prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Margö nämnde sjukvårdsdebatten den 7 april1988. har en real resursökning på i genomsnitt perår tillförts sjukvårdsverksamheten. Även personalvolymen har ökat , ochall personal har inte tillförts administrationen, utan också vårdpersonalen harökat . Åldrereformen avser definitivt att la hand om problemet med justklinikfärdiga äldre patienter Jag vill poänglera all det beträffande effektiviteten inomsjukvården är mycket stora skillnader mellan de olika sjukvårdsområdena.Kostnaderna växlar i landets 26 sjukvårdsområden. Denredovisningen lycker jag är en inläkt för att det finns skäl atl mycket aktivtfort-sälta förnyelsearbetet och atl ta till sig de posiliva exempel påförbättringar som genomförs inom en rad kliniker runt om i landet. Jag skall också la upp en punkt som handlar om EG. Jag seratl finns i sin bänk. ställde frågan och bad migsvara på vad del finns för risker med EG-harmoniseringen inom hälso- och sjukvårdensområde. På läkemedelsområdet finns det, såvitt vi kan bedöma, inga påtagligahinder Inom cancerområdet pågår förhandlingar för atl skall kunna varamed i EG ;s arbete mot cancer. Det är ett mycket viktigt och väsentligt arbete,och har också anvisat medel för detta.När det gällersocialförsäkringsområdet kan vi se alt del behövs fortsatt utredning påell par områden som rör pensioner I budgetpropositionen framhåller regeringen också att detär viktigt att skapa goda förutsättningar för en samordning av samhälletsinsatser för vård och rehabilitering, liksom goda förutsättningar föreffektivitet inom vård-och socialförsäkringssektorn som resulterar i en godsamhällsekonomi. Jag kommer därför att pröva hur socialförsäkringsmedlen skallkunna integreras i styrningen av hälso- och sjukvården. Men en sådan reform av hälso- och sjukvården fårnalurliglvis inte innebära att de grupper i samhället som har störst behov avvår omsorg sätts pä undanlag. Det inåsle finnas en garanti för att alla fårsamma tillgång till hälso- och sjukvård. Jag lycker all del är självklart altmänniskors behov skall vara styrande för utvecklingen av hälso- och sjukvården,när det gäller såväl organisation och ekonomi som teknik. 47MARGO (vpk) replik: Styrkan i larmet stämmer inie överens med defaktiska förhållandena i vården, sade socialministern apropå mina påståendenatt det nu är ganska tyst i massmedia och i den politiska debatten om krisen isjukvården. Jag är överens med socialministern om den bedömningen - del är intealllid så att besvären är störst där del larmas högst. Jag lycker att det visarsig all denbedömningen är riktig när man titlar på utvecklingen av kranskärlsoperationerna. Pä det området har man bäst lyckats minskaoperationsköerna. Jag är inte säker på att del var det område som bäst behövdepengarna för att minska operationsköerna. Tvärtom tror jag att det är ettområde som klarar sig ganska bra ändå. Del beror på att den gruppen patienterär en ganska stark patientgrupp. Den består främst av medelålders män. Och detär ett intressant område där man enligt min mening inte behöver stimulera demsom sysslar med verksamheten att komma fram till nya rön och operationsmetoder. Det ser annorlunda ut inom andra områden, exempelvis närdet gäller höftledsoperationer Där är patientgruppen en annan, nämligen övervägandeäldre människor, och en majoritet är äldre kvinnor Jobbet är oftastslentrianmässigt och inte så glamoröst. Jag tror atl man där behöver störrestimulanser för att få ned operationsköerna. och jag har olika meningar om delta. Vi hartidigare diskuterat om man inte borde utvärdera användningen av de pengar somstaten har satsat på alt minska operationsköerna. Jag vidhåller atl sådana medelfortfarande behövs, men är av annan mening, och del lycker jag ärsynd. Sedan sade alt sjukvårdspersonalen merbehöver få höra att man gör ett bra jobb, behöver få mer beröm. Det kan jagockså hålla med om. Men jag tror inte atl det längre räcker med alt vi frånkammarens talarstol uttalar berömmande