prot · GD09135 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag skall fatta mig kort för att inteförlänga debatten. Jag vill beröra några bandelar som tas upp i detta ärende. En av dem är NKlJ-banan . Både Bo Finnkvistoch har redan berört behovet och vikten av att banan blir kvarDetta är en smalspårig bana som ägs av . Den är elektrifierad,och den transporterar ungefär gods, som främst består avskrot, till stålindustrierna i och men också färdigvaror frändessa industrier Enligt beslut av Tooling skall banan på grund avolönsamheten läggas ned. Detta beror bl.a. på att man måste omlasta i . Omman däremot gör en breddning så att det blir möjligt att köra hela vägen frånHagfors, och nedåt, kan man enligt gjorda utredningar få en samhällsekonomisklönsamhet på banan. , och kommuneroch även SJ har förklarat sig villiga att satsa 25 miljoner i projektet. Övrigamedel, upp till ca 120 miljoner, måste således komma från staten. SJ har ocksåuttalat ett starkt intresse av att banan bibehålls. Annars förlorar SJ nämligenungefär en tredjedel av den godsomsättning som går via , och dettaär inte utan betydelse. En nedläggning av NKIJ kommer även att få storakonsekvenser för trafiken på , som i så fall ofördröjligen måsteförbättras. En nedläggning kommer också att få miljökonsekvenser Det vore därför riktigt med den satsning på NKIJ somföreslås i reservation nr 65. Jag yrkar bifall till den reservationen. Skullereservationen falla vid omröstningen kommer jag att i slutomröstningen stödjareservation nr 64. Jag vill också med några ord beröra banan ,som är en länsjärnväg. Banan betjänar främst Swanboard Masonite och ärockså betydelsefull för den industrin och även för andra industrier i området.Banan är i behov av upprustning för att kunna bli lönsam. Därför behövs ocksåmedel, ca 20 miljoner, till denna upprustning. Om dessa medel skall tas frånlänstrafikanslagen, tar det innan upprustningen kommer till stånd.Därför borde staten skjuta till ytterligare medel för detta ändamål. Slutligen vill jag instämma i vad sade omjärnvägen på sträckan . 1989/90:135 7 juni1990 AnL 95 (); 1 mitt inlägg kommer jag att beröra järnvägstrafiken först och främst iinre men även i Bergslagen. Behovetav nyinvesteringar i järnvägssystemet är mycket stort. Från andra världskrigetsslut och fram till våra dagar har över huvud taget mycket små nyinvesteringargjorts i det svenska järnvägssystemet. Dagens järnvägsnät motsvarar inte allsde krav som kommer att ställas på järnvägsnätet . Det är nu högtid att vi här i genomför omfattande nyinvesteringar för att järnvägenskall bli ett konkurrenskraftigt transportmedel och kunna ta över mycket avsåväl person- som godstransporter Miljömedvetandethar ökat starkt hos svenska folket. Fler och fler blir medvetnaom att järnvägen är ett miljövänligt och trafiksäkert transportsystem. Som RuneThorén tidigare här i kammaren har framhållit kräver att storasatsningar görs på en utbyggnad och en modernisering av järnvägsnätet. mycket viktigt att ett väl utbyggt snabbtågsnät kommer till stånd. Dåkommer tåget att mycket effektivt kunna konkurrera med bilen och med flyget. Enmycket viktig del av detta snabbtågsnät är , en planeradsnabbtågsförbindelse mellan , och . För ärtillkomsten av en mycket viktig utvecklingsfråga. är ettav de län som har drabbats allra hårdast under 1970-ta-lets och 1980-taletstrukturomvandling inom industrin. Särskilt gäller detta bruksorterna inomVästmanlands bergslagsdel. Fören positiv utveckling av inre och Bergslagen är goda kommunikationerabsolut nödvändiga. Det är nödvändigt för att behålla och utveckla den modernaoch internationellt inriktade industri som finns kvar i dessa regioner. Men detär även nödvändigt med goda kommunikationer för att få nya expansiva företagatt lokaliseras till inre och Bergslagen. Mälarbananär väl utredd. Banan bör få spårkapacitet för höghastighetsstandard, vilket RolandSundgren tidigare var inne på, och banan bör också trafikeras med modernasnabbtåg med god komfort. Somframgår av reservation 54 till betänkandet är beredd att medverka tillatt redan nu anger riktlinjer för kommande medelsberäkningar förnyinvesteringar Enligt bör utgångspunkten vara att anslaget tillbanverket skall komma upp till en nivå som motsvarar enårlig investeringsram på åtminstone EftersomMälarbanan är ett av de mest angelägna projekten enligt min och mångasbedömning, skulle kunna förverkligas inom de närmaste årenom får gehör för sitt förslag om stora ekonomiska satsningar pånyinvesteringar i järnvägsprojekt. Tyvärr har regeringen, ochmoderaterna ej varit beredda att stödja . Därför riskerarMälarbaneprojektet att försenas, och det är allvarligt. Jagvill säga några ord om en annan järnvägssträcka som är mycket viktig förBergslagen, det är sträckan , dvs. Bergslagspendeln