeles uppenbart en nyhet jämfört med det tidigareförfarandet. Del sägs också att detta har försämrat och försvårat möjligheternatill besöksvisering. Man säger slutligen - det är väl fråga om orsak ochverkan här-att som en följd av dessa bägge administrativa frågor harhandläggningstiden förlängts alldeles oerhört. Delta har saminantaget upplevts som om svenska myndighetersätter stopp för besöksvisering frän , Får jag göra ett förtydligande. Del är inte35 % av alla ansökningar som har avslagits, utan det är av de somhar överlämnats till invandrarverket. Jag sade i milt svar att harbeviljats direkt av utlandsmyndigheterna. Det är en klar majoritet - - av de tveksainma fallen som haröverlämnats till invandrarverket som har beviljats. Saniniantaget har baranågra få eller någon procent av ansökningarna avslagits. Det årriktigt att antalet viseringsansökningar har ökat dramatiskt bara ingavs totalt 6 000 ansökningar till ambassaden Prot,1989/90:20 i och 2 50(1 till konsulatet i , Från till oktober har i tagits emot 10 494 ansökningar, och för beräknasantalet uppgå till minst 15 001). Det år självklart Jvar pafrågor att detta betyder att det kommer att ta litet att behandlaansökningarna. , när del inte var så lått för sovjetiskamedborgare att få utresetillstånd, kunde det gå mycket snabbt, vilket harbetytt att många har trott att det varit en ren formsak att få visering. Så årdet naturligtvis inte. utan ansökningarna skall självfallet prövas, om detskall vara någon mening med dem. Jag tackar invandrarininistern iiven för denkommentaren. Det år helt uppenbart att det inte har satts stopp för dessabesök, och det iir bra - det var del jag ville få reda på med min fråga. Det ärockså uppenbart att rått många fastnar i den administrativa rutinen. 10 000 resp, 15 000 ansökningar innebår att det är 25 000,kanske 26 000-27 000, människor från som vill besöka , ochdå är den signal vi sänder oerhört viktig: År det en positiv signal, nämligenatt vi un-derliillar besöksviseringen. eller är det en negaliv signal, nämligenall vi försvårar och försenar besöksviseringen? Jag har uppfattat alt de nya åtgärderna, dvs. den nyablanketten och det personliga besöket, tillsainnians ined den ökade volymenansökningar har lett till en situation som många trots allt kan uppleva som ettstopp. Jag tackar ändå för det svar jag har fått, Överlägöninuen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1989/90:13 om handläggningen avansökningar om personnummer har frågatfinansministern vilka åtgärder regeringen har för avsikt alt vidta för attansökningar om personnuin-nier skall handläggas snabbare. Bakgrunden tillfrågan iir uppgifter i en tidningsartikel 0111 att det tar cirka tio veckoratt få ett personnummer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer påmig att svara på frågan. förlängdes tiden för handliiggning avpersonnumnier-ärenden i vissa fall av adoption och invandring till cirka tioveckor. Tiden avser handläggningen hos lokala skattemyndigheten i ochriksskatteverket. Den osedvanligt långa handlåggningstiden berodde friinisi påen kraftigt ökad årendetiliströniiiing som i sin tur föranleddes av nya rutinerhos statens invandrarverk. Efter olika insatser, bl,a, en andrad arbetsfördelninginom lokala skatte myndigheten, har laget lorbiittrats, Handlåggningstiden iir nu mellan fem 59 kommer den all vara nere i mera normala , varavtvå vid lokala skattemyndigheten och två vid . Bådamyndigheterna räknar med att tiden kommer att förkortas ytterligare. Jag sermot den här bakgrunden inte skäl att ta initiativ till några åtgärder för altpåskynda handläggningen, Jag vill tacka för detta svar. Del ärpositivt att handläggningsliderna här i uppenbarligen harförkorlats. Del är drygt en månad sedan jag ställde frågan, och då varförhållandena sådana att del tog