prot · GD0991 · 1989-12-31 00:00:00 — Det behövs pä en rad olika områden, inte minst när delgäller kommunikationerna mellan länderna. Vi har bra kommunikationer mellan denordiska huvudstäderna, men de tvärregionala kommunikationerna är inte alltidså bra. och det är hämmande för näringslivsutvecklingen. Del är en av de åtgärder som bör prioriteras. Det finnsockså andra ekonomisk-politiska åtgärder som vi kan sälta in och som jag troratl del är viktigt att vi vidtar 1 den koncentration som följer i spåren avavskaffad valutareglering och västeuropeisk integration är del viktigt allkunna bygga pä en stabil hemmamarknad här i de nordiska länderna. Sedan till miljöfrågorna och . Jag reagerade på denmening i den handelspolitiska deklarationen som jag läste upp förut. Då sägerfru statsrådet alt del handlar bl.a. om import av vissa produkter som vi intehar möjlighet att säga nej lill. Ja, men i den här meningen talas det om altdet finns risk för att vi har handelsregler som verkar hämmande på möjlighetenatt genomföra angelägna miljöåtgärder. Jag tolkar det vidare än atl det handlarenbart om några prylar som är framställda pä ett ur miljösynpunkt tveksamtsätt. Jag tycker faktiskt att meningen inrymmer betydligt mer än del svar somstatsrådet gav. Sedan tog jag upp jordbrukei och ställde frågan lillstatsrådet, men svarade först - jag vet inte hur jag skalllolka det. I alla fall är del viktigt atl säga alt vi skall inte användajordbrukei så som hitills har sketl, all vi har gäll före många andra länderoch gjort avregleringar, för det kan få konsekvenser för vår möjlighet atlupprätthålla elt livskraftigt jordbruk. Jag tror alt vi i framliden kan se all svenskl jordbrukkan spela en betydligt mer aktiv roll i ansträngningarna för atl åstadkomma enhögre levnadsstandard i olika delar av världen. Inte långt härifrån harmänniskorna betydande problem med livsmedelsförsörjningen. Jag tror atl vigenom atl behålla och utveckla svenskl jordbruk har möjlighet alt bidra tilllivsmedelsförsörjningen i bl.a. . 3 protokoll 1989/90:91 Sedan till de östeuropeiska länderna och EFTA. Jag trorall det är viktigt alt EFTA är pådrivande för alt knyta nya kontakter och attlåta länder som eftersträvar samarbete med EFTA också få ett sådant. Centernförordar ju handel och internationellt samarbete mellan självständiga staterutan överstatlighet. EFTA har inte överstatligheten i sig. För deösteuropeiska folken ligger del nära till hands all inta samma ståndpunkt. Om flera nationer väljer mellanstatligt samarbete före detöverstatliga kan. utvecklingen i få hell nya dimensioner.Det är den vägen som vi i vill välja för atl skapanäringslivssamarbele, nya marknader, kulturutbyte och också verklig avspänning. Genom alt med fasthet och konsekvens deltar iförhandlingarna mellan EFTA och EG och dessutom vänder blicken mol deösteuropeiska staterna, kan vi få resurser för att skapa en positiv ekonomiskulveckling i hela . Det är kanske viktigare än all, som en del gör i denhär debatten, litet väl myckel stirra sig blind på medlemskap i . 12ROLF L (vpk) replik; I mitt första anförande kommenterade jag denmyckel nedslående ulvecklingen för i och Latinamerika.Länderna är hårt skuldsatta och blir , när öppnar sig som ett fördet internationella kapitalel ekonomiskt men ocksä ideologiskt , sattapå undanlag. Dettaägnades elt mittuppslag i i förrgår. Del går inte en debatt ulan alt någon upprymd borgerligpolitiker gotlar sig ål socialismens död och sjunger marknadsekonomins lov.Gunnar är väl dagens främsta sångfågel på delta område. Det är lätt alt glömma bort . Regeringen harinte gjort det i sin deklaration. Regeringen konstaterar alt om Sverigesu-landshandel i genomsnitt ligger i stort sett oförändrad, ganska låg - 10procent - har vår export lill de mest skuldtyngda och faltiga ländernastagnerat och minskat. Om man går till avsnittet om ibudgetpropositionen, avsnittet utrikeshandel, exportfrämjande, blir bildendirekt nedslående. Där redovisas få konkreta resultat för atl lindrau-ländernas