prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi anser del vidare oerhört viktigt attdecenterali-sera besluten om skolau ända ner till den enskilda skolans styrelseoch att elevantalet i skolan ligger mellan 250 och 400. Meddetta vill jag yrka bifall till de reservationer som ledamot iutskottet har underteckriat. 1989/90:114 3 maj1990 AnL 99 (): Eleverna har under en följd av år deltagit i arbelsmiljöarbetet.Frågan var uppe i samband med att vi behandlade styrningspropositionen. Dåframhölls def angelägna i att alla elever skall medverka i miljöarbetet. Detbör också slås fast i arbetsmiljölagen atf denna rätt tillkommer eleverna. Detär viktigt aft vi far till vara den resurs som elevernas engagemang ochmedverkan utgör Eleverna är genom överenskommelser adjungerade iskyddskommifféerua. Skyddsombuds- och skyddskommitté-verksamhet regleras geuomavtal mellari parterna. Det är skälet till att vi nu har fått detta förslag påvårt bord. Detär viktigt för hälsa och välbefinnande atf man kan påverka den dagliga miljön.Det är också viktigt atf ungdomarna redan tidigt får delta i fackligt arbeteoch lära sig vad detta innebär, att det skapas en tradition. Att varaskyddsombud är ett fackligt förtroendeuppdrag. Skyddsombudet är representantför sina elevkamrater övriga anställdas fack borde av ren självbevarelsedriftvara mycket intresserade av ett gott samarbete med elevernas och studenternasföreträdare. Det är ju dessa som skall bygga framfiden. Defär viktigt att eleverna redan från början lär sig atf ta ansvar för beslut ochatf företräda en grupp kolleger Skyddsombudenskall ingå i skyddskommittéerna från årskurs 7 fill dess de avläggerhögskoleexamen. Def är självklart aft skyddsombuden skall utses av elevernaoch aft man finner former för samverkan med övriga som är engagerade iskyddsverksamheten. Elevernai årskurserna 1-6 skall självfallet också engageras i arbetet men utan altdirekt tillhöra skyddskommittéerna. Det är här skillnaden i uppfattningarligger Till och andra som talat om detta vill jag 1989/90:114 3 maj1990 säga att alla skallengageras. i skyddskommittéerna skall eribart ingå elever fro.m. Vihar också ställt upp på vpk;s förslag aff man i samband med översyneri avarbefsräftslagstiftriirigeri skall se till aft eleverria inte får barayttranderätt utan även förslagsrätt. Eleverna skall bli fullvärdiga medlemmar iskydds-kommittéerria fro.m. Då skall eleverua även ha möjligheteratt lägga fram förslag. Vi tycker atf detta är helt riktigt, och vi förutsätteratt det beaktas i samband med översynen av arbefsräftslagstiftningen. Vadsom är knepigt är frågan om sekretessen. Denna gör att man tvirigas införavissa undantag. Nuvarande lagstiftning har inte bara sekretessregler utaninnehåller även sanktionsbestämmelser Det är kanske att gå väl långt att begäraatt man kan tillämpa sanktionsbestämmelser för elever som går i skolan. Däremotär def litet skillnad när def gäller parferria i övrigt på arbetsmarknaden,där man både har lagen och gällande avtal. Jag tror alltså att man skall varamedveten om de svårigheter som finns när det gäller att kunna jämställaelevernas skyddsombud ordentligt med de andra. Därför måste man nog ha kvardessa skillnader Beträffandefrågan om hur man skall klara uppdraget som huvudskyddsombud ellerelevskyddsombud vill jag säga följande. Det finns pengar inom gymnasieskolanför lokalt utvecklingsarbete. Och i finns förstärkningsresurserInom högskolan borde det inte vara svårt atf klara detta för dem som tar uppdragetatt ingå i skyddskommittéen. Jagtror alltså att det är möjligt att klara dessa frågor praktiskt ute i skolorna.Nu gäller det att bilda ramen. Och det är inte den ram som var innepå. Det är inte fråga om aft skyddskommittéerna och skyddsombuden skall göraom skolan enligt de riktlinjer som talar om. Det som han drar in idenna fråga gäller den totala skolpolitiken. Jagtror inte att vare sig eller är riktigt medvetnaom vilken fråga vi diskuterar Vi diskuterar frågan om aff få elevernasmedverkan i