prot · GD0923 · 1989-12-31 00:00:00 — Del är också enförutsättning för att vi i skall kunna lösa många av de samhällsproblemvi ställs inför , bl,a. Skalldet internationella samarbetet fungera krävs gemensamma eller harmoniseraderegler på många områden. Det gäller inte minst i arbetet med ökad västeuropeiskintegration som vi aktivt deltagit i . betänkande (UU 1987/88:24) om och den västeuropeiskaintegrationen konstateras att det är naturligt att länder som ligger näravarandra och som har ett nära samarbete reglerar detta samarbete med avtal ochöverenskommelser av olika slag. Det är just detta som är syftet med vårasträvanden på det här området - att enas kring gemensamma regler med likaförpliktelser och rättigheter för alla parter. Nej,Per , regeringen har inte sänkt ambitionsnivån när del gäller alt slåvakt om den yttre och inre miljön, om konsumentskydd och jämställd-hel, omsysselsättning, arbetsrätt och social trygghet. Detta är något som vi ocksåkraftigt understryker i de samtal som förs med EG. Dediskussioner som förs mellan EFTA-länderna och EG om en ny samar-belsstruklurhar varit oförbindliga i den bemärkelsen att ingendera parten har gjort någraåtaganden. Syftet med diskussionerna är all få en uppfattning om vad enkommande förhandling om ett breddal och fördjupat samarbete skulle kunnaomfatta. Detförhåller sig självfallet på det viset atl vårt samarbete med EG kan föranledalagändringar på olika områden. Det är sak all ta ställning tillsådana ändringar. Jag vill erinra om atl det finns enansvarsfördelning mellan , regeringen och myndigheterna för dessafrågor. Den ansvarsfördelningen respekterar regeringen. Påde områden där en harmonisering redan skett av svenska bestämmelser tillrådande regler inom EG rör det sig i flertalet fall om självständiga svenskabeslut. I andra fall är det fråga om att avtal nu i princip är klara. Detgäller t.ex. svensk medverkan i EG-programmet COMETT som avser 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor VRiksdagens protokoll 1989/90:23 Svar på interpellationer och frågor samverkanmellan industri och högre utbildning med inslag av praktikplalser utomlands. Låt mig i del här sammanhanget besvara Per frågatill statsministern om Rådet för Europafrågor, Rådet för Europafrågor är etttill regeringen knutet samrådsorgan. Dess möten är informella, och rådet haringen beslutsfattande roll. Några protokoll från mötena upprättas därför inte. frågar slutligen om folkomröstning ochgrundlagsändring. Regeringens proposition om den västeuropeiska integrationen(prop. 1987/88:66) har grundligt diskuterats i utrikesutskottet , ochen mycket bred majoritet i har enats om den politik som förs.Denna politik bekräftades också av . Jag ser därför ingenanledning till en folkomröstning i frågan. Den inställningen har jag redovisattidigare. Beträffande frågan om en grundlagsändring går det inte nualt uttala sig om en sådan blir aktuell som en följd av det nära samarbete visöker med EG, Skulle kommande förhandlingar med EG leda fram till krav på ensådan förändring, blir del sak atl ta ställning till frågan. Jag vill tacka statsrådet för svaret.Självfallet kan statsrådet bara svara för den svenska delen aviniegrationsarbetel. Men det heta spåret nu är EFTA-spåret, och då kan man intekomma bort från EFTA. Statsrådet talar om att frågorna som jag har ställt skulleha som utgångspunkt att regeringen ägnar sig åt en smyganpassning. Statsrådetsäger att regeringen strävar efter en så öppen och bred information sommöjligt. Den bild som vi får av all denna information är attintegrationen med EG är en ganska okonlroversiell och harmlös historia. Minutgångspunkt för interpellationen är en initierad artikel i ,där det hävdas att framgången i förhandlingarna hänger på om EFTA-länderna kanenas om atl underkasta sig allt vad EG redan har bestämt - del som kallas förTacquis communautaire. Del hävdas också all vid en anpassning tvingasatt acceptera alli: delta, EG-beslulen kommer då alt bli svensk lag. föreliggerdet