prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:140 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1§ Nya riksdagsledamöter m.m. Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamöter och ersättare för riksdagsledamöter har från inkommit bevis om att delsLars (), , utsetts fill ny ledamot av fro.m. den1 sedan () avsagt sig sitt uppdrag somriksdagsledamot. Tillersättare för riksdagsledamöter har i detta fall utsetts ,, , , , , ,, , , , , , , , , , , , ,, , och , (alla s); delsSören (), , utsetts till ny ledamot av fr.o.m. den1 sedan () avsagt sig sitt uppdrag somriksdagsledamot. Tillersättare har i detta fall utsetts , , ,, , , , , och ,(alla fp). Valprövningsnämndenhar denna dag granskat bevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen. 1Riksdagens protokoll 1989/90:140-142 1989/90:140 2§ Anmälan om kompletteringsval till utskott och till fullmäktige i Förste vice talmannen meddelade att folkpartietsriksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ny ledamoti kulturutskottet efter och som ny suppleant ifinansutskottet efter . Folkpartietsriksdagsgrupp hade vidare, på grund av uppkommande vakanser fr.o.m. den 1 juli1990 efter , anmält som ledamot iutrikesutskottet, som ledamot i talmanskonferensen, AnneWibble som ledamot i krigsdelegationen, som suppleant iutrikesnämnden, andre vice talman som fullmäktig iriksbanken samt som ny suppleant i riksbanksfullmäktige efter andre vicetalman anmält . Förstevice talmannen förklarade utsedda till ledamoti kulturutskottet () suppleanti finansutskottet () ledamoti utrikesutskottet () ledamoti talmanskonferensen (fp) ledamoti krigsdelegationen () suppleanti utrikesnämnden () andre vice talman () suppleanti riksbanksfullmäktige () 3§ Val av ytterligare suppleant i kulturutskottet Företogs val av ensuppleant i kulturutskottet. I överensstämmelse medförslag från valberedningen valdes till suppleant i kulturutskottetJan-Erik () Förste vice talmannen meddelade att Anna-GretaLeijon (s) anhållit att fr.o.m. bli entledigad från uppdragetsom ledamot av . Kammarenbiföll denna framställning. 1989/90:140 13 juni1990 5 §Justering av protokoll 6 §Meddelande om samlad votering Förste vice talmannen meddelade att skatteutskottets betänkanden SkU30 och SkU31 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. 7 § Reformeradinkomst- och företagsbeskattning betänkande 1989/90:SkU30 Reformerad 1989/90:110). inkomst- och företagsbeskattning (prop. AnLlBO (): Innan jag går in på det anförande som gäller betänkandet skall jag taupp en i mitt tycke ganska allvarlig fråga. presenterade biträdande finansminister sn s.k.analys av och skattemotioner, "Skall klyftornavidgas?". I denna analys hävdas beträffande vårt förslag att det ärunderfinansierat med Det innebär i realiteten att av denetto-ikattesänkningar på i storleksordningen som viföreslår »kulle 47 miljarder ha lämnats helt ofinansierade och finansieringengälla 10 miljarder. Bara detta påstående i sig själv är så orimligt att det motden bakgrunden borde anses sakna all grund. Allvarligtblir det när man granskar det material som leder fram till denna felaktigaslutsats. Enligt vad finansminister sade i gårdagens Jebatt harmaterialet utarbetats av experterna på , ex-Derter som hargjort ett politiskt beställningsuppdrag, eftersom det är social-jemokraternasom presenterar rapporten. 1 analysen har man utgåttfrån felaktiga sakuppgifter När vi har redovisat 1989/90:140 13 juni1990 vårt alternativ förskatter och inkomster , har man valt att ta med förslag som man troratt vi kommer att ställa , detta utan hänsyn till att vi i ettsådant läge självfallet i den mån det behövs får lov att finansiera även sådanaförslag. Vårt alternativ är framlagt och beräknat för , vare sig mereller mindre. Det är alltså fråga om rena felaktigheter Detallvarligaste gäller den största posten som redovisas. Man hävdar nämligen attsumman av den koldioxidskatt och de slopade punktskatter på energiområdet somvi föreslår jämfört