prot · GD0937 · 1989-12-31 00:00:00 — Statsministern sade atl del som föreslås beträffandejourdomslolarna skulle bli myckel kostsamt. Men jourdomslolarna skulle sparapolisens resurser Jag är inle kapabel all bedöma huruvida detta skulle jämnaul sig, men jag är ytterst tveksam lill om jourdomslolarna skulle bli enbelastning. Jourdomslolarna innebär i sig en förebyggande åtgärd. När del gäller förebyggande åtgärder är det viktigt atldel skapas fler platser på ungdomsvårdsskolor, av del enkla skälet att deungdomar som är de svårast belastade hänger utanför skolorna - del finnsdel många belägg för-och rekryterar ungdomar under 15 är lill ny kriminalitet.De mest belastade ungdomarna måste las om hand. En annan viktig förebyggande åtgärd är all vi lalar om atlbruket av narkotika är förbjudet, har vi inle en lagstiftning som klartanger della. Så länge vi har en lagstiftning enligt vilken bruket av narkotikaär tillåtet, och där straffsatsen är endast böter, finns del inte någon absolutgräns som del måste finnas. Straffsatserna måste ökas, så all dennalagstiftning kan användas för alt man till unga människor skall kunna säga altom de brukar narkotika kan samhället bevisa detta genom atl la blodprov ochurinprov eller genom atl göra husrannsakan. Inte heller på denna punktmedverkar regeringen. Del är bra med ord, men del krävs många myckel konkretaåtgärder Prot,1989/90:37 Jag vill så myckel som möjligt undvika alt repelera den debattsom vi har haft. Därför berör jag inle alla inslag som har förekommiti debatien, Nalurliglvis lackar jag för atl statsministern nu såtydligt visar en mer positiv attityd lill en landsomfattande kampanj.Bakgrunden har anknytning till det som bl,a, Margö tog upp, nämligenatl del inle bara handlar om alt media uppmärksammar detta, utan det handlar ommänniskors reaktioner och uppmärksamhet på della problem. under långtid, men de lar sig alltmer lydliga ullryck. Människor vill samverka för allgemensamt göra någol mot våldsutvecklingen i samhället. Då är det vår uppgiftsom politiker all la fasta på denna möjlighet och denna opinion. har, såvill mig är bekant, skrivitpositivt om förslag i della sammanhang. Det finns alltså dessutom enmyckel bred partipolitisk uppbackning. Sedan finns del också många positivaullryck för vad organisationer och andra vill göra. Del pågår en radfrivilliga, aktiva och egenini-lierade insatser från l.ex. kristna ungdomar iStockholms innerstad . De söker kontakt med andra ungdomar, tipsarom aktiviteter och ger de ungdomar som är i akut behov av stöd skjuts hem ellerlill någon ungdomslokal. Del finnsmånga fler barn- och ungdomsorganisationer som arbetar med positiva alternativbåde i ungdomarnas boendemiljö och inne i citykärnorna. Anhöriga lillbrottsoffer, kvinno-, mans- och broltsofferjourer, tonåringarna i ,Non Fighting Generation och andra ungdomsfora, vuxna i Hem och skola, lärare,poliser, socialarbetsgrupper, studieförbund och kyrkor-alla bidrar de aktivt ikampen mol våldet. Det är i della perspektiv som jag tycker all det ärvikligl atl statsmakterna, riksdag och regering, ger sitt stöd för all samordnaoch också ställa de materiella resurser lill förfogande som krävs för att fåut den fulla effekten av den folkrörelse som finns i decentraliseradform. Jag är övertygad om all del går all få ett väldigt mycket starkare stödoch slörre effekter genom den sorlens arbete än genom all enbarl salsa påarbetsgrupper BRÅ i all ära -även vi har krävt ökade resurser till dem -, menBRÅ är bara den ena delen av del arbete som måste ulföras. Om man skall fåeffekter på fältet och förändra attityder och förhållningssätt till våldet ärdel de många människornas insatser som måste till. Jag tackar för de ökatpositiva attityderna som har kommit fram under debattens lopp. MARIANNESAMUELSSON (mp); Statsministern är förvånad över milt inlägg,och han tror inle atl jag har läst på. Det är märkligt atl få höra detta närman lar upp andra aspekter på saker och ling. Jag har