skyddsarbetet. Det är inte fråga om atf eleverna ensarnma skallgöra om skolan. Vi här i och skolstyrelserna i kommunerria skallmedverka i detta arbete. Eleverrias medverkari kan ske dels via kontakter medlärare och rektorer, dels via de polifiska organ som finns i kommunerna. Jagtror att det är viktigt att man drar denna gräns så atf man är klar över detta.Sedan förutsätts det självfallet alt det skall finnas goda kontakter mellanelever och lärare, . är ju lärare, och jag förutsätter att deti lärarutbildningen ingår aff goda kontakter skall skapas mellan elever ochlärare. Och kan man naturligtvis lösa en del av elevernas personliga problemutan att lagstiftningen för den skull behöver ändras. Jag ber aft få yrka bifall till utskottets hemsfällan och avslag påreservationerna. AnL 100 (): Jag hade infe förväntat mig att skulle ha nå gon vidaresyn på arbetsmiljön i skolan. Jag trodde aft han i sann socialde mokratisk andaskulle länka på bara deri fysiska arbetsmiljön. Som jag sade i mitt anförandeär den viktig, men sådant som aft utbildningen är god, att det finns tillgånglill dukliga lärare, alt det finns möjlighet alt välja skola, osv., är väl också frågorom arbetsmiljö? gör sig till tolk för en ganska sriäv syn päarbetsmiljön. sade aft det för aff utbilda elever fill elevskyddsombud skall taspengar ur förstärkningsresurs. Del är pengar som skall sättas inför elever som av olika anledriirigar behöver ha stöduridervisning, osv. Manskall också ta av gymnasieskolans utvecklingspengar till detta. Det är ganskafantastiskt all få höra detta resonemang. Deandra frågor som jag tog upp, särskilt vad de 300 miljonerna, som socialdemokraternaoch kommunisterna kom överens om i samband med att de kommunicerade medlärarkåren, skall användas till, fick jag inget svar på. Jag kan ha förståelseför detta. Jag tror aft det finns olika synpunkter på detta. Om man läserutskoftsbefänkandet får man uppfattningen atf dessa pengar skall användas tilljust kommuner som inte skött t.ex. den fysiska arbetsmiljön; Men jag kan tänkamig atf skolmiriistern har en annan uppfattning om detta. Det vore intressantatf få ett svar från om när ett förslag från regeringen om hurdessa pengar skall användas'kommer att läggas fram. 1989/90:114 3 maj1990 AnL 101 (); Jäg vet vad det aktuella betänkandet handlarom. Självfallet skall de yngsta eleverna inte få samma roll i skyddsarbetet somde vuxna. I reservation 1 skriver tillsammans med : "Ävende yngre eleverna kan ha kunskaper, överblick och mognad för att medverkaiskolans-skyddsarbete på ett orgariiserat sätt." Jagtrodde faktiskt aft vi skulle kuuria få medhåll fråri socialdemokraterna idetta viktiga arbete atf även försöka utnyttja de yngsta elevernas intresse förvaksamhet i fråga om arbetsmiljön. Om man har talat med barn i dessa åldrar omhur deras arbetsplats skolan ser ut, så får man faktiskt en ganska god respektför även de små barricris syn på sin situafion. AnL102 (): Fräscha lokaler utan klotter, en engagerad lärarkår, fritidsgård icentrum av skolan, gott om vuxna som bryr sig om barnen och sätter gränser,egna arbetsplatser för lärarna, särskilda lokaler för svenska 2, hemspråk,jourgrupp med elever som ser till att allt är snyggt, ljust och öppet överallt.Så ser Nibbleskolan i ut efter den ombyggnad sorri blev klar isomras. var derina skola en av kommunens risigaste. Dettaarbele har naturligtvis stötts från politiskt håll, eftersom pengar haranslagits. Men det viktiga var att barnen, eleverna, var med i arbetet. Man harförvandlat denna skolmiljö, både och fysiskt och psykiskt. Den fysiska miljönpåverkar naturligtvis den psykiska, och man får på detta sätt ett bättreklimat. Jagvill än en gång framhålla att jag tror atf man med lokala styrelser på skolan,där barnen i skolan känner att de är delaktiga och har ettansvar, att de har rältigheter och skyldigheter, kan låta eleverna vara med omatt fatta beslut i de flesta frågor Det är när man blir vuxen som man 1989/90:114 3 maj1990 kanske döljer sanningen,men som barn är