prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Jagvill också vända mig till , som strax skall framträda, och pekapå energiforskningen och energiforskningsnämndens uppgift. Vi har ju , GudrunNorberg, från högsta ort hört att energiforskningen sannerligen har varit ettmisslyckande. gav så att det riktigt hördes i hela kammarenbetyg på hur dåligt det hade blivit. Det har kostat 7,8 miljarder, och det harinte givit någonfing. Man har genom alla dessa pengar inte kunnat få ett endaindustriellt genombrott. Nuskall utskottet, med avvikande från regeringens förslag, flytta ansvaret för endel av denna forskning, AES, från energiforskningsnämnden, som skall avvecklas,till . Detta är en överföring av en verksamhet som förefaller varaprecis meningslös. Jag skulle vilja föreslå att överväger enmöjlig skilsmässa i Linje 2-äktenskapet med socialde-mokrafin och i ställetgriper den möjlighet till en enkel, praktisk, verkligt rationell lösning pådetta som går ut på att man låter forskningen ligga kvar ienergiforskningsnämnden. Låt oss sedermera pröva energiforskningsnämndensframtid i stället för att stoppa in en ny institution i detta. Vihar i vår partimotion i anledning av forskningspropositionen gjort en markeringav det andra elementet i vår forskningspolitiska grundsyn, internationaliseringen,genom att säga att vi vill anvisa medel som gör det möjligt 1989/90:136 att, i högre grad än vad som blir följden av regeringens förslag, delta iforsk- ningsprojekteni framför allt . Jagvill gärna inbjuda forskningsministern till att kommentera bl.a. förhål ors ning landet mellan vårt land och EG-programmet COMETT,som ju är ett av dessa EGs framgångsrika och väl genomtänkta forskningsprogram i vilket vi emellertid inte får delta på samma basis. Är inte detta, statsrådet, ett mycket tungt argument för att vi måste ta varje möjlighet att bli medlem i den ge menskap som på detta sätt utvecklar ett hållbart och storslaget forsknings samarbete? Vi hamnar, i den position där vi nu ställer oss, utanför den di rekta beslutsprocessen inom det viktiga forskningsområdet. AnL77 (): Jag skall börja mitt anförande med att svara på hanskritik mot att vi i går med på att jägga ned energiforskningsnämnden.Jag tycker att själv svarade så bra som någon kan svara på frågan.Hans Gustafsson har också framfört detta tidigare. säger nu attenergiforskningen har kostat 7,8 miljarder och inte givit någonting. Då finnsdet väl all anledning att ändra på detta. Jag tycker inte att man skall behållaen energiforskningsnämnd bara för att man inte vill ändra på rådandeförhållanden. Manmåste enligt min mening kunna lyssna på de människor som står mitt uppe i dettaarbete, och det har vi gjort. Dessa personer säger nu att det inte finns entillräckligt stark bas för energiforskningsnämnden, att den är för tunn. Mananser att det viktigaste är att man någonstans håller ihop kompetensen, och vihar också mycket tydligt skrivit i betänkandet att detta är viktigt. Däremotär det inte viktigt att behålla energiforskningsnämnden. Visstär det roligt att kunna rösta ned socialdemokraterna, det kan jag hålla med om.Men detta får faktiskt inte vara ett avgörande skäl, utan det avgörande för hurvi röstar måste vara vad vi anser i sak om hur man skall driva frågorna. I en strategi för ökad välfärd och i början av nästa sekelintar forskningen en mycket central plats. När det gäller den tekniskaforskningen och utvecklingen har ett ganska gott namn. Svenskt teknisktkunnande är inom flera områden verkUgt erkänt. Det gäller att inte tappa vårtförsprång, där ett sådant finns, och det gäller också att söka komma ifatt påandra områden. Frånfolkpartiets sida tillstyrker vi inrättandet av ett tekniskt forskningsråd,och vi tillstyrker också att detta råd läggs under industridepartementet. Detfinns som vi ser det fördelar med närheten till industrifrågorna och STU,Styrelsen för teknisk utveckling.. Menosäkerheten, som alltid finns, om den framfida funkfionen i ett nytt organ göratt vi är öppna för