prot · GD09102 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet anges att slår bakomreservation 35, men jag kommer att yrka bifall lill reservation 34. Vi är litetsnåla av oss, och vi har inte yrkat bifall lill en höjning av anslaget med merän 1 milj.kr., vilkel har gjort. har tagit upp frågan om importkontrollenoch en förstärkning av livsmedelsverket. Del är naturligtvis någonting oerhörtväsentligt. Men delta år har i stället valt att föreslå enförstärkning av livsmedelskontrollen på länsslyrelsenivå. De anslagen kommeratl tas upp i ett annat sammanhang. Syftet med de anslag som vi har föreslagitär alt få en person pä varje länsstyrelse som tillsammans med länsveterinärenkan samordna kommunernas arbete och främja mellankommunalt samarbete för alt fåden kommunala tillsynen att fungera effektivt i ell läge där större ansvarläggs på kommunerna. 1 reservation 3 föreslår mer pengar tillutrotningshotade arter Del finns fler reservationer om detta där man föreslårandra belopp. Det vore mycket bra om vi kunde ta del stegel att nu anslå extrapengar När vi senast diskuterade naturvård här i kammarenfattades elt myckel viktigt beslut på detta område. I enighet fattades beslutetatt inte bara arterna utan även arternas livsmiljöer skall skyddas. Del är enmyckel viktig ambilionshöjning från sida. Jag hoppas därför att vikan förvänta oss ell nytt lagförslag från regeringen där man tar delta påallvar Vi i miljöparliet har för övrigt själva lagt fram ett lagförslag i denriktningen under den allmänna motionstiden. Om inte regeringen vill lägga framnågol förslag så finns alllid vårt alternativ. Jag anser all detta tyder på alt är för en sådanambitionshöjriing. Del måsle leda lill alt vi satsar mer pengar redan nu föratt kunna finansiera de projekt som är på gång. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservationerna2, 3, 5, 8, 14, 17, 18, 19, 29 och 34. AnL 49 (vpk) rephk; Jag måste naturligtvis protestera när ÅsaDomeij säger atl vpk krånglar Del är rent ul sagt ett oförskämt påstående. Vihar i del här fallet tagit värt ansvar för att se till aft del över huvud tagelskall bli ett beslut som innebär alt 5 § 3-bidragel avskaffas. Bakom ambitionen att la bort 5 § 3-bidraget finns del hellolika grundinställningar För en del partier är beslutet framför alll kopplattill intresset för större naturvärdshänsyn i skogsbruket. För andra partier ärdet framför alll kopplat lill en önskan alt avskaffa skogsvårdsavgifterna.Därför har partier med så olika grundsyn tidigare inte kunnat enas. säger alt anslaget inte minskar skriver all man från detta anslag skall föra över de medel som kanfrigöras till ell anslag för stödåtgärder i det skogliga stödområdet. Jag anser atl miljöparliet inte bara här ulan också annarsförespråkar en miljöpolitik som inte har några som helst fördelningspolitiskaaspekter och att man inte bryr sig om vem som får betala miljökostnaderna.Uppriktigt sagt; Även om det inte tillhör del politiska model att sägadet, vill jag påstå atl vi lever i ett klassamhälle. För dem som lever avandras arbete är det naturligtvis ointressant om en miljöpolitik harsysselsättningsaspekter Men för dem som skall leva av sitt eget arbete är delnog gariska viktigt alt de 96 milj. kr. som är avsatta för denna ersättning ipraktiken innebär drygt 1 000 arbetstillfällen. Det är ganska viktigt att man gör denna omställning medhänsyn till de avtal som redan träffals och den situation som finns iverkligheten. I övrigt delar vi i vpk uppfattning alt hela 5 § 3skall bort. Vi utgår ifrån, alt när regeringen har aviserat en översynav skogspolitikens mål och medel, innebär delta atl man skall se över iritebara deri här paragrafen utan hela skogspolitiken och lagstiftningen. Vi.s.sa anslag m.m. inom AnL 50 ASADOMEIJ (mp) replik: Fakta är trots allt fakta. När det härvallöftet skickades ut, på en ideell förenings bekostnad, fanns del goll omplats att la med de eventuella villkor och reservationer som man då hade. Detvar många