dessutom ett lagförslag där del sägs alt utländska lagar skall kunna lyftasin i svensk lagtext utan översättning och ulan beslut av , avdelta berör statsrådet i svaret. Tala om kapitulation! Statsrådet valde nogrätt ord när hon talade orn smyganpassning. För det är inte så att någotstatsråd som jag kan erinra har sagt att vi i måstesvälja alla de beslut som EG redan har fattat och atl dessa beslut i ograveradform skall lyftas in i del svenska lagkomplexet och all grundlagen troligtvismåste ändras? Varför inte tala öppet från regeringen vad det verkligenär fråga om? Varför skall vi behöva läsa om delta i ? Borde delinte vara regeringens demokratiska plikt alt ge medborgarna kontinuerliga ochkorrekta uppgifter om vad en EG-anpassning faktiskt kommer alt innebära? Statsrådetsvarar inte på mina konkreta frågor: 1. om hon är villig alt öppet redovisa alla de regler somvi nu i praktiken har anpassat oss till. 2. om hon är villig att i beskriva hur dessa regler i detaljkommer alt påverka svenskt samhällsliv, 3. om hon är beredd att låta ta ställning till alla de nyaregler som vi uppenbarligen nu har förpliktigat oss att följa, 4. om hon är beredd att låta svenska folket i en folkomröstning laställning till själva anpassningen som princip och om grundlagen skall ändras. Heltkort berör statsrådet frågan om grundlagsändring och säger atl det nu inte gåratl uttala sig om en sådan blir aktuell som en följd av det nära samarbete somvi söker med EG. Del känns litet märkhgt att få det svaret, när vi häromdagenkunde läsa alt del nu finns en beredskap för grundlagsändringar med anledningav integrationsarbetet. Del finns med andra ord en beredskap för del somstatsrådet inte kan uttala sig om. Det känns litet konstigt. Det är inte baramärkligt, jag tycker det är lurt. Ja,herr talman, jag vet faktiskt inte hur man skall hantera en fråga när statsrådtalar med en tunga och vår vakna press med en annan i en för viktigfråga. Del som sägs i Dagens Nyheters artikel stämmer väl överens med vad vi imiljöpartiet har befarat. Syndbara att regeringen inte vill visa den demokratiska öppenhet som vi borde kunnaförvänta oss och kräva av en regering i ett demokratiskt land. Jag är inte uteefter varje detalj i förhandlingsmaskineriet. Jag är ute efter en öppenredovisning av vad en anpassning, som verkar bli ovillkorlig när den sker,kommer att betyda för vårt dagliga liv och våra möjligheter att fatta avgörandeframlidsbeslut själva. Nog är det väl så, herr talman, att lagar för svenskarskall stiftas i och vara avfattade på det svenska språket. Jag är faktiskt mycket bekymrad över atl de partier som är sådanavurmare för en EG-anslulning eller en EG-anpassning på inget sätt reagerar överalt skall lyftas in i det svenska lagkomplexet och all vi kommerall överlåta vikliga delar av lagstiftningsarbetet på starka cenlralistiskaorgan i . Jag är bekymrad, eftersom det inte stämmer med vad dessapartier normalt står för, nämligen ett starkt försvar för det svenskaterritoriet. Denna känsla för landet dunstar i takt med hoppet om atl beslutfattade i andra länder skall ge oss ett än slösaktigare levnadssätt och ännumera miljöförstöring. Somett exempel på vad som är på gång kan man läsa i Svenska Dagbladetsekonomidel: "EG säger nej till svenska freonkrav. Sverigevill stoppa import av alla produkter, som tillverkats med hjälp av freoner. planer innebär ett brott mot alla avtal." Härser man ett tydligt exempel på att vi faktiskt inte kommer att kunna föra ensjälvständig politik i avgörande frågor. Freonerna betraktas ändå som ett av deallra allvarligaste hoten mot vår framtid. När nu EG säger nej till vårbestämda önskan att slippa importera dessa förkastliga produkter borde det varaen varning. Tack för ordet! 