uppföljning och analys vad beträffar departementstillhörighet.Vi tycker att det är mest naturligt att tekniska forskningsrådet knyts så näradess sektor som möjligt men har även förståelse för tankarna på att samla allforskning under ett ansvar har enreservation fill näringsutskottets betänkande, och den gäller framtidaengagemang i det europeiska rymdsamarbetet, be- Såväl moderata samlingspartiet somfolkparfiet konstaterar att betalningsandel iESA-samarbetet minskar. Alla deltagande länder betalar efter egen förmåga, ochandelen beräknas alltså på basis av resp. lands bruttonationalprodukt. Vårandel är redan sjunkande, och eftersom ramen för beräknas öka kraffigt, sjunkerSveriges andel ännu mer. Jaghörde i ett radioprogram så sent som i går att man från initierat håll inomsvensk rymdverksamhet uttalade oro över att betalar endast en tiondelav vad vi får tillbaka i europeiska satsningar i bl.a. . Det är nog bramed smarta affärer, men det finns stor risk för att den smartheten straffar sigi längden, genom att också minskar sitt intresse för . Det här ärfaktiskt oroande. Vi är ett av det fåtal länder i som har en mycketavancerad flygindustri.Flygindustrin har utomordentligt goda förutsättningaratt tillgodogöra sig ESA-samarbetet. Dessutom är vår rymdanläggning utanförKiruna, , naturligtvis mycket beroende av Europasamarbetet. Ochanläggningen som sådan är, utöver för forsknings- och hög-teknologiskutveckling, även i regionalpolitiskt hänseende betydelsefull för . Därföranser vi, tillsammans med , att engagemang ochbetalningsandel i de kommande ESA-programmen måste öka. Med detta villjag yrka bifall till reservation 14. 1989/90:136 8 juni1990 AnL 78 (): Det har sagts av både och attenergiforskningen skulle vara något av ett misslyckande; vi skulle nämligeninte se några resultat. Jagmenar att man nog är både döv och blind om man inte kan se resultat avenergiforskningen. Däremot har dess effekter begränsats, men det beror inte påfelsatsningar i själva forskningen. Det kan påpekas att de 7-8 miljarderkronorna delvis är stödpengar Men vad som har fattats är marknaden för denkunskap som har byggts upp genom forskningen. På energimarknaden har det råttöverskott. Marknaden har varit låst av överskott på el, förhållandevis billigolja osv. Men det viktigaste är att det har saknats en brygga mellanforskningen och det verkliga livet, framför allt till de mindre, fria aktörerna.Det är på det området som misstagen har begåtts och inte så mycket i självaenergiforskningen. Jagskall kortfattat redovisa några av förslag. Vi hävdar i reservation 1att det är viktigt att satsa ytterligare på de enskilda uppfinnarna. Detta ären försummad grupp. Vi föreslår ytterligare 10 milj.kr. i anslag för att STUskall kunna satsa på de enskilda uppfinnarna. Omman något analyserar hur många lösningar och hur många nya patent som blirresultatet i förhållande fill satsade kronor så finner man att denna satsningär otroligt billig. Man måste också acceptera att uppfinnare får misslyckas.När det gäller forskningen har man egenfligen inte alls samma krav på resultat.Det finns en värderingsskillnad som kan leda och som ofta leder oss fel, trorjag. STUhar på ett fint sätt gjort ökade satsningar på små och medelstora företag. Vianser att STU bör prioritera denna inriktning av sin verksamhet ytterligare.Detta poängterar vi i reservation 3. Vi accepterar inrättandetav ett teknikvetenskapligt forskningsråd, men menar att vi, för att fåen fullödig verksamhet, måste ta med miljöaspekterna från första början. Detfinns ett ömsesidigt beroende mellan teknik och miljö. Vi kan inte klara en godmiljö utan utbyggnad av en mycket avancerad och bra teknik. Teknikenmåste också formas utifrån miljökraven. Därför finns det ett mycket starktsamband mellan teknik och miljö, därför bör miljöfrågorna tas med i beräkningenredan på grundforskningsstadiet när det gäller tekniken. Vivill också att det teknikvetenskapliga forskningsrådet skall ha en så friställning som möjligt och menar att