skuldbörda. Utvecklingen av det inlernationella samarbetet päråvaruområdel beskrivs i nedslående termer Det är inte särskilt gynnsamt. konstateras med beklagande, eflersom rävarumarknaderfortfarande är av slor betydelse för många . Jag vill mot bakgrund av denna mörka bild fråga; Vilkakonkreta åtgärder och initiativ planerar regeringen för atl bidra till attförbättra situalionen för de fattigaste ? Det gäller hela kontinenter När del gäller säger regeringen all harell intresse av all de östeuropeiska ekonomierna integreras i en europeiskfrihandelsgemenskap baserad på marknadsekonomi. Detta är problematiskt om detskulle ställa ulanför eller i kanten av ett europeiskthandelssamar-bele. Det är viktigt av många skäl atl finns med. AnitaGradin försäkrade tidigare att finns med och atl verkar för attSovjet skall kunna finnas med, och jag tycker del är klokt. Men denandra delen, all integrationen skall baseras på ;s princi- per, görmig orolig mot bakgrund av vad som sägs tidigare om relationen mellanGATT-avtal och miljöpolitiska strävanden. Det är samma sak som inne på. Del står i deklarationen: "Men på korl sikt är delrisk för alt handelsreglerna inverkar hämmande på våra möjligheter attgenomföra angelägna miljöåtgärder nationellt och alt samordnamiljöansträngningarna internationellt." Sedan säger man att del behöverskapas ett större utrymme. säger visserligen alt hon i grunden inteser någon konflikt mellan och våra miljöpolitiska strävanden. Men"i grunden" skall väl närmasl översättas med "på långsikt", och del är en hake i detta. När det gäller mänga av de viktiga ochmest angelägna miljöfrågorna är det mycket tveksamt om det finns någonfing attgöra på lång sikt. Det krävs ganska omedelbara och konsekventa åtgärder Man kan säga alt glädjen all bli av med de stinkandeTrabanl-bilarna i och inte blir långvarig om de ersättsav mångdubbelt fler , Opel, BMW eller . Det är ett oerhörtansvar vi här i de rika länderna har gemensamt med befolkningen i deösteuropeiska fria länderna. Det är avgörande alt handel och biståndspolitik när detgäller är i samklang med naturen. Jag tror vi är överens om detta. kritiserade vpk-s EG-kriliskainställning. Jag skisserade bakgrunden lill den. När det gäller EG och densociala dimensionen värderar mitt parti möjligheterna för en ulveckling av densociala dimensionen på elt annat sätt än man gör inom stora delar av deneuropeiska vänstern och på ell annat sätt än man gör inom delar av den svenskasocialdemokratin . De ståndpunkter vi slår för finns också representerade inomden svenska socialdemokratin. Vår uppfattning som parti delas t.ex. av detdanska socialistiska inom EG, men knappast av partietsrepresentant i EG-parlamentet. sade atl jag var litet av en gnällspik ochtog upp de värsta avigsidorna av frihandeln. Jag lycker inte jag gjorde det,men jag tycker det behövs ell korrektiv mol de mest ohämmadefrihandelsvännerna. 13LARS () replik: kritiserade mig för alt jagskulle ha prisat regleringsekonomi osv. Det gjorde jag inte, men däremot tyckerjag alt del behövs elt korrektiv till den ohämmade propaganda för enfullständig frihet när det gäller kapitalet och marknaden. Inget land kan levamed en ohämmad frihet. Nästa gång väntar jag mig att utbrister:Släpp fångarne loss, del är vår! Det är onekligen en frihetshämning som pågår ivåra svenska fängelser All frihet måste i ett civiliserat samhälle ske underansvar och med vissa begränsningar Jag vet väl att jag i mitt tidigare inlägghar överdrivit eller i varje fall pekat på problemen med en alltför stor frihetför de multinationella företagen och det internationella storkapitalet. har väl bejakat problemen när hon lalar om desvårigheter som finns eftersom inte ger oss möjlighet att säga nejtill vad som brukar kallas ekologisk dumpning. Del beiyder att om demiljömässiga kraven ielt land är för slora flyttar industrin genast sin verksamhet lill ett annatland där det är lägre krav. Vi har hört en framstående koncernledare i Sverigesom jusl har hotat med