med propositionen innebär en finansiering som är netto 13miljarder sämre. Detta är helt felaktiga beräkningar. Jag skulle t.o.m. kunnatala om hur felet har uppkommit. Man har använt en nettoberäknad siffra somvore det en bruttosiffra för koldioxidskatt. Sanningenär den att vi föreslår en koldioxidskatt på per kilo emitte-radkoldioxid, att jämföras med regeringens förslag om . Vi har bägge sammabas, nämligen emission som är beskattningsbar exkl. emissionen från bensin på45 miljoner ton. Det innebär att vi får skatteintäkter på 20,7 miljarderkronor Mot detta skall ställas att vi slopar alla punktskatter motsvarande16,2 miljarder plus 1,4 miljarder för den särskilda oljeavgiften. Kvar finns3,1 miljarder, samma belopp som regeringen själv redovisar. 1 denna s.k.beräkning har man alltså i den största och tyngsta posten, som gäller 13miljarder, utgått - helt felaktigt - från en beräkningsmetod som inte går attanvända. Nuhoppas jag att - som jag i samband med utredningarna om bådeföretagsskatt och inkomstskatt har lärt känna som en förhållandevis hederligperson, om än jag av ideologiska skäl i och för sig inte har samma uppfattningsom honom - i sitt anförande är beredd att ta avstånd från denna beräkning. Jagställer endast en fråga: Är det inte så, , att ni har gjort fel närdet gäller beräkningen av punktskatterna och koldioxidskatten? I partimotionen "Reformerad inkomstbeskattning", som väcktesi , krävde vi moderater att den statliga inkomstskatten skulleslopas för det stora flertalet inkomsttagare. Det är naturligtvis med stortillfredsställelse vi ser att det finns en bred majoritet i dagens riksdag fördetta krav. Efter socialdemokraternas omvändelse - somvisserligen skedde under galgen - har den viktiga kampen för kraftigt sänktamarginalskatter till slut krönts med framgång. Dagensdebatt gäller därför inte frågan om marginalskatterna skall sänkas, utan omSveriges rekordhöga skattetryck skall förbli oförändrat högt eller om det skallsänkas. Som jag kommer att visa medför förslaget om skatteomläggning till ochmed att skattetrycket ökar . normalinkomsttagares arbetsersättning tas nästan två tredjedelar omhand av politiker i stat och kommun. Arbetsgivaren betalar för den anställdesräkning löneskatter på av bruttolönen och drar och betalar ocksåkommunal och statlig inkomstskatt. Av det som blir kvar betalas mervärdeskatt,bensinskatt, försäljningsskatt på motorfordon, tobaksskatt, skatt på vin,sprit, öl och läskedrycker, olika energiskatter, kassett-och videoskatt samtfastighetsskatt, för att bara nämna några av alla de skatter vi betalar avinkomsten efter avdrag av inkomstsskatt. Detta är en följd av enmedveten politik under de socialdemokratiska re- geringsinnehaven.Skatteutvecklingen avspeglar en socialistisk polifik där kollektiva lösningaralltid prioriteras. Vård, omsorg och inkomstomfördelningar över en människaslivscykel handhas av offentliga - huvudsakligen skattefinansierade - monopol. Sverigesrekordhöga skattetryck innebär att medborgarnas valfrihet inskränks och attsamhällsekonomin fungerar sämre genom skattekilar och andra snedvridningar.Arbete, nyföretagande, teknisk utveckling och sparande motverkas. Iett sådant samhälle som styrs människors vardag till stor del avpolitiska beslut. De enskilda medborgarna blir ofta uflämnade till denpolitiska sektorn när den största delen av deras inkomster disponeras av politiker. Socialdemokraternahar under sitt långvariga regeringsinnehav format ett samhälle där medborgarnabeskattas så hårt att de flesta inte har möjlighet att välja annan vård elleromsorg än den stat och kommun erbjuder När den offentliga sjukvården,barnomsorgen eller äldreomsorgen inte fungerar finns för de flesta inga möjligaalternativ. Isocialdemokraternas är det bara de som har råd att själva betala föricke subventionerad vård och omsorg som kan slippa köer och välja fritt. Andrahar inte råd att välja, de får stå i kö eller bli utan. Tilldetta kommer att hela samhällsstrukturen och