prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Den deklaration ochöppenhet som här kom till tals bådar gott för framtiden. Vi i är av den övertygelsen att det är avutomordentlig betydelse att vi från svensk sida öppnar oss för , såatt den process som pågår där- till allas vår stora glädje - verkligen kanfortsätta på det sätt som vi önskar, med ökad demokrati och ökad frihet. Vårainsatser där tror vi från sida kan vara av allra störstabetydelse. Så det var bra. Sedan kom in på , fast jaginte riktigt förstår hur Hon tyckte uppenbarligen att jag lät som en präst sompratade om livet och menade att vi var mera för livet än de andra partierna. Jag tror i grunden att det nog inte är så. Men problemetär att den politik ni föreslår har mycket negativa konsekvenser för detbiologiska livet. Vi vill påpeka att det är en utomordentligt långsiktigtorimlig och olycklig politik. Det är dags att vända med stor fart, annarskommer vi att drabbas av stora katastrofer Detta är poängen. Man måste föra en politik som beaktardet biologiska livets möjligheter. För tillfället är både vår svenska ekonomioch världsekonomin totalt inriktad på att göra det så svårt som möjligt fördet biologiska livet. Annars skulle det inte se ut som det gör Annars skulle viinte ha denna rasande miljöförstöring. Fångsterna av fisk försvinner runtom i världen.Produktionsförmågan i de biologiska systemen går ner Annars hade det varittvärtom, de hade bibehållit sin produktionsförmåga och varit i fullt liv ochfull kraft. Utrikesministern sade för sedan att dörJag tycker att det är uttryck nog för vad vi håller på att ställa tiU med.Östersjön var ett utomordentligt levande hav - massor med fisk, massor medsalar finns ytterst litet av det kvar. Sådanasaker betyder väldigt mycket för oss, och det kommer att betyda väldigt mycketför det svenska folkhushållet , om vi anstränger oss för att kommatill rätta med problemen. För detta fordras en annan ekonomisk politik. GUNNARBJÖRK (c) rephk: Jag ärmedveten om att tågen från snart går Närdet gäller punktskatter borde vi ha mer tid att tala om dem. Från centernmenar vi att det skapar incitament att hålla nere energiförbrukningen. Det ärsjälva kvintessensen i det man vill med energipolitiken att man skall minskaenergiförbrukningen genom att skapa sådana incitament. Det ger anledning tillomställningar, så att vi får mottrycksanläggningar, alternativ energi osv. -jag skulle kunna fortsätta . Detverkar tyvärr som om man har fallit offer för kärnkraftspropagandan, som påolika sätt försöker slåss för att det skall finnas kärnkraftverk i fortsättningen. Niskall inte glömma bort att vi faktiskt har en reducering när det gällerstorförbrukarna på energi. Det har ni även i ert förslag, men det verkar som omman glömmer bort det . Genomatt man lägger på moms, som ni gör, drabbas hushållen. Nästan ingen villaägarefår så stor skattesänkning att det räcker till den ökade momsen. Han skall haen duktig inkomst för det. Varför har ni inte vågat tala om det? Det bor inte ialla kommuner inkomsttagare som får så stora skattesänkningar att de klararmomsen. Jag tycker nog att man skall fundera ett tag till. Vi kan få en brafinansiering via punktskatter i stället för med moms. Medhänsyn till tiden skall jag inte fortsätta ytterligare. Jag vill bara önskaordföranden i utskottet en god jul. Hennes stora uppgift detta år har varit attfinna olika majoriteter i utskottet. Man måste erkänna att hon har haft en vissframgång. LARS-OVEHAGBERG (vpk) rephk; Det stora problemet för regeringsföreträdarna i form av bl.a.Anna-Greta är fortfarande avtalsrörelserna och löneökningarna. Lönernafår inte öka. Man skulle nästan vara beredd att tro dessa profeter att om dearbetande inte tog ut ett enda öre i löneökning skulle det gå allra bäst förSverige. Menså skedde nästan . Man pressades tillbaka och fick reallönesänkningarAtt öka inkomstklyftorna och tränga tillbaka de arbetande, ökade detta svenskproduktivitet? Det räknade man aldrig på. Detär tydligen