det rätteligen bör inordnas under utbildningsdepartementet.Det finns en risk, även om den risken inte skall överdrivas, att ett sådantråd om det placeras under något fackdepartement präglas litet för mycket avkortsikfighet. Jaghar själv varmt förespråkat tillämpad forskning såsom en del av forskningen.Men det måste också finnas en långsiktig bas och en fri och övergripande syn.Utifrån den aspekten tror vi att det är bättre att placera rådet inomutbildningsdepartementets verksamhet. Närdet gäller fusionsforskningen är den inne i en återvändsgränd. Vi i serinte någon som helst anledning till att skall satsa mer pengar på denforskningen. Den bör upphöra. Vi bör inte anvisa ytterligare medel till den. Vibör alltså reducera anslagen med 53,8 milj.kr. Inomfusionsområdet finns det egentligen bara en fusionskraft som har framtiden försig - solenergin. Den fusionsreaktorn är placerad på alldeles rätt avstånd frånoss, och det är en annan, högre makt som tar ansvar för dess skötsel och såsmåningom också för dess avveckling. Den teknik vi offrar på att använda denfusionsenergin är den som är välplacerad. Den är miljövänlig. På det områdetfinns framtidssatsningarna - de ligger inte i att försöka göra små solar påjorden. Det är något som icke hör till vår uppgift såsom forskare, teknikereller politiker. Vii godtar i huvudsak rikflinjérna för energiforskningen, men -och dettaär ett mycket viktigt "men" - vi anser att de skall kompletteras meden kraffig bro mellan forskningen och det verkliga livet. Vi föreslår därförinrättandet av något som vi kallar Energins utvecklingsfond. Den har tilluppgift att skapa rättvis konkurrens på hela energimarknaden, så rättviskonkurrens som det är möjligt att skapa. Det är inte fråga om subventioner,vilket ibland felaktigt påstås. Men det är så att om effektivare energianvändningoch satsning på ny energiproduktion skall få rättvisa villkor och om satsningarnai varje situation skall göras där de är mest förmånliga, då måste vi ju lyftaöver en del av de resurser som finns enbart inom kraftföretagen ochplacera dem i den fria sektorn, hos de små användarna, hos de små aktörerna.Två öre per kWh el vill vi satsa i fonden för att vi sedan skall kunna skaparättvisa mellan olika aktörer och skapa möjligheter till en opfimal avvägningmellan satsning på effektivare energianvändning och ny energiproduktion. Förstdå får vi den bästa ekonomin, och vi får också den bästa miljön i vårtenergisystem. Vi får också den bästa miljön över huvud taget i vår livsmiljö,självfallet. Vivill vidare reducera anslaget till Studsvik med 30 milj.kr. Det beror.på attden forskning som direkt berör kärnkraftsföretagen bör betalas av dessa. Så kommer vi till fråganom energiforskningsnämnden. I den frågan har vi , ochtidigare med betydande framgång, hävdat att det är viktigt att vi har enfristående utvärderingsverksamhet. Jag vet inte hur många som tycker att det ärlämpligt att ett företags revisorer också är en del av företaget. Vi tycker nogalla att revisorer skall vara fristående enheter. Det borde vara precis likanaturligt att tänka på det sättet när det gäller den här ingående, övergripandeutvärderingen. Detborde vara ett fristående företag, såsom exempelvis energiforskningsnämnden,som hade den uppgiften. Det borde vara lika angeläget för regeringen som föross riksdagsledamöter att denna verksamhet bedrivs med kompetens av enoberoende instans som går in och analyserar och ger oss ett så objektivtbeslutsunderlag som det är möjligt att göra. Viär alla människor, och det kan icke vara ett riktigt hanterande att lägga dennaverksamhet direkt i ett av de dominerande ämbetsverken på det här området.Självfallet bör energiforskningsnämnden också ha ansvar för de allmännaenergisystemen, för i den framåtsyftande analysverksamheten skapas mycket avden kompetens som är värdefull vid utvärderingsarbetet. Jagtror att alla parter skulle tjäna på, och framför allt skulle vi få ett bättrebeslutsunderlag, om vi låter energiforskningsnämnden fortsätta