insett all regeringen harproblem med alt förstå vår gröna helhetssyn på människan. Det är en sorlstänkande som regeringen sällan lar med i sina beslut. Kanske är del därför somstatsministern inle heller lar upp några av de frågor som jag anser vara deabsolut viktigaste i debatien. Vad gör man när det gäller det förebyggandearbetet? Hur skapar man ett samhälle utan elt ökat våld? Hur får man eltsamhälle som inle bygger på bara konkurrens och tillväxt, en de hårdaarmbågarnas värld? Del skall i slällel vara elt samhälle med mjuka värden, ettsamhälle där vi bygger på gemenskap och solidaritet. Kortlidsålgärderna är nalurliglvis myckel vikliga, och demåste vidtas för alt klara av nuvarande situation. Men om vi inte bryr oss oml.ex. vad våra barn ser på i form av videovåld eller i form av våldsfixeradedalaspel, då tror jag inte all vi kommer så värst långt med vårakorllidsåtgärder Vi måste ha en helhetssyn, och vi måste planera för eltsamhälle som inle stimulerar lill våld ulan som i slällel skapar gemenskap,solidaritet och vänskap. MARGÖINGVARDSSON (vpk); Det var mycket bra atl statsministerninstämde med mig i all de förebyggande åtgärderna är oerhört viktiga. Vi hartalat alldeles för lilet om de förebyggande åtgärderna i denna debatt. En stordel av förslagen har riktat in sig på vad som skall hända när brotten redan ärbegångna. Det har alllid varit frågan om en ökad repression. Det skulle också vara väldigt bra om statsministern voreöverens med mig om att det inle räcker med atl uttala honnörsord och all i ordlala om del förebyggande arbetet. Delta arbete kostar ju också pengar, och jaghoppas atl vi kan avläsa regeringens positiva inställning i denbudgetproposition som kommer . Vidare är del bra atl statsministern är överens med mig omalt del är viktigt atl debatten om våldet är nyanserad och alt den utgår frånandra fakta än de som presenteras i massmedia. Särskilt vikligl är det vilkasignaler vi som politiker ger om det nu skall bli en landsomfattande kampanjmol våldet. Då får vi inle måla upp en bild av atl det finns ett stortoprovocerat våld på som gör alt vanliga människor inte vågargå ul. Så är fakliskl inte fallet. Även de otäcka händelser som i massmedia beskrivssom oprovocerade våldsaktioner visar sig vid närmare betraktelse vara precis avsamma sorl som del andra våldet, dvs. de har föregåtts av bråk och det finnsalkohol med i bilden. Jag vill återkomma lill frågan om alkoholreslriktioner förunga. Jag har sagt all delta kan vara en bra åtgärd om man inte gör någonkoppling lill våldet. Men om man skall införa alkoholreslriktioner utifrån dekunskaper vi har om brott och brottsutvecklingen och därmed åstadkommaomedelbara resullal, då skulle vi givetvis införa kraftiga alkoholreslriktionerför gruppen män Dessa restriktioner skulle helst gälla mellan fredagoch söndag. Statistiken visar nämligen all del är män i den åldersgruppen somdominerar i fråga om våldsbrotten och sexualbrotten. är alltså en åtgärdman skulle la till om man ville åstadkomma en omedelbar effekt. Men vi vet jualt della av andra skäl säkerligen inle är möjligt. Vi har kort lid på oss här i talarstolen, menjag vill också ställa frågan; Vilka blir de direkta arbetsuppgifterna förgruppen som är tillsall för alt bekämpa våldet inom hemmet, dvs.kvinnomisshandeln? Svaret på Margö sista fråga omarbetsgruppen som är tillsatt för all bekämpa våldet mot kvinnor är all vi vetvad huvudproblemen är. Vi vet all del förekommer ell tyst våld av myckel grymtslag som naturligtvis framför allt drabbar kvinnorna men även, indirekt,barnen. Vi vill ta fram så mycket information som möjligt om vad som faktiskthänder, för atl sedan konkret diskutera vilka åtgärder vi kan vidta. Här kanflera departement bli inblandade. Anledningen till att jag reagerade mol några av inläggenvar alt man inte lycks ha observerat att regeringen harvidtagit ell stort anlal, ungefär ell 15-lal, åtgärder för all vi på bredfront skall komma lill rälla med