partier som hade gjort del på andra punkler, men inte jusl när detgällde 5 § 3-bidragen. kommer inte 5 § 3-bidragen all försvinna under dennamandatperiod. säger här alt det är oförskämt aft säga allvpk krånglar Men det går ju atl bevisa all vpk inte krånglar genom atl röstarätt i den omröstning som följer om . Om man läser de motioner som har väckts ser man alt detbara är vpk;s motion som har en klar koppling, elt villkor, för atl dessabidrag skall avskaffas. Del är helt enkelt sanningen. Jag tror inte alls atl sysselsältnirigen skulle varaberoende av speciella bidrag som är till för att man skall skövla områden somi vissa fall kan vara mycket viktigaför naturvården. Varför har vpk inte iförhandlingarna med socialdemokraterna ställt krav på alt myckel noggrannainventeringar skall göras innan dessa bidrag betalas ut, dvs. tydliga miljökonsekvensanalyser?Varför har man inte tydligt sagt att pengar skall överföras till det skogligastödområdet och vad de i så fall skall användas till? kommer bara en lud- 1989/90:102 6 april1990 dig förklaring atl underden här övergårigsperioderi, som vi inte vet hur lårig den blir, skall pengaröverföras. Men vi vet inte till vad och inte hur mycket. Del kanske blir tillprecis samma saker, fastän det kallas litet annorlunda. Jag tror alt risken ärmyckel stor för det. AnL51 (vpk) replik; Fakta är fakta, säger . Men fakta är att de här pengarnainnebär drygt 1000 arbetstillfällen - i de norra delarna av landet, därarbetstillfällen är en vara som det inte direkt råder ett överskott på. Jagdelar uppfattningen att man kan bedriva ett skogsbruk som tar god naturhänsyiioch att man kan garantera sysselsättningen. Men om samhället har blandat sig iden här leken och infört en ersättning som innebär atl människor inrättar sigefter denna ersättning har samhället också, enligt min meriirig, ett ansvaratt la bort denna ersättning på ett socialt acceptabelt sätt. Jag förstår avÅsa inlägg att inte. delar deri uppfattningen, och detbeklagar jag. AnL52 () replik: Vi kunde på grundval av dessa motioner ha haft en majoritet av fempartier för att få bort anslaget. Inför valet lovade alla riksdagspartier attta borl anslaget. Då är det ju ganska troligt att människor faktiskt utgårifrån att anslaget kommer att försvinna, såvida människor inte längre tror påvallöften. Det kan ju vara så också. Men ett sådant agerande stärker juytterligare tron aft ännu fler vallöften sviks. Omvpk hade velat konflma överens med socialdemokraterna i denna fråga, hade detfunriits eri chans att satsa mer på andra åtgärder för att gynna dessa bygder,där det råder problem med sysselsättningen. blev det bara en lösavvecklirigsplari utan tidsgränser och utan atl man säger vad dessa pengar, somså småningom skall överföras till åtgärder för det skogliga stödområdet, skallgå till. De kan mycket väl gå till samma sak som . AnnikaÅhnberg sade alt delta var en symbolfråga. Det viktigaste för vpk är kanske attsjälva begreppet 5 § 3-bidraget skall försvirina, men att bidraget egentligeninte är så tokigt för att främja sysselsättningen i dessa bygder. Jag tyckeratl del finris mycket bättre sätt att klara sysselsättningen äri att man skallpressa ur de sista.naturresurser som finriS i dessa områden. Förste vice lalmarinen anmälde alt alt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.53 (): Jag skall försöka att diskutera även andra frågor än 5 § 3-bidraget.Men jag skulle i och för sig ändå kunna börja med bidraget. Vi tar ju nu eltsteg framåt i det sammanhanget i och med att det har kunnat bli en majoritet iutskottet, som har bestämt sig för att detta bidrag skall mönstras ut.Konstruktionen av detta beslut var ju beroende av det resonemang som utskottetförde med representanter för både och bygderna i fråga. Om mannu vill nå resiiltat med sådana åtgärder, vilket vi har velat under ell antalår, måsle man hitta sådana konstruktiva lösningar får vi bevaka det hela ochse lill atl det kommer att fungera. under , måsteman hitta sådana