prot · GD0999 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är bakgrunden till att man har vidtagit deaktuella åtgärderna. Hurkan vi då rent allmänt stimulera järnvägstrafikeri? Jo, det kan vi göra genomatl ge järnvägen hyggliga förutsättningar där det finns ett rimligt underlagför järnvägstrafik. är ju ett kollekliviransporlmedel. Här finns delett ganska betydande transportunderlag i form av godstrafik eller persontrafik.28 Idella fall har man först lagt ned persontrafiken. Därefter har godstrafikenlagts ned. Orsaken var atl underlag för trafiken saknades. Jagkan i det här läget inte bedöma om det finns möjligheter att ånyo skapa ettunderlag. På länsnivå har man inte gjort den bedömningen. Självfallet delar SJbedömningen att det inte finns någol underlag här Det är mol den bakgrunden sombanverket vidtar de aktuella åtgärderna. Vi måste även -ja, kanske i synnerhet- när det gäller järnvägstrafiken se lill att resurserna utnyttjas pä elleffektivt sätt, så atl pengarna gör största möjliga nytta. 1989/90:99 3 april1990 Anf.76 (); Atmosfären har verkligen förändrats när det gäller synen på detta medatt åka tåg, åka kollektivt. Ioch med den miljödebatt som har förts om de föroreningarsom vi vet alt bilar bidrar till har människor blivit medvetna på ett heltannat sätt i jämförelse med hur del var för bara . Jag ärsåledes benägen atl hålla med Genom sitt arbete och sittengagemang visar man att det är möjligt att få fram ett underlag somvisar att banan är lönsam. Banan är ju elektrifierad. Dessutom rör det sig omen lagom lång sträcka - - för arbeispendling. Om bara viljan funnes ochdet kom signaler i den riktningen, tror jag absolut att det skulle gå attstödja en förening av det här slaget som verkligen vill ta upp trafiken på enbana som kan bli lönsam. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1989/90:490 om behandlingen av balter, som flyr till från tjänstgöringi har frågat utrikesministern om regeringen avser atlvidta åtgärder, så att balter som flyr från tjänstgöring i den sovjetiskaarmén får stanna i . Arbetelinom regeringen är så fördelat atl det är jag som skall svara på frågan. OmGunnar med sin fråga menar atl skall vidta åtgärder rentgenerellt för all ge uppehållstillstånd till balter som vägrar att fullgöra sinvärnpliktstjänstgöring i den sovjetiska armén är svaret nej. För14 dagar sedan besvarade jag en liknande fråga som ställts till mig av ErlingBager, . Jag svarade bl.a. att själva vägran all fullgöra värnpliktinte i sig är asylgrundande, såvida inte ett oproportionerligt straff skullefölja på vägran. Vibevakar noggrant alla rapporter om vad som händer värnpliktsvägrare i debaltiska staterna. De som kommer till och söker asyl här får, liksomövriga asylsökande, uppge sina skäl för att få stanna. Såsom jag så mångagånger påpekat prövas varje ärende individuellt. Så görs också i de ärenden somrör baltiska värnpliktsvägrare. Vi förvägrar inte någon människa asyl om haneller hon har elt särskilt starkt skyddsbehov. Prot.1989/90:99 AnL 78 (); 3 april1990 Herr talman! Jag skall be att fåtacka statsrådet för svaret på min fråga. I Det är inte förvånande att jag inteär särskilt glad över innehållet i svaret. P b £)g( ]g(gf |jfg( besynnerligt närstatsrådet lalar om "oproportionerligt straff",om hon därmed menar att del finns proportionerliga straff för den lyp av brottsom Sovjetmakten anser att unga balter begår. Vad man skall ha klarl för sig är att della inte handlarom värnpliktsvägran eller annan kriminell verksamhet, utan om en politiskuppfallning och en personlig övertygelse. Unga balter har den politiskaövertygelsen att är en ockupalionsarmé. Vad vi i tycker i detta sammanhang är av mindreintresse, men det kan konstateras att man i har denna mycket starkapolitiska uppfattning, atl man anser sig ha stöd, i Genévekonvenliorien ochinlerna-lioriell räll, för atl vägra värriplikt. Enligt den konventionen skallingen tvingas tjänstgöra i en ockupationsarmé. Denna politiska uppfattning äringen godtyckligt