alt så skulle han minsann agera. Del är inte särskiltlänge sedan man hörde dylika uttalanden även frän svensk industri. Man användersom ett rent hot atl om miljöbestämmelser inte passar, flyttar manlill elt land där man finner mera passande och liberala bestämmelser. När det gäller inställning lill EG har vialdrig sagt all vi är emot varje förnuftigt samarbete eller varje harmoniseringav olika former av bestämmelser. Men vi har opponerat oss mot dengrundläggande starten i detta arbete, där man säger alt vi skall harmoniseraallt utom försvars- och utrikespolitik. Detta var uppenbarligen inte hellerrealistiskt. Regeringens representant har vid ell flertal tillfällen medgivitalt det finns anledning till många undanlag, där vi uppenbarligen med hänsyntill svenska medborgares hälsa och liv inte vill ha en total harmonisering. Min fråga beträffande ,, var riktad lill . Jag sade inte att jag skullebetrakta del som en kolossal olycka om det kommer hit portugisiska chaufföreroch kör för /tim faslän svenska långtradarchaufförer kanske skall ha 70kr/tim. Jag sade däremot alt betraktar detta som ettproblem och har meddelat det via massmedia. Därför frågade jag hon ser på delta problem. Harmoniseringen med EG sker nämligen icke ulan problem.Och man måsle då veta hur man löser problemen. Jag har inte alls sagt att vitill varje pris skall förhindra en harmonisering vad gällerlångtradarchaufförer, men vi måste ändå se vari problemen ligger. Del är här fråga om en.inslällning som utgår från atlhandelsutbyte alllid är värdefullt. Den andel av vår industriproduktion somexporteras uppgår nu lill . Vi har haft en inlernationaliseringsprocess somhar pågått , och exportandelen av vårindustriproduktion har stigit ganska regelbundet. Den är nuuppe . Det finns ingen naturlag som säger atl alll måste växa. Eller ärkanske idealet alt av vår industriproduktion skall gå till utrikeshandeln?Man bör som jag ser del inte föreställa sig att den automatiska tillväxten,vare sig del gäller konsumtion, handel eller produktion, är grunden för lycka. Jag kan tyvärr inte av regeringens huvudinställning lilldessa problem dra någon annan slutsats än att man har fastnat i ett ganskahårt. malerialisfiskt och mansdominerat synsätt. Jag vill då fråga AnitaGradin; Var finns de kvinnliga perspektiven i den utveckling vi diskuterar häri dag? Hur får kvinnorna fram sin syn på hur de vill att. del utveckladeeuropeiska samarbetet skall se ul? Hur stort utrymme finns det för de mjukamänskliga värdena när det gäller lagstiftning och forskning? Och hur är det meddrivkrafterna? Hur blir det t.ex. med det humanistiska området i den gemensammaforskningspolitiken? gav en beskrivning av hur relationernamellan EG och EFTA skall gå till, en beskrivning som inte lät särskiltförtroendeingivande. Den svenska skall inte berövas något av sinsuveränitet, men EG- ochEFTA-parlamentariker skall i gott samarbete se lill alt samarbetet fungerar.-Detdär låter som en tulipanaros som är svår att framställa. 14 () replik; Först vill jagsäga någol lill statsrådetGradin angående frågan om hur vi kan hjälpas åt att driva EES-förhandlingarnalill ett framgångsrikt slut. Jag nämnde i milt inledningsanförande behovet avall ha en stark parlamentarisk representation i de institutioner som måste följamed EES-avta-let. Eflersom inte speciellt kommenterade detta,utgår jag från atl hon har samma uppfallning som jag i denna fråga. tog också upp en annan angelägen fråga,nämligen, hur vi kan påverka förhandlingsarbetet på olika säll och på olikaplan. Del är viktigt att vi har så täta kontakter som möjligt medEG-parlamentet. Jag vill bara för nämna atl vi faktiskt avriksdagen har fått ekonomiska resurser för atl kunna göra de resor och iEG-parlamentel ta de kontakter på parlibasis och på annat sätt som i dettasammanhang kan vara viktiga. Här har alltså följt med i utvecklingen.Dessutom finns del elt allmänt anslag sorii partierna använder på olika sätt. Jag kan även nämna atl den socialdemokratiskariksdagsgruppen