våldet. Däremot, , klararjag inte av all i ett inlägg dels redovisa dessa åtgärder, delsredovisa socialdemo- Den är så pass omfattande och går så mycket på djupet all jagskulle behöva betydligt längre lid för all redovisa den. I fråga om videovåldel har vi bara för någon vecka sedanlagl fram förslag lill utomordentligt långtgående åtgärder Dessa åtgärder ärmyckel myckel långtgående, och de kommer all ha en betydligt slörre effekt änvad som skulle bli fallet om det bara skulle bli fråga om enförhandsgranskning. Vi har tagit initiativ till den arbetsgrupp som jag nyssnämnde som arbetar med frågan om våldet mol kvinnor har somansvarig minister i projektstöd lill kvinnojourerna bara salsal 875 000kr är alltså exempel pa punktvisa åtgärder som visätter in och som kan beskrivas som del vi gör med anledning avkonkreta situationer arbetar vi med långsiktiga och förebyggandeåtgärder ställde en lång rad frågor om sådant somframgår av redan offentliggjorda direktiv, sådant som framgår av vadjustitieminister här i har redovisat. Jag finner delinle meningsfullt atl än en gång upprepa detta. Men dessa åtgärder harvidtagits, och de visar på ett kraftfullt handlande. Sedan vill jag säga följande till syn på narkotikan är alldeles klar Jag har själv också iden frågan engagerat mig vid olika tillfällen - både personligt och förstagången som statssekreterare ål och sedan nu i regeringen. Men delblir någol av dubbla budskap när man, som en av ledamöter gör i endagstidning , argumenterar och häftigt angriper oss i regeringen för attvi inte går med på fria sprutor lill narkomaner säger allregeringen måste uppträda så, all vi inle i någol avseende ställer upp föranvändningen av narkotika. Men jag tror nog alt regeringens linje här innebär både enkraftfull åtgärd - jag tänker dä på den kommission som får ansvaret förarbetet med all på alla säll försöka förhindra all narkotikan sprids i vårtland - och alt vi, med den principiella inställning som regeringen har när delgäller narkotika, nalurliglvis skall se lill alt vi får bort narkotikan frånvårt land så långl det över huvud taget är möjligt. Jag tycker inle alt vi dåskall misstänkliggöra varandra på det sätt som faktiskt gjordehär Vi fick ju höra all regeringen inte fullt ul skulle vilja ha bortnarkotikan från vårt land. MARGÖINGVARDSSON (vpk): Jag känner en viss oro när del gäller dengrupp som har tillsatts för all komma med förslag om åtgärder för all minskakvinnomisshandeln. Del är svårt att få ell riktigt grepp om vad arbetsgruppensuppgifter skall vara. Del är som statsministern säger - vi känner lillproblemet, nämligen all del finns elt stort anlal kvinnor som blirmisshandlade av sina män. Kvinnorna kan inle la sig ur sin situation ochanmäler inte männen. Men vad skall då arbetsgruppen konkret göra? Det handlarju om ell enormt forskningsprojekt, och arbetsgruppen kan inle göra annal änsådanl som vi redan har kännedom om - dvs, den kan bara peka på all vi iSverige inle har ägnat oss åt forskning när del gäller kvinnomisshandelnsorsaker och gärningsmännen. Den kunskap som vi har på del området har vi hämtatfrån norska undersökningar I finns det alltså inle sådan forskning, kangruppen möjligtvis peka på. Men del här vet vi ju . Vad sombehövs är pengar lill forskning. Gruppen kan också peka på det enorma arbete somkvinnojourerna gör och på atl dessa behöver pengar för atl kunna fortsätta sittarbete. Men också här gäller del kunskaper som vi redan har Vad del handlar omär alltså all la fram pengar om vi vill åstadkomma något. Vad utöver detta, dvs, alt peka på sådant som vi redan harkunskap om, kan arbetsgruppen göra? Prot,1989/90:37 OLOFJOHANSSON (c): Utgångspunkten för den här debatten är ju alt vi aldrigfår acceptera en ulveckling mol elt råare och alltmer hänsynslöst våld, Mol denbakgrunden krävs det en rad åtgärder Vi har diskuterat dessa saker i en särskilddebatt med justitieministern. Jag framställde den här interpellationen före dendebatien, och då var