prot · GD0987 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:87 1§ Svarpå interpellationerna 1989/90:114, 129 och 131 om kärnkraftverken vid södraÖstersjön, m.m. Anf, 1 Miljöminister ; har frågat industriministern om bl.a. säkerhetsförhållandenavid Greifswaldreaktorerna i DDR samt om åtgärder som minirnerar ellerundanröjer risken för atl en reaklorolycka i drabbar , har frågat mig orn vilka åtgärderregeringen har vidtagit och kommer alt vidtaga med anledning av den hotbildkring de östtyska kärnkraftverken sorn nu framkommit. Vidare har frågat mig om jag bl,a, är bereddatt ta initiativ lill en konferens om miljö och energi i medtonvikt på kärnkraften. Arbetet inom regeringen är sä fördelat atl det är jag somskall svara på alla interpellationerna. Jag avser nu att besvara dem i ettsammanhang. olyckan i Tjernobyl har vi alla på ettkonkret sätt blivit medvetna om atl en olycka i en kärnkraftsreaktor inte är enenskild stals angelägenhet. Inom det , lAEA,utarbetades efter olyckan två internationella konventioner omtidigt varsel samt bistånd vid en kärnenergiolycka. Båda konventionerna har trätti kraft. Regeringen driver sedan många är frågor om ökad säkerhet ikärnteknisk verksamhet, både inom lAEA och i andra internationella sammanhang.Svenska experter från både myndigheter och företag, medverkar också i elt antalinternationella arbetsgrupper och kommittéer inom kärnsäkerhetsom-rådel. Som komplettering lill lAEA-konventionerna har Sverigeträffat bilaterala avtal om varsel vid en olycka och information omkärntekniska anläggningar med de närmaste grannstaterna. Avtalet med DDRträdde i krafl . Genom avtalet har direkta kontakter skapats mellan å enasidan de svenska myndigheterna kärnkraftsinspektionen (SKI) ochslrålskyddsinsli-tutet (SSI) och å andra sidan den östtyska kärnsäkerhets- ochstrålskyddsmyndigheten (SAAS). Myndigheterna har kommit överens om att utväxlasådan säkerhetsinformation om anläggningar i resp. land som gör det möjligt protokoll 1989/90:87 Svar i)å inlerpella-lioner att bedömariskerna för och konsekvenserna av en olycka. Som ett led i detta informationsutbyte besökte en svenskexpertgrupp från SKI. SSI samt miljö- och den östtyskamyndigheten . Myndigheterna kom därvid bl.a. överens om attytterligare stärka iiiformationsutbylel kring händelser vid de kärntekniskaanläggningarna i resp. land. Expertgruppen gjorde också ett besök vid föratt på plats diskutera säkerhetsläget vid dessa reaktorer Kärnkraftverket i beslår av fyra reaktorer idrift, en femte reaktor under provdrifl samt ylleriigare tre reaktorer underuppförande. Reaktorerna har levererats från och är av så kalladtryckvatten-typ (med beteckningen VVER 440). Förutom elkraft levererarkärnkraftverket också fjärrvärme till staden . Aggregaten 1-4 tillhör den första generationenVVER-reaktorer och saknar bl.a. flera av de säkerhetssystem som överensstämmermed lAEA:s sä-kerhetsnormer. Aggregaten 5-8 tillhör en nyare generation som haranpassats för att uppfylla ;s rekommendationer Vid den svenska expertgruppens besök i varaggregaten 2 och 3 avslällda för säkerhetsöversyn av bl.a. reaktortankarna. Provdriftenvid aggregat 5 var stoppad i avvaktan på att en pågående säkerhetsgranskning avel- och reglersyslemen i reaktorn skulle utvärderas. DDR:s representanterbekräftade för expertgruppen att aggregaten 1-4 inte uppfyller dagens internationellasäkerhetsrekommendationer Däremot underströk man alt aggregaten 5-8 skullekomma att hålla en internationellt tillfredsställande säkerhetsnivå genom deåtgärder man beslutat om och som genomförs vid dessa. lämnade SKI och SSI till mig en rapportöver säkerhets-och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken. Rapportenutgjorde en redovisning av elt updrag från regeringen. I rapporten framhållerSKI bl.a. att det finns anledning atl anta att sannolikheten för ett haveri medallvarlig härdskada är åtminstone lika stor för de utländska reaktorerna somför de svenska. Skulle ett sådanl allvarligt