nu har regelbundna kontakter med EG-parlamenlels störstapartigrupp, nämligen den socialdemokratiska gruppen där nere. Vi arbetar alltsåför fullt med dessa frågor log upp en ganska angelägen fråga, som kanbelysa hur EG verkar och inte verkar. Den gällde Transportarbelareförbundelssyn på om det skall vara möjligt för portugisiska chaufförer att arbeta iSverige för portugisiska löner. Alt chaufförerna är portugiser är ju en sak,och del har vi naturligtvis ingen invändning emot..Men självfallel måste denprincipen gälla, atl det är nationella löner som betalas där man arbetar ochnationella arbetsvillkor som gäller. Något annat är hell oacceptabelt, och delligger inte heller i den linje som EG driver Jag tycker således, i motsats till , allLars förtjänar ett ordentligt svar på den här punkten. Det intressantaär atl en representant för , ett parti som så starkt kritiserarEG-samarbetet, här inte log avstånd från vad man skulle kunna kalla en socialoch lönemässig dumpning. Jag lycker emellertid atl det klarl skall markeras atldetta inte får eller kominer att accepteras från svensk synpunkl. trodde inte på den sociala dimensionen iEG-arbetet. Jag tror , att det är en fara att stirra sig blind påde ekonomiska reformer som genomförs i syfte alt skapa den stora inremarknaden. Del är nödvändigt med en inriktning på del ekonomiska om man skallklara spelreglerna och kunna skapa en marknad som skall ge ökade möjligheterall utveckla välståndet i . Man kan emellertid inte i längden enbartsyssla med detta, utan den sociala dimensionen måste då komma in i bilden. Man kan dessutom filosofera över frågan: Hur skall viklara av problemen i en världsdel där de multinationella storföretagen ochkapitalel rör sig fritt över nationsgränserna? Är del bästa sättet atl lösa dedemokratiserings- och fördelningspoliliska problem som uppslår i elt sådantsammanhang, atl sätta sig i ett hörn och isolera sig? Det går inte att tro attnationalstaten kan lösa 1989/90:91 22 mars1990 problemen, att lillaSverige kan komma till rätta med de multinationella företagen som rör sig frittöver gränserna. Detta är icke möjligt i dagens läge, och det är ännu mindremöjligt . Enmöjlighel lill medborgarkontroll över kapitalet och de multinationellaföretagen och en möjlighet för facken och löntagarna att få ett inflytande överdessa siarka krafter som rör sig fritt över nationsgränserna kan endasl uppnåsgenom att vi samarbetar så nära som möjligt med de regionala strukturer som nubyggs upp. Där ger också ett samarbete med EG helt andra möjligheter atl drivapå en från vänsterns synpunkt sett positiv ulveckling, della jämfört med vad vikan åstadkomma om vi bara sätter oss i ett hörn och tror alt vi kan klara uppdet själva. Ensamma är vi förfärligt svaga, tillsammans med andra krafter kanvi åstadkomma betydligt mer sade atl riskerar all hamna på den överblivnakartan när vi nu satsar på det samboförhållande som ett innebär Jagvill påslå alt man om man är sambo icke befinner sig på den överblivna kartan.Vi kommer efter 1993 att leva i ett äklenskapsliknande förhållande. att leva i ett så rysansvärt förhållande alt fler än en sitter i sammabo och håller ihop. Samtliga EFTA-stater kommer alltså alt vara med i dettaförhållande. Vadjag reagerade mot var den argumentation som och vpk driver i dettasammanhang, den som går ut på att stora majoritet i detta parlamentskulle driva en linje som i någon mening är apart och konstig. Vi är de idetta parlament som driver samma linje som man gör i andra stater utanför EG. säger alt är ett bra exempel på hur litet vi görNej, det tycker jag inte. Samarbetet mellan EFTA och EG inom EES och i de 24arbetsgrupperna är inte bara inåtvänt, ulan det vänder sig också utåt. Är detnågonting jag har lärt mig av de samtal och de diskussioner som jag har haftmed olika människor som försöker alt vara med i förändringsprocessen iöstländerna så är del alt det finns en viss skillnad mellan alt gå till envalurna och rösta på ett parfi som man gillar och all delta i