man mycket öppen och ser med klara ögon. Jag tror därför mycketpå bameri i elt skyddsarbete. AriL103 (): Vad jag ville säga till och delvis till värderade broderCarl-Johan var att den debatt de för naturligtvis hör hemma i enskoldebatt. Men jag tycker atf man skall vara medveten om vad vi diskuterar , nämligeri elevernas medverkan i miljöarbetet. Jag kan gärria diskutera valav skola, men det är ju inte detta debatten skall handla om, utan den skallhandla om hur vi skall finna former så att eleverna blir erigagerade. Vi harsagl att eleverria i de lägre årskurserua skall delta i miljöarbetet. Det sadevi redari riär vi behandlade skolans styrning. Då stod det skrivet att allaelever skall delta i arbetsmiljöarbefet ute på skolorna. Men vi sade aft elevernadessutom fro.m. årskurs 7 skall ha rätt att delta i skyddskommittén. Det ärdetta som är det nya. Genom dessa regler och genom den lagstiftning som nuföreslås fiuns det möjlighet för eleverna att delta i skyddskommit-téarbefef,och genom den sista förändringen som vi har kommit överens om med vpk skall viockså se till att eleverna har förslagsrätt. Detstår angivet i betänkandet vilka pengar som skall arivändas. Utöver dessapengar kan man naturligtvis använda TTF och andra delar av verksamheten förklara den utbildning som.behövs. Jag har själv deltagit i utbildning av arbetsmiljöombud,visserligen inte av sådana som kunde sitta i skyddskommittéer, men sådana somskulle ingå från varje högstadieskola inom ett rektorsområde där man under effpar dagar hade en träff, som man kunde finansiera. Jag tycker att def ärviktigt att man gör klart atf alla elever, och inte. bara de äldre, skallmedverka i miljöarbetet. Det är självklart också när det gäller byggnader ochliknande. Lålmig säga lill ; Jag tror att både och jag kan lova häratt vi skall se till att dessa 300 miljoner kommer alt användas för att skapabättre arbetsmiljö genom aft vi får bättre skollokaler Men det skall vara enstimulans till kommunerna. Kommunerna skall också satsa. Det är därför manskall se över formerna. Vi skall riog bevaka att perigarna används, vi vetbåda två atf de behövs. Sedanvill jag gärna fill säga att självfallet skall man kunna medverka närdet gäller byggnader Men det kan eleverna göra, och del kan föräldrarna görabåde genom sina kontakter med lärare och rektorer och genom sitt engagemang ide politiska organen. Jag tycker aft man skall se skolan som en samhälletsangelägenhet, där vi som individer skall engagera oss så aft vi får en braskola både när det gäller undervisning och när det gäller miljöverksamhet. AnL 104 (): kan naturligtvis alltid göra en värdering av vad enskoldebatt är och inte är Jag tycker att han för en väldigt snäv debatt när hanbara talar om deri fysiska arbetsmiljöri. Det är gariska typiskt. Socialdemokraternaklarar inte av aft vidga denna debaft fill att också gälla arbetsmiljön i enmycket vidare bemärkelse. Hur skall man kunna påverka exempelvisundervisningen? Hur skall man kunna få större tillval exempelvis i Hur skall mankunna påverka om man vill byta skola av någon anledning eller vill gå i enprofilskola osv.? Nog har detta med arbetsmiljön aft göra. talar om att dessa 300 miljoner skall användas för den fysiskaarbetsmiljön. vilka kommuuer skall dessa 300 miljorier gå till? Skall degå till kommuuer som irite sköter uuderhåll av lokalerna, eller skall de gåtill kommuner som gjort def? Def står i utskoftsbefänkandet att def skall gesnabba resultat. Då måste man väl ha en uppfattnirig om vad dessa pengar skalldestineras till. I och för sig är det ändå riålperigar Kommuuför-bundel gjordeen undersökning , där man just tittade på hur mycket pengar manbehöver satsa på lokaler Om jag infe minris helt fel hamnade man på en siffrapå mellari 15 och 20 miljarder krorior Jag skall avsluta med att säga aft socialdemokraterna tror att manlöser alll med att stifta lagar och förordningar Någon annan tanke finns tyvärrinte. 