förhandlingssystemet som skall angripas. Men vi vet vad som hggerbakom, . Det gäller att försöka i den s.k. rättvisans namnpressa tillbaka löneökningarna för de vanliga arbetarna. De inom industri,service, vård och omsorg är alltid bovarna för regeringen, SAF och deborgerliga partierna i huvudsak. Vad är nu förändringen i skattesystemet, ochvad är den bärande tanken bakom den egentligen? Man dömer ut det gamlaskattesystemet och säger att vi måste skaffa ett nytt. 1989/90:47 15december 1989 1989/90:47 15december 1989 göra med de grupper somförhandlar och är förbund i motsättning till varandra. Om man går bakomretoriken finner man att detta nya skattesystem i huvudsak kommit till för attgynna de starka, marknadsekonomins nyckelgrupper, de välbetalda, de som under1980-talet fått fritt fram när det gäller förmåner, löneökningar och alltingannat. Det är ju de som är de stora vinnarna, och genom dennaskattereform. Omregeringspartiets ideologiska förfall slår igenom även i fackföreningsrörelsen,då slåss . Det är just vad vi upplever i dag.Socialdemokratin skulle ha möjlighet att se till att vi hade rättvisa och jämlikalöner i landet. Det har man misslyckats med. Man har helt enkelt släppt framdenna utveckling. Så några ord om den fysiska begränsningen vi har avarbetskraft. Det är kanske är litet förmätet av mig att säga detta, men nog ärväl en av de politiker som mest bär ansvaret för att vi harså pass stor utslagning . Hon var arbetsmarknadsminister , ochnär det gäller arbetsmiljö och arbetsliv hade vi kunnat få åtgärder sombegränsat utslagningen. ANNEWIBBLE (fp) repUk: talar en del om ekonomiska problem som vi interiktigt förmår hantera, som hon sade. Jag tror jag citerar henne korrekt. Detär sannerligen sant att socialdemokraterna och regeringen inte förmår hanterade problem som beskrivs i den skrivelse vi har fått därifrån. Jagtog i mitt anförande upp ett exempel som rör avtalsrörelsen, som jag anser attregeringen har aktivt misskött. Jagskall gärna säga att lägre marginalskatter och automatiskt inflationsskydd iskattereformen är mycket bra och hjälper. Det är i själva verket nödvändigt,men det är inte tillräckligt, . Vi kan inte lösa alla problemsom ni har skapat genom en konstig och rent ut sagt ganska dålig ekonomiskpoUtik . Jagtog också upp socialförsäkringssystemet. Jag försökte visa vilken enormförbättring av läget på arbetsmarknaden det skulle bli om man kunde åstadkommaförändringar inom sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. Som ett räkneexempelnämnde jag att om man kommer tiUbaka till det sjuktal vi hade ungefär vidregeringsskiftet - , mot dagens per person och år- skulledet motsvara en ökning av arbetskraften med 130000 personer. Dessutom skulledet minska statens utgifter med . Jagsåg i ett av de papper som vi får ganska många av, ett uttalande av denavgående AMS-chefen där han sade; behöverinte ha brist på anstäUda, varken nu eUer . Det är den dåligahushållningen med den arbetskraft som redan finns som är orsaken till dagenssituation. Jag tror det ligger väldigt mycket i det han sägerSocialförsäkringssystemet har uppfattats som en av socialdemokratins heligakor. Min fråga, som jag gärna vill upprepa, är: Hur många heliga kor klarar niatt slakta på en gång? ANNA-GRETALEUON (s) repUk: Herr talman! Jag var arbetsmarknadsminister under det år,nämligen 1983, som i sin jämförelse mellan sjuktalen då och . Somarbetsmarknadsminister övertog jag en galopperande arbetslöshet från dentidigare borgerliga regeringen. Åven om det finns all anledning att göraväldiga insatser för att få ned dagens höga sjuktal borde veta atten av de väsentiigaste orsakerna till att dessa sjuktal har ökat är att vi harkommit bort från denna arbetslöshet. När fler människor har chans att få arbeteoch färre är arbetslösa får också de som har en och annan skavank, och därmedger upphov till högre sjuktal, plats på arbetsmarknaden. Vi vet sedan tidigarekonjunkturnedgångar och konjunkturuppgångar att detta är den kanske