ord. Sjukvården behöver faktiskt ökaderesurser Man kommer ingen vart med att bara uttala orden. Personalen behöverbevis på vår uppskattning, t.ex. genom bättre möjligheter att vidareutbildasig. Det bevis som först och främst behövs är bättre arbetstider Det stämmerdåligt överens med alt vi uppskattar de sjukvårdsanställdas arbete, om visamtidigt anser att de kan jobba . År beredd attmedverka lill att ändra de förhållandena? Socialpolitik - inriktning och anslag 48ROSA OSTH (c) replik; Jag delar socialministerns uppfattning attövertoner i debatten inte för utvecklingen framåt. Jag har också försökt attundvika övertoner anförande var, menar jag, inte ensidigt. Regeringen har haft en tendens altinte vilja se existerande problem. Man har i ställel beskrivit del mesta sombekymmersfrill. Det har då blivit fråga om brandkårsutryckningar, som intevarit särskilt gynnsamma för de verksamheter och företeelsier som varitaktuella. Jag hade inte väntal mig att direkt skulleta upp äldreomsorgen - hon har tidigare mycket tydligt markerat atl hon inteär beredd alt överskrida gränsen för sitt ansvarsområde inom departementet. Mendet går ju knappast atl skilja ul äldrevården och äldreomsorgen från hälso- ochsjukvården i stort. Del tror jag atl myckel väl inser. var tidigare i debatten inne på del. Hanunderströk mycket kraftigt att det är viktigt att man inte gör situationen iStockholm riksledande. Men det är jusl vad man håller på alt göra när delgäller planeringen för den kommande äldreomsorgen. Del är faktiskt i allvälmening som jag 5 protokoll 1989/90:100 Socialpolitik - inriktning och anslag villuppmana regeringen atl ta hänsyn till att situalionen ser olika ul på olikahäll i landet. Del finns utan ivivel stora problem, och det finns små problem.Om man genomför en reform som den som är förulskickad atl genomföras nu undervåren är det angelägel att man inte skapar problem där de inte finns och inte förstorar problemen där de tidigare varit relativt små. Jag hade vänlat mig atl socialministern skulle beröraIPM;s verksamhet. Jag utgår från att socialministern i sill tidigare arbete somarbetsmarknadsminister kom i kontakt med problemen på arbetsmiljöområdel, inteminsl för kvinnorna. Det är de arbetsmiljöproblem som IPM sysslar med som detär svårast atl komma lill rätta med för kvinnorna inom vården. Därför undrarjag om det inte hade varit befogat atl ge IPM de faltiga som detfaktiskt handlar om i sammanhanget. AnL 49 PERSTENMARCK (m) replik; Socialministern sade från kammarens talarstolför all god vård skall ges lill alla på lika villkor Dettror jag är en målsättning som vi alla har, men så är del ju inte . kunde man i en artikel i tidningenExpressen läsa om i i , som fick vänta i åttamånader på att bli behandlad mot grön starr. Han konstaterar där att det intelängre blir myckel läsning och alt han snubblar i trappan . När hanäntligen fick tid hos läkaren var del . Om han hade fått vård tidigarehade synen förmodligen gått att rädda. Vid det tillfället satteslaserbehandling in. Man konstaterade då atl del inte hjälpte. Del är tråkigt,säger läkaren. Grön starr kan botas om den behandlas i lid. I elt brev beskriver sina nio månaders väntan.I svaret säger chefen för ögonkliniken; Precis så här illa är det. Det värstaär att förhållandena bara blir värre och värre. Del är ett uttalande som enligt min mening går stick istäv med vad socialdemokraterna säger i väntar 6 000ögonpalienter på behandling. Exemplet är ingalunda unikt. Tvärtom - del ären del av svensk sjukvårds vardag av . Låt mig få fråga; Vad tänkersocialdemokraterna göra ål delta? Jag ställde i mill anförande tre frågor till socialministern,bl.a. om ett förslag till ett nytt finansieringssystem, som fungeraralldeles utmärkt i en rad andra länder Jag har inte fått någol svar på del. Mendet finns ju möjlighet att återkomma i en senare replik. Så några ord om rältsläkarstationerna. Det är juuppenbarligen så att de uppgifter som framkom i budgetpropositionen icke var isak riktiga. Där talades det om en minskning av antalet undersökningar medmellan 3 000 och 4 000 kan vi konstalera atl så ingalunda ärfallet. Prognoserna tyder , enligt , på en minskning i årmed 300-400 enkla dödsorsaksundersökningar. Det kommer förmodligen alt la upptill innan man når upp lill det antal som anges i budgetpropositionen.Detta nämndes inte tidigare. Vi litade på uppgifterna då. De stämde tyvärrinte, och därför kommer vi i voteringen att ansluta oss tillreservationen 12, sorn är fogad till betänkandet. 