konstruktiva lösnirigar får vi bevaka det hela och se tillatt det kommer att fuugera. Precissom sade tidigare är det riktigt alt ett borttagande av dettabidrag kommer atl påverka sysselsältriirigen. Det har gjorts många tokiga sakermed det här bidraget, men det har också gjorts bra saker Därför kan man sägaalt de pengar som förs över till det skogliga stödområdet skall användas tillde bra sakerna. Del är också något som vi måste bevaka. Fråncenterpartiets sida tycker vi att det är angeläget alt skogsvårdsavgiften lasbort. Avgiften är ju delvis kopplad till 5 § 3-bidraget. Vi har även fått med ibetänkandet att finansieringsfrågorna måste diskuteras. Del ser vi som enframgång. skall ju egentligen inte jordbruksutskottet behaudla detta, utandet är skatteutskottets sak, 1övrigt finns det några andra punkter där har haft framgång idetta belänkande. Beträffande rennäringen gäller det två punkter Vi har fått 1milj. kr lill för främjande av rennäringen. Det är säkerligen ett behövligttillskott. Del har också gjorts ett tillkännagivande om att förhandlingsordningenbeträffande rennäringen skall ske efter de principer som gällde /86,vilkel egenlligen uttalade sig för men som regeringen baradelvis följt upp. Här har väckts motioner från flera partier ochKarin har framfört dessa åsikter för . Vi har följtupp detta, och blir det ett majoritetsbeslut. Påfiskeområdet har vi fått hjälp med elt Östersjölaboratorium. kommer aft lala mer om fisket . Jordbrukspolitikenär i stöpsleveri. Flera har diskuterat denna. Jag skall inte ge mig in i enjordbrukspolitisk debatt. diskuterar vi administrationen och byråkratinsom omgärdar jordbruket. Denna debatt kan verka litet avslagen om man ser på devikliga beslut som skall fattas och som diskuteras . Del är enförutsättning för att administratiorieri över huvud taget skall existera.Ceriterpartiet har inte några speciella synpunkter på de förslag som har lagtsfram, utan vi tycker att det kan vara som det redan är Däremotfinns det andra förslag som vi har synpunkter på. Vi har t.ex.trädgårdsnäringens främjande. Del är ett område som har diskuterats i kammareni fanns det en trädgårdsnäringsutredning. Den harman fullständigt struntat i. Man har för att inte behöva göra något hänvisattill den ekonomiska politik som gick i stöpet för . Men det ärju naturligtvis inte så. erbjuds det några till förfrämjande av.trädgårdsnäringen. Men vi tycker att man åtminstone skulle kunnanå upp till den nivå som bestämdes 1982. Det är antagligen ganska litet. AnnikaÅhnberg och har diskuterat fruktodlingen. kommer det ettförslag från regeringen i tilläggsbudgeten, och pengarna skall skjutas lill.Riksdagen har ju begärt en utvärdering, och den får vi väl hoppas att vi får såsmåningom. Trädgårdsfrågorna är över huvud tagel viktiga. Trädgårdsodlingen ärju ett av de alternativ,som finns för att la i bruk en del av den sominte behövs för livsmedelsproduktion. Det kan inte bli så många hektar, men dethar ändå en viss betydelse. Det är framför allt vikigt för konsumenterna att flerträdgårdsprodukter kan produceras i 1989/90:102 6 april1990 Vi producerar demju på elt bättre sätt här med mindre användning av kemikalier och gifter än ide importerade produkterna. Närdet gäller skogsfrågorna i övrigt har tagit upp vitalise-ringskalkningensom en viktig fråga. Vi har ell ganska stort nedfall av försurande ämnen,t.ex. kväve, över skogen som gör atl det behövs en vitaliseringsgödsling, dvs.kalkning. Del behövs kalcium och en del andra näringsämnen för alt kompenseradet som försvinner dels på grund av försurningen, dels på grund av atl skogenväxer fortare av kvävenedfallet. Detta gör atl skogen mår dåligt och tar skadaom inte någol görs. Det är viktigt alt vi snabbt lär oss hur vi skall hanleradessa problem. Därför behövs storskaliga försök. Det är miljarder kronor omåret som står på spel, och det är enbart några extra miljoner som behövs. Delär litet futtigt att inte gå med på detta. Detfinns elt förslag från regeringen