familjens roll förändras på ettnegativt sätt. beskrev vad som skett påföljande vis: "1en välfärdsstat av svensk typ är det inte företagen som socialiserats, utanfamiljen eller rättare många av familjens traditionella funktioner Kanske kanman säga att medan klassisk sociaUsm betyder socialisering av företag, såinnebär en välfärdsstat av svensk typ en sociaUsering av hushållenstraditionella vård och omsorg av människor." Detsom kan kallas den lilla världen får alltså här för litet utrymme. Det finns inteplats för kärlek och omtanke i en värld där man bara satsar på kollektivalösningar. Visst behövs institutionerna, men de kan aldrig ersätta mänskligvärme, omtanke och kärlek. Ocksåsamhällesekonomin skadas av det höga skattetrycket. långtidsutredningstår att läsa: "Sammanfattningsviskan konstateras att skattesystemet har vissa snedvridande effekter och attdessa aldrig helt - och kanske inte ens i huvudsak -kan försvinna vid enskattenivå motsvarande den rådande." Närfinansdepartementets ekonomer skrev detta var skattetrycket . 1 dagär det väsentligt högre, vilket självfallet innebär att ekonomin skadatsytterligare. Dennainsikt har uppenbarligen nu också nått de polifiska beslutsfattarna påfinansdepartementet. I årets kompletteringsproposition, som behandlades i går,sägs: "Avstor betydelse för samhällsekonomin och inte minst sparandet är det samladeskatte- och avgiftstrycket. Ett högt skattetryck skapar i sig problem förekonomins sätt att fungera. /91 beräknas skattetrycket motsvaracirka av BNP. Internationellt sett är detta mycket högt, vilketmåste tas i beaktande med tanke på uflandsberoende. 1989/90:140 13 juni1990 Somframgår av ovanstående resonemang talar ett antal omständigheter för ett sänktskattetryck." Man hade mot dennabakgrund kunnat vänta sig att förslaget om den nödvändigamarginalskattereformen skulle ha kombinerats med sänkt skattetryck. I självaverket blir den sammantagna effekten av skattepropositionerna attskattetrycket höjs Detta innebär att de positiva effekter sänktamarginalskatter medför urholkas av de skadliga effekter många av deskattehöjningar som föreslås medför och genom det fortsatt höga skattetrycketi sig. , med den träffande titeln bakvatten,sägs med anledning av vad som ibland kallas århundradets skattereform:"Det mycket höga totala skattetrycket i den svenska ekonomin gör att detotala marginalskatterna, de så kallade skattekilarna där alla skatter ärinräknade, endast minskas ." Desnedvridningar och skattekilar skattetrycket ger upphov till leder till lägretillväxt och dåUg effektivitet, Det höga skattetrycket gör att de resurser vidisponerar utnyttjas sämre än vad som vore möjligt och att de växerlångsammare än vad som annars skulle vara fallet. Det höga skattetrycket ärdärmed ett hot mot den framtida välfärden. Dettaförstärks självfallet av att den offenfliga sektorn byggts upp med kraftigaregleringar och monopol på för människor viktiga områden som exempelvis vårdoch omsorg. Det är förvånansvärt att det ekonomiska system i snabbtakt överger sedan det fått deras ekonomier att kollapsa, fortfarande enligtsocialdemokraterna skall prägla den svenska vård- och omsorgssektorn. Utgångspunktenför förslagen i propositionerna är alltså att bibehålla det höga skattetrycket.I realiteten leder förslagen till att skattetrycket kommer att öka. Jagskall nämna två faktorer. Till följd av att en nettoräkningsteknik iblandanvänds döljs i finansieringstabellerna i proposition 110 en skattehöjning pådrygt . Man har nämligen redovisat nettot mellan höjdbyggmoms på nästan 7 miljarder och ett investeringsbidrag på ungefär 5miljarder Nettot redovisas som en skattehöjning på 2 miljarder, när det isjälva verket är en höjning på nästan 7 miljarder. Till detta kommer att manendast beräknat de automatiska skattehöjningarna , om inga åtgärderskulle vidtas, till ett belopp som motsvarar en inflation på mellan 1990och 1991. Det är uppenbart att inflationen kommer att uppgå till istorleksordningen . Det