50RAGNHILD POHANKA (mp) replik; När det gäller Dagmaröverenskommelsen, somIngela talade om, har vi tagit ställning i socialförsäkringsutskottet,och i stort stöder . Vi tror inte att någonprivatisering i och för sig löser problemet med sjukvården. Del som behöveråtgärdas kan lika väl åtgärdas inom del syslem vi har . Del är helt klart. Men om man kommer in på dalamodellen finner man bra delari den. Att primärvårdslåkarna skall ta vård om patienterna i första hand tyckervi är bra. Men atl de i stort sett skall ha betalningsansvaret är vi tveksammatill. Vi tror inte på alt läkarna lar ell bättre ansvar för patienterna om deutöver sill läkaransvar också har delar av det ekonomiska ansvaret. Jag lyckeratt det är alt värdera pengar för högt och alt underkänna läkarnas roll som läkare. Korikurrens har blivit det slagord som gäller i allalägen. Del är som om konkurrensen kunde lösa alla problem. Jag tror inte allspå alt det är på del sättet. Så till frågan om färdigvårdade patienter enuppgift som jag har fått ligger av patienterna som är färdigvårdade påakutplatser Om det verkligen är så många som vore det ju bättre atl göraom var fjärde avdelning lill lältvärdsavdelning, för där är del ju en billigarevård och en mer anpassad vård. Del är inte något förslag. Det bästa ärnaturligtvis att slussa ut dem till andra vårdformer På något sätt måste dettaske för atl minska köerna. Kanske skulle del vara den viktigaste minskningen avköerna om man kunde klara den biten. Vad säger socialminister om dettaförslag? Socialpolitik - inriktning och anslag AnL 51BARBRO () replik: Några ord om rättsläkarna. Förenklingenberäknas ju utgöra av rätlsläkarnas arbetsbörda. har de ca198-200 % arbetsbörda. Då tycker jag atl man skulle vara klar över att maninte skall dra bort resurserna. Det här skulle i stället medföra en lättnad avarbetsbördan. Man skall över huvud tagel inte dra borl resurser innanman är klar över alt förändringar är i hamn. Avvecklingen av mentalsjukhusen,nedläggningen av ålderdomshem, överförandet av LVU- och LVM-hem till annanhuvudman är åtgärder som alla har lett lill resurs- och köproblem. Del är deenskilda människorna och personalen som kommer i kläm i den här förändringen.Delta leder också till köer in i och ut ur vården. Vi kan räkna med upp till enoch en halv miljard för höga boendekostnader i akutsjukvården för senildementa. Jag fick inte någol svar på frågan om hälso- ochsjukvården i krig. Det hoppas jag få i nästa replik. Hälsoslralegi trodde jag faktiskt all vi hade sedan vifick hälso- och sjukvårdslagen 1982. 1984 anslöt vi oss till Europaregionenshälsoslralegi. 1985 behandlades HS90 här i . Problemet som jag ser detär all gå från ord lill handling. Här har handlandet hejdats av atl man harskapat ohka grupper som först skall säga sitt, och man har utrett m.m. Dettahar lett till en brist på signaler från , vilket bidragit tillall vi inte har Prot.1989/90:100 kommit i gång på samma sätt som en rad andra länder Jaglycker att tobaks- och alkoholomrädet är ett typisktexempel på det. Sedan har del talats om behovsanpassad hälso- ochsjukvård. Det är oer- / _ hört viktigt. Det som dä har brustit är att vi inte harfrågat människor som behöverhälso- och sjukvård vad det är de behöver. Vi har tyckt så väldigt * mycket åt andra och så har vi tycktfel. Vi måste lyssna bättre på dem som 52 (vpk) replik; Jag skall väldigt kort berörarätlsläkarverksamheten. , , var hela socialutskottet utepå rällsläkarstalionen i . Där fick vi