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor PER (): Nyheterna domineras av rubriker som "Berlinmurenfaller". Efterkrigstidens indelade håller äntligen slutgiltigt påatt braka samman. Möjligheterna för konstruktivt samarbete, inte minst i de Prot, 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor oerhört viktigamiljöfrågorna, i hela tycks nu vara verkliga och realistiska, EGär en organisation som har som förutsättning och ideologi det ochEuropas tudelning. Hela tanken bakom EG, atl vara en nyliberal motvikt mot densocialistiska planekonomin, förutsätter den delning av som vi nu serslutet på. är del dags för helt andra samarbetsformer. är det församarbete som lar hänsyn till hela världsdelen, givetvis också till detglobala sammanhanget. Det finns redan en rad organisationer som kan utvecklasför den uppgiften. Här finns för demokratier som redan haröppnat sig mot . Här finns FN;sCom-mission for E!urope, ECE, som redanhar sysslat med miljösamarbete, något som de flesta inte känner till. Här finnsESK, den europeiska säkerhetskonferensen, sorn ägnar sig ål mycket sådant somhar med demokrati och yttrandefrihet all göra förutom freds- och säkerhetsfrågor.Här finns EFTA, som kan vara en brygga mellan öst och väst och som mångaösteuropeiska länder nu har visat ett starkt intresse för. Det sägs t.o.m. altnågra skulle ha begärt all få bli medlemmar. Vadgör dä , det neutrala i med sin unika position ochsina unika möjligheter, för att bidra till en ny framtid för ? Jo,;5verige visar kalla handen. Vår utrikesminister, som har mångaförtjänster, avvisar praktiskt taget balternas självständighelsslrä-vanden genomatt förneka all del som hände där på 40-lalel var en ockupation. Inom EFTA ärSverige drivande för alt säga nej till och när de närmar sig ochvill samarbeta intimare med EFTA. Istället fortsätter med en smyganslutning till några europeiskarandstaters ambitioner att återupprätta de ideal som en gång styrde dem, när devar kolonialstater. Deras ambitioner atl skapa en västeuropeisk supermakthåller på atl smyganslula sig till. Del är ingen smyganslulning, detsker i öppenhet, säger statsrådet . Ja,efter värt tjat, del tjatsom enligt tycker så illa om, har vissa förbättringarskett. Men är del ett väldigt segdragande för alt få framhandlingar från de svenska myndigheterna, där de analyserar EG-anpassningenskonsekvenser. är del så, som också statsrådet själv erkänner, alti regeringens centrala organ för EG-anpassningen, Rådet för Europafrågor, förman inte ens protokoll. Så när jag i EFTA-delegationen, där det rådersekretessplikt, begär att vi skall få veta vad som sker i detta råd förEuropafrågor kan vi inte få veta någonting, för del finns inget protokoll. Vadär det som är så hemligt, alt man inte ens under sekretess skall få veta det?Vad är det som är så hemligt att inte ens historikerna kan få velavad del var , statsministern och finansministern talade mednäringslivets representanter om - med , ;son Johnsonoch andra? De får ju sitta med där och planlägga inpassning somsatellitslat i den nya västeuropeiska supermakt som , the Ctar ofEuropé, envetet håller på att bygga, trots att förutsättningarna nu brakarihop under fötterna på honom, därför all muren faller Vad är det som är såhemligt atl vi i EFTA-delegationen inte ens under sekretess kan få veta vad nitalade med varandra om i detta hemliga råd? Det skulle vara mvcket intressantalt få vela del. Dessutom får vi inte vela priset för EG-anpassningen. Nusäger statsrådet : Regeringen har inte sänkt ambitionsnivån när detgäller att slå vakt om den inre och yttre miljön, konsumentskydd etc. Ja, mendet var inte så statsministern sade i sitt anförande . Då sadestatsministern alt social nedrustning, försämrad yttre miljö eller arbetsmiljö,sämre konsumentskydd osv. är ett pris som vi inte är beredda all betala iförhandlingarna. Den här formuleringen frän är en kategoriskformulering. Men den vågade stalminislern inte upprepa i regeringsförklaringen,den vågade statsministern inte upprepa i en debatt som vi hade här i kammarenoch den vågar inte upprepa . Ni har andra, som sig,"snorhala formuleringar". Kan vi få alt nuhär i talarstolen e.jcakt citera statsministerns kategoriska löfte från den 23mars? Svar på interf>ella-tioner