innebär att man tillåter en inflationsskattehöjningnästa år på ytterligare. Bara dessa två poster gör attskattetrycket ökar med mer än eller mer än 2 000kr. per hushåll i genomsnitt. Det innebär självfallet att medborgarnasvalfrihet urholkas än mer och att samhällsekonomin skadas ytterligare. Detfinns kanske någon som lyssnar på det här inlägget som också lyssnade påMorgonekot, där biträdande finansminister hävdade attskattetrycket i form av den s.k. skattekvoten skulle sänkas Hanhänvisar då till att man gör en teknisk förändring i mervärdeskattesystemet.Kommunerna skall i fortsättningen ha rätt att dra av sin mervärdeskatt. Då kanman minska kommunernas utgifter på annat sätt, ta ifrån kom- munerna dessa pengar Detinnebär att ett belopp på ca inte längre kommer att gå runtmellan två offentliga organ, men det har inget att göra med det totalaskattetryck människorna upplever Denkritik vi moderater riktar mot förslaget till skatteomläggning gäller, förutomdet faktum att skattetrycket höjs i stället för sänks, att bidragsberoendetökar, att inflationen tillåts accelerera, att förutsättningarna för sparandetoch nyföretagandet försämras och att vår nödvändiga anpassning till vad somgäller i andra länder försvåras. Omman bara ser till föreslagna skattesänkningar och skattehöjningar får uppemotett par miljoner inkomsttagare höjd skatt. De skulle förlora stort påskatteomläggningen. För att begränsa dessa effekter har därför regeringentvingats föreslå bidragsökningar fill hushållen på netto nästan 7 miljarderkronor . Till detta skall läggas ytterligare i formav det särskilda investeringsbidrag som behöver införas därför att man höjerbyggmomsen. Sammantagetlägger således regeringen fram förslag om bidragsökningar på uppemot 12miljarder kronor fill följd av de skattehöjningar som föreslås.Regeringen höjer skatten så mycketatt människor måste ha bidrag för att kunnabetala den. Möjligheten till självbestämmande minskar förytterligare tusentals familjer Underinnevarande och leder finansieringen av skattereformen, genom främsthöjd moms och höjda bostadsskatter, till prisstegringar. Under loppet av 1990leder detta till följd av det beslut som fattades tillprisstegringar på och på , enligtpropositionen. EftersomSverige redan i utgångsläget har en inflation som översfiger vad som gäller ivåra viktigaste konkurrentländer, får prisgenomslaget till följd avskatteomläggningen starkt negativa effekter Det finns en uppenbar risk -den ärnästan självklar - att inflationen , som kommer att uppgåtill tvåsiffriga tal, förstärker pris- och lönespiralen och medför en ännu meraförsvagad konkurrenskraft för vårt näringsliv. Den"skatteinflation" som uppstår till följd av kravet på ett minstoförändrat skattetryck, kommer att få allvarliga effekter på lönebildningen.De blir än värre till följd av att skattetrycket redan är så högt att mängahushåll har små ekonomiska marginalen Det ökar behovet att kompensera sig förprisstegringar och skattehöjningar, vilket i sin tur ger prisstegringar. Dethöga skattetrycket i sig är en av de väsentligaste orsakerna, och kanske den väsentligaste,till att vår löneökningstakt under en lång följd av år legat över vad som ärsamhällsekonomiskt försvarbart. Fleraav de skattehöjningar som föreslås drabbar hushållens sparande. En ny permanentskatt på pensionssparande införs, och skatten på boendet skärps kraftigt. Dettakommer självfallet att minska intresset för pensionssparande och sparandettill och i en egen bostad. De två starkaste motiven för sparande - införålderdomen och för en egen bostad - försvagas därmed. Det innebär i sin turatt de positiva effekter för hushållssparandet som sänkta marginalskatterinnebär - genom att det blir mer lönande att spara och mindre lönande att låna- motverkas. Hushållssparandet måste istället sfimuleras för att förbättra den samhälls- 1989/90:140 13 juni1990 1989/90:140 13 juni1990 ekonomiska balansen ochför att motverka en fortsatt socialisering. För socialdemokraterna