viktigasteorsaken till förändringarna vad gäller sjuktalen och att detta också varierarmed konjunkturerna. År1983 var närmare 300 000 människor arbetslösa eller föremål för olika former avarbetsmarknadspolitiska åtgärder - jag har då räknat bort personer medarbetshandikapp i Samhällsföretag och med lönebidrag. Dessa människorssjukskrivningar kommer inte med i statistiken. Ugger motsvarande siffrorunder 150 000. De 130 000 nämner är lätt bortsopade om man sertill realiteterna på arbetsmarknaden. Viskall i göra vad man inte förmår göra i andra länder Vi skall se tillatt också människor som har en och annan skavank, människor som arbetsgivarna iförsta hand kanske inte vill anställa, kan få arbete på den öppnaarbetsmarknaden. Men vi skall ändå se tiU att sänka sjuktalen. Detta kan vibara göra genom att förändra arbetslivet och arbetsmiljön. Jag tar faktisktinte åt mig av det som säger, eftersom jag vet att jag harvarit pådrivande även i dessa frågor Detskulle ha sett bättre ut om hade deltagit i det beslut vi fattadehär i om ett åtstramningspaket. De drygt 10 miljarder kronorsom socialdemokraterna och kom överens om kommer nämligen att innebärapraktisk handling i syfte att möjliggöra en rehabilitering av sjuka människorså att de kan komma tUlbaka tiU arbetslivet. Överenskommelsen innebär också enminskning av sjuktalen genom aktiva insatser för en bättre arbetsmiljö. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. LARSTOBISSON (m) replik: Först bara några ord om det berättigade i den skrivelse vi nudebatterar, detta eftersom tog upp frågan i sitt anförande. Andasedan första gången en skrivelse av det här slaget förekom har jag kritiseratdet faktum att vi får den vid . Denna skrivelse skapadefrån början problem eftersom den inte var förenad med motionsrätt. Och det är åtminstone delvis orsaken tiU att vi nu pådetta sätt förlänger en debatt som jag antar att många skulle vilja få ett slutpå. Det är inte alls så som tror att vi från oppositionspartiernabegär att få denna skrivelse. Vi klarar oss mycket bra medkonjunkturinstitutets decemberrapport, som kom i går. 1989/90:47. Jagkonstaterar att fiyr tillbaka till sina dagar som arbetsmarknadsministerHon svarade inte på min fråga om hur man kan tänka sig att sparandet skullestimuleras genom en höjning av skatten med Det är jualldeles uppenbart att det inte går att som finansministern skryta med dettasom en åtgärd som sätts in mot kapitalisterna som man säger attsparandet stimuleras. Årdet så att socialdemokraterna i själva verket inte tycker om privat sparande?Detta är det intryck man absolut får av 90-talsgruppen, där verksam. Men är ju snart det enda landet i världen som på dettasätt försöker strypa det enskilda sparandet. Märker socialdemokraterna intetendensen till privatisering runt om i västvärlden? Drar inte slutsatser av det hon själv sade om ? Där har man kommit tillinsikt om att det är marknadsekonomi som krävs. Och kärnan i marknadsekonominär enskilt ägande och privat sparande i syfte att bygga upp det enskildaägandet. Idetta sammanhang måste jag stäUa en fråga till . att hon skulle få fria tyglar för att tiUsammans med oss moderatergenomföra sänkningar av skatter på t.ex. sparande. Hur är det med detta? Vihörde finansministern säga att omläggningen ligger fast alldeles oavsettparlamentariska förändringar och majoritetsförhållanden här i kammaren. och socialdemokraterna beredda att bevilja folkpartietavsteg från en uppgörelse som såvitt jag förstår utgör ett betydelsefullt ledi 90-talsprogrammets strävanden att stärka det kollektiva sparandet? Jagvill också ställa en fråga om kommunalskatteutvecklingen. Det enda vi här harfått höra är en hänvisning till en utredning. Men detta är en skattebomb somtickar Skillnaden mot tidigare uppgörelser på och "den underbaranatten", är att man i det fallet hade byggt in en infiationseffekt i denstatliga inkomstskatteskalan som föll ut i ett ökat skattetryck. Detta gäller intenu, men man uppnår samma verkan på kommunalskattesidan. Jag