på ett mycket handgripligt sättreda på hur situalionen egenlligen var; hur verkligheten såg ut till skillnadfrån den beskrivning vi hade fått från och som då utgjordeunderlag för budgetpropositionen. Det inträngandet i verkligheten fick someffekt atl vi gemensamt i utskottet förstod att del behövdes göras någonfinghär. Det behövdes mer pengar, och så blev också resultatet. Inför budgelbehandlingen har vi fått samma rapporterfrån samma personer De personer vi mötte där ute var djupt engagerade i sittarbete. Det var människor som gick på knäna i en orimlig arbetssituation. Vihar ingen anledning alt tro alt det de säger har mindre verklighetsanknytningän det de sade då. Därför har vi också , vilket är lur, en majoritet ikammaren för att de skall fä de pengar de behöver. Men jag förslår inte varför socialdemokraterna, som värnarsä myckel om alt man skall lyssna på dem det berör, i det här fallet inte kanta åt sig atl verkligheten ser annorlunda ul än den socialdemokratiskapolitiska karta som budgetpropositionen bygger på. Jag är glad alt tog upp frågan om EG. Jagfick besked vad gäller läkemedel och cancer. Jag fick besked om att det påsocialförsäkringsområdet fortfarande finns frågetecken. Jag skullenaturligtvis väldigt gärna vilja vela vilka de är och vad det är förfrågeställningar som man överväger i deparlemenlel. Men min största oro liggerinte på det rent sakpoliiiska områdel utan min största oro ligger på delekonomiska planet. Vad händer när harmoniserar sin skattepolitik tillEG;s regler? Vad händer med möjligheten för oss all bedriva denskattefinansierade välfärdspolitik som vi bedriver? Del har oroat migväldigt mycket att det i hela EG-byråkratin inte finns en enda arbetsgrupp somsysslar med just EG-harmoniseringens konsekvenser för socialpolitiken. Jag harfrågat , och jag kan fråga nu också, varför del intefinns någon sådan arbetsgrupp. Det kommer självklart att få effekter på vårmöjlighet alt bedriva den socialpolitik vi nu bedriver, eftersom del ser heltannorlunda ul inom . Del här är frågor som man borde studera. Manborde framför allt studera exemplet , lycker jag, eftersom man där har,eller har haft, en ganska likartad skattefinansierad välfärdspolitik. Där hardet alltså inneburit stora nedskärningar Där finns elt stort missnöje och opposition just när det gäller konsekvenserna för socialpolitiken. Jagskulle vilja veta om har tagit lill sig någonting av deerfarenhe-68 ternaeller om hon är beredd alt tillsätta en arbetsgrupp som tittar på konsekvensernaför just socialpolitiken. När det gäller vartredjehelgsarbete vill jagsäga till Margö alt det pågår en utveckling inom samtligalandsting, där man undan för undan går över från varannanhelgsarbete tillvartredjehelgsarbete. Jag kan hålla med om all den förändringen naturligtvisskulle skyndas pä, om man förde till mera pengar men enligt min uppfattning ärdetta en fråga om prioriteringar som måste göras inom landstingen och som måsteskötas i förhandlingar mellan arbetsgivare och arbetstagare inom landstingsvärlden. påslår alt regeringen beskriver del mesta sombekymmersfrill, men det gör vi ju inte. Hela arbetet går ut på att försökahitta en balans mellan det som är mindre besvärande och det som är rejälaproblem. Att i alla lägen lyfta upp debatten lill atl gälla en kris kan ledatill det som jag tycker atl Margö helt rått var inne på, nämligenatl larmen lill slut gör oss mer eller mindre döva för det som egentligen är destora problemen. Den oron tycker jag alt vi samtliga skall dela. Arbelsmiljöarbetet var inne på. Det är oerhörtviktigt all man i arbetet inom sjukvården får mera omväxling. Jag skall erkännaall jag ser med stort bekymmer på den ulveckling av ensidigheten som harförsiggått når det gäller arbetsfördelningen mellanolika grupper inom sjukvärden. Jag tänker framför allt på dem som arbetar medstädning, på dem som är vårdbiträden, undersköterskor, terapeuter m.fl. Ensidigheten inom vart och ett av dessa områden bekymraren del. Jag tror att man i debatten