sitt arbete. Vimåste också utnyttja nämnden. Den har fakfiskt svulfits ut och därmed inte kunnat fullgöra de uppgifter som svarar motdess kompetens. Vii tror att vätgasen är ett av drivmedlen för framtiden. Det är enligtvår mening angeläget att klarlägga vUka insatser som behöver göras. Vi har intefillräcklig kunskap för att kunna precisera de åtgärder som bör vidtas, men vianser att det är en uppgift för regeringen att göra en analys och återkommatill med konkreta förslag. Vätgas framtagen med hjälp av solenergi,kanske mer på soligare breddgrader än hos oss, blir ett energislag som ingår inaturens kretslopp på precis samma naturliga och miljövänliga sätt sombiobränsle, vindkraft och vattenkraft. Den skall dock användas i enutsträckning som gör att vi inte fördärvar landskapet. Detfinns bara en väg fram till en ekonomiskt hållbar framtid och till enmiljömässigt godtagbar framtid, och den är att helhjärtat satsa på effektivareenergianvändning samt övergång till förnybar energi. Varje annan väg är dömdatt misslyckas. Därför är det oerhört viktigt att de insatser som görs inriktarsig på dessa två stora målområden. De är grundpelarna i varje god, framfidaenergipolitik. Att gå den vägen är att som politiker ta ansvar för våra barnoch för kommande generationer. Därmed fullgör vi också det uppdrag som vi harfått av väljarna, nämligen att satsa på någonting som håller för framtiden. Därmed,fru talman, yrkar jag bifall till reservation 35. Därutöver stöder vi i centernsjälvfallet alla våra reservationer till . 1989/90:136 8 juni1990 AnL 79 ()repHk: Jag skall först tacka för hans engagerade försvar för denreservation som avser energiforskningsnämnden och mitt förslag till GudrunNorberg om snabb skilsmässa från linje 2-maken. Som påpekade ärdet angeläget att så stora forskningspengar förvaltas i ett självständigtorgan. 1989/90:136 8 juni1990 GudrunNorberg tycktes ha den föreställningen att det fanns något slags slut påenergiforskningen. Låt mig påpeka att i denna proposition upptas för budgetåret1990/91 hela 343 milj.kr. Även för åren därefter ärbeloppen för detta ändamål mycket stora. Låtmig klargöra för dem som möjligen lyssnar på mig, att det i polifikoch i framstäUning av den ligger en dold men ändå tydligplanhushållningsekonomi, som passar illa in i sammahanget. När man berättarjust som det var, nämligen att energiforskningens misslyckande berodde på attdet inte fanns en marknad för den, då avslöjar sig . sägeratt vill bygga en brygga. Vem skall bygga den i värld? Jo,politikerna. Det kallas för kommandoekonomi eller planhushållningsekonomi ochsannerligen inte för marknadsekonomi. Påsamma sätt blir det när uppehåller sig vid fusionsforskningen. Iett stickspår säger han att den inte leder någonstans och är fel. Vad är det?Jo, det är en politisk värdering av en forskningsinsats som förekommer i helaväriden och som utgör en självklar del i naturvetenskaplig forskning. Det ärintressant att observera att står bakom en politiskt styrdnaturvetenskapUg forskning. Det skall bU intressant att höra om fillbaka sina förmodligen föriupna ord. Anf.80 () replik: Jag vet inte om vall var med i näringsutskottet när vi hade enhearing om just energiforskningsnämndens arbete. AnL 81 FÖRSTE VICETALMANNEN: Repliken måste gälla anförande. 82 ()replik: Dold och tydlig - hur går det ihop? Dessa ord tycker jag är betecknandeför hela det inlägg som gjorde här Någonting som är tydligt ärknappast dolt, och det finns inget dolt i energipolitik. Det är heltkorrekt att den är tydlig. Detfinns inte ett uns av kommandoekonomi eller planhushållning i vår pohtik. Visatsar tvärtom på en marknadsstyrd kärnkraftsavveckling. Men i första handtalar vi om förnyelse av det svenska energisystemet. Helt uppenbart kan mandock inte skapa en förnyelse ovanpå det som redan finns. Av nödvändighet måstedet nya ersätta något av det gamla. Vivill ha en snabbare avveckling av kärnkraften än vad i varje faU ha. En del år har gått förlorade beroende på att regeringen inte har