kan förstå attAnna-Greta ser detta som ett välkommet led i socialiseringen. Men svaradå, , på frågan; Hur gick det till när socialdemokraterna fickmed och på detta? () rephk: Det är förargligt att jag inte har replikrätt på . Men vifår väl göra upp den här saken mer privat någon annan gång. Detuppskruvade tonläget hos finansutskottets ordförande bekräftar min misstanke omatt socialdemokratin inte klarar av att förändra den heliga ko som detnuvarande socialförsäkringssystemet utgör Vad hade att säga isak tyder på att den lösning som regeringen förespråkar går ut på mera pengargenom höjda skatter Detta är nämligen innebörden i våruppgörelsen medcenterpartiet. Anna-GretaLeijon tycktes också mena att allting beror på att vi har lägrearbetslöshet än . Detta stämmer inte med fakta, Anna-GretaLeijon. Det finns ganska många beskrivningar som visar att detta kan vara enorsak, det är jag också införstådd med. Men det förklarar ingalunda allt ifråga om det ökade sjuktalet. Dethar förts en ganska intensiv diskussion om fusket inomsjukförsäkringssystemet. Om det bara rör sig om misstankar om fusk eller om detär fråga om faktiskt fusk kan inte jag bedöma. Jag är osäker på om någon sominte själv har fuskat kan göra den bedömningen. Men bara misstanken om att fuskförekommer inom systemet är enligt min uppfattning tillräckligt allvarligt föratt något måste göras åt det. Annars förstörs tilltron till ett av de meraväsentliga trygghetssystemen inom den svenska välfärdspolitiken. Jagblir litet upprörd när jag av svar att döma ändå tvingas draslutsatsen att socialdemokraterna inte klarar av att göra denna, som jagbedömer det, helt nödvändiga förändring inom den, ekonomiska politiken. Ickedesto mindre, fru talman, vill jag ta tillfället i akt att önska finansutskottetsordförande och övriga ledamöter i utskottet en god jul och ett gott nytt år. 1989/90:47 15december 1989 ()replik: Jo, , det är faktiskt precis så som väldigt många som harstuderat denna fråga vet, nämligen att arbetslöshetsnivån är en av de viktigafaktorer som påverkar sjuktalet. Men det är inte alls den enda, och det har jaginte heller påstått. Arbetslivsfonden kommer att kunna spela en mycket storroll i detta sammanhang, men vi måste även vidta andra åtgärder Enav de väsentligaste orsakerna till den bristfälliga situationen på den svenskaarbetsmarknaden med så många människor som tvingas till förtidspensioneringoch långtidssjukskrivning är att det svenska arbetslivet är dåligt utformat.Det är inte anpassat efter kvinnorna. Kvinnor slits ut av belastningsskador ibetydligt större utsträckning än män bl.a. på grund av detta förhållande. En avde väsentligaste förändringarna är att vi har fått fler ochfler monotona arbeten, som kräver ensidiga rörelser, där de anställda inte harnågon möjlighet att påverka en utveckling av sin arbetssituation. Det om någotmedverkar till ökade belastningsskador Det finns mycket att göra på det härområdet. Jagvet inte om har läst den så omdiskuterade 90-tals rapporten. I denhar vi faktiskt en del förslag. Vi talar också om en minskning av sjukdagarna,men vi har med aktiva åtgärder av olika slag. Om inte redan harrapporten, skulle jag kunna tänka mig att överlämna ett exemplar i julklapp. Jaghinner tyvärr inte gå in på alla de frågor som har tagit upp. Jagtycker att den tidigare debatten klart har visat vilka våndor den svenskaekonomin och de enskilda människorna skulle råka in i om man gick med påmoderaternas ofinansierade skattereform. Det skulle innebära stora problem förden offentliga verksamheten och därmed för enskilda människors möjlighet attleva ett drägligt liv. Det är stor risk för att den dessutom skulle påverkaden underliggande inflationen. Lars-OveHagberg talade tidigare om avtalsrörelser och löneökningar Det som ärmeningsfullt är reallöneökningar Det som inte är meningsfullt är det system somvi nu har, som inte leder till att arbetare får mera pengar Inkomstskattenför är 1990, m.m. i plånboken utan till eninflationskaruseU. Den typen av löneökningar är ingen betjänt av. Det är dettajag tog upp. Jag ber att få önska fm talmannen god jul. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. HANSDAU (m): De förändringar i skattesystemet som vi har diskuterat här ochsom vi senare skall fatta beslut om skulle, om socialdemokraternas ochfolkpartiets förslag går igenom, slå mycket hårt mot grupper med inga ellermycket låga inkomster. En av de grupper som jag skall ta upp utgörs av destuderande. Denhöjning av de indirekta skatterna som skatteuppgörelsen mellan de bådapartierna leder till urholkar studiestödets reella värde och leder dessutomtill en väsentligt ökad skuldsättning för de studerande. Bostadskostnaderna,en för de studerande mycket tung post i budgeten, ökar med mer än vadsom eljest skulle bli fallet. Skattesänkningenkan studiemedelstagarna däremot inte tillgodogöra sig i någon störreutsträckning . De skall ändå vara med och betala kostnaderna. Denföreslagna kompensationen som finns med i propositionen är enligt min meninghelt otillräcklig. Den kommer inte att leda till att man blir kompenserad försina utgifter. Följdenav det här kommer förmodligen att bli färre sökande till högre studier,kraftigt ökade lånekostnader, längre återbetalningstid och växande skuld och försämradekonomi . Den kanske svåraste effekten, som vi minst av alltönskar, är en ökad social och könsmässig snedrekrytering. Detta problem ärredan nu stort, och det växer som är i sina remissyttrandenmycket kritiska till skatteutredningens förslag. Vimoderater yrkar därför i enlighet med vad vi säger i vår motion ominkomstskatten , som har diskuterats här tidigare, avslag på regeringensförslag om skattehöjningar. I konsekvens härmed yrkar vi också avslag påförslaget till kompensation till de studerande för vissa skatteeffekter. Omsocialdemokraterna nu med stöd ändå genomdriver de föreslagnaskattehöjningarna, måste kraftfulla åtgärder vidtas för att inte helastudiemedelssystemet skall haverera. Detär enligt min uppfattning orimligt att de studerande skall tvingas lånaytterligare pengar för att ha det tvivelaktiga nöjet att vara med och betalastora marginalskattesänkningar för höginkomsttagare och andra. Omdet blir en höjning, vill vi i stället för den här kompensationen utvecklastudiemedelssystemet i enlighet med vad vi sade redan istudiemedelsutredningen. Det har funnits med i det nya studiemedelssystemet.Det har visat sig att de saker som vi pekade på då är just de brister som destuderande nu börjar uppleva. Vifick dock inte tillfälle att ta upp dessa frågor i motionen med anledning avdenna proposition, eftersom det inte ansågs höra tiU. tyckte inte om det. Därförkommer vi att återkomma med våra för- Prot. 1989/90:47 slag om en utveckUng av studiemedelssystemet. Inkotnstskatten för , m.m. Med det anförda yrkar jag bifall till de två moderata reservationernai socialförsäkringsutskottets betänkande nr 7. RUNEBACKLUND (c); Som föregående talare redan har redovisat, handlar dettabetänkande om kompensationen till de studerande för skatteomläggningen. Närvi fick propositionen var beloppet satt som ett tilläggsbelop på I denmotion som vi från sida lämnade med anledning av propositionen,noterade vi att vi bedömde att det skulle bli en större inflationseffekt avomläggningen än vad regeringen hade räknat med. Vi föreslog Sedermerahar det visat sig att inflationseffekten blir ännu större. I betänkandet harutskottet nu enats om att det behövs ett tilläggsbelopp på Vi har ingenanledning att gå emot detta, utan vi anser att det är rimligt att de studerandeblir fullt kompenserade för effekterna av skatteomläggningen. Däremothar vi en annan uppfattning om hur kompensationen skall fördelas mellanbidragsdelen och lånedelen. Vi anser principieUt från sida att manskall gå över till en studielönsmodell, där subventionsgraden är större än vadden är . I konsekvens med vårt tidigare resonemang anser vi därför att närman gör en sådan här förändring bör kompensationen huvudsakligen läggas påbidragsdelen. 