ensystemförändring. Det senare är mycket svårare och tar mycket mer tid. Del ärlandet självt som måste fatta besluten. Vi kan på olika sätt hjälpa lill attstötta den här processen via internationella organisationer men också genomutbildning och på andra sätt. HädarCars undrar om regeringen har någon inställning till Europaarbetet på lång siktefter 1993. Min principiella syn är att vi inte skall diskuteramedlemskap. Det är för . Jag tycker alt vi just nu har ett stort ansvarätt reda ut de frågor som diskuteras inom EES, Det skulle bli fel signaler omvi skulle säga: skall vi ta itu med hur vi skall ha det sedan. Medden snabba förändring i hela som vi trots alll upplever tror jag att detär myckel viktigt atl vi ställer oss vissa frågor Dessa behöver vi inte svarapå . Vad blir det av EG i mitten av 90-lalel? Hur kommer det all se ul?Vad kommer den tyska återföreningen att innebära? Det är utrikespolitiska ochsäkerhetspolitiska frågor där ESK-processen kommer in i bilden. Del är viktigtatt vi förutsättningslöst är med i diskussionen. kan viutvärdera vad resultatet blev av vårt avtal och se hur vi tillsammans skall gåvidare, och då avser jag EG, EFTA och östländerna. Jag hann inte tidigare svara på fråga omSovjet och handelskontor. Jag har svårt alt se atl man skall behöva diskuteraden fysiska placeringen av de ökade insatser som görs på handelns område iSovjet, Man förstärker nu handelsavdelningen på ambassaden, och det tror jagkan vara mycket bra. har vi också sagt att vi som ell första stegskall upprätta informationskontor i samtliga baltiska länder Det innebär atlvi får en resurs i form av personer som kan verka i olika funktioner och ge osskunskap om vad som händer i de länderna. Jag har varit bortrest och jag har intehunnit följa upp hur långt man har kommit när det gäller transporterna. Jag ärsäker på att någon av mina medarbetare kan ge information på del här området, Närdet gäller de nordiska frågorna anser jag, precis somjag sade vid Nordiska rådels sammanträde, att det är viktigt alt vi sätter indet nordiska samarbetet i del europeiska sammanhanget. Del finns inget områdei som är så integrerat som , där de fem nordiska länderna harsamarbete på så många olika områden. Del finns all anledning för oss all se påhur vi skall vidareutveckla detta. Det nordiska samarbetet kan också fungerasom en idéspruta i del vidare europeiska samarbetet. Till vill jag säga att jag är myckelangelägen om att vi skall ha elt bra och djupt samarbete parlamentariker ochregering emellan. Det är bara på det sättet som vi kan ro hem de svåra frågorsom det ändå handlar om i ett för alt forma etteuropeiskt hus för hela , eller vad det nu år vi vill ha. Prot,1989/90:91 AnL 16GUNNAR () replik; När det gäller våra handelsförbindelserösterut vill jag hävda att jag saknar en bild av vad regeringen vill uppnå, ochvad den kan och vill göra för att uppnå detta. I det ena alternativet kan vi gåvia EG och 24-gruppen, och då bör man ha en strategi för vad man vill uppnågenom detta. I det andra alternativet kan vi se vad vi kan göra självständigt,och då tror Jag alt det krävs mer än 225 milj. kr i bidrag. Det krävs enbetydligt bredare strategi för del vi skall göra. Jag vill inte säga altstatsrådet inte har någon uppfattning om delta, men det kunde vara av värdealt diskutera frågan. När det gäller situationen i efter enEES-lösning vill jag ändå hävda alt det är av intresse alt diskutera vilkaalternativ som vi ser som möjliga. Statsrådet sade alldeles något som jaglycker år värt atl ta fasta på. Hon sade; Vi skall inte diskutera detta medmedlemskap . Om jag tolkar det rätt innebär delta i sig, hoppas jag, enbetydande öppning, och en skillnad i förhållande till de företrädare förregeringen som sagt atl ett medlemskap inte är aktuellt oavsett vad som kommer.Alt på delta sätt stänga dörrar skapar problem på lång sikl när det gällertrovärdigheten i den svenska Europapolitiken. Om man hävdar atl det under 9Ö-lalel kan vara relevant ochangelägel all diskutera medlemskap