att undersöka om ett barn hadenågot nummer och att ge del ett personnummer - ett enkelt rutinärende. Sedanlog det hos den lokala skattemyndigheten att lägga upp en personaktoch skriva ut ett personbevis - ingen maslodonlutredning, utan ett enkeltrulin-iirende. Det kan vara nog så krisartat när man får en nyfamiljemedlem, som man har väntat på, och som har infektioner ochsömnrubbningar, när man dessutom får ekonomiska bekymmer på grund av attföräldrapenning och barnbidrag inte betalas ut och när man rekommenderas attskriva testamente därför att barnet inte har arvsrätt , somdet var fråga om . Jag är mycket intresserad av att fä vela hur det liggertill i landet i övrigt. När jag frågade om det verkligen vardessa tider som gällde, då jag tyckte all del var märkligt att sådana här enklaärenden skulle behöva ta sä läng lid, sade man all man hade fått in rapporterfrån hela landet om så langa väntetider och all de verkade öka. jag har den största förståelse för deölägenheter som detta dröjsmål har inneburit för föräldrar med adoptivbarn. Vadsom inträffade var att nian fick en plötslig ökning i ärendetillslrömningentill följd av nya handliiggningsrutiner i invandrarverket. Det innebar särskiltstora påfrestningar i de delar av landet där många invandrare väljer altstanna och där adoptionsärendena också kom att drabbas. Det är riktigt att istort sett hela landet drabbades, men problemet var särskilt besvärligt i deområden där trycket var störst. När jag nu har tillfälle till det. kan jag också meddelaatt den lokala skattemyndigheten, i första hand i , avser attprioritera ärendena om tilldelning av personnummer , och målet är atthandlåggningstiden inkl. hantering skall kunna minskas . Om folkbokföringen sedan får en bra organisation kan man utgå frånatt handlåggningstiden fr,o,m. skall kunna förkortas ända nertill . (); Prot. Det låter positivt för del. Jag är fortfarande 7november 1989 ganskaintresserad av alt få veta hur det ser ut i landet i övrigt, och jagtiinker följa uppdet och kontrollera hur det ligger till. Överläggningen var hiirmed avslutad. 32§ Svar på fråga 1989/90:142 om vissa statliga byggnadsprojekt i har frågat mig omplaneringslaget för följande statliga byggnadsprojekt i samt frågatvilka åtgärder jagtiinker vidta för att forcera projektering och igångsättningav byggnation. - byggnad förstatistiska centralbyrån 1 1987 ars budgetpropositionredovisades ett förslag till överföring av tjänster vid statistiskacentralbyrån från till . Som förutsättning angavs alt ensamlad lokalförsörjning borde eftersträvas. har under åretredovisat ett förslag för en om- och tillbyggnad av SCB;s nuvarande lokaler ikvarteret i . Kostnaden har beräknats till 222 milj. kr.Regeringen avser att pröva projektet i dess helhet . När det gäller tillbyggnaden för högskolan i pågårberedning av ärendet inom . Jag har även inhämtat information från byggnadsstyrelsenrörande planeringsläget för de bada andra projekten. Polisen och länsstyrelsenhar väckt frågan om ändrad inriktning av lokalförsörjningen. Byggnadsstyrelsenhar utarbetat ett förslag till lokallösning, vilket bereds medpolisen och . Något ställningstagande har ännu inte gjorts, ochnågot underlag har följaktligen inte redovisats för regeringen. När jag lackar statsrådet för svaret vill jagge litet infonna-tioii om län - som i och för sig kanske är känt förstatsrådet. Vi brukar säga att län är hjärtpunkt. Tarinan befolk-ningsinedeltalel i väster, öster, norr och söder hamnar man iÖrebro län. Tittar man pä en karta ser man att länet år mycket vällokaliserat. Men del är inte så bra. Om statsrådet, som år en med siffror mycket förfarenperson, läserbefolk-ningsstatistik. skall han finna att län hör till delän som har den mest negativa befolkningsutvecklingen . Till detkommer att vi nu haren rad akuta