härdhaveri inträffa i en utländskreaktor är dock risken för slora utsläpp stor eftersom många av dessa reaktorerendast i begränsad omfattning har konsekvenslindrande syslem. Bl.a. saknarflera av dem egentlig inneslulning och anordningar för filtrerad tryckavlastning. Enligt SSI skulle eventuella utsläpp kunna ge stråldoserpå lägre nivå i hela med konsekvenser för jordbruk, jakt, fiske ochrennäring och kanske höga kolleklivdoser lill den svenska befolkningen.Stråldoser på mellannivå, som kräver mångårig utrymning, skulle kunna berörastora delar av sydligaste efter en olycka i och andranordtyska reaktorer eller efter en olycka i Olkiluoto i . I betänkandet (SOU 1989:86), Samhällets åtgärder molallvarliga olyckor, redovisar utredningen om kärnkraftsberedskapen vissaslutsatser beträffande konsekvenser i av en kärnkraftsolyckautomlands. Det finns en utbyggd beredskapsorganisalionmol olyckor med radioaktiva utsläpp i landet. Enligt räddningstjänstlagen(1986:1102) är det länsstyrelsernasom svarar för räddningstjänsten vid en eventuell olycka. Vid samtligalänsstyrelser finns därför en grundberedskap. Länsstyrelserna i län medkärnkraftverk har mer omfattande beredskap. Dessa länsstyrelser skall ocksåkunna bistå de andra länsstyrelserna. Ett system med 26 automatiska mätstationer finns i driftför registrering och larm vid onormala strålnivåer SSI kompletterar förnärvarande delta mätsystem med ytterligare fem stationer som skall utplacerasföreträdesvis i . I det nämnda betänkandet "Samhällets åtgärder molallvarliga olyckor" föreisås vidare en rad åtgärder för att ytterligareförbättra beredskapen. Närremissbehandlingen är klar kommer regeringen att ta ställning lill vad sombehöver göras. I ställer vi utomordentligt höga krav påsäkerheten i våra egna kärnkraftverk. Bl.a. har vi ställt kravet all varjesvensk reaktor skall vara föremål för en fullständig säkerhetsanalys ochutvärdering minst , detta för att förvissa oss om att säkerhetsnivånäven i de äldre reaktorerna uppfyller de krav som ställs . Vi förväntar oss självfallet också all motsvarande högakrav ställs inom andra länders kärnkraftsprogram. Inom ramen för IAEA:sreaktorsäker-hetsarbele verkar därför för att få tillstånd internationella rekommendationer om återkommande säkerhetsgranskningarav alla reaktorer i drift. Liknande arbete drivs också inom ;s kärnenergiorganNEA. har också stött ett förslag från bl.a. ochSovjetunionen om atl hålla en internationell kärnsäkerhetskonferens i ;sregi under nästa är Vi avser alt aktivt delta i förberedelsearbetet för dennakonferens och atl verka för att den skall bli framgångsrik. Vid en sådankonferens bör enligt min mening även frågor om kärnsäkerheten i Östersjöområdetlas upp till behandling. Jag vill också understryka att vi från svensk sidakonsekvent driver linjen att kärnkraftverk, för atl få drivas, skall uppfyllaminst de säkerhetskrav som fastlagts inlernationelll. Denna uppfattningframförs i våra internationella kontakter och har även framförts till DDR;smyndigheter När det gäller avstängningstakten för de svenskakärnkraftverken, utöver vad som redan fastställts, erinrar jag om attregeringens förslag i denna fråga kominer att föreläggas lill hösten. Då och , som framställt interpellationerna 114 resp. 129, anmält att de varförhindrade alt närvara vid sammanträdet, medgav talmannen att fick della i överläggningen i stället förinlerpellanterna. AnL 2 (): Jag vill tackaför svaret på interpellationen.Håkan , som är en av inlerpellanterna, beklagar naturligtvis mycketstarkt att han inte har tillfälle att delta i den här debatten. Interpellationen ställdes , den 17januari. Sedan har besvarandet uppskjutits på statsrådels initiafiv.Till sist fastställ- des en dagför avlämnande av svar då var förhindrad att ta emot det. Delta beror på speciella omständigheter, något som bådehan och jag är medvetna om. Det har förelegat sjukdom och det har varitregeringskris bl.a. Del är väl därför acceptabelt atl en sådan situation