mellan arbetsgivare ocharbetstagarorganisationer blir tvingad att ta upp det fakluni all det ärnödvändigt att bredda innehållet i arbetet för de anställda inom vården, precissom man är på väg att bredda innehållet för de anställda inom den kommunalasektorn. Per Stenmarck tog upp ett exempel inom somgällde ögon-operationer. Låt mig bara nämna atl med anledning av den rapportenoch eri del andra har regeringen beslutat att be all särskiltgranska de fallen när det gäller just detta län. Jag tror faktiskt. Per Stenmarck, att jag sade i mininledning att de frågor som rör finansieringsalternativ, bl.a. allmänsjukvårdsförsäkring, som Per Stenmarck berörde, behandlas i landstingenss(rukturu(redning. Lat mig också säga atl det väl inte är så där alldeleskristallklart vad egenlligen menar. Rapporterna från Västtysklandvisar på all del inte bara är kostnadsutvecklingen som oroar västtyskarna utanockså hur fördelningen av sjukvård har skett mellan de vårdbehövande i detyska staterna. Så vill jag säga något om rättsläkarverksamheten.Regeringen har ändrat i instruktionen, och det är alldeles rikligt atl denförändringen har skell först . Det betyder att det blir en vissövergångsperiod innan man /91 når fram fill alt det i 3 000 ä 4 000fall skall vara möjligt atl införa enklare rutiner. Men budgeten avser jufaktiskt hela 1990 och 1991. var inne på frågan om på vilkel säll vårskattepolitik och skallereformen påverkar socialpolitiken. 1 viss mån har defrågorna varit 1989/90:100 4 april1990 Socialpolitik - inriktning och anslag Prot.1989/90:100 uppe till bedömning när man har tittat på t.ex. hurpensionssystemet ser ut. Socialpolitik - inriktning och anslag Det är ettav de områden där det har gjorts en fördjupad analys, som visar atl vårtfolkpensionssystem inte alls kommer all stå sig om det skall ske en fullständigEG-harmonisering. Som svar på frågan om jag skall titta närmare päsocialpolitiken och finansieringen av den vill jag säga att det är min avsiktatt göra så. 54 MARGÖ (vpk) rephk; Jag är inte överens med socialministern omatl frågan om personalens helgtjänstgöring löses bäst ute i landslingen ochatl vi som rikspolitiker bara skall sitta och vänta och se vad som händer Jagmenar atl staten måste gå in och ta ett ansvar för atl personalens arbetsmiljöskall bli bättre, för det är ett nationellt intresse att vården kan konkurreramed andra områden om arbetskraften på 90-talel. Vi vet ju atl det blir brist på arbetskrafl. Nästan helanetlotillskoltel av arbetskraft måste till vården, om vi skall klara vårdensbehov. Personalrekryteringen är alltså en nyckelfråga. Om vi inte lyckasgarantera att vi får personal fill vården, kan vi inte heller garantera attalla får den vård som vår hälso- och sjukvårdslag föreskriver. Vpk har elt förslag lill lösning: att staten direkt går inmed bidrag, öron-märkta för verksamheten atl minska personalenshelgtjänslgöring. Jag är inte säker på att det är det bästa förslaget. Detfinns kanske andra förslag, men jag tycker att problemen är så viktiga all vimåste sitta rier och diskutera dem och då diskutera dem på ett annat sätt änvad som kan ske här från talarstol och i utskottet. Jag menar att diskussionen måste föras tillsammans medLandstingsförbundet och tillsammans med de fackliga organisationerna inomvården. som vi diskuterar personalrekryleringen måste vi, menar jag,diskutera vårdens långsiktiga behov av resurser Socialministern angav i sill anförande här att sjukvårdenhar fåll en real resursökriing under 80-lalet. I och för sig är inte detintressant, utan det intressanta är ju om resursökningen svarar mot behoven,och del gör den inte. Man kan titta på resursökningen i andra siffror somandelen av bruttonationalprodukten t.ex. Då kan vi se atl sjukvården harminskat sin andel av brut-torialionalprodukteri under 80-talel från över 10 %till strax . Vi kan också se att staten underhela 80-lalet har minskal sitt tillskott till sjukvårdens utgifter Under80-lalet har sjukvården förlorat statsbidrag på , och det har givelvismärkts i vården genom att denna inte kunnat förse sig med inkomster från annathåll. 