påkommen uppfattning. Den har sill slöd i all del i förekommer en öppen diskussion om RibbentroF)-Mololov-paklen och därmed dellegala i del sovjetiska maktövertagandet. Man kan alltså lugnt hävda all delhär rör sig om en politisk uppfallning. Jag skulle vilja fråga statsrådet om del i andrasammanhang har talats om proporlionerligl straff, som skulle kunna leda lillatt en människa trots sin politiska uppfattning inte får asyl i . HarSverige i andra sammanhang tillämpat skälet proporlionerligl straff förpolitiska flyktingar? Del är alllid graden av förföljelse ochgraden av påföljd vid en eventuell utvisning som man tar hänsyn till. Det finnssjälvfallel olika proportioner pä delta. När vi lalar om värnpliktsvägran har jag all svara för detsom sägs i utlänningslagen om dessa frågor, och där talas det egenlligen inteom värnpliktsvägrare, utan om krigsvägrare som avvikit från pågåendemilitärtjänst. Värnpliktsvägran är inte i sig en grund för asyl. Jag tror att och jag är ganska överens omatl det inte är rimligt att säga atl alla värnpliktsvägrare som kommer tillSverige skall ha en generell rätt till asyl. Jag har i och för sig inte anledning atl ifrågasätta såmycket av det anför, men en invandrarminister kan aldrig och haraldrig kunnat ge ell generellt besked grupp människor om att de fårasyl. Jag vet inte hur jag från derina talarstol har fåll upprepaall vi alllid måste pröva varje ärende individuellt. Det måsle vi nalurliglvisockså göra i dessa ärenderi. utvecklade jag ganska utförligt under enfrågestund , och jag påpekade också atl del är självklart altvi måste följa utvecklingen mycket noga när del gäller de baltiska staterna ochSovjetunionen och när det gäller balternas tjänstgöring och värnplikt i densovjetiska armén. AriL 80 (): 30 Herr talman! Jag uttryckte mig noginte tillräckligt tydligt. della intehandlar om värnpliktsvägran som sådan. Dessa unga balter har ingentingemot att göra värnplikt, men de vägrar att göra värnplikt i del som Prot.1989/90:99 de, utifrån den diskussion som förs i , anser vara en 3april 1990 ockupalionsarmé. Med denna uppfattning har de också i Genévekonventio- [ [ nenstöd för atl vägra tjänstgöra i denna armé. Det är därför litet besynnerligt alt höra statsrådet sägaatt del finns oproportionerliga och proportionerliga straff. Dessa balterspolitiska uppfattning, om den fullföljs, ivingar dem lill myckel långafängelsestraff. Jag vill då fråga: Avser regeringen att bibehålla enordning som kan tvinga svenska myndigheter alt utlämna unga balter tillsovjetiska myndigheter, såsom nu är aktuellt med en ung balt som befinner sigi ? AnL 81 Statsrådet : Oavsett på vilka grunder - om del ärvärnpliktsvägran eller de grunder som här anför - som dessabalter kommer lill och söker asyl, är milt svar atl det inte går att geelt generellt besked ulan atl varje enskilt ärende får prövas på dessa grunder Del är en myckel mångfaselterad och delvis motsägelsefulldbild som vi får i rapporteringen frän de baltiska staterna i dellaavseende. Senast har jag kunnat notera del i en artikel i , som jag är säker på all också har tagit del av. Delfinns därför inte någon anledning atl förhasta sig. När det gäller de ärendensom nu skall avgöras är jag beredd atl avvakta och följa utvecklingen dennärmaste tiden. Någon generell utfästelse för en grupp kan jag alltså integöra. 82 (): Jag har full förståelse för det svåra värvsom statsrådet har, men det är likväl så alt regeringen har ett ansvar genlemotde olika myndigheler som hanterar svensk invandrarpolitik, all ge rikfigasignaler och rikliga instruktioner som en tolkning av det som sker i våromvärld. Så sker regelbundet, och så har sketl när detgäller regeringens signaler till invandrarverket i olika frågor. Jag insisterar på atl detta inte handlar omvärnpliktsvägran som sådan, ulan om den politiska uppfattningen bland dessaunga balter atl Röda armen är en ockupationsarmé och att de därmed har slöd iinlernationella konventioner för att vägra tjänstgöring. Om regeringen låter nuvarande