kanuppstå. Men jag vill understryka, herr talman, att det inte är godtagbart atl manunder normala omständigheter först på statsrådets begäran uppskjuter besvarandetav en interpellation och sedan bestämmer för avlämnande av svar dåinterpellanten redan från början klargör atl han inte kan della i debatten. Delär tråkigt att det blir på det här sättet, men jag skall försöka fylla hanskappa så gott jag kan. Lål mig först konstatera att det allvarligaste hotet frånkärnkraften i mol miljö och folkhälsa naturligtvis kommer frånreaktorerna i i den meningen att om en verkligt slor olycka skulleinträffa så blir konsekvenserna deslo större om del är fråga om svenskareaktorer Av svaret framgår litet vad utsläpp på låg nivå ochmellannivå egenlligen innebär. När man talar om låg nivå handlar det alltså omutsläpp som drabbar de areella näringarna i hela landet - och därmednaturligtvis slår hårt mot vår livsmedelsförsörjning och hela vår miljö.Dessutom kan del ha betydelse från folkhälsosynpunkt. När man talar om utsläpp på mellannivå handlar det alltsåom utsläpp som leder lill atl betydande områden måsle utrymmas för flera årframöver Vad utsläpp på hög nivå skulle innebära nämns inte i svaret, men delär klart att det då handlar om verkligt allvariiga konsekvenser Det här ärnågonting som vi har anledning atl beakta. är vi medvetna om atl de svenska reaktorerna viden internationell jämförelse håller hög säkerhetsstandard. Risken för atl enverkligt stor olycka med utsläpp ut till naturen skulle inträffa i en svenskreaktor är alltså lägre än när del gäller många andra reaktorer i världen.Därför är del viktigt atl vi inte riktar intresset enbart mol de svenskareaktorerna utan också mot dem som omger oss. Vi har länge känt betydande oro för reaktorsäkerhelen iframför alll . Den allmänna ineffektivitet som kännetecknat deösteuropeiska ekonomiska och politiska systemen har ju också haft betydelse pådet här området. Med den nya öppenheten vet vi också mer om dessa reaktorer.När inträffade tog den ju oss i viss mån med överraskning. Nuvet vi mer om vilka hot vi utsätts för från grannskapet på andra sidan Östersjön.Då är del viktigt att vi inskrider på ett kraftfullt sätt. Vi vet nu att det var mycket nära alt en stor olyckainträffade i , och om vindförhållandena då hade varit ogynnsammaskulle det ha drabbat , ett av vårt lands mest lättbefolkadeområden, mycket allvarligt. Det har vidtagits åtgärder för att följa uppdetta, och det redovisade också förtjänstfullt i svaret. Men detär ändå litet oklart hur regeringen nu tänker gå vidare. Såvitt jag förstår så är det fullständigt oacceptabelt förSverige att reaktorerna 1-4 i får sättas igång om man inte förserdem med en bra reaklorinneslulning, filieranläggningar osv. Del är väl ocksåtveksamt om de ytterligare reaktorer som är under uppförande i Greifswaldfyller sådana säkerhetskravatt vi kan anse atl det är godtagbart. Såvitt jag har fåll mig bekant så finnsdet i varje fall inga filteranläggningar, även om man har försett dem medreaklorinneslulningar Vi har även anledning att känna betydande oro inför t.ex.reaktorn i i , och det gör ju också litauerna själva. Jag noterar atl regeringen driver denna frågainternationellt som redovisade, men det skulle vara intressantatt få del litet mer preciserat, att få reda på vilka krav som den svenskaregeringen ställer på DDR;s regering. Har vi klart uttalat atl vi kräver allreaktorerna 1-4 i inte las i drift om de inte byggs om så all deuppnår den standard som vi har rätt att kräva, vilket måste vara atl de skallha inneslutningar av godtagbart slag och att de bör vara försedda medfilieranläggningar? Finns det en systematik undersökning av hur situationen äri de övriga reaktorerna i vårt grannskap, dvs. de som kan innebära betydandekonsekvenser för om det skulle hända en olycka? Vilka konkreta kravställer den på regeringarna i . föralt se till att vi inte utsätts för hot? Tas dessa risker med ordentligt i denberedskapsplanering som finns? Vidtar