kommer, när den är fullt utbyggd, att fåstor regionalpolitisk betydelse. påbörjades en upprustning avjärnvägssträckan. Det har visat sig att den ursprungliga kostnadskalkylen ej hållerMen det är viktigt att projektet kan genomföras enligt deursprungliga planerna. Staten har tidigare visat sig dela denna bedömning genomde medel som anslogs via den särskilda Bergslagspropositionen. gäller detatt fullfölja projektet så snabbt som möjligt. Staten måste här ta sitt ansvargenom att medverka till ett fullföljande av projektet . Jag har tidigare i mitt anförande hänvisatfill reservation 54. Genom kraftigt ökade investeringsramar i enlighet medcenterns förslag i reservationen kommer nyinvesteringar i järnvägsnätet, t.ex.Mälarbanan, att snabbare kunna genomföras. Jag yrkar bifall till reservation54. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3(trafikgrenarnas kostnadsansvar) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 19 förreservation 4 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (resursbehoven ) Först biträddes reservation 7 av med 21röster mot 20 för reservation 8 av . 268 ledamöter avstod från attrösta. Härefter biträddes reservation 7 av med 37 röstermot 34 för reservation 6 av och . 240 ledamöter avstodfrån att rösta. I voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen avgavs37 röster för reservation 5 av och och 37 rösterför reservation 7 av . 237 ledamöter avstod från att rösta.Vidlottning vann reservation 7. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 203röster mot 38 för reservation 7 av . 70 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 7 (näringslivsmedverkan och avgiftsfinansiering) Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot 51 förreservation 11 av m.fl. 66 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 8 (finansiering av järnvägsinvesteringar) Först biträddes reservation 12 av m.fl. med151 röster mot 18 för reservation 13 av . 142 ledamöter avstodfrän att rösta. Härefter bifölls reservation 12 av m.fl. med168 röster mot 143 för utskottets hemställan. Mom. 10 (vissa avgiftsfinansierade vägprojekt) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 14 av och - bifölls medacklamation. Mom. 11(finansiering av väginvesteringar) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 97 förreservation 15 av m.fl. Mom. 14(och organisation) Först biträddes reservation 19 av m.fl. med61 röster mot 18 för reservation 20 av . 230 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 234 röster mot60 för reservation 19 av m.fl. 16 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 18 (vägnätet och bilismen m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 37 förreservation 22 av och . Mom. 24 (medelsanvisning för drift och underhåll avstatliga vägar m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mot 34 förreservafion 27 av och i motsvarande del. 47ledamöter avstod från att rösta. Mom. 25 (tioårsprogram för förstärkning och beläggning avgrusvägar inom länsvägnätet m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 33 förreservation 28 av och . Mom. 34 (medelsanvisning för byggande av riksvägar) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 19 förreservation 30 av . Mom. 35 (kapitalkostnader för utbyggnad av väg E6) Utskottets hemställan bifölls med290 röster mot 18 för reservation 31 av . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 36(vissa väg- och brobyggen) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 35 förreservafion 32 av och . Mom. 37 (Scandinavian Link) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 39 (medelsanvisning för byggande avlänstrafikanläggningar m.m.) Först biträddes reservation 37 av och med 37 röster mot 33 för reservation 36 av och . 241 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 35 av ochHugo med 40 röster mot 37 för reservation 37 av och . 234 ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 34 av m.fl. med111 röster mot 37 för reservation 35 av och . 161ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 145 röster mot131 för reservation 34 av m.fl. 34 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 49(medelsanvisning för bidrag till drift och byggande av enskilda vä- Prot.1989/90:135 gar m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 141 förreservation 40 av m.fl. Mom. 54 (medelsanvisning för särskilda bärighetshöjandeåtgärder m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 42 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 59 (kringfartsleder m.m.) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 97 förhemställan i reservation 43 av m.fl. 4 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets motivering godkändes med 225 röster mot 38 förden i reservation 44 av och anförda motiveringen.46 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 80 (vägväsendet i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion T327 avBerndt m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 100 (bandelarna . Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 36 förreservation 49 av . 2 ledamöter avstod från att rösta, Mom. 103 (omklassificeringar av järnvägssträckor) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 69 förreservation 51 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 109 (framtida medelsanvisning till nyinvesteringar istomjärnvägar) Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 69 förreservation 54 av m.fl. 43 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 115 (statens ansvar för bannätet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 56 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. /27 (sydostkustbanan) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 59 av och - bifölls medacklamation. Mom. 130(Blekinge kustbana) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 39 förreservation 61 av och . 3 ledamöter avstod från attrösta. Prot.1989/90:135 Mom. /I? Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 62 av och - bifölls medacklamation. politiska frågor /. Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 81 förreservation 63 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 143 (NKlJ-banan) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 77 förhemställan i reservation 65 av m.fl. 4 ledamöter avstod från attrösta. Den i reservation 64 av m.fl. anfördamotiveringen godkändes med 162 röster mot 133 för godkännande av utskottetsmotivering. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 145 (bandelar i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 66 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 147 () Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 68 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 159 (utvecklingen av snabbtågstrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 71 förreservation 77 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar 6 § Vissa näringspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /90:NU30 Vissa näringspolitiska frågor (prop. 1989/90:90delvis). AnL 96 PER (); Med dagens debatt om den framtida näringspolitiska kursen läggersocialdemokraterna om inriktningen av sin politik. omgrunddragen i inriktningen av näringspolitiken har förbytts i en närmast öppenkonfrontation med de borgerliga partierna. 112 pragmatismen som har stått i linjemed den utveckling som skett i övriga ersätts med denmera gammaldags socialistiska linjen. Socialdemokraterna söker uppenbarligenstrid med oppositionen och kanske även med en del kolleger i . Utei sveper en frihetens vind fram. Den fria marknadsekonomin sveper bort planhushållningen från landefter land. Socialismen har blivit näst intill ett fult ord beroende på vadden har förknippats med, nämligen en politiskt påtvingad fattigdom, förtryck,ineffektivitet och en politiskt styrd ekonomi. Överallt söker man sig bort frånstatsstyrning till den fria marknadsekonomins förmåga att skapa välstånd. Den imer än ett avseende tunge sovjetiske ekonomen , som förnärvarande gästar , ställer enligt pressuttalande - som Gorbatjovsrådgivare - krav på en snabb övergång till ett mark-nadsekonomiskt system iSovjet. I en DN-debatt skrev om kusinerna frånlandet: "Ett par sovjetiska ekonomer besökte en rad svenska företag ochmyndigheter De uppskattade allt utom . Ryssarnas kommentarvar; Det är ju precis som våra byråkrater, och varför skall de behöva ettsådant palats?" I detta kan man ha all anledning att instämma. ISverige förefaller inte socialdemokraterna ha lärt någonting av den ut veckling som skett ute i . Såväl inom bostadssektorn, butiksetable- ringarna, livsmedelsproduktionen som inom hela den stora offentliga sek torns många tjänster fortsätter man att producera under någon form av "planmässig hushållning", som socialdemokrater väljer att kalla detför Jag tror att behöver någon form av svensk perestrojka på detta område. Jag tror att socialdemokraterna i synnerhet behöver någon form av egen för att kunna lösgöra sig från sina traditionella värderingar Vi behöver kommer bort från den typ av mygelekonomi och hemligstämplade skattesubventioner som vi blivit alltmer vana vid , med subventioner som har gått till stora företag till förfåiig för småsparare och många småföretagare. Socialdemokraternavägrar dessutom att skärpa den konkurrenslagsfift-ning som vi har i landet.Därmed accepterar man i praktiken indirekt olika varianter av prissamverkan ochleveransvägran, till förfång för nyföretagan-det, näringslivet i dess helhetoch konsumenterna. VadSverige nu behöver är ett näringsklimat som förbättras och inte försämras, somdet gör . Ränteläget