hot. bl.a. i , där försvarsindustrinoch annan industri skall dras ner. föreslås också attregementet i Öre- bro skallförsvinna, men jag hoppas att riksdagsbehandlingen skall ge som resultat attdet får vara kvar. Jag vill ta upp en del av det svar som jag har fått avstatsrådet. Det år fyra objekt som år mycket viktiga för länet och förkommunen. Når det gäller det sist refererade, förvaltningsbyggnadför och tillbyggnad av polishuset, så har man en ny idé. Manskall byta hus och på det sättet få en tillbyggnad. Jag vill fråga: Denna idé. som i och för sig kan gebesparingar och sära rationell, kominer den att innebära förseningar av dettaprojekt? Den andra fråga som jag vill ställa gäller högskolan. Mandiskuterar alt nian i stiillet skulle kunna hyra. År det ett alternativ, somskulle kunna tidi-garelägga den utbyggnailen? En tredje fråga gäller . Kommer nu- del slår inte riktigt klart i svaret - iinlligen det byggnadstillstånd fördetta bygge som vi har väntat på i län? Av svaret framgår ju indirekt att debyggnadsärenden som berörs i frågan för niirvarande bereds enligt gängse regleroch med normala tidsplaner. Det framgår också av svaret att regeringen inte harför avsikt att påskynda de enskilda ärendenas handliiggning. Vidare framgår detav svaret att de olika iirendena ligger olika långt framme iplaneringsprocessen. Sålunda ligger lokalen för SCB framme för ett beslut inomden allra närmaste framtiden, medan andra ärenden befinner sig längre tillbakai planeringsskedet. För mig är det ganska naturligt att i delta sammanhangavstå från att ge klarliiggande besked eller, om nian så vill. löften om nåroch i vilken form de enskilda iirendena kommer att avgöras. Det blir i mångtoch myckel beroende på hur planeringarna i de enskilda styckena kan drivas ifortsiittningen. Jag vill inte föregripa myndigheternas ochplaneringsprocessens olika moment i övrigt i det sammanhanget. Låt mig också nämna att problemetinte enbart beslår i att man behöver tillföra ytterligare lokaler till Örebrolän. Problemet består också i att vi lever med en starktöverhettad byggarbetsmarknad. Det gäller inte minst lan, dur nian förnärvarande har en byggarbetslöshet som ligger så lågt som vid av dentotala arbetsstyrkan, dvs. att förfogar liin över 67byggnadsarbetare, som för ögonblicket skulle kunna siittas in i byggarbete. Detär också något som regeringen måste beakta niir man svarar på frågor omenskilda byggnadsärenden. LARSERNESTAM (fp); Jag vet att vi har en högkonjunktur just nu.Men det är väl ändå så, statsrådet, att överhettningen i län äringenting jämförd med den överhettning som finns i andra delar av landet.Därför borde kunna få det här tillståndet. vill jag ta den hår minuten för att tala litet grandytterligare om just SCB, Når de kom till , var man där som i alla andrakommuner särskilt tacksam. Man ville vara nära centralen. Därför rev man någraK-skyd-dade skofabriker bara för att man skulle fa komina precis dit man ville.Man Men sedan har denna tomt stått avriven. Det år bara del lilla beslutet som fattas som statsrådet skall ta. Detbeslutet bör komma. Skulle det inte gå att få besked om del ? Jag kan ge det klara och entydiga beskedelalt besked kommer inom . Men jag avser inte att föregriparegeringens slutgiltiga ställningstagande genom att svara på frågan hår ochnu. Vad sedan gäller den allmänna strukturella utvecklingen avsysselsättningen i län vill jag påpeka alt den dagen då SCB;slokalfrågor får en tillfredsstiillande lösning frigörs myckel stora lokalytor iÖrebro liin. Man skall alltså inte förbise de möjligheter som finns att genomall utnyttja de friställda ytorna skapa ytterligare sysselsättning i ,Men det är en annan fråga och en annan frågedebatt, Del år riktigt alt det är en annanfrågedeball. Det finns naturligtvis da också möjlighet för att