man extra åtgärder med hänsyn lill riskenför utsläpp från erannländer? AnL 3 (): Jag ber atl fä tacka miljöministern för det utförligasvaret på den interpellation som ursprungligen ställts av . Imotsats lill så känner jag inte något behov av diskussioner omformfrågor Del kan finnas anledningar till atl svar dröjer, och när de blir såutförliga som detta är del bra. Det är sakfrågan som måste vara det intressanta.Lål oss ägna tid och kraft ät den. Bakgrunden till interpellationen är de synnerligenoroväckande uppgifter som förekommit i såväl svenska som utländska massmedia omallvarliga brister i både konstruktion och säkerhetssystem vid östtyskakärnkraftverk belägna inom ett avstånd på ungefär från Sverigeskust. Det i sammanhanget uppmärksammade kärnkraftverket Lubmin,nära staden , ligger inom ett avstånd från den skånska kusten somt.o.m. är mindre än del område som utrymts till följd av kärnkraftshaveriet iTjernobyl i . Det som förorsakat den största oron bland människor äruppgifter om att del vid en eventuell olycka i Lubmin skulle dröja mindre änfem limmar innan det radioaktiva utsläppet när den skånska kusten. Samtidigthar det hävdats alt det skulle kunna bli nödvändigt alt utrymma hela detskånska landskapet om vissa olyckliga omständigheter beträffande vind- ochnederbördsförhållanden skulle råda vid olyckstillfället, Efler ett kärnkraftshaveri som del i Tjernobyl sominneburit så allvarliga och omfattande konsekvenser även för vårt land, har nogmånga levt i föreställningen att beredskapen för dylika olyckor skärptsväsentligt i , Intrycket är nog trots alll alt så inte tycks vara fallet.Vid kontakter med i har det bl,a, framkommit att dengrundberedskap och de basresurser som finns har byggts upp med hänsyn tillrisken för ett kärnkraftshaveri vid i , Prot,1989/90:87 har i ochför sig visat sig fungera väl vid de övningar som genomförts. Någon planeringsom särskilt beaktar riskerna för kärnkraftshaveri i t,ex, tycksdock inte finnas. Jag vill gärna säga alt svar på interpellationenpå flera punkter skingrar oklarheter som rått om vår beredskap motkärnkraflshaverier och också markerar en klar vilja att förbättraberedskapen. Jag kan också notera alt i nugjort en framställning hos med begäran om överläggningarom elt bättre informationsutbyte mellan bl,a. strålskyddsinstitutel ochkärnkrafts-inspektionen samt de både länsstyrelserna i . Detta är goll och väl, men kvar slår ändå intrycket attsamspelet mellan olika myndigheter måste förbättras ytterligare om vi skalllyckas att till människors berättigade oro och öka trovärdigheten för våramöjligheter alt upprätthålla en rimlig beredskap vid eventuellakärnkraflshaverier som kan inträffa i vårt närområde. Det är också angeläget att den hålleren löpande och öppen dialog med de östtyska myndigheterna och skärper kraven påde säkerhetsåtgärder som behövs för atl trygga säkerheten även i vårt land. Del ömsesidiga avtal som finns mellan ochÖsttyskland vad avser larm vid en eventuell kärnkraflsolycka tycks inte varatillräckligt långtgående om man skall döma efter uppgifter från myndigheternaom atl man befarar att östtyskarna faktiskt inte larmat inom acceptabel tid dåincidenter bevisligen har inträffat. Del är mot denna bakgrund mycket bra atlBirgitta nu aviserar atl överenskommelse nu träffats om alt ytterligarestärka informationsutbytet kring händelser vid kärnkraflsanläggningar i resp.land. Elt avtal som inrymmer en sådan utvidgad informationspliktmåste då rimligen också innebära atl del finns ell ömsesidigt förtroende föralt det verkligen lämnas besked när något anmärkningsvärt inträffat vidkärnkraftverken, detta inte minst mot bakgrund av alt det uppenbarligen förekommitmotsägelsefulla uppgifter vad gäller innebörd och omfattning av de incidentersom redan inträffat vid östtyska kärnkraftverk vid upprepade tillfällen. Slutligen lycker jag all det är utomordentligt viktigt atlSverige nu utnyttjar de möjligheter som öppnats i bl.a. för svenskhjälp och investeringar