innebärnämHgen ett lågt hushållssparande en möjlighet att motivera ett ökat offentligtsparande, vilket bara är en omskrivning för fortsatta skattehöjningar och ökadkollekfivisering. Det är mot den bakgrunden förvånansvärt att folkpartietställt upp på just kraftiga skatteskärpningar på sparande inom hushållssektorn. av sparandet som särskilt missgynnas är det riskvilliga sparande som är enförutsättning för nyföretagande och för utveckling av redan existerandeföretag. har en i förhållande till omvärlden högbeskattning av riskvilligt sparande. Den föreslås nu bli ytterligare skärpt.Att detta ger negativa effekter är förra veckans riksdagsdebatt omnäringspolitiken bevis för Då beslutade riksdagsmajoriteten om särskilda organför att försörja mindre företag med riskkapital. Hade vi på detta område haften beskattning i harmoni med omvärlden hade några sådana organ inte ens kunnatmotiveras av socialdemokraterna. Då hade den fortsatta socialiseringen kunnatstoppas. Regeringenhöjer skatten och ger bidrag med andra handen. Den ökar den politiska sektornsoch polifikernas klåfingrighet. Låtmig ge ett exempel på hur de nya skattereglerna motverkar nyföretagande. Fören person som skall starta en ny verksamhet innebär det förbud mot kvittning avunderskott som föreslås att den ekonomiska risken ökar föreslåsatt vinsten för den som ändå tar risken, fastän den i fortsättningen blirstörre, skall beskattas högre än . Det blir dyrare att starta företag ochta risker. Om man ändå gör det och lyckas, blir det mindre kvar efter skatt.Det är uppenbart att detta minskar risktagande och därmed nyföretagande, dettai ett läge när det just är nystartade företag som kan växa som vi behöver Beskattningenav riskvilligt sparande är ett område där skatteomläggningen innebär attSverige kommer att avvika än mer markant mot omvärlden. Men det finns andraområden. Våra löneskatter är extremt höga. Momsen höjs nu ytterligare, enligtriksdagsbeslut i går, och breddas utan att hänsyn tas fill EGs kommande beslutpå detta område. Därigenom försvåras den redan nu nödvändiga harmoniseringen avsåväl skatteuttag som skatteregler Deproblem som följer av den föreslagna överfinansieringen av marginalskattereformenhade kunnat undvikas om man i stället hade valt att sänka det totalaskattetrycket. Då hade man också undvikit att ett antal inkomsttagare genomhöjd skatt tvingas betala andras skattesänkningar. Medborgarnas valfrihet hadekunnat öka samfidigt som de ekonomiska snedvridningarna hade kunnat minskarejält. Man kan, fru talman, fråga sig: När skall skattetrycket kunna sänkas ominte som en stor och nödvändig marginalskattereform skall genomföras? Denmoderata skattepolitiken syftar till att familjer och enskilda normalt settskall kunna leva på sina inkomster Man skall kunna leva på sin lön och hamöjUghet att förbättra sin situation genom egna insatser Därigenom minskasmänniskors stora beroende av den polifiska sektorn. Denmoderata skattepolitiken skall också vara ett medel för att uppnå ekonomisktillväxt, låg inflation och arbete åt alla som vill arbeta. på att dessa mål kanuppnås - främst de som har låga inkomster och lever i små ekonomiska omständigheter. Vårtviktigaste krav bUr därför att skattetrycket skall sänkas rejält redan nästa åroch att det därefter successivt fortsätter att sänkas till dess det kommer inivå med vad som gäller i övriga . Det får ta den tid det tar. Ju fortare,desto bättre. Den skattereform vi förordar innebär att skattetrycket nästa årsänks med eller motsvarande per hushåll igenomsnitt. Detär bra att också andra partier nu delar vår uppfattning att den statligainkomstskatten skall slopas för det stora flertalet inkomsttagare. Gränsen förnär statlig inkomstskatt skall utgå sätts till i beskattningsbarinkomst, och den statliga skattesatsen blir . Vi närmar oss därmed övrigaindustriländer, men ligger fortfarande - särskilt med hänsyn till våra högalöneskatter - alltför högt. bör därför gränsen justeras upptill räknat