om att anordna en hälsokampanj. Jag delar därAnnika uppfattning att del är viktigt att kampanjen blir sådan atl deninte drar ell löjets skimmer över sig - som en del uttalanden som ministrar hargjort. Vi i anser kanske inte all det är livsmedelsverket som ärbäst på att klara delta. sköter kontrollen och ser till altvåra livsmedel håller en hög kvalitet. Men vi tror inte all verket klararkontakterna med människorna bäst. Vi anser alt de 3,5 milj. kr. som man nu villoffra, eller salsa, skall gå vägen via hemkonsulenlrörelsen som sköts avhushållningssällskapen. Vi tror all man pä det sättet när människorna lättare.Människor har dessutom ett myckel stort förtroende för dem som arbetar inomdessa sällskap, och del är också viktigt i del här sammanhanget. Jag nöjer mig med detta. Därmed yrkar jag bifall till decen-terreservalioner som är fogade till detta betänkande och i övrigt tillutskottets hemställan. AnL 54 JANFRANSSON (s); Regeringenkommer, som flera talare har nämnt, att redovisa enlivsmedelsproposition lill . Det blir nalurliglvis lillfälle all dålilel mera samlat diskutera livsmedels- och jordbrukspolitik. Frågorsom rör stödet lill jordbrukei under /91 återkommer. Vi harNorrlandsjordbruket med det särskilda prisstödet, och vi har treårsprogrammelför jordbrukei i norra , där lanlbruksslyrelsen har föreslagitutvidgning. Ävenbeträffande de myndigheter som harilerar jordbruksfrågorna kommer del atl skeförändringar Lantbruksnämnderna inordnas under länsstyrelserna.Jordbruksministern har också aviserat en översyn av den centralamyndighetsstrukturen när del gäller jordbrukets område. Iårets budgetproposiliori föreslår regeringen ökade insatser för bl.a. ettprojekt som rör sambandet mellan kost och hälsa, där folkhälsogruppen harframfört vissa förslag. är ju en viktig del i en samladlivsmedelspolilik. Det föreslås ökade resurser för kontroll av importerat köttm.m. Frånsocialdemokraternas sida har miljöfrågorna en fortsall hög prioritet när delgäller jordbruket. Lanlbruksslyrelsen har i en lägesrapport bedömt atl del ärfulll möjligt atl nå målet om halverad användning av bekämpningsmedel.Regeringen arbetar med frågan om atl undersöka möjlighelerna altytterligare minska användningen av bekämpningsmedel. Här har lantbruksstyrelsenockså ett uppdrag som man kommer att redovisa resultatet av . Regeringenföljer också upp åtgärdsprogrammet att halvera kväveläck-agel fränjordbruksmark. Även där har lantbruksstyrelsen ell uppdrag som kommer attredovisas. Deförslag i budgetpropositionen om ytterligare miljöinriklade insatser röråtgärder på växtodlingsområdet. har vissa växtnäringfrågor berörtsoch all den alternativa odlingen har möjligheter atl utvecklas. Andrafrågor som är under behandling i den forskningspoliliska propositionen ärvissa frågor som rör en bättre djurmiljö. Närdel gäller behandlingen av skogsbruket i budgetpropositionen är deltillfredsställande att kunna konstatera all de olika programmen för ökad avverkningunder 80-talet har gett en positiv effekt, inte minsl med hänsyn tillskogsnäringens viktiga betydelse för landets ekonomi. Regeringen har -efteralt ha lillämpal dessa grunddrag och riktlinjer i skogspolitiken- funnit skäl atl göra en utvärdering av skogspolitikens mål och medel. Inomskogsbruksslyrelsen pågår del redan en översyn av skogsvårdslagens föreskrifteroch allmänna råd. Under80-lalet har frågor som rör skogsbruket och naturvården fått en allt störreuppmärksamhet. Ökade kunskaper har kommit fram. Det finns i del härsammanhanget anledning atl peka på den ekologi- och nalurvårdsutbild-ning somnu erbjuds de privata skogsägarna. Såvitt jag förstår har intresset för dennautbildning varit mycket stort. Införnästa budgetår föreslås ökade insatser för natur- och kulturvård i fjällskogs-och skärgårdsområden. Resurserna för föryngringen av ädellöv-skogen ökas. Detföreslås en inventering av sumpskogar, som bidraget tillskogsdikningarna försvinner. Bidragen till avveckling av lågproducerandeskogsbestånd