55ROSA ÖSTH (c) replik; Jag tackar för intresse när detgäller arbetsmiljöfrågorna. Det ger inga pengar , men det kanske ändå kanleda till en förbättrad regeringspolitik i del avseendet . Jag hoppas att , trots sin lystnad iäldreomsorgsfrågorna, ändå tar till sig en del av de uppmaningar som jag harriktal om all de frågorna oundgängligen måsle vägas in i bedömnirigen av deltotala hälso- och sjukvårdsområdet. Dessutom är det viktigt - jag upprepar del- alt man inte tvångsmässigtinför en modell i kommuner och landsting där det redan byggts upp en fungerandeverksamhet och pä del sättet riskerar att rasera någol som är väldigt bra. Jag hade förstås förväntat mig att i varjefall i sin replik skulle bemöta milt påslående atl socialdemokraternasvälfärdspolitik har spårat ur och all det slår hårt också mot hälso- ochsjukvården. rör sig, lycker jag, litet på ytan avproblemområdet. Vi har i dagens debatt egenlligen inte fått någrabesked när del gäller regeringens strategi i fråga om att lösa problemen. Det är många som är väldigt intresserade av alt höra vadIngela anser i fråga om dessa problem. Hur skall exempelvis sjukvårdensresursbehov läckas? Och kommer patientavgiften atl höjas? Finns det någratankar om hur man skall prioritera osv. Jag hoppas alltså på ytterligare kommentarer med anledningav dessa frågeställningar. Socialpolhik - inriktning och anslag 56PER STENMARCK (m) replik; Jag är lacksam för socialministernskompletterande svar Jag tycker alt det är bra atl ni lar initiativ angåendesituationen för starrpatienter Jag är ocksä tacksam för atl regeringen nutittar på nya finansieringsmodeller Därmed återstår egenlligen bara en av minaursprungliga frågor nämligen frågan om huruvida regeringen också är beredd attta initiativ när det gäller att skriva in valfriheten i hälso- ochsjukvårdslagen. Moderalerna har ju lagt fram förslag till modeller förlösningar på dessa problem. I och för sig har jag respekt för socialministernsåsikt, atl förslagen inte är glasklara. Men vi har alltså lagt fram förslagetom en vårdgaranti. En sådan skulle ha haft väldigt slor betydelse i fallet ÅkeKarlsson, som jag nämnde i en tidigare replik. Han skulle med vårdgarantin hakunnat få hjälp inom ett annat landsting eller kanske privat. Men detta varalltså inte möjligt. Vidare har vi talat om en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring. Liknande system finns i andra länder Någol som ärintressant all konstatera är all skatten i de länderna i normalfallet är lägreän skatten här i . Men samlidigl finns del uppgifter om atl man därklarar av fler typer av operationer än vi gör Av en studie som gjordes förnågra år sedan framgår att man i klarar 487 kranskärlsoperationerI klarar man 470, medan man i klarar 275 - delta trots altskatten i de här båda länderna är betydligt lägre än skatten i . Jag ärberedd all hålla med om alt kostnaderna för sjukvården är ell problem i allaländer Någol av BNP går till vår sjukvård. I ärmotsvarande siffra något . Troligen kan man inte få ned kostnadernasärskilt myckel genom alt införa elt aririal syslem. Men köerna skulle minskaoch valfriheten skulle bli större. Allra sist några ord om rältsläkarslalionerna. Del ärmycket illavarslande om del skulle vara så, att man inte kan lita på deuppgifter som finns i en proposition. Vi kan ha väldigt olika uppfattningar isakfrågor Men, och på den punkten är vi väl överens, del som slår i en textskall man kunna lita på. borde ha slagit larm, för där har manuppenbarligen haft Socialpolhik - inriktning och anslag korrektauppgifler, till socialutskottet. Men så har inte skett. I ställel är detenskilda personer som arbetat med dessa frågor som har fått slå larm. AnL 57 () replik; För tredje gången ber jag om beskedbeträffande hälso- och sjukvården i krig och planerna för hur uppsatta mål kanuppnås. Rätlsläkar-frågan får tydligen sällas under bevakning också under nästaårs .