bestämmelser gälla, somleder lill alt en ung balt har ett utvisningsbeslut hängande över sig, innebärdet en förbluffande okänslighet för vår historia men de facto också altSverige i en dispyt mellan centralmakten och de baltiska staterna lar ställningför centralmakten. Överläganingen var härmed avslutad. Prot.1989/90:99 18 § Svar på fråga 1989/90:492 om regeringsdelegationensrapporter om de mänskliga rättigheterna Svar på frågor g3 g. j pj.Ljg LÖÖW; Berilh harfrågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för all garantera högre kvalitethos framlida regeringsdelegationers rapporter beträffande omständigheter somrör de mänskliga rättigheterna i olika länder hänvisar till den delegation som i börjanav januari fick i uppdrag alt undersöka vissa förhållanden i Bulgarien.Det har förekommit stor missuppfattning om delegationens uppdrag. Även BerithEriksson lycks ha missuppfattat vilket syfte som delegationens besök iBulgarien hade. Delegationen hade inte fått i uppdrag att i störstaallmänhet undersöka läget beträffande de mänskliga rättigheterna i Bulgarien.Syftet med delegationens besök var att undersöka om del fanns anledning altompröva regeringens tidigare ställningstagande avseende situationen för denturkisksprå-kiga befolkningsgruppen i . Anledningen var rapporter om demonstrationer som var fientliga mot denna grupp. Delegationens uppgift var - vilket också framgår av rapporten- att analysera vad de fientliga demonstrationerna innebar för den fortsattautvecklingen i . Regeringens bedömning på grundval av delegationens rapportblev att de aktuella demonstrationerna inte skulle leda till altdemokratiseringsprocessen i landet stoppades upp. Regeringens fidigareuppfattning, som uttrycktes i beslutet , förstärktes genomhändelseutvecklingen rent allmänt för bulgarer av turkisk härkomst eflerdelegalionesn besök. Som Berilh vet, bad FN;s flyktingkommissariat(UNHCR) regeringen atl visa varsamhet med avvisningarav bulgarienlurkar och hänvisade då till de aktuella antilurkiskademonstrationerna. UNHCR informerades om delegafionens arbete och slutsatseroch förklarade alt man har förtroende för agerande i denna fråga.Flyktingkommissarien har senare tydligt framfört atl han anser alt Sverigehanterat frågan helt rätt. I sin fråga hänvisar till en rapporteringfrån i vilken konstaterats att bulgarer, som lämnatinformation om brott mot de mänskliga rättigheterna, dömts till många årsfängelse för spioneri. Jag vill framhålla att vi självklart följer ,liksom övriga länders, efterlevnad av konventionen angående de mänskligarättigheterna. 84 (vpk); Jag vill tacka invandrarministern för svaret.Jag vill poängtera att del är väldigt viktigt atl del reser delegationer lillolika länder för alt på ort och ställe sätta sig in i svårigheterna och försökabedöma situationen för asylsökande som kan komma atl skickas tillbaka.Personligen litar jag på den här delegationens rapport, trots atl delomedelbart efter delegationens hemkomst riktades kritik mot valel avinformatörer, dvs. hade haft kontakt bara medofficiella personer, och mot att man inte haft Prot. 1989/90:99 tillgäng till en turkisk tolk. Men sedan läste jagAmneslys rapport. Den skrevs tvä månader senare [ men behandlade händelsersom hade inträffat strax före och efler den ' P " "" svenska delegattonensbesök i . Jag kunde då konstatera att det förelåg en skillnad mellande här båda rapporterna, en skillnad som jag lycker att man inte utan vidarekan acceptera. Nusäger invandrarministern att uppdraget för delegationen endast var att utrönavad dessa demonstrationer kunde innebära för turkbulgarerna och inte attstudera mänskliga rättighetsfrågor i allmänhet. Men det var väl rimligt attanta att delegationen även skulle informera sig om huruvida regeringens beslutden verkligen var riktigt. Vilka rapporter grundade regeringen delbeslutet på? Amnesty skriver bl.a. att bör uppmärksamma den risk somuppenbarligen finns för att turkbulgarerna skall räka illa ul när de återvänderlill . Har