huvudfrågan; Hur engagerar man så många männniskor sommöjligt för all just ge tyngd åt del förebyggande arbetet? Jag tolkar statsministerns inlägg så, all han ärberedd atl ulan detalj-låsningar i fråga om kommissionens uppgifter ansluta siglill kravet på en landsomfattande kampanj mot våldet - organiserad på del enaeller del andra sättet och med syftet att bygga upp kunskaper, alt påverkaattityder och handlingsmönster och all stärka den förebyggande verksamheten.Erfarenheter av tidigare framgångsrika satsningar säger oss all del bl.a. börhandla om atl man tillvaratar del engagemang och den kunskap som vi vet finnsnär del gäller både enskilda och organisationer Vidare gäller det attmöjliggöra ett idé- och erfarenhetsutbyte lokalt, regionalt och centralt, attstimulera okonventionell samverkan, all genom film, litteratur och annonserbearbeta attityder, alt ta lill vara de möjligheler som skolan som kontaktytaerbjuder alla unga elc. Del finns mycket mer all säga om detta. Jag har förståelse för alt man inte nödvändigtvis måste idetalj ange allt della i direktiven till kommissionen. Men det här är oerhörtviktiga utgångspunkter Sedan bara helt kort någol om det som har nämnts idebatien. Del handlar om möjligheterna all förbättra situationen förbrottsoffer Över huvud laget tror jag alt del framöver kommer alt vara enviktig uppgift all just stärka rättsväsendet. Vi ser ju hur del är inom poliseni dag, och vi har elt motsvarande problem inom domstolsväsendet. Jag tror alldel är viktigt atl regeringen i fortsättningen ägnar elt större inlresse åldessa frågor Sedan har vi naturligtvis hela del register av åtgärder iövrigt som har nämnts här i debatten. Bl.a. gäller del hur man lar hand ommänniskor och snabbt reagerar Del handlar ju om all hjälpa de unga människorsom har de största problemen. Vi behöver få tillbaka en variant av deungdomsvårdsskolor som vi tidigare hade. Del finns en betydande brist i frågaom samhällets möjligheter alt hjälpa de ungdomar som har kommit snett. Tredje vice talmannen anmälde attMarianne och anhållit all till prolokollel fåaniecknat att de inle ägde räll till ytterligare inlägg. Det har varit intressant atl lyssna pådebatten. Jag tror atl del råder väldigl stor enighet i om att dethär är allvarliga frågor där det behövs kraftlag. Jag skulle vilja lyfta fram en viss fråga och fåytterligare preciseringar på den punkten. Del gäller då Margö ochBritta Bjelles inlägg här om våldet i hemmen. Jag vill framför allt lyfta framfrågan om de etablerade alkoholisterna och vad man kan göra ål dessa. De utgören väldigt stor grupp. Del gäller ungdomar. Del gäller småbarnsföräldrar somsmusslar med sina vinflaskor där hemma. Del gäller VD-n eller läkaren som inlekan gå lill jobbet utan atl la sig en återställare. Del är alltså en väldiglbrokig samling. Men alla har de en sak gemensam; De är ganska ofarliga inyktert tillstånd. Men de har s.k. dåligl ölsinne och står för en mycket stordel av både del våld som förekommer bland ungdomar ule på gatan och det doldavåldet hemma. Detta har jag som barnläkare kommit i närkonlakl med under 20års lid. Det finns en undersökning som visar all av 200 barntill alkoholister blivit misshandlade i hemmet. Av flickor i den gruppen hade30 % utsatts för incest. Sambandet mellan alkohol och våld framställer elt mycket fint säll i sin doktorsavhandling. Del finns en åtgärd som harhundraprocentig effekt, och del är all göra del krångligare all komma överalkohol. Del är ju så, all av våldsbrotten har ell samband medalkoholen. Men allt detta som vi har talat om här och som jag trorall vi kan ställa upp på - t.ex. alla kampanjer - berör inte oss självasärskilt mycket. Det finns annal som så alt säga går i närkamp med oss självapå ell hell annat sätt och som sätter vår solidaritet på prov. Jag tänker då pådel som 200 medicinprofessorer, 6000 läkare, sjuksköterskekåren och en stordel av poliserna har stött. Del finns 250 000 underskrifter. Del handlar om allgöra ell