i miljöförbättrande åtgärder. AnL 4 (vpk): Jag vill också lacka för svaret. Det är intressant när det går litet tid från det atlinterpellationerna ställs till dess de blir besvarade. Det är knappt tvämånader sedan den största uppmärksamheten tilldrogs de östtyskakärnkraflsaggregaten ulanför . Det skrevs spaltmeter efterspaltmeter i internationell press och i svensk press. Kärnkraftenssäkerhetsfrågor var i blixtbelysning igen. Delta berörde och . ISverige berörde detta framför allt , dvs. Men del är alltså fråga om en blixtbelysning. Intressetflammade upp för alt sedan sjunka undan igen. Opinionsmätningar i den svenskaallmänheten om villigheten att avslå kärnkraften i det här landet visar att maninte har tagit någol större intryck av de orossignaler som har kommit frånÖsteuropa, Det haråtminstone inte kopplats ihop med den svenska kärnkraften. Den oro som flammadeupp efter Harrisburg- och Tjernobylhändelserna har också sjunkit undan. Detta är på mänga sätt oroväckande. Men det är ingentingsom vi politiker kan rätta oss efter Vi måste följa upp och påverkahändelserna. sig om ett internationellt hot. Radioakliva utsläppförs vidare med vinden. De respekterar inga gränser. Om en olycka skulleinträffa i , , eller under ogynsammaförhållanden, skulle det innebära katastrofer för de angränsande länderna,bl,a. för , När det gäller anläggningarna utanför har detredan nämnts all stora delar av , och skulle drabbasmyckel hårt. Troligen skulle områden behöva utrymmas, och det skulle finnas enrisk för att de skulle vara obeboeliga för en överskådlig framlid. Mot denna bakgrund tycker jag atl det svar gett, trots alt det är omfaltningsrikl, är ganska magert, åtminstone nårdet gäller konkreta åtgärder och utfästelser Hon konstaterar all aggregaten 1-4i inte uppfyller dagens internationella säkerhetsrekommendationer.Möjligtvis kommer de reaktorer som är under uppförande och som provkörs atluppnå tillfresställande säkerhetsnivå. Jag tycker atl detta andas tveksamhel. Vad beiyder delta egentligen konkret? Hur har regeringenagerat på dessa uppgifter? Finns del ett krav från den lillden östtyska atl man inte anser alt reaktorerna 1 -4 skall tas i drift förrände är anpassade till internationell standard? Hur har regeringen reagerat hår? I en rapport från SKI och SSI sägs det att sannolikhetenför allvarlig härdskada är åtminstone lika stor för utländska reaktorer somför de svenska. Vad innebär delta? Innebär del atl de är så säkra sorn vi harhört alt de svenska är? Eller är detta ell ifrågasättande av säkerheten i desvenska reaktorerna? Eftersom reaktorerna i inte är unika - detfinns liknande anläggningar i andra , som är i drift eller underuppförande -och eftersom olyckorna och utsläppen inte accepterar några gränser,finns det stor anledning att ta elt samlat grepp om problemet - och göra detsnart. Jag och vpk har föreslagit ett svenskt initiativ till enÖstersjökonferens om energi, miljö och säkerhet. Jag gör del mot bakgrund avden anläggning som är under uppförande i ulanför . Den har intefält lika stor uppmärksamhet här som reaktorerna i . Den polska miljörörelsenhar reagerat mycket starkt mot anliiggningen ulanför . Även den danskaregeringen har reagerat myckel starkt. Man har i samband med löfte ommiljöbistånd till uttryckt sin oro och erbjudit hjälp att upprättaenergiplaner ulan kärnkrafl och med siarka miljöhänsyn. Jag lycker all har elt lika bra utgångsläge somDanmark atl la inlialiv i dessa frågor'. Vi i har beslutat atl avståfrån egen kärnkraft, dvs. alt avveckla den kärnkrafl vi har. Vi är inblandadegenom atl vi själva har anläggningar som berör grannländerna. Jag tänker då iförsta hand på Barsebäcksverkel. Vi har en utvecklad energiforskning som kanvara till nytta för länderna kring . Eflersom del finns anläggningarsom är under konstruktion och sorn inte är i drift, finns det all anledning atlreagera snabbt och att ta de initiativ som jag har efterlyst om enÖstersjökonferens. 