invandrarministern läst den här rapporten och vilkaslutsatser har hon i så fall dragit? Jag har rapporten från Amnesty framför mig. I rapporten påpekas mycketriktigt att man måste ta hänsyn till dessa fakta vid behandlingen av ärenden.Självfallet gör vi det. Alla kunskaper vi har om förhållandena i elt landskall vägas in i bedömningen. Men turkbulgarerna anförde just den etniskakonflikten som skäl för sina asylansökriingar Den koriflik-ten följde vi mycketnoga . blev utvecklingen sådan, alt vi ansåg osskuuna falla beslutet deu Isamband med julhelgen kom sedan de mycket dramatiska nyheterna omturkbulgariskfientliga demonstrationer Vi ansåg då atl det var rimligt att vitog reda på vad som låg bakom dessa och i vad mån de skulle kunna förändrasitualionen. Vi ville också ta reda om myndigheterna i var bereddaatt fullfölja den utveckling som hade påbörjats eller om de skulle låta sigpåverkas av demonstrationerna. Det var i detta syfte som delegationen skickadeslill . Jagtycker att både massmediarapporleringen kring delegationens besök ochdelegationens rapport bekräftade atl demonstrationerna inte medförde någonomprövning av den demokratiseringsprocess som hade inletts. Även utvecklingendärefter talar i samma riktning. har det i utlysts fria val till ijuni, och det finns även andra faktorer i utvecklingen som är posiliva. AnL86 (vpk): Det var väl inte bara fråga om den etniska konflikten, utan det var iän högre grad den etniska diskrimineringen mol lurkbulgarerna frånmyndigheternas sida som utgjorde asylskäl. Detta gällde även sedan ändringarnai regeringen gjorts. Eftersom invandrarministern har Amneslys rapport framförsig kan hon där läsa om den läkare som blivit dömd till fängelse pågrund av att han lämnat uppgifter om brott mot de mänskliga rättigheterna. Det är ju inte bara dennadelegation som rest för att informera sig om si- 33 3 protokoll 1989/90:99 Prot.1989/90:99 lualionen i andra länder Jag haräven läst den rapport som 3 april1990 stam skrev efter sin resa lillTurkiel . Hon avslutar rapporten med atl säga all hon fält en helhetsbild av situalionen i Turkiel,och framför allt i :>var pa jiagol östra . Tittar man påprogrammet förstår man atl detta knappast är På en korl frågestund är del svårt atl redaul hela detta problem, och Berilh fråga gällde kvaliteten på denrapport som rege-ringsdelegalionen avgav. Jag anser atl den rapporten har enmycket hög kvalitet. Delegationen hade dessutom en mycket kvalificeradsammansättning, med representanter både för och förinvandrarverket. Det var alltså myckel kunniga människor som reste och gjordedenna bedömning. Jag tycker att del finns anledning all påpeka della. Jaglycker också att det var bra alt jag fick delta lillfälle alt i en frågedebaltförsöka undanröja de missuppfattningar som funnits, tyvärr inte bara hos BerithEriksson ulan även hos andra, om vilken uppgift delegationen egentligen hade.Uppgiften var framför alll all undersöka om del fanns någon anledning allifrågasätta den ulveckling som hade utgjort grundvalen för vårt beslut. AnL 88 (vpk); Jag kan i sä fall bara beklaga attdelegationen inte hade ett bredare uppdrag när den nu var så väl sammansatt ochså kvalificerad. I så fall hade den kanske kunnat skriva en rapport som inteskiljl sig så här mycket från Amneslys syn på situationen. säger i sin rapport all man harambitionen atl en gång sammanställa och utvärdera delegationsresor Ensådan värdering bör kunna ge värdefulla synpunkter på delegationernassammansättningar, förberedelser och uppföljning, skriver Rogestam. Har det gjorts en utvärdering av dessa båda rapporter?Planeras någon uppföljning och nya delegationsresor till dessa platser? AnL 89 Statsrådet : Del finns naturligtvis även andra möjligheteratl följa utvecklingen. I bedömningen av frågor som rör de mänskligarättigheterna tar vi även med sådana saker som Amneslys rapport. Åven Förentanationerna följer utvecklingen i fråga om de mänskliga rättigheterna i olikaländer Det år här på sin plats att påpeka atl del självfalletinte