vetenskapligt försök med alkoholransonering. Men också andrarestriktioner - t.ex. atl brottslingar och de som langar alkohol skallutestängas från inköp av alkohol. Det här är restriktioner som kostar på. Man måste varaluff och ha mod om man ger sig in på dem, men de har effekt. Jag tror alt vikan få gehör för detta, om vi går ul med en myckel intensiv information om vaddet hela rör sig om. Även dessa motioner har vi i socialulskollel i enighetlämnat över lill regeringen atl la hänsyn lill. Jag skulle vilja fråga statsministern hur pass villigregeringen är atl pröva just denna typ av obekväma restriktioner för alt kommalill rätta med våldssituationen. Överläggningenvar härmed avslutad. 2§ Svar påinterpellation 1989/90:25 om regeringskontakter med har frågat mig om regeringen kommer atl la emot i samband med atl denne tar emot fredspriset i eller i annalsammanhang. Han har också frågat om den förändrade situationen i medföratl kan medverka till all underlätta förhandlingar eller ell mölemellan och den kinesiska regeringen om fredsplan. Närdel gäller medverkan frän del officiella i samband med besök här av enfredspristagare föreligger inle någon enhetlig praxis. Vanligen är del enenskild institution eller person som står för inbjudan. Enligtuppgift från planerar inte någol besök i ianslutning lill prisceremonin i . Del finns inte anledning för regeringenatl la ställning till vad som skulle ingå i programmet för ett eventuelltframtida besök av i . Situationeni har enligt min bedömning inle förändrats på ell sådanl sätt alt Sverigekan medverka till all underlätta förhandlingar eller ell möte mellan den kinesiska regeringen om fredsplan. Somjag tidigare haft tillfälle atl framhålla för kammaren, har folk vårtstöd i strävandena atl bevara sin religiösa och kulturella identitet. Regeringenföljer noggrant ulvecklingen i i fråga om mänskliga rättigheter Vi harmed oro konstaterat alt allvarliga övergrepp från kinesisk sida förekommerAktuella rapporter lalar om hårda straff för fredliga demonstranter Detta harvi senast tagit upp i FN i vårt tal om mänskliga rättigheter Vihar återigen vädjat till ledare om respekt för mänskliga rättigheter ochkulturella värden i , DåKaj , som framställt interpellationen, anmält alt han var förhindradatl närvara vid sammanträdet, medgav tredje vice talmannen all delta i överläggningen i stället för inlerpellanten. RAGNHILDPOHANKA (mp); Jag får lacka för svaret. Del var kanske inle det svar jag önskademig, men ändock lämnas i svaret dörren på glänt för eventuella framtida störreengagemang och handlande i Tibelfrågan. Delhär rör den förra debatten litet grand, därför all del handlar också om våld,inte våld mellan människor i hemmet, inle individuellt vald, ulan förtryck medvåldsmetoder mot ett hell folk. Liksomskrivningen i utbildningsulskollels belänkande 5 är svaret lill ganska litetförplikligande. Ligger för långt bort? Är del ell för litet land? År Kinaför stort och vi för intresserade av handelsförbindelser med del stora landet?Del har ju visat sig all kinesiska ambassader i tand efter land utövarpåtryckningar så forl besöker något land. Det var särskilt tydligt iNorge , när folkelingei först skulle la emot honom men sedan ändradesig då hotade alt bryta handelsförbindelser med Norge.Detta har upprepals i många länder Kinesiska ambassadens och även Kinasregerings protest mol var också kraftfull. är stort, men är ändock mer beroende av västvärldenän vi är av när det gäller handel. I har opinionen börjat svänga eflerfredsprisuldelningen. hade möle kom 2 500 människor molväntade 200-300. Det är vikligl all världen uppmärksammar Tibetfrågan ochtydligt och klart lar ställning för della förtryckta och trakasserade folk. , professor i internationell räll, ochulrikesminislern i exilregering Gyari har tagits emot på UD, ochdet ser vi i myckel positivt på. Intresset finns i Sverigesutrikesdepartement och hos utrikesministern, och vi ser positivt också påuttalanden i