har här tidigare diskuterats. Regeringen hade också föreslagit enminskning. Här vill ulskotlel att skall ge regeringen till känna atti samband med den genomgång av bidragsgivningen som naturligtvis kommer atlske vid utvärderingen av skogspolitiken, bör en principiell utgångspunkt varaatt detta bidrag successivt mönstras ut. Försurningenav skogsmark är en realitet och elt stort miljöproblem. Genom regeringensförslag kommer 24 milj. kr att disponeras av skogsvårdsstyrelsenför ett storskaligt försök i syfte atl utveckla metoder för kalkning ochvitaliseringsgödsling av skogsmark. Detta kommer atl ge den nödvändigaberedskap som vi måste ha om en kalkning av skogsmark i stor skala måste ske. Regeringenförslår 2 milj. kr att anslås för en försöksverksamhet för inventering avsmåbiotoper, som hyser sällsynta växt- och djurarter Detta i och för sigrelativt blygsamma anslag vore värt en .särskild mässa. Detär en mycket viktig markering som görs av del ansvar som varje sektor måste haför natur- och miljövård i sin verksamhet. Detta arbete börjar ju inte från"scratch". Inom skogsvårdsorganisalionen har man sedan flera årtillbaka arbetat med register över hotade arters bo- resp. växtplalser och manhar kommit långt när det gäller den frivilliga tillämpningen. Genom alt man nufår en möjlighet all systematiskt göra en genomgång av skyddsvärda 1989/90:102 6 april1990 1989/90:102 6 april1990 småbiotoper, kommer inteminst markägarna själva att få kunskap om vad som kan finnas på deras markerDelta torde vara en förulsättnirig för att man också skall kunna kräva dennaturhänsyn som bl.a. finns lagfäst. Jag yrkar bifall till hemställan i ulskotlets betänkande och avslag påreservationerna. Anf.55 (vpk) replik:, berörde i sitt anförande en lång rad frågor som las upp ibetänkandet. Angåendebekämpningsmedel vill jag göra ett påpekande. Man gör sig nu stor glädje överatt målet att halvera användningen av bekämpningsmedel kommer alt uppnås. Jaglycker ändå att man skall vara ärlig nog alt tala om att en starkt bidragandeorsak är att de nya bekämpningsmedel som snabbt introduceras och som används ialll större omfattning faktiskt är extremt låg-doserade jämfört med detraditionella bekämpningsmedleri. Urider dessa förutsättningar är del intesärskilt svårt att uppnå en halvering. Del är myckel mer osäkert om man däremotuppnår en halvering av den negativa påverkan som miljön utsätts för Jagfunderade litet grand över de djurmiljöförbättrande åtgärderna, som berördesväldigt ytligt av . Regeringen uttalade i budgetpropositionen skall återkomma i samband med forskningspropositionen, vilkel är märkligt,eflersom lantbruksstyrelsens begäran var 50 milj.kr i anslag för atl kunnaerbjuda en rimlig finarisiering för dem som vill vidta investeringsåtgärderför alt förbättra djurmiljön. Delta har givelvis ingenting medforskningspropositionen alt göra. Det kom myckel riktigt inte heller någolförslag i anslutning.lill denna proposition. Jag vill därför fråga socialdemokraterna:Anser rii att det är viktigt med ett irivesteririgsstöd? Är detta ell braförslag? Kommer denna diskussion att tas upp i samband med denlivsmedelspolitiska diskussioneri? Jagförsökte att lyssria mycket rioga riär talade om skogspolitikerioch naturvården. Där var anförandet ganska tunt, tycker jag. Det innehöll intenågon ytterligare precisering över vad den aviserade översynen iregeringsförklaringen innebär, när den kommer lill stånd och i vilket lidsperspektiv.Delar uppfattningen all detta är elt brådskande uppdrag och atldet är viktigt att vi får se omfattningen av och innebörden idetta uppdrag? Deåtgärder som här räknades upp som exempel på ökad naturvårdshänsyn är - om manser till penningbeloppen - ytterst marginella. Det tror jag atl också JanFransson inser Som exempel kan nämnas det s.k. 5 § 3-bidraget, där 14 milj.kr.av 96 milj,kr. har någon typ av naturvårdsinriktning. Dessutom kan man intesamtidigt ha en stor summa peugar som avsätts för traditionellt skogsbruk ochen