ta emotannan statlig verksamhet, men det far vi diskutera vid det tillfiillel.Jagskall inte siiga mer om SCB, Jag ställde ett par frågor. Om nian finner det lämpligtatt intressenter på orten bygger och staten hyr, iir det en framkomlig våg, omnian vill komma fiam snabbare? Den andra frågan giillde den här oniprojekteringen som mannu gör när det gäller polishuset och . Kommer den attinnebära en försening i handläggningen, så att inan kominer ännu längre ned ikön genom att man har andråt sig när det giiller utformningen? Med mitt siitt att svara vill jagnaturligtvis alltid hålla öppet för varje form av rationell lösning på olikasorters byggnadsproblein. Det innebär dock icke att jag spontant ställer migbakom de tankar som togs upp hår som en framkomlig våg. naturligtvis, detsom år rationellt och vettigt skal! alltid prövas på sina egna meriter når dendagen kommer. Jag skall inte fortsatta den hår debattenlängre, men det år faktiskt så att ett annat statsråd har lovat detta. I ochför sig är inte statsrådet bunden av del. men i län hade nianhoppals att på del sattet få den har byggnaden vid högskolan. I övrigt väntar vi nu på detta besked när det gäller SCB.Jag hoppas verkligen, även om jag inte får ett klan besked . att detbeslutet skall komma snart. Jag tycker ändå att det underförstått i svaretfinns vissa positiva möjligheter att nian äntligen skall få sätta spaden ijorden. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.-1989/90:207 november 1989 Prot,1989/90:20 33 § Svarpå fråga 1989/90:149 om möjligheten för att överlämnabeslutsbefogenheter till mellanfolklig organisation i samband med anpassningtill EG Per har frågat mig om arbete pågårmed alt andra regeringsformen i syfte att möjliggöra överlåtande av svenskbeslutanderätt till överstatliga organ inom eller med deltagande av EG. Syftet med de oförbindande diskussioner som har förtsmellan EFTA-lån-derna och EG om ett närmare och fastare strukturerat samarbetehar varit att parterna skall fa en uppfattning om vad en kommande förhandlingskulle kunna omfatta. Ingendera sidan har gjort några åtaganden. Däremot hardeltagarna markerat vilka konstitutionella och andra hinder som kan finnas påolika områden. Det är ännu för tidigt att uttala sig om ifall kommandeförhandlingar med EG skulle kunna leda fram till något behov av riksdagsbeslutom grundlagsändringar. Regeringens striivan är att förslag omgrundlagsändringar skall ha bred politisk förankring. Det giiller även i dettaärende. som framställtfrågan, anmält att han var förhindrad att närvara vid saiiinianlrädet, medgavtalmannen all i stället fick delta i överliiggningen, Jag får på Per viignar tackajustitieministern för svaret. 1 morse slog jag upp DN och då ser jag att statsrådetAnita har blivit citerad under rubriken för närmande till EG:Grundlagen måste ändras. Enligt tidningen har sagt: "Vi har enberedskap för all det krävs grundlagsförändringar". DN tar upp två områden där det kunde vara aktuellt medsådana grundlagsförändringar. Det kan handla om att skriva in paragrafer omatt svenska domstolar i vissa fall skall underkasta sig utslag i en icke svenskdomstol, exempelvis en gemensam , eller i kan enligt också handla om att regering och riksdag i i vissafall lämnar över beslutsrätten till ett beslutsorgan i utlandet, exempelvisett gemensamt råd för EG och EFTA, Jag vill fråga jusiliteministern; Har vi en beredskap försådana grundlagsförändringar som regeringskollegan talar om här? Beredskap förvad i sa fall? På vad sätt har vi en beredskap? Och vilka är vi? Hur serlidsplanen ut? Av mitt svar framgår i vilka former och medvilken inriktning diskussionerna förs mellan EFTA och EG, Per sitterdessutom med i EFTA-delegation och är därför särskilt väl informeradom vad som pågår. När det gäller frågan om beredskap att