och frågor PER-OLAERIKSSON (c): håller ju på alt förändras i mycketsnabb takt. Del som för en myckel sedan var en dröm eller olänkbaratankar är nu verklighet. Bilden av är alltså annorlunda än t.ex.när EG:s så berömda vitbok såg dagens ljus. Jag tänker på utvecklingen iöststaterna, vilken gör atl nya möjligheter till samarbete växer fram i mycketmyckel snabb takt. När vi i under den allmänna motionstiden skrev vårpartimotion om Europafrågorna pekade vi på utvecklingen i . Vi sågmöjligheter för alt via EFTA bidra till ett aktivt knytande av närmarekontakter med öst. Vi hade förstås inte ens i vår livligaste fantasi någonförhoppning om atl utvecklingen i skulle gå så snabbi som del nu går- dess bättre går utvecklingen i positiv riktning. Därför är det viktigt alt vi i vårt närmande till EG - därvi skall harmonisera vår lagstiftning - inte försvårar det för oss att ocksåbedriva ett aktivt samarbete med länder utanför EG- och EFTA-området. närBerlinmuren tycks falla får vi inte resa nya murar mot länder som står utanfördel s.k. västeuropeiska samarbelsområdel. Jag tror att det finns skäl att i ljuset av EG -EFTA-förhandlingarna i allt större utsträckning se detta i ett alleuropeisktperspektiv och att se Europafrågan utifrån nya utgångspunkter. Det är såmycket spännande som håller på att hända. Därför får vi inte bara låsa oss innenär def gäller EG-EFTA-förhandlingarna och en harmonisering enbart gentemot EG. Regeringen har på uppdrag ettmandal alt inom ramen för EFTA förhandla med EG utifrån denförhandlingsplattform som har presenterat för regeringen. Vi stårbakom den plattformen. Men del här mandatet har också sina begränsningar. Jagtror all del är nödvändigt all regeringen regelbundet kommer tillbaka tillriksdagen, till EFTA-delegationen, med rapporter. Jag vill gärna här och nusäga atl jag tycker atl på olika sätt lever upp till våraförväntningar om atl få ständig information. Jag har inga anmärkningar på denpunkten alt rikta mot . Hon har nog i stället mänga gånger drivitpå för atl vi skall ställa oss till föfogande när det gäller alt få del avinformationen. Det ärviktigt atl säga atl det som pågår också innebär atl del är nödvän- Svar på interpellationer och frågor digt atlvi får analyser här hemma. Det behövs konsekvensanalyser av vilka regelverk somkommer att påverka i ohka avseenden på miljöns och påregionalpolitikens område, för de enskilda hushållen, på konsumentskyddelsområde, på arbetsmiljöns område osv. Ett myckel stort arbete lades ned på energifrågorna isamband med våra mest intensiva debatter i slutet av 1970-talel och i början av1980-talet. Jag tycker atl vi också pådetta område skulle behöva konsekvensutredningar och konsekvensanalyser Förstdärefter kan vi ordentligt ta ställning till de olika förslag som växer fram iförhand-Ungarna mellan EFTA och EG, Vi måste få veta var smärtgränsen går - jagtog upp den frågan i går i EFTA-delegationen. Var anser alltså regeringen altsmärtgränsen går i olika frågor? kommer ju EG:s och EFTA:s ministrar altsamlas till ett möte för alt ta ställning till del förhandlingsmalerial som deolika arbetsgrupperna har tagit fram och för all ta ställning till deoförbindliga samtalen. Det handlar då, som jag ser saken, om alt signaleraantingen grönt eller rött ljus för arbetet med alt gå vidare med dessa frågor.Det kommer att vara en mycket viktig signal för framtiden. Men när del gälleratl få veta förutsättningarna - v i har i och för sig fått veta attförutsättningarna för fortsatta överläggningar är goda - är del viktigt atl viockså närmare får del av det skriftliga material som finns beträffande de olikaarbetsgrupperna. Muntliga föredragningar är bra - ja. Men jag tror alt det påvissa punkter är nödvändigt att regeringen åtminstone för t.ex.EFTA-delegationen och utrikesnämnden visar del material som man skall laställning till den 19 decemberoch framöver. Per uppehöll sig väldigt mycket vid Rådet förEuropafrågor. I och för sig kan det vara intressant alt få följa densamtalsklubbens