liten del som går till speciell naturvårdshänsyn. Del måste finnas enöverensstämmelse i den totala inriktningen. Anf.56 (); Jag avser attta upp de reservationer som är fogade till detta betänkande, vilka rör fisketoch där är representerade, I reservation 27 reserverar vi oss förvår kommittémotion Jo406. nen kräver vi enförbättrad och utökad fisketillsyn i vår skärgård liksom i våra sjöar ochvattendrag. Det hjälper föga att utfärda bestämmelser till skydd för beståndenom de inte efterlevs. Tyvärrär del så att om del saknas tillsyn och kontroll är bestämmelser, tillskapadeför att skydda bestånden, mer eller mindre verkningslösa. Vi menar också altdet krävs en förbättrad och utökad övervakning lill havs. Vihar genom uppdelning av den s.k. vita zoneri fått eri unik möjlighet allbegränsa det tidigare rovfisket. Eftersom området öster om är ettuppväxtområde med riklig förekomst av lax och ett värdefullt reproduktionsområdeför torsk, kan en effektiv övervakning ha slor belydelse. Viäger av valtenarealeri i och har därför slora områdenall övervaka. Del behövs en förstärknirig av resurserna för övervakning. Vihar pekat på möjligheteri atl göra detta till en rimlig kostnad. Jag yrkar bifall tillreservation 27. Reservation28 handlar om fraktstöd för bifångsler vid sill/strömmirigfiske i närde fraktas med bil till Ångholmen. Stödet tillkom i samband med dumpningsförbudeii . Genomalt ge elt fraktstöd - som visserligen var lågt - skapades motivation att lalill vara bifångsterna till gagn för enda fiskmjölfabrik och till gagnför miljön. Fiskareri fick en, låt vara liten, ersättning för sitt arbete. Dettafraktbidrag har varit en nagel i ögat på . Iförra årets anslagsframställning begärde man, liksom året före, att få användamedlen.på annal sätt, t.ex. att skrota fiskebåtar Detmå vara ensak att anse atl del är roligare alt skrota densvenska fiskeflottan än att stödja den. Men man har rätt atl kräva attståndpunkterna framförs på ett korrekt sätt. Fiskeristyrelsenuppger ett enda skäl till atl fraklstödet skulle tas bort, nämligen attfraktstöd numera utgår från prisregleringen. Det är inte riktigt, och detförsökte jag tala om för både jordbruksutskottet och . Men man troddemer på fiskeristyrelseri, och del var kariske i och för sig inte sä konstigt.Man räknar väl med alt ett statligt verk är mera trovärdigt än en fiskare. Manlog väl del jag sade för en fiskarhistoria. Litetförargligt var det väl ocksä för jordbruksminisiern, som inte kolladefiskeristyrelsens uppgift , utan gick på dess förslag. Jaguppfattade det så att varken utskott eller riksdag trodde på mina uppgifterJag ville därför ha bevisat alt jag hade rätt och anmälde och fick del prövatav justitieombudsmannen. Jag lar mig därför friheten atl för kammaren läsa uppett par korta avsuitt ur JO;s skrivelse, grundat på elt beslut taget1989-11-02. Så här skriver JO; "Jaghar inte funnit det meningsfullt att här gå in på detaljer i detprisregle-ririgssyslem som gällde för anslagsframställningarna.Det är i detta ärende tillfyllest med ett konstaterande, atl det aktuellafraktstödel irite syris ha haft någon direkt motsvarighet inomregleringssystemet. Fiskeristyrelsenhar givetvis full frihet alt i en anslagsframställning ge uttryck för sinuppfattning i fråga om behovet av viss stödform. I förevarande fall haremellerlid framställnirigarna givits en utformning, som för den i hithörandefrågor inte särskilt initierade kan uppfattas som ett påstående om att jusl delaktuella fraklstödet motsvarades av en identisk stödform inom 1989/90:102 6 april1990 Vissa anslag tJi.m. prisregleringssystemel.Del är givet, alt uppkomsten av villfarelser om gällande ordning inom ettvisst område i görligaste mån måste förebyggas vid kommunikation mellan olikastatsorgan. Atl så sker är särskilt viktigt, när de lämnade uppgifterna ingår ien mycket stor informationsmängd, som skall bearbetas under begränsad tidsrymdsåsom är fallet vid regeringens framtagande och behandling avbudgetpropositionen.