är fortfarande väsentligt högre än vad somgäller i våra viktigaste konkurrentländer Investeringarna i hämmas avett för högt ränteläge, och därmed får man sämre resultat på investeringarna.Inflationen och lönekostnaderna stiger snabbare. Avkastningen på arbetandekapital i företagen har fortfarande svårt att nå upp till räntan på säkrastatsobligationer! Avkastningen på arbetande kapital i de multinafionellasvenska företagen är till yttermera visso sämre i de svenska enheterna änvad som gäller utomlands. Tillväxteni den svenska ekonomin har också förmodligen blivit en av de lägsta inom deindustrialiserade länderna i västvärlden. har haft en lång följd av ärunder då den ekonomiska tillväxten har varit hög. hade den näst högsta tillväxten efter . Sedan1970 ligger bland de absolut sämsta länderna i till- 1989/90:135 7 juni1990 8Riksdagens prolokoll 1989/90:135 växtligani den industrialiserade världen. Vi har dragit ifrån iskatteligan och har det högsta skattetrycket i världen från att tidigareha varit närmast i paritet med våra vikfigaste konkurrentländer Att högaskatter ger låg tillväxt är allmänt bekant. Skatter och avgifter har enbart under de senaste tre årenökat av den totala tillväxten i ekonomin. Detta har naturligtvis letttill att standardökningen för vanliga löntagare blivit närmast försumbar ellertidvis t.o.m. negativ. Ett gammalt ordspråk säger att när krubban är tomtenderar hästarna att bitas. Det är vad vi har sett under de senasteavtalsrörelserna i , dvs. att lönekostnaderna stiger för snabbt försvenska företag och därmed försämras vår konkurrenskraft gentemot utlandet. Attsocialdemokraternas ekonomiska politik, som utgör basen för näringspolifiken,den s.k. tredje vägens politik, har misslyckats råder det inget tvivel om. Dethar t.o.m. dess arkitekt, förre finansministern erkänt. Den hotar i dagvälfärden, näringslivet och i synnerhet de små företagen. Socialdemokraterna talar om "ett kollektivtnationellt kapital" som en kraft i näringslivet. Vad gällersmåföretagandet inför man sannolikt västvärldens hårdaste beskattning av dessaföretag för att därefter erbjuda dem att de skall få någon form av riskkapitalvia nya statliga riskkapitalföretag som skall inrättas. Dessa företag ärtill yttermera visso till betydande del finansierade via löntagarfondssystemet.Detta s.k. kollektiva nationella kapital får närmast ses som kejsarens nyakläder med vilka man försöker dölja varianter av de illa beryktadelöntagarfonderna, en ny typ av socialism. 1 beskattas således småföretagarna extra hårt ocherbjuds för detta som kompensation en partiell socialisering genom dessariskkapitalföretag som finansieras genom löntagarfonderna. Utomlands skapas istället särskilt gynnsamma regler till stöd för små företagare och derasmöjligheter att utveckla näringslivet och därmed öka välfärden. behöver inte mer socialism utan en ny politik.Denna politik måste grundlagsskydda näringsfriheten och skapa en fri konkurrenspä lika villkor genom en modern och effektiv konkurrenslagstiftning. Den måste se till att sänka skattetrycket och därmed ökatillväxten, vilket skall leda till lägre räntor och inflation och säkranäringslivets grundläggande förutsättningar att kunna konkurrera. Den måste stärka småföretagandet och anpassaskattesystemet för nyföre-tagande och därmed stimulera de välståndsskapandekrafter som är så viktiga just när det gäller små- och nyföretagande. Den måste föra oss in i den europeiska gemenskapen ochanpassa näringslivets villkor till de förutsättningar och krav som ställs.Bl.a. behöver vi en ny förvärvslagstiftning som innebär att det blir likamöjligheter för utländska företag att köpa svenska som för svenska företag attköpa företag inom EG-området. Vi behöver också en politik som bibehåller kärnkraften sålänge den är säker och ekonomisk och gör hela det energipolitiska scenariotöverblickbart så att man på någorlunda säkra grunder kan genomföra deinvesteringar man vill göra och inte behöver skyffla dem till utlandet istället. Om mangenomför en sådan politik återskapar man tilltron till , och då återkommerinvesteringarna till i stället för att flytta till utlandet. Denpolitiken kan vi aldrig administrera fram med hjälp av vare sig partiprogrameller käcka uttalanden. Den måste grundas på generella åtgärder som hjälperföretagen att skapa de förutsättningar som behövs för att de skall blikonkurrenskraftiga och därmed skapa det välstånd vi behöver. Dennäringspolitik som socialdemokraterna har slagit in på tycks gå två decennier tillbakai tiden och bort från verkligheten. Det är en politik som inte ligger i taktmed den utveckling vi har i hela vår omvärid, och inte i takt med denutveckling som sker inom hela . Med det anförda instämmer jag i samtliga moderata reservationer idetta betänkande, men nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 1, 10och 22. (forts. 