priser, och skattesatsen successivt justerasned till , vilket ger en högsta marginalskatt på , och helstdärunder. Kommunerna skall genom vår politik ges möjlighet att sänkakommunalskatterna efter avregleringar. Vimoderater avvisar de i propositionen föreslagna höjningarna av mervärdeskatten,bostadsskatterna och införandet av den nya skatten på pensionssparande. Det ärframför allt dessa skattehöjningar som späder på inflafionen och motiverar detkraftigt ökade bidragsberoendet. Vi avvisar också skärpningarna av skatten pånyföretagande och utveckling. Istället förordar vi besparingar i de offentliga utgifterna på ca 15 miljarderkronor. Av detta belopp gäller ungefär hälften hushållssektorn, medan andrahälften avser offentliga verksamheter. Genomatt välja besparingar framför exempelvis höjd mervärdeskatt uppnås flerapositiva effekter. Medan skattehöjningar alltid måste betalas av hushållen tillsista öret, kan besparingar utformas så att de leder till ökad effekfivitet iden offentliga verksamheten. Det gynnar hushållen och samhällsekonomin, bl.a.genom att arbetskraftstillgången i den enskilda sektorn kan öka. Samma effektuppnås genom förändringar i sjukförsäkringen som kan leda till attfriskfrånvaron minskar. Eftersomfinansieringen av marginalskattesänkningarna huvudsakligen syftar till attundvika en alltför snabb köpkraftsökning, bör naturligtvis en försiktigbedömning av hur hushållssparandet förändras vägas in i finansieringskalkylen.Ett ökat hushållssparande skapar utrymme för skattesänkningar, vilket bl.a.framhålls i årets långtidsutredning. 1 ett läge där den offentliga sektorn harett stort överskott är det genom ett ökat privat sparande, ett ökathushållssparande, som förutsättningar kan skapas för rejäla skattesänkningarDet kan naturligtvis också ske, som vi föreslår, genom att man väljer besparingarsom kompensationsform. Viföreslår en reformerad familjebeskattning som innebär att ett grundavdrag på15 . per barn införs vid den kommunala beskattningen - inte vid denstatliga. Där har uppenbarligen läst fel . Genom detta kan utvecklingen mot allt större bidragsberoende brytas. Detär bättre att barnfamiljerna får behålla tillräckUgt mycket 1989/90:140 13 juni1990 av sin inkomst efter skatti stället för att de har så hög skatt att de måste få stora bidrag för attkunna betala den. Enskattereform måste också kombineras med avregleringar och stimulans avalternativ till existerande offentliga monopol. Därmed möjliggörs och förstärksden ökning av arbetsutbudet som marginalskattesänkningarna i sig medför Genomökad konkurrens förbättras effektiviteten i den offentUga sektorn samtidigtsom de som verkar där får möjlighet att välja mellan olika arbetsgivare och attstarta eget. Denskattereform i ordets egentUga bemärkelse vi moderater förespråkar innebäralltså att medborgarnas valfrihet ökar och att snedvridningar ochin-effektiviteter i vår ekonomi minskar. Inflationen hålls nere och tillväxtenökar Därmed kan den framtida välfärden tryggas. Oavsett om den skatteomläggning som uppgörelsen mellansocialdemokraterna och innebär, eller den verkliga skattereform sommoderata samlingspartiet förespråkar genomförs - jag måste erkänna attsituationen i kammaren gör att det finns en risk att socialdemokraternas ochfolkparfisternas förslag slår igenom i voteringen, och det beklagar jag -, kandetta endast ses som ett första steg i en reformering av det svenskaskattesystemet - oavsett vilket alternafiv som blir beslut. Ävenefter den sänkning som vi moderater förordar ligger det svenska skattetrycketklart över omvärldens. kommer en alltför stor del av de enskildamedborgarnas inkomster att gå till den politiska sektorn. Enmålmedveten poUtik som syftar till att harmonisera det svenska skattetrycketmed vad som gäller för genomsnittet i måste därför bedrivas under hela90-talet. Därmed kommer också de enskilda medborgarnas rätt att disponera översina egna inkomster att öka successivt. blir tillväxten större änvad den annars skulle vara.