är så alt vi enbart gör denna snäva bedömning av den etniska konflikten iBulgarien, utan vi måste även följa ulvecklingen i stort, på samma sätt som vigör i fråga om andra länder Det är framför allt via våra beskickningar som vigör uppföljningar på grundval av deras rapporteringar hem lill . AnL 90 (vpk); När man läser dessa rapporter slås man framför allt av att kontakterinte tagits med de organisationer som arbetar för de mänskliga 34 rätlighelerna på de platser som harbesökts. Även om dessa organisationer mångagånger har svårt att verka i de länder som det gäller, är del dessa som Prot. 1989/90:99 kan ge en riklig och heltäckande bild av situalionen. Sådanakontakter togs emellertid inte vare sig i eller iTurkiel. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1989/90:488 om kommunsansökan om statsbidrag till har frågat mig omfinansdepartementet väntar med att avgöra en bidragsansökan från Älvdalenskommun tills det klargjorts 0111 kommunen brutit mot gällande lagar - Kommunen harfått tillstånd av alt ulföra de åtgärder som anges i ansökanmed undanlag för en provisorisk överfart över . Tillståndet fårlas i anspråk ulan hinder av atl domen ej vunnit laga kraft. - Domen haröverklagats hos vattenöverdomstolen, som i särskilt beslut avslagit klagandensyrkande om att tillståndet inte skall få utnyttjas förrän domen vunnit lagakraft. - Kommunen harsatt i gång schaktningsarbelen enligt tillstånd och dessutomanlagt en bro över Vegån. För anläggningen av denna bro saknar kommunentillstånd. Bron omfattas emellertid inte av bidragsansökan. - iKopparbergs län har efter anmälan överlämnat "brofrågan" tillåklagarmyndigheten och kommer enligt uppgift alt pröva hela företaget medutgångspunkt i naturvårdslagens bestämmelser om markawatl-ning. Min slutsats är följande; Eftersom "brofrågan"inte omfattas av ansökan påverkar denna fråga inte tidpunkten för regeringensbeslut. När det gäller åtgärderna i övrigtså har i sin dom uttalat atl de närmast är att hänföra tillvatlenförelag som avses i 1 kap. 3§ första punkten vattenlagen. I sådana fallkrävs ingen prövning enligt naturvårdslagen. har emellertidpreliminärt gjort bedömningen all det är fråga om ett markavvattningsföretag.Sådana åtgärder får enligt 18 c § naturvårdslagen inte vidtas ulan tillståndav . Den prövningen kommer alt ske inom den närmaste tiden.Regeringen avvaktar prövning innan slutlig slällning tas ibidragsfrågan. AnL 92 SIWPERSSON (fp); Tack för svaret! Det var verkligen befriandeatt få läsa de sista raderna i finansministerns svar, nämligen;"Regeringen avvaktar prövning innan slutlig slällning tasi bidragsfrågan." Anledningen till min fråga var naturligtvis behovet avklarhet i om ett departement skulle ge pengar lill en verksamhet, som skulleorsaka skador som ett annal departement har kämpat för att förhindra. 1989/90:99 dettafall anslagit pengar, hade vi varit många som undrat hur man i framti- denskall förfara för atl skydda de objekt som är undantagna i NRL. behöver jag ju inte föra den debatten. " I J' b Jag vill därför än en gångsäga till finansminislern att det varbefriande att läsa de sista raderna.Möjligen vill jag ställa ännu en fråga. I svaret sägs att länsstyrelsensprövning skall ske . Är ""några månader och har ministern någon uppfattning om när regeringens slutligaställningslagande i bidragsfrågan kommer att göras? Jag har ingen uppgift om hur fort det kan gå. Vi avvaktar beskeden frånlänsstyrelsen. Därefter kan vi behandla sakfrågan. AriL94 (); Jag fårnaturligtvis vara nöjd med det svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1989/90:505 om den föreslagna investeringsskatten och en nymusikteater i har frågat finansmiriisterri om regeringeris förslaglill skärpt investeririgsskatt för vissa byggnadsarbeten (prop. 1989/90:96)innebär atl elt byggande av en musikteater i blir skal-lepliktigt. Arbetetinom regeringen är sä fördelat atl det är jag som skall svara på frågan. Regeringensförslag lill skärpt invesleringsskatl lämnades lill iår Syftet