9 §) 1989/90:135 7 juni1990 7§ Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. Förhandlingarnaåterupptogs under ledning av förste vice talmannen. 9 § Vissa näringspolitiskafrågor , (forts, näringsutskottetsbetänkande NU30) Anf.97 (): "Industriproduktionens tillväxt i har under senare årvarit svag jämfört med utvecklingen i andra avancerade industriländer Trotsdetta har de stora svenska industrikoncernerna fortsatt att utvecklas gynnsamt.Detta har skett genom att de har riktat sin expansion utomlands. Detjag citerade här, fru talman, var inledningen i . Rapporten heter dessutom Expansiva koncerner i kärvhemmamiljö. Detär betyg det, herrar och damer socialdemokrater i regering och riksdag! Därtillkan läggas att nyföretagandet i visserligen har ökat ganska kraftigt,men inte alls i den takt som nya företag sett dagens ljus i andra västeuropeiskaländer. Exempelvis i har tillkomsten av nya småföretag -proportionellt sett - vida översfigit utvecklingen i . Ja,den "kärva hemmamiljön", den är anmärkningsvärd i som harpräglats av lång och intensiv högkonjunktur. Den är så mycket mer anmärkningsvärdmot bakgrund av socialdemokraternas ständiga tal om "den tredje 1989/90:135 7juni 1990 vägens politik". Mendet uttrycket har kanske upphört att existera nu , då båderegeringskris och ekonomiskt krispaket fullständigt dödförkla-rat den tredjevägens politik. Varför har vi ett kärvtnäringsklimat i ? Jo, det beror - som vi ifolkpartiet ser det - främst på fyra grundorsaker: Fördet första har vi ett - som uttryckte det - perverstskattesystem i - ett skattesystem som vi äntligen håller på att bytaut. Det system som har rått har drivit upp en kostnadsspiral i produktionen,som skapar ett svårt handikapp för svenskt näringsliv i konkurrensen påutlandsmarknaden. Det är främst hög lönestegring, prisstegring, inflation, högsjukfrånvaro och brist på arbetskraft. Denandra grundorsaken är osäkerheten om svenskt deltagande i den Europeiskagemenskapen. En villrådig regering, som ömsom stänger och ömsom öppnar dörrartill EG-samarbete på medlemsnivå, skapar oro i näringslivet och främjarföretagsflykt från landet. Fördet tredje råder en, om möjligt ännu större villrådighet inom regeringen päenergiområdet. Beslutet om förtida kärnkraftsavveckling utan att det finnsacceptabla alternativ är en oroshärd. En nära förestående stängning av tvåkärnreaktorer med kraftigt stigande elpriser som följd - och kanske t.o.m. riskför elbrist - är naturligtvis ännu ett skäl till att tala om "kärvhemmamiljö". Denfjärde orsaken, slutligen, är en socialistisk näringslivssyn med misstänksamhetmot fri och privat företagsamhet och med förkärlek för statligt ägande ochpolitisk styrning. Dessafyra faktum är nog de egentliga orsakerna till att svenskt näringsliv talar omen "kärv hemmamiljö" och har lätt att finna betydligt gynnsammareföretagarmiljöer utanför gränser. Det här borde oroaregeringen och industriministern i hög grad. Låt mig något närmare belysa de här fyra felen i svensk näringspolitik. Vihar märkt att socialdemokraterna helst inte vill diskutera skiljelinjen mellansocialistisk och liberal syn på enskild företagsamhet. Det är inte många veckorsedan jag tog upp ämnet här i kammaren, men den socialdemokratiske talesmannengled då undan med hänvisning till att det var för vacker årstid att debattera.Nu är det väl ändå ofrånkomligt, emedan dagens betänkande om näringspolitikenmycket tydligt vittnar om våra olika viljeinriktningar Socialdemokraterna- ivrigt påhejade av partierna längre ut till vänster kommunisterna i nyakläder och - har alltigenom en misstro mot företagare, medan vi ifolkpartiet hyser en tilltro till enskild företagsamhet. Socialistiskapartier tycks känna en instinktiv motvilja mot företagare. För att ha riktigkontroll över dem, vill ni använda så många statliga organ som möjligt. Dessaskall utgöra någon form av säkerhetsgaranti eller skydd för enskilda människor.Utvecklingsfonderna skall svara för utbildning och rådgivning, statligariskkapitalbolag skall ge ekonomisk handräckning och avhändaföretagarna en del av ägandet till förmån för staten. Löntagarfonder ochAP-fonder ges stora möjligheter att lägga under sig svenskt nä- ringsliv.Och politikerna skall ges rika möjligheter till styrning och andra former avingrepp i det marknadsekonomiska systemet. I en liberal näringspolitik är marknadsekonomin basen. Detmarknadsekonomiska systemet är överlägset alla andra ekonomiska system sommedel att förverkliga människors frihet och välfärd. Marknadsekonomi innebäratt det är konsumentens köpbeslut som styr hur samhällets resurser skall utnyttjasför produktion av varor och tjänster Det är den enskilda människan som är densuveräne experten pä sina unika behov och önskemål.