arbete. Men jag tror kanske inte att den är det mestintressanta i det här sammanhanget. Det mest intressanta är faktiskt detmaterial som ministrarna skall ta ställning till och delmaterial som därefter kommer fram. Det är viktigt alt dessa saker redovisasöppet och att materialet får så bred förankring som möjligt här i . HÄDAR (): Målet för Europeiska gemenskapen är atlavskaffa alla inre gränser mellan de tolv länder som deltar i detta samarbete -att ge människor, varor, tjänster och kapital möjligheter att röra sig överdessa gränser lika obehindrat som vi i kan förflytta oss mellan t.ex.Götaland och , Det finns en fantastiskt stor tanke bakom detta - alt pådetta sätt försöka ena tolv länder i , ett arbete som vi i denna kammarehar all anledning alt hälsa med den allra största glädje. Det är alltså tolv demokratier med höga sociala ochmiljömässiga mål som har beslutat sig för att samarbeta omfattande och djupt.De har också haft stora framgångar i sin verksamhet. Hade de inte haftdet, hade vi inte fört den diskussion i kammaren som vi för. EG har visat att demokratin, den starka tonvikten påmänskliga rättigheter och tilltron till marknadsekonomin fungerar alldelesutmärkt för människorna. Det är stora skillnader i vad länderna i EG haråstadkommil och den utveckling som vi har i . Efter hand har delskapats en klyfta när det gäller levnadssätt ochlevnadsstandard, vilken det till slut inte längre varit möjligt alt dölja påöstsidan. Viser hur förändringens vind sveper fram över - det började iSovjet och fortsatte i , och och gäller det DDR, Det ärett utslag för atl människorna i öst.har förstått alt det som hänt på den andrasidan av muren varit så oerhört myckel mera givande och stimulerande förmedborgarna där än del som de socialistiska enpartidikla-turerna har kunnatåstadkomma. När dessa nu bryts upp och människorna öppet visar alt de vill haen förändring är det deras önskan och förhoppning att själva kunna fåbli medlemmar av Europeiska gemenskapen. Del är en stark drivkraft bakom demsom försöker ändra förhållandena i och skapa utrymme också därför frihet, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi. Jag önskar dem storframgång. Delär den här kraften för en förändring inte bara i ulan också,långsiktigt, när det gäller nya former för samarbete i världen som Per Gahrton- skam över honom! - karakteriserar som en europeisk randstal. Detta EG, med320 miljoner invånare, som i demokratisk frihet försöker utforma en framtid,karakteriserar han som en europeisk randslat. Jagskall inte ägna mer tid åt Per , i varje fall inte i denna debatt -hanär inte värd del. Hans negativa inställning, hans förakt för demokrati, frihetoch mänskliga rättigheter i , bör verkligen målas upp för vad det är.Miljöpartiets kamp mot del europeiska arbetet för enighet och strävan ärföraktlig - jag vill gärna klart säga delta i denna kammare. Sedanvill jag vända mig till statsrådet och ställa två frågor. Inom den Europeiskagemenskapen pågår nu en strävan atl också skapa en social dimension, att setill alt människorna verkligen får full valuta av del arbete som bedrivs, såalt de kraftfullt skall känna att del som skapas kommer alla till del på etträttvist och riktigt sätt. Det fanns en artikel om detta av i DagensNyheter i går. Detvore intressant att höra hur statsrådet ser på möjligheter att pånågot sätt delta i och påverka diskussionerna och uppbyggandet av denna socialadimension i . Atl vi inte kan spela någon stor roll förstår jag, eftersomvi har valt att inte söka medlemskap i , Men vi kanske ändå har någonmöjlighet atl påverka, alt vara med i varje fall i de intellektuella samtalen.Låt oss utnyttja de möjligheterna! Statsrådet kan gärna beskriva dem, om honhar något alt säga på den punkten. Jagvill i min andra fråga till statsrådet konstatera all vi uppenbarligen ännuinte har nått så långt i våra förhandlingar med EG atl diskriminering avsvenska företag på den europeiska marknaden inte är möjlig. Jag läste med oroatl och - de svenska och finska storföretagen när det gällerelektronik - skulle kunna komma i ett sämre konkurrensläge vid offentligupphandling än de förelag som har hemort inom EG. Vadkan vi göra ål detta? Varför kommer man nu med sådana propåer från EG:s sida,som innebär att de här företagen skall kunna diskrimineras? Borde man intetvärtom visa större öppenhet från EG:s sida när förhandlingarna mellan EFTAoch EG pågår? 