med förslaget är atl dämpa aktiviteten på byggmarknaden. Åtgärdenriktas mot s.k. oprioriteral byggande. Den gränsdragning som gjorts i lagen äratl byggandet av en ny musiktealer hänförs till denna kategori. Svaret tillIngela är därför ja. Anf.96 (): Jag måsle säga alt jag blev mycket beslörl över det här beskedet fränstatsrådet . Det verkar som om den nya musikteatern, om del nu blirnågon, från början lill slut är förföljd av olyckliga beslut. Irivesteringsskatten,som är det senasle som drabbat musikteatern, är emot som sådan. Menjag vet ju atl en majoritet i har backat upp förslaget ochkommer att stå bakom även det nya förslaget all också skallinkluderas. Del är mycket negativt för den nya musikteatern. Frågan är om man överhuvud tagel kan fortsätta och planera för teatern, när den nu blirytterligare 150 milj. kr. svårt all finnafinansiärer har lovat atl ställa upp med ca 230 milj. kr 36 Däremot har del varit svårigheter att fålandstingen att ställa upp. har deldiskuterats om det skulle kunna finnas avdragsmöjligheler för delta, Prot. omnäringslivet gick in och skänkte pengar till investeringen. Del har varit svårigheter atl få besked om huruvida del kommer någori proposition i det Kanske jag kan få ett lika raktbesked på den punkten; Avser statsrådet all komma med någol förslag-en s.k. lexGöteborg-om atl man får dra av gåvor som man skänker lill en sådan musiktealer? AnL 97 Statsrådet : Som också framgick av är det inte investeringsskallen ensam som avgör om bygget kommer lillstånd eller inte. Del finns åtminstone ell par andra frågor som inte är lösta. Den ena är bidragen frän landslingen. Ett av de berördalandslingen gick emot atl avsätta pengar Med knapp majoritet röstades förslagetned. Det innebar i sin tur att även de övriga landstingen drog sig urprojektet. Detta betyder all en väsentlig del av finansieringen i varje fallför närvarande inte är ordnad. Den andra oklarheten gäller just förelagen. Del tycks varaså att företagen räknar med avdragsrält för sina avsättningar I den frågan kanjag bara säga att beredning pågår. Jag har därför ingel beskedatt ge när det gäller frågan om det kommer något förslag i det avseendet. AnL 98 (); Det var ju tråkigt att vi inte kan få besked på den punkten. Frågan är om det över huvud tagel blir någon musiktealer,mot bakgrund av del besked vi har fått om alt man inte heller tänker signågon form av undantag från investeringsskatten. Eftersom den nu drabbarprojektet är frågan, om förelagen kan ställa upp med så mycket pengar som delgäller Om de sedan inte heller får dra av de pengarna på skallen, är chansernaför alt del kommer att bli en ny musiktealer ännu mindre. Jag måste säga att jag är mycket ledsen över de besked somjag har fått här . Jag skulle vara lacksam om statsrådet kunde"pusha" för en teater i - del är någonting som vi under långlid försökt åstadkomma, och vi är stort behov av att få en ny teater AnL 99 Statsrådet : Alldeles oavsett vilka beslut regering ochriksdag fattar har en av de vikliga förutsättningarna för den härfinansieringen fallit, i varje fall , nämligen denförutsättningen att de berörda landslingen bidrar med drygt 100 milj. kr. Detproblemet är inte löst. Del är alltså inte regering och riksdag ensamma somavgör om det här bygget kommer till stånd. Själva syftet med investeringsskatlen är att dämpaöverhettningen inom storstadsregioner, såsom Stockholms- och Göteborgsområdena,där vi kan se en kraftig överhettning, och all släppa frambostadsbyggandet, som skall prioriteras framför annal byggande. Det äroundvikligt om man genomför en sådan åtgärd - det är själva syftet med den -att det får vissa konse- Prot.1989/90:99 kvenser för övrigt byggande.Skatten är utformad så atl den sannolikt leder 3 april1990 till myckel kraftiga begränsningari oprioriterat byggande. I Jag vill bara hänvisa lill alt delgäller en tidsbegränsad skatt. vat pajragor 11 . p möjligheter atl startaelt sådant här byggande. AnL 100 (); Atl del är en tidsbegränsad skall har ocksåjag förstått.