1 reservation nr 2 föreslår vi att man skall göra en procentuellomfördelning meUan bidrags- och lånedelen så att dessa i sin helhetläggs på bidragsdelen. Därigenom har vi kompenserat de studerande, så att deinte behöver öka sina studieskulder på grund av skatteomläggningen. Härmed yrkar jag bifall till reservation nr 2. (vpk): kommer höginkomsttagarna att få rejäla skattesänkningar Jaghar räknat ut att för min egen del kommer reformen att innebära att jag fårungefär mindre i skatt fro.m. Det är inte sådåligt. Det är precis Uka mycket som de studerande kompenseras med förprishöjningar under Största delen av den här kompensationen, 960kr, får studenterna låna ihop. Dettaär givetvis inte rimligt. Studenterna får inte del av några skattesänkningarDeras kompensation borde därför helt och hållet utgå som ett bidrag. Depensionärer som har låga pensioner får höjt pensionstillskott och ett höjtkommunalt bostadstillägg. Det är givetvis mycket bra. Detta är två gamlavpk-krav. Eneffekt av skatteomläggningen har det dock varit helt tyst om , nämligenatt pensionerna inte längre kommer att vara värdesäkrade. Detär alltså en del av finansieringen av skattereformen. Det är klart att det ärhelt oacceptabelt. Båda dessa områden, den bristfälliga kompensationen tillstudenterna och försämringen av pensionerna, är så allvarliga att de hadeförtjänat en egen debatt. Men tiden är begränsad , och vi får återkommatill detta. 1989/90:47 15december 1989 Jag får nöja mig med att yrka bifall till reservation 3 isocialförsäkringsutskottets betänkande 7 och till reservation 1 i betänkande RAGHNILDPOHANKA (mp); Jag skall först tala om SfU7. Jag yrkar bifall till reservation 3 iförsta hand och i andra hand tUl reservation 2, då innehållet är nästanlikalydande. Enkompensation för skatteomläggningen i majoritetens förslag innebär dentvivelaktiga fördelen att studenterna, som portföljbärare i yrkeslivet, i sinaportföljer också bär en skuldsedel med betydligt högre återbetalnings-skyldigtlån än utan denna skatteomläggning, som för alla med låg eller ingen inkomstinnebär en sänkning av den reella köpkraften. Fler och fler akademiker kommeratt uppnå pensionsåldern med delvis obetalda studielån, som då avskrivs. Manlyckas hålla kvar människor i skuldfällan under hela deras verksamma tid.Lever de kanske över sina tillgångar medan de studerar? Nej, studielön måstevara ett mål. Och låt "kompensationen" för skatteomläggningen bli enverklig kompensation! Lägg den helt på studenternas bidragsdel! Dennatusenlapp ger dem ändå inte rejäl kompensation för förhöjda levnadsomkostnader.Miljöpartiet har också yrkat att vi skaU göra en översyn och se omdetta har varit en tillräcklig kompensation. Manhindrar också på andra sätt studenternas försök att mildra sin skuldsättning.Då de arbetar minskas i första hand bidragsdelen. Om de vill minskasin skuldsättning måste de alltså komma upp i rejält höga inkomster Risken förmindre tillströmning till högre studier och en sned fördelning - könsmässigtoch klassmässigt - när vi behöver fler högutbildade, blir en allvarlig följd avdetta. Vi vet att fördelningen redan är sned , och det kommer att ökaytterligare. Kompensationför skatteomläggningen är i utskottet i detta fall detsamma som att få högrelån att betala igen. Kompensation är lika med högre skulder. Det är ett hån motstudenterna. Jag skall övergå tillSfU8. Basbeloppet,som är grunden för pensionen, skall fastställas utan att man räknar med densärskilda prisutvecklingen som följer av hur man finansierarskatteomläggningen, dvs. fastighetsskatt, moms, sänkning av räntebidrag m.m.Socialdemokraterna driver här tiUsammans med sin nya höginkomsttagar-,marknadsekonomi- och EG-anpassade skattepolitik, som drabbar låginkomsttagare,ungdomar med skulder och pensionärer tillstyrker höjningen avpensionstillskottet till av basbeloppet och till av basbeloppet förförtidspensionärer. Att även KBT höjs till . för ensamstående och 1850kr för makar tycker vi också är bra.