handläggakonstitutionella frågor Prot, 1989/90:20 är det givetvis sä att vi har båderesursmässig och mental beredskap för alt vidta de åtgiirdersom kan behövas för grundlagsändringar lika väl som för annatlagstiftningsarbete, Jag lackar åter för svaret. Vi kan konstateraalt båda ministrarna talar om att del finns en beredskap. Därför föreställerjag mig ändå all frågan kan bli aktuell. Del tror man också på ,Man hävdar att det hår finns nyckelfrågor, och en av dem är naturligtvis i vadmån EG kominer att acceptera att EFTA-länderna behåller sin nationellasuveränitet i alla avseenden. De flesta bedömare tror inte det, säger . Detär väl känt att EG anser att EFTA-länderna måste ge ifrån sig suveränitet iproportion till de fördelar de får genom alt bli delaktiga i den inremarknaden. har statsrådet här i kammaren talat om altdet här är tekniska frågor. Jag vill fråga justitieministern om hon delaruppfattningen alt dessa grundlagsändringar ar av tekniskt slag. Annars årfrågan; Vilket pris är den beredd att betala och när skallriksdagen få information? I mitt svar på Per fråga har jagbesvarat just den fråga som Per har stiillt till mig, Frågan om justitieministern anser alt det härgäller tekniska spörsmål kvarstår tydligen obesvarad, liksom också frågan omvilket prisden är beredd att betala. Med ledning av de svarsom jag allt-eflersoin har fått uppfattar jag det dock så att man förberedersig för grundlagsändring och alt det krävs en beredskap för delta. Överläggningen var härmed avslutad. 34 § Svar på frågorna 1989/90:153, 168 och 173 omgatuvåldet m.m. , och harställt frågor om kampen mot våldet i samhållet. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag somskall svara på frågorna. Jag besvarar dem i ett sammanhang. All människor känner trygghet till liv och lem är avgrundläggande betydelse för ett gott samhälle. Det är därför naturligt ochmänskligt att vi blir upprörda och känner avsky och vrede när vi får höra omden typ av brutala övergrepp som beskrivits i medierna . Detar en tragedi varje gång en enskild drabbas av våldet. germassmedierna, och för all del även enskilda riksdagsledamöter, 65 Prot,1989/90:20 intryck av att samhället skullevara passivt mot bl,a, våld och ungdomskrinii- 7 november1989 nalitet. Och att regeringen nu yrvaket frågar sig vad den skallgöra. Detta årfullständigt felaktigt, vilket för övrigt ledamöter av , -i j 7 ' -' * torde vara val medvetna om. Det flnns dock inte några snabba och enkla lösningar påhur vi skall komma till med våldet i samhället. Vad som krävs är ettlångsiktigt, tålmodigt och systematiskt arbete. Vilka alliniinna målsättningaroch riktlinjer som bör vara vågledande i del arbetet redovisade regeringen ien särskild regeringsskrivelse (skr, 1986/87:21). Både före och efter 1986 har det också varit sjiilvklarlatt arbetet med våldsbrotlsligheten är ett av de viktigaste inslagen ikriminalpolitiken. Alt detta också omsiitts i praktiska åtgärder framgår bl.a,av de redovisningar som lämnas i budgetpropositionen. Som exempel på åtgärder som har vidtagits de senaste årenkan jag nämna följande: -Lagändringar 1987 med vidgademöjligheter för polisen att företa kropps-visitation för att söka efter knivaroch andra farliga föremal, -Lagändringar 1988 som innebärökade möjligheter att häkta misstänkta vid risk för återfall i brott som riktarsig mot annans liv eller hälsa. -Lagändring 1988 om gränsen mellanmisshandel och grov misshandel som medför att fler giirningar faller underbegreppet grov misshandel. -Förbud 1988 mot innehav avgatustridsvapen på allinån plats och förbud mot innehav av knivar vidoffentliga tillställningar och allmänna sammankomster, -Lagändringar 1988 som ger ökademöjligheter till ett snabbt och effektivt ingripande mot unga lagöverträdare. Det här ar bara några exempel påvad som