1989/90:114 3 maj1990 AnL 105 (): Jag har ett förslag, : Om inte barnen under årskurs 7har någon som företräder dem och röstar för dem, tycker jag att ni skall stödjavårt förslag som går ut på atf man skall ha minst två skyddsombud och att deskall vara föräldrar Inga är så ärliga som barnen. Jag tror att de kan förmedlasina intryck - syn-, lukt- och hörseliritryck - till dessa föräldraombud. Jagtycker atf någou skall föra barnens talan och kunna rösta för dem. Arif.106 (): När det gäller det sistriämrida vill jag säga att det irite bara ärfråga om rösträtt som sådari. Deri har och jag i de kommuuala valen.Vi kan på den vägen medverka och se till att barnen får en hyfsad miljö. Härgäller det en kontinuerlig kontakt mellan elever och lärare. Elever i dessaåldrar är väldigt öppna och vågar ha uppfattningar Jag tror att vi utan atldirekt behöva organisera det kan få fram synpunkter från de yngre eleverna. Jaglycker att vi skall ge dem chansen att komma med när de fått den mognad sombehövs för att kunna sitta i skyddskommittéer TillUlf ; Det är naturligtvis inte bara den fysiska miljön del gäller Delgäller även den psykiska miljön, deri ingår ju i förslaget. Hela arbeismiljöfrågarigäller ju inte bara den fysiska utau äveri deri psykiska arbetsmiljön. Vadjag vill ha sagt är att här för in deri totala skoldebatten. Den ärjag villig atl diskutera, men diskuterar vi hur vi kan skapa en miljö därungdomarna kan fungera. Då tror jag inte att man skall ta in den totalapolitiska skoldebatten. Hurskall vi använda pengarna? Jag har sagl att det inte är riågra problem. Vikommer atl kuriria arivärida dessa 300 miljoner De skall vara en stimulaus förkommunerna aft skapa bättre skollokaler Vi skall se till aff vi får regler såall kommunerna utnyttjar pengarna effektivt. Jag tror alt och hanspartikamrater röstade nej till förslaget, så ni har väl inte så stort intresseav alt veta vad man gör med dessa 300 miljoner Prot.1989/90:114 AnL 107 (): Jag har erfarenhet av dåliga arbetsmiljöer som lärare och som förälder Jag har kommit fram till denslutsatsen att både i sa j jr g elever och lärare kommer i kläm.När lärare försöker föra elevernas talan säger man:Lärarna är bara ute efter sitt eget bästa. Del är därför jag vill all del skallvara en annari part, t.ex. föräldrar, som för barnens talan, så alt ingenbehöver säga att lärarna för sin egeri lalari och att det är fråga om sär-intresseri.Därför yrkar jag på atl det skall firinas en annan part, om inte eleverna fårföra sin egeri talan, och att den skall ha förslagsrätt och rösträtt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 16 § Vissa avfallsfrågor (forts, fråri prot. Fortsattes överläggriingen omjordbruksutskottets betänkande 1989/90;JoU16. AriL 108 (): Jag skall alltså försöka ersätta GretheLuudblad och företräda utskollsmajoriteleri i denna sena kvällstimma. Del äregentligen ganska olyckligt all vi skall behöva behandla betänkandet i endebatt uppdelad mellan . Jag har varit med om att man delat uppbetänkanden mellan olika veckor, det är väl inte så ovanligt. Jag skullefaktiskt tycka atl det var ganska angeläget att kammarkansliet försökte se överordningen. Del lar musten ur debatten, inte minsl när den som tidigare följtdebatten inte kan fullfölja den. Då blir del ganska avslaget. Jag hade intemöjlighet alt följa gårdagskvällens debatl. Jag har försökt alt skummasnabbprotokollet, men del ger mig inga detaljkunskaper om vad ni har sagl. Jag skall börja med att yrka bifall lillutskottsmajoritetens förslag på samtliga punkler och avslag på samtligareservationer, så är del gjort. Vi har en ny princip i jordbruksutskottet somjag tror alla uppfattar som ganska positiv, nämligen all partiernas policy harpresenterats i särskilda yttranden. Genom del förenklar vi behandlingen ochfår färre reservationer Om jag skall vara ärlig måste jag säga atl jag tyckerall del kunde ha blivit ännu färre reservationer Väldigt många avreservationerna känns mycket påklistrade. De är liksom ditsatta därför attpartierna på något sätt måsle visa upp sig. De innehåller ofta egentligen ingetnytt