skall man nog inte dra sig för att börjaföra den diskussionen . Del kommer att la all föra en breddiskussion om detta i del svenska samhället. Inte minst de EES-förhandlingarsom vi nu är inne ivisar pä atl det behövs betydande omställningar både på det ena och på detandra hållet. Det möter också en betydande opposition från vissa, om änbegränsade, grupper. Om vi skall kunna pröva bredare grepp - när andraeuropeiska länder blir medlemmar- bör vi göra klarl för oss atlförändringen i efler 1992 också ger oss anledning atl se över hur viskall kunna vara med och påverka innehållet i del europeiska samarbetet. Jag har inte någon ytterligare repliklid. Jag vill därföravslulningsvis säga att detär min förhoppning att statsrådet menade det som jagtror Jag uppmanar henne därmed också, om hon menade del som jag hoppas alt honmenade, alt starta diskussionen i ställel för att skjuia den framför sig. Detblir inte mycket gjort om man skjuter upp allting lill morgondagen. 17 HÄDAR () replik: Del var bra alt och tog sig tid atl analysera torftigheien och trångsyntheten i framförallt och vpk-s inslällning till integrationen i . LarsNorberg jämförde de västeuropeiska demokratiernas enhetssträvanden inom EG medden imperialistiska och kolonialistiska förtryckarstal som längevarit. Det visade i blixtbelysning de värderingar som och hanss.k. Vi befinner oss i en handelspolitiskt mycketinnehållsrik period. Men vad kan det komma att stå i en uppslagsbok om den processvi nu är inne i? Ja, kanske något i den här stilen. Den svenska inställningen lill europeisk integration varlänge ambivalent, inte sällan negaliv. 1 den europeiskafrihandelsorganisationen , som tillkom 1960 pä brittiskt initiativ för allutgöra en motvikt lill den europeiska gemenskapen, blev en drivandekraft, särskilt efter del att lämnat EFTA för medlemskap i hand växte dock ocksä i insikten om behovet av ett närmaresamarbete med den Europeiska gemenskapen. Detta ledde i början av 90-lalel överenskommelse mellan , varigenom i ekonomiska ochflertalet andra avseenden kom att knytas fastare till del alltmer djupgåendeintegralionsarbetet i . Uppfattningen i atl landels alliansfriapolitik skulle utgöra elt hinder för medlemskap i förlorade i tyngd efter1989 års omvälvningar i , som följdes av avtal om nedrustning, detyska staternas enande och ett successivt inlemmande av i Gemenskapen.Efter några år fann därför den tiden inne att söka medlemskap.Efter del alt avtalet godkänts i folkomröstning upptogs som fullvärdigmedlem i den Europeiska gemenskapen. Ja, så kan det komma att stå i ensvensk uppslagsbok som utkommer . Men skall vi nå dit bördiskussionen om de långsiktiga lösningarna, av våra långsiktiga ambitioner ochsträvanden när det gäller vårt samarbete med övriga , nog inte vänta sålänge. Vi har all anledning att raska på. 18PER-OLA () replik; Framtiden är nära, brukar man säga.Framtidsfrågorna är viktiga, och lill de frågorna får väl ändå Sverigesrelationer till den västeuropé- Men att döma av närvaron i kammaren under denhandelspolitiska debatten är inte intresset så stort för framtiden. Jag lycker alt det är viktigt atl säga, all när vi nu gårin i realförhandlingar med EG och skall analysera hela EG;s regelverk, är detviktigt alt vi får en bred, intensiv och konstruktiv debatt om hurintegrationen kommer att påverka . Sekunden , dåstegel lill det nya skall las, är viktig alt analysera i förväg. Hurpåverkar det vardagslivet för de enskilda människorna? Vilka möjligheter tillsamarbete kommer del alt ge för svenska småföretag? Vilka möjligheter tillgemensamma forsknings-och ulvecklingsframsteg kan vi nå? Vilka är möjligheternaför ungdomarna i , , osv. att gemensamt kunna fä rejälutbildning och hitta varandra? Hur kommer hela del sociala trygghetssystemetatl påverka oss? Jag tycker alt detta är frågor som ger anledning att försökabredda debatten, så att debatten om relationer till det övriga Europainte bara förs av ett fåtal personer, ett fåtal politiker eller inäringslivskrelsar.