gjorts. Listan skulle kunna göras mycket längre. Åtgärder som riktar sig mot våldet finns självfallet ocksånu med i regeringens planer. Låt mig här nämna några exempel. Regeringenplanerar alt presentera förslag till nya regler för psykiskt stördalagöverträdare enligt vilka skyddsaspekterna kommer att betonas väsentligtstarkare än i nu gällande regler. Vi arbetar också med förslag till skärpningarav videovålds-lagstiftningen, skärpt vapenlagstiftning samt ett utökatknivförbud. tillsattes inom en arbetsgruppmed företrädare för civil-, justitie- och socialdepartementen för att studeraproblemen med unga lagöverträdare. Vidare har det beslutats alttillsättas en utredning om ungdomars villkor på 199(l-talel. del också självklart att vi måste latill vara del breda folkliga engagemanget moi våldet. För egen del ser jag detta engagemang som en stor tillgång i den kamp som vi måste föra mot våldsbrottsligheten. Tyngdpunkten i kampen mot våldet kommer alltid att vara enskilda männi skors insatser. Vad statsinakterna och myndigheterna kan göra är främst alt skapa förutsättningar för och aktivt stödja det arbetet. I dessa strävanden är det nödvändigt att bygga på samverkan mellan organisationer, allmänna or gan och föräldrar, lärare, arbetskamrater, grannar och andra enskilda, 66 1 det här sammanhanget kan jagnämna att ekonomiskt stöd har satsats på olikaaktiviteter för ungdomar. Som exempel på detta kan nämnas en kultur- Prot,1989/90:20 budkavle med lokala teater- och kulturprojekt, verksamhet i och Rin- 7november 1989 keby bland nyinflyttade invandrarungdomar, Graffltliskolan i ] och NonFighting Generation som fått stöd för sin jourverksamhet. Även P J 8 dennalista kan göras mycket lång. För att fånga upp ytterligare idéer och synpunkter harstatsministern till bjudit in personer med erfarenheter från detpraktiska arbetet mot vald. Även jag konnner att delta i delta möte. Jag kanförsäkra att regeringen, utöver de åtgiirder vi redan nu arbetar ined. årberedd all la till sig alla nya goda uppslag som kan komma fram både vid dettamöte och i debatten i övrigt, Tack för svaret på frågan. Del iir väl inteså att justitieininis-tern känner sig irriterad över att vi ställer vårafrågor? Av svaret kan jag nästan få den känslan. Det påpekas där att ocksåriksdagsledamöter ibland ger intryck av att regeringen yrvaket frågar sig vadden skall göra. Det ärinle så. Det är inte konstigt att vi ställer våra frågor. Människor år förtvivlade över vad som hiinder, och del ärockså jag. Det hår ar en fråga som iir så viktig att t.o.m, ledaren för densocialdemokratiska riksdagsgruppen bett att inan skall få en särskild dag föratt debattera detta. Del har lämnats en utmiirkt redovisning av de förslag somframlagts och de åtgårder som har vidtagits. Låt mig ändå påminna om att vifrån har framfört en hel mängd förslag som regeringen i varje fall hittillsinte har brytt sig om. Hår är en del av våra förslag; Regeringen bör ta initiativ till en omfattandefolkkanipanj emot våldet, en kampanj tillsammans med alla politiska partier,ideella organisationer och myndigheter, alltså en bred. folkligt förankradkampanj mot våldet. Vi kriiverockså en konfrontation på offrets villkor, även med gotlgörelse. Vi kriiver alt del införs knivförbud pä allmän plats. Detvisar sig att knivar ofta förekommer och används i gatuvåldet. I de nordiskagrannländerna finns redan sådant förbud. T,o,m, från har nusamma krav rests. Inför jourdomslolar för snabbare domslut! Särskilt gällerdel beträffande unga lagöverträdare. Vi har liinge drivit tanken på samhiillstjiinst. Vi årglada för den proposition om detta som skall komma och stöder den. Polisutbildningen måste utvidgas. Det behövs tydligasignaler om att alkohol- och naikotikabruk inte kan accepteras, Jag vill först tacka justitieministern försvaret.