förtden politik som överensstämmer med beslut. Men ändå har vi kvar vårplan för förnyelse oförändrad. Det blir dock en förskjutning i tiden på grundav de nämnda faktorerna. Om man kombinerar förnyelse och kärnkraftsavvecklingsker också avvecklingen i takt med förnyelsen. Enskillnad mellan och mig i den här frågan tror jag är att han villsuga på det gottaste ur såväl kärnkraft som billig olja. Sedan står han där meddet absoluta stoppet när någon reaktor krånglar eller faller bort. Det kaninnebära en katastrof och får de ekonomiska konsekvenser som målats upp i formav strukturförändringar och Uknande av oändliga dimensio- I en medvetenförnyelse av energisystem däremot kan vi utnyttja, på marknadsmässig grund, defina resurser som inte bara finns hos kraftbolagen utan även hos småföretagarnaoch hos enskilda svenskar. Det är fråga om en insats från hela svenska folketför att övergå från ett storskaligt, otryggtenergisystem till ett mindre storskaligt och i vissa delar verkligt småskaligtenergisystem. Det är både trygga och miljövänliga energisystem. Sådan ärcenterns energipolitik. Anf.83 () replik: Det skaU inte bli en energidebatt här I framtoning avcenterns ståndpunkt i energiforskningsfrågorna fanns denna tydliga profil avpolitisk styrning av forskningen. Det repeterar egentligen och görmöjligen därmed denna replik onödig. Han talar nämligen om hurpolitiken skall styra energianvändningen och energiutvecklingen. Ettangeläget område för energiforskningen även i miljö tycker jag bordevara att försöka lägga fast vilket det verkliga energibehovet är i vårtframfida samhälle. På den punkten har moderata samlingspartiet ochcenterparfiet helt olika uppfattningar Det vore kanske värdefullt om vi kundeenas om att satsa en del av forskningsresurserna på att utreda den saken. 1989/90:136 8 juni1990 AnL 84 ()replik: Vi i har ju tydligt talat om våra målsättningar när det gällerdet framtida behovet av energi. Vi har utifrån ett antal studier talat om vilkamöjligheter som ryms inom tekniken för att en effektivare energianvändningskall åstadkommas. Jag delar alltså uppfattning att det ärviktigt att man klargör dessa möjligheter Denstyrning som vi vill ha, och som faktiskt även har varit inne på,innebär att vi genom rättvisa, logiskt uppbyggda miljöavgifter ochenergiskatter vill se fill att det som är hållbart och miljömässigt riktigtockså kommer att bli marknadsekonomiskt vettigt. Därmed får man den styrningsom jag trodde att vi var överens om tidigare, och som har uppskattats, nämligenatt det är på det sättet som vi styr i riktning mot en rikfig förnyelse av vårtenergisystem. Dennastyrning innebär inte en mängd ytterligare regler och förordningar, utan deninnebär att man fastlägger de grundläggande villkoren för de olika energislagenoch värderar deras hållbarhet och miljöeffekter Vi måste avskaffa uppenbaraavarter, t.ex. att en skatterabatt på el ges vidanvändning av olja. Ungefär detsamma gäller i fråga om kol. Sådana orimligheterrnåste bort om vi menar allvar med en styrning mot ett hållbart ochmiljömässigt fördelaktigt energisystem. AnL85 (): Det råder enganska stor polifisk enighet om näringsutskottets betänkande 40, även om dethar fogats en del reservationer till betänkandet. Vi i harställt oss bakom arrangemanget med det teknikve- 1989/90:136 8 juni1990 tenskapliga forskningsrådet,och vi är beredda att gå med på att det på prov skall sortera underindustridepartementet. Varesig vi vill erkänna det eller inte styrs ju forskningen i mycket hög grad avdem som har makt och myndighet att beställa olika forskningsprojekt. Jag troratt många av de europeiska forskningsprogrammen, särskilt inominformationsteknik och transportteknik som deltar i, kommer att verkastyrande vid utformningen av våra framfida samhällen. Självfallet kommer vårasamhällens struktur att präglas av den transportteknik och deninformafionsteknologi som kommer att användas. Bakom dessa program ligger ihög grad den västeuropeiska bil- och elektronikindustrin, som är