i förhållande till utskottsmajoriletens förslag eller propositionen. Flertalet parfier är trots allt överens om målen ochinriktningen i avfalls hanteringsfrågorna. Vi skiljer oss mera vad gäller detaljer, tekniska frågor och tidpunkten för all sälta in olika ålgärder Först något om inriktningen i socialdemokraternas avfallspolitik. Det viktigaste är att inte fastna idetaljer utan ta de stora greppen på politiken dit man vill komma. Långsiktigt gäller begreppet "rent från början". Vi skall fä en produktion som årekologiskt 120 anpassad. Del förutsätter alt vianvänder oss av naturliga råvaror, miljövän- ligaprocesser och har en miljöaripassad arivändriirig av de produkter som viproducerar samt en ekologisk hantering av avfallet. Hela kedjan skall alltsåtåla en miljökrilisk granskning. Men vi har en lång väg atl vandra. Detta är inte en skutaman svänger över . Det kommer att ta tid, men det är nödvändigt att gesig i kast med den svära uppgiften alt hushålla med de begränsade resurserna. Vi vill alt märigderi avfall skall miriimeras. Det är erigrundläggaride priricip, som hör ihop med hushålluingen - man kan jämföra medenergipolitiken. Vi vill alt producenten skall ta ett ausvar för produkteu ochavfallet, men kommuneri skall självfallet hjälpa till. För del behövsregleringar begränsningar och olika typer av styrmedel, men det behövssjälvfallel också en aktiv konsument. Det avfall som uppkommer måste återvinnas ochåteranvändas. Egentligen är det fel atl tala om avfall, därför att det inteblir något avfall, utan en restprodukt, som kan användas till någonting annat.Del blir råvaror, halvfabrikat eller, exempelvis när det gäller glasflaskari,en direkt åleranvändning av samma produkt. Produkter skall alltså anpassas föråterbruk, precis som papper Det gäller att hjälpas åt att bygga upp enfurigerande marknad. För def krävs också en fidig sortering, dvs.källsorferirig, där kommunerna onekligen har ett stort ansvar. Det måsle ställas hårda miljökrav på hanteringen av delsom blir kvar, det egentliga avfallet - "kvitiblivningsproblemel" -det som ingen vill ha och som ingen vill betala någonting för Detta gällernaturligtvis särskilt det miljöfarliga avfallet. Del kan deponeras, och då uppkommer problem bl.a. vialäckage. Del gäller för övrigt också alt inte se deponeririgeri som en slutligavfallsfråga, därför alt ur den massan kari utvinnas biogas, och man kankomposlera. En annan möjlighet är förbränning, som många är kritiskamol på grund av att den ger utsläpp. Men med de mycket härda krav som har sattsupp via EN - energi ur avfall - kommer hanteringen även påförbränningssidan atl vara hyfsad, när alla de 24-25 anläggningarna är genomgångnalill 1991. Förbränningen ger också en energiråvara som behövs myckel väl. När del gäller export måste regleringen naturligtvis varamyckel rigorös, särskilt för det miljöfarliga avfallet. De miljö- och hälsofarliga ämnena i avfallet och därmedockså redan i pro-duktionsledel måsle minimeras. Hanteringenav det miljöfarliga avfallet behöver förbättras. En sådan inriktning och ett så omfattande program kräveren långsiktig omslällningsplan och en rejäl omslällriirigstid. Del är interealistiskt atl tro att della kan vändas över en riatl, som jag sade tidigare.Det är fråga om eri livsstil för dig och mig, och del är svårl att fåmäririiskor atl länka om. Del tar lid, men träget arbete kan ge resultat. Den aktuella proposition som behandlas i detta betänkande,J0UI6, är ett steg på vägeri. Huvudpunkterna är dessa; Producentansvaret skall skärpas, bl.a. genom krav påinformation lill kominunerna saml krav på materialbalanser ochmiljövarudeklarationer Det kommer förslag om all avveckla eller begränsamiljöfarliga ämnen, och substitutionspririciperi förtydligas. Krav ställs på avfallsplan , dvs. enheltäckande plan som tar upp allt avfall i kommunen. Det kommunala ansvaretökar för avfallshanteringen, som i princip kan täcka allting men som till attbörja med, utöver hushållsavfallet, säkert mest kommer att omfatta