internationella sammanhang. Men visa del också i handling, genomatl erkänna officiellt i ! Atl göra della vore ett tydligtuttryck på det diplomatiska språket för all har status inlernalionelll.Alt söka bidra till alt förhandlingar upptas mellan kinesiska regeringen ochTibets företrädare är också en angelägen fråga. Del har förflutit ganska mänga månader sedan världen inyhetssändningar fick se den kinesiska polisen och militären brutalt slå nerfredliga tibetanska demonstranter, varav många dödades. våld provoceradeshelt och hållet av kineserna. Del tibetanska folkel håller fortfarandeicke-våldsprincipen levande, men hur länge kan de göra del? För all orka göradelta behöver de omvärldens stöd. Ungdomar i , som under sill liv inleminns någol annal än förtryck och övergrepp, vill inte längre accepteraicke-våldsprincipen, och del är stora risker för atl de går lill försvar molövergreppen. Hur skall del gå då? Vi lar emot här i , och del har ävenförekommit våld i hans organisation. Vi tar emot påven som religiös ledare.Delta är helt riktigt -det vill jag betona så alt det inte blir någolmissförstånd. Vi skulle kunna la emot både som religiös ledare ochsom politisk ledare. I och med all man har en exilregering och folkel genomdemonstrationer och uttalanden bevisar atl de inle accepterarannekteringen av skall omvärlden inte heller göra detta. Enligtinternationell rätt är en oberoende stat, som är ockuperad. Ingenting har hänt som ger suveränitet över Tibet.Kina har effektiv kontroll, men så länge denna kontroll bestrids genom enexilregering och genom demonstrationer kan inle hävda all libelanerna haraccepterat den rådande situationen. Före andra världskrigel var del möjligt fören stat alt förvärva ett land enbarl genom all erövra det, men sedan andravärldskriget har della varit olagligt. stöder sig inte överenskommelse när dethävdar sin räll lill och inle heller på invasionen 1959. Det endaargument som hävdar är del gamla inflytande som mongolväldel hade, och delär ganska absurt. planerar ett besök i , och vihoppas alt han blir mottagen på officiellt sätt under denna vistelse. Vi menadeinle med denna fråga alt del skulle finnas någon speciell praxis för alt laemot fredsprisla-gare, utan helt enkelt att denna fantastiska ledare, religiöstoch politiskt. som inleger upp sin icke-våldskamp, skulle lyftas fram i ljuset och erkännas, innan denunga generationen, som inle minns och känner lill något annal än våld ochförtryck, desperat - som i de flesta andra länders frihetsrörelser -griper tillvapen. Jag skulle gärna vilja ha ell svar pä frågan om del finns möjlighelerlill della. Överläggningen var härmed avslutad. Prot,1989/90:37 3§ Svar på interpellation 1989/90:38 om Boforsaffären och relationerna tillIndien Per harställt ell antal frågor lillmigom regeringens agerande i samband med försäljning av fälthaubits 77Btill , inkl, frågan om sekretessen kring omaffären. Jag skallbörja med all försöka ge en helhetsbild av regeringens agerande. Den indiska regeringen bestämde sig i mitten av 1970-lalelför all anskaffa elt nytt arlillerisyslem, Offertförfrågningar gick ul tillflera utländska leverantörer bl,a, lill , I början av 1980-lalet gickförhandlingarna mellan och del indiska försvarsministeriel in i ettaktivt skede, och affären blev därmed ett ärende för den svenska regeringen.Regeringen konstaterade för sin del atl en försäljning av haubitssyslemlill skulle stå i överensstämmelse med riktlinjerna för den svenskakrigsmaterielexporten. Efter godkännande av utrikesnämnden beslöt regeringen alllämna ett aktivt stöd till denna exportaffär. Det ledde bl,a, till all ensärskild regeringsöverenskommelse ingicks mellan de svenska och indiskaregeringarna i förhandlingarnas slutskede, med beaktande av de riktlinjer somgäller för krigsmaterielexport i samband med samarbelsavtal, har, bl,a, 1987/88, granskalregeringens agerande i samband med Indienaffären och inte funnit anledning altifrågasätta regeringens bedömningar