pådrivandenär det gäller att få i gång dessa forskningsprogram. Självfallet kommer ocksådenna industri att gynnas av forskningsresultaten. Detfinns naturligtvis även ett starkt militärt intresse för forskningsområdenainom informafions- och transportteknologi. I själva verket är det mycket svårtatt dra gränsen mellan militära och civila intressen inom denna typ avforskning. Jag tycker därför att det är ett rimligt krav att statens engagemangi projekt som och redovisas för , och då särskilt hurförsvarsdepartementet och den militära forskningen deltar och vad syftet är meddetta deltagande. Jag yrkar därmed bifall till reservation 19. betänkande 26 behandlas kommer att närmareberöra dessa frågor Deninriktning på energiforskningen som skisseras i propositionen kan vi ivänsterpartiet i stort sett ställa oss bakom. Den sammanfattas i punkternauppbyggnad av baskompetens, forskning för att underlätta omställning avenergisystem vid kärnkraftsavveckling, forskning för att möjliggöra en anpassningav energisystemet till ökade miljö- och kUmathänsyn. Möjligen skulle vi på densista punkten vilja ha en mer precis skrivning i vilken det slogs fast attenergisystemen inte skall ha en total negativ påverkan på miljö och klimat. Vianser emellertid att forskningen om förnybara energikällor är viktig men attden i vissa avseenden har försummats. Biobränslen, både i fast form och i formav biogas, vindkraft och olika former av geoteknisk energi måste lyftas frambättre också inom energiforskningen. Den svaga satsningen på dessa områdenförsvårar möjligheten att avveckla kärnkraften. Denicke kärntekniska forskningen och utveckHngen i Studsvik är vikfig. Visskärnteknisk forskning kan givetvis bedrivas där, men vi föreslår en halveringav anslagen till just kärnteknisk forskning och fill utvärderingsarbetet medR2-reaktorn. Naturligtvis kan svensk kärnkraftsindustri föra in resurser ävendär De därmed frigjorda medlen anser vi skall användas till en förstärkning avforskningen om förnyelsebara energikällor. Regeringen bör kunna fördela dessamedel. Därmed yrkar jag bifall till reservation 33. Jagansluter mig till uppfattningen att tillräckligt starka skäl för en avveck-Hngav energiforskningsnämnden inte har redovisats. Därmed anser vi i vårt partiatt denna nämnd bör få vara kvar som fristående myndighet. Jag yrkar därmedbifall till reservationerna 35, 36 och 39. Vidarekänner jag stark sympati för de tankegångar som framförs i reservation 40 ochsom gäller vätgasforskningen. Det finns en betydande risk för att vi i vårtland halkar efter när det gäller utvecklingen av tekniken att an- vända vätgas somenergibärare. Men jag avstår från att yrka bifall fill Prot. 1989/90:136 denna reservation. Anf.86 (): Forskning anser att det behövs en särskild myndighet för ekologiskteknik. Erfarenheten visar att styrelsen för teknisk utveckling inte medtillräcklig kraft driver en ekologiskt riktig teknikutveckling. Styrelsen förteknisk utveckling är fortfarande alltför inriktad på tillväxttänkande sominnebär att tillräcklig hänsyn inte tas fill knappa resurser och miljöproblem.Det är svårt och det tar tid att ändra en organisations kultur, och därföranser vi att det behövs en särskild myndighet för detta. Det behövs också endelegation för ekologisk teknik. Jag yrkar bifall fill reservation 2. Vii anser liksom centerpartisterna att det tekniskt vetenskapliga forskningsrådet som regeringenföreslår skall utvidgas till ett miljö- och teknikvetenskapligt forskningsråd.Vi måste satsa på miljöfrågorna redan i grundforskningen. Vi anser att dettanya forskningsråd bör inordnas inom ansvarsområde. Detskulle ge ökad tyngd åt miljöfrågorna. Pengarna bör tas frånfusionsforskningen, vilken bör avvecklas. Jag yrkar bifall fill reservafionerna6, 8 och 10. Miljöpartietanser att inte skall satsa mer pengar på det europeiska rymdsamarbetet.Jag yrkar bifall fill reservafion 15. Vi anser att det är fillräckligt att mansatsar 31 milj.kr. på det europeiska forsknings- och utvecklingssamarbetet.