dagensansvarsnivå för det miljöfarliga avfallet och det icke branschspecifikaavfallet. Det blir ett stegvis införande av elt utökat ansvar Här har utskottetgjort en särskild markering av att man irite vill låsa sig vid somstartår markerar också hur viktig diskussionen är mellan berörda parternär dettta utökade ansvar skall introduceras. blir central tillsynsmyndighet. Renhållningslagen kompletferas.med bestämmelser som skallfrämja åleranvändning och återvinning. Vi ger möjligheter att utfärda föreskrifter omkällsortering av allt avfall, och vi preciserar det genom att säga att det ärriödvändigt därför att slutbehandlingen fro.m. 1994 inte får innehållaosorterat avfall vid förbränning eller deponering. Den s.k.polyelenflaskan avvecklas som engångsflaska . Målet förretur av dryckesförpackningar höjs till . Polyvinylklorid, PVC, skall tas bort från en stor del avförpackningsmaterialet. En förpackningsavgifl utreds som skall gynria retursystemoch missgynna engångsbruk. Rötslammetskall renas på ett bättre sätt. Slutligen föreslås ett utökat privat aktieägande i SAKAB.Där skiljer sig utskottsmajoriletens förslag någol från propositionen, i delatt utskottet menar atf staten bör ha ett majoritetsägande. Bakgrunden tilldet är helt enkelt att det känns tryggare om staten har detta majoritetsägandeoch kan behärska marknaden än om staten har ett minoritetsägande. Detmiljöfarliga avfallet är en mycket allvarlig fråga, där det finris allariledning att skynda långsamt när det gäller aft förändra . Utskottsmajoriteten tillstyrker delta program. Det är enganska bred partipolitisk uppslutning kring det, och det finns naturligtvisanledriirig att vara glad för det. Det firiris över huvud taget anledning attvara glad för att avfallsfrågorna har fått en så central roll i miljöpolitikensom de har . Det är inte längre så atl vi bara intresserar oss för vad somkommer ur avloppsrör och skorstenar, utan nu tittar vi också pä vad som rullarut genom fabriksportarna, och det är en riktig utveckling. Jag skall också kommentera några reservationer I reservation 3 begär och enparlamentarisk utrednirig. Ariders Castberger talade i debatten i går omsenfärdighet. Men varför då medverka till denna ytterligare tidsfördröjning?Det handlar trots allt mest om tekniska frågor, om materialbalanser,miljövarudeklarationer, upp-giffsskyldighet, styrmedel, osv. Vi har ganska goderfarenhet av vilken tid olika parlamentariska utredningar kräver, och om detnu är så bråttom som oppositionen säger, varför skall man då försenagenomförandet av dessa åtgärder? Denmoderata reservationen 4 handlar om uppgiftsskyldighef enligt ren- Prot.1989/90:114 hållningslagen. Man tycker att det är onödigt med en paragraf för uppgifts- inlämnande, men det tycker inte utskottsmajoritelen. Erfarenheter från [ [ beslut ochgenomförande av det - det stora avfallsbeslulet - visar lig att det fanns storabrister i företagens sätt atl hantera denna informatiori, och det talar för altkraveri riu skärps. En noggrann kartläggning är angelägen. Reservation5 av vpk och handlar om att lagen om kemiska produkter också böromfatta varor Där är det iritressarit att gjorde enbeställning lill regeringen. Från socialdemokratisk sida är del bara alterkänna att vi nu har skaffat oss mer information och kan konstatera att denväg vi då ställde oss bakom inte var den bästa. Omockså varor införs i lagen om kemiska produkter, inriebär det atl allt som viomger oss med skall omfattas av deriria lag. Om allt inte skall omfattas avlageri, hur skall då de varor som omfattas kuuna avgränsas? Vem skall göra def,och hur skall vi nå enighet om detta? Detär bra mycket bättre att ha denna förordning, som ger möjlighet aft ocksåutnyttja LKP, lagen om kemiska produkter, för de varor eller varugrupper somvi väljer ut. Då kan vi specialiririkfa oss på det som verkligeri ärmiljöfarligt och det som vi har resurser till. Def är en mer effektiv modell,som inte kräver en eriorm byråkrati. Reservation6 av handlar om den omvända bevisbördan.