5STEN i (m); Del är inte ofta som jag är överens med ochberömmer , men i del här fallet måste det faktiskt bli så. Jagtycker att det svar som hon har lämnat på de tre interpellationerna ärkorrekt, sakligt och diplomatiskt rikligt. Detta svar har på ett bra sättklargjort att vi inte, som vissa hävdar, kan bestämma över hur andra länderinternt skall agera. Det som vi nu talar om är reaktorer i Östtyskland.Rolf L refererar till artiklar i , en tidning som tidigarehade sämsta tänkbara anseende och som kommunister för fyra till sedanmenade stod för det osannaste av det osanna. slår den plötsligt för höjdenav all sanning. Vi har också hört hur kommunister år från dennatalarstol har poängterat att man i länder och i samhällssystem där"folket" bestämmer har saker och ting under kontroll och atl det därinte inträffar några oegenlligheter När korthuset nu rasar kan vi seatl del där verkligen har hänt och händer mänga oegenlligheter. talade också om olyckor Olyckor ärotrevliga, men det intressanta är inte olyckan i sig utan vilka konsekvenseren olycka får framhöll att det kan inträffa ett haveri vid ettsvenskt kärnkraftverk, men det är totalt utan intresse. Vad som är intressantär vilka konsekvenser en sådan olycka eventuellt får sade alt vinden låg fel när haveriet iÖsteuropa inträffade. Jag har inte med förstoringsglas skärskådat allatidningar eller följt rapporteringen i alla massmedia, och jag vill därförfråga var man fick de av honom utmålade konsekvenser som skulleha inträffat, om vinden hade legat mot . Eller var det vid dettillfället helt vindslilla? Jag trodde alt , som anses vara en sansadpolitiker, skulle vara främmande för all använda den typen av argument. Jag harfaktiskt inte. , i något av medierna lyckats finna uppgifter omsådana enorma konsekvenser av den här olyckan. De hade i och för sig kunnat inträffa,men så var inte fallet. Man bör inte i onödan använda en sådan terminologi idebatten. ; Vi är alla överens om atlkärnkraften fel använd kan orsaka enorma kalastrofer, men med det sätt som vianvänder kärnkraften på i och med de säkerhetssystem som vi har bordevi kunna stå som ett föredöme för många andra länder Jag är uppriktigt sagtglad över all statsrådet har tagit inifiativ till atl vi internationelltskall vidarebefordra den kunskap som vi i har om kärnkraften. För atl vi skall kunna behålla ekonomisk, social ochkulturell välfärd måste vi i ha kärnkraften. Några alternativ finnsinte. De kommer kanske, men finns de faktiskt inte. AnL 6 Miljöminister ; Låt mig börja med all säga atl jag är denförsta atl beklaga att svaret har dröjt, av de skäl som anförde.Men del har också haft det goda med sig, vilket jag har angivit sorn motiv, attvi kunnat ge en fylligare information än vad som eljest vore möjligt. Jag villockså säga atl departementet och jag själv inte förrän i går fick veta att HåkanHansson inte själv kunde ta emot svaret. Jag lycker alt det är viktigt atl tadel till protokollet. Jag vill inledningsvis också understryka allvaret i denfråga som vi diskuterar. Jag vill slå fast att det som tog upp iinterpellationssvaret är ett direkt citat från det utlåtande som vi fick frånkärnkraftsinpektionen och slrålskyddsinstitulet. I del ligger också - och jaghoppas att i tar till sig det - atl man icke utesluterrisken för olyckor i . Sådana kan inträffa. Jag vill också till samtliga som har talat hår säga atlden olycka som skulle drabba värst är en olycka i en svensk reaktor.Det är vid en sådan som man skulle få effekter som ligger på en hög nivå, ochdel kan inte uteslutas att någol händer. Jag instämmer med dem som har sagt alt vi borde vara meralångsiktiga i vår diskussion om energifrågan. Jag tycker atl det här visar attdet är nödvändigt att avveckla kärnkraften som energikälla i framliden, intebara i utan i hela världen. Det är min bestämda uppfattning, och domenskulle bli fruktansvärd från svenska folket mot oss som beslutsfattare, om viinte med krafl fullföljde det åvveckiingsprogram som vi har beslutat om här iriksdagen.