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor 1989/90:23 10november 1989 Svarpå interpellationer och frågor-Svar på interpellationer och frågor (vpk): Det är en fantastisk beskrivning av vad EG är som vi just har fått lyssnatill av . Del låter som om det är rena rama , en idyll utanlike, som vi nu skall bli en del av. Den beskrivningen är så långt frånverkliglieten som man kan komma. Jagvet inte vilken uppfattning har om hur det ser ut där, men dessatolv länder, som är högt industrialiserade och kapitalistiska, har en socialutslagning och en arbetslöshet som är otroligt stor jämfört med . Delfinns en rad förhållanden som kan kritiseras i dessa länder. Del är märkligtalt man kan ha så olika bilder av hur verkligheten ser ut. utveckling som pågår, med internationell avspänning och nedrustning,och den demokratiseringsprocess och de nödvändiga förändringar som sker i deösteuropeiska länderna, ingår en strävan atl få normala förbindelser medVästeuropas länder, de nordiska länderna och de neutrala länderna. Hur trorAnita att denna process påverkas av atl vi är så ensidigt inriktade påförhandlingar med ? Minuppfattning är att vi försvårar den nödvändiga demokratiseringsprocess sompågår i de östeuropeiska länderna genom att vara så ensidigt inriktade på EG.När nu en rad av dessa länder, framför allt och , är intresseradeav att få förbindelser med de nordiska länderna och med via EFTA,svarar vi att vi inte kommer att ta ställning till det därför att vi ärintresserade av EG och det är de förhandlingarna som gäller Detsnäva synsätt som regeringen uppvisar i fråga om den process som pågår i deösteuropeiska länderna bidrar inte till alt processen fortsätter på ett brasätt. Vår uppgift inom pohtikens alla områden är atl se till atlförslärka den demokratiseringsprocess som pågår, fördjupa den, utveckla den ochse till alt den blir så stabil som möjligt. Det är i skenet av detta som vimåste se på vårt handlande. Detär också i skenet av den processen oerhört viktigt att finns som ettneutralt land. Jag tror att de neutrala länderna i över huvud tagethar en stor uppgift, en mission, att fylla för den fortsatta demokratiseringsprocesseni . Genom samtal som jag har haft vet jag atl dessa länder är mycketintresserade av atl föra diskussioner med och de neutrala länderna. Attvi kan erbjuda oss att vara diskussionspartner och samarbetspartner samterbjuda organisationer som inte har slormakt-spoliliska ambitioner, där dethandlar om handel och ekonomi ulan inblandning av överstatliga organ, ärlivsviktigt för de här ländernas vidare utveckling. Vi borde i detta läge haen mycket mera aktiv och offensiv hållning till den östeuropeiska utvecklingenän vad den uppvisar i sitt myckel snäva perspektiv och sittihärdiga EG-förhandlande. Detskulle vara intressant att höra hur ser på de här frågorna och omvårt ihärdiga EG-förhandlande verkligen på ett positivt sätt påverkar dennödvändiga utvecklingen i . I denna debatt påstår framför allt att regeringen skulleförsökt smyganpassa bakvägen till EG och att del är alla möj- liga felpå vårt arbete. Det är tydligen svårt för att acceptera att maninte har fått gehör för sina egna åsikter i denna kammare. Jag kan inte se annat än atl regeringensuppgift är alt följa beslut. Vi har nämligen fåll ett mandal, medandra ord ett åläggande, från riksdag, som säger alt vi i dediskussioner vi för med EG skall förhandla på alla områden så långt delta ärförenligt med vår neutralitetspolitik. Medlemskap är nu inte aktuellt. Iövrigt är inga områden uteslutna. Det är från den utgångspunkten somregeringen arbetar.