prot · GD0953 · 1989-12-31 00:00:00 — Såvitt jag förstår handlar dethittills bara om att vi vill ansluta oss till EG:s förslag om en bankbeträffande utvecklingssamarbete med , som emellertid föreskriver attländerna först skall ha haft fria val och ha anslutit sig till det kapitalistiskasystemet med privatiseringar och fullständig marknadsekonomi. De villkoren kanju ännu inte alla östeuropeiska länder uppfylla. Men trots det behövs ett stort ekonomiskt samarbete. 1989/90:53 18januari 1990 12 (); relationer till EG är en av 90-talets viktigaste frågor.Därför är det viktigt att vi har en kontinuerlig dialog meUan regeringen ochriksdagen. Jagvill föreslå följande ordning: Förutom redovisningen till EFTA-delegationen,som jag vill påstå är fyllig och bra, skall också utskotten engageras. Och närregeringen är klar med sin genomgång av regelverket skall den för , ien bok motsvarande den s.k. grönboken, redovisa vilka ståndpunkter regeringenintar och vilket regelverk man kommer att arbeta för i de fortsattaförhandlingarna. gick ju till Skriften för att hitta ett citat. Jag går till riksdagenskalender, där det också finns små ord. För vecka 4 står det: "Vad voreUvet om man inte kunde hoppas?" Jag hoppas, fru statsråd, att regeringenföljer denna min önskan. Överläggningenvar härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Propositionerna 1989/90:61 Elevmedverkan iarbetsmiljöarbetet 1989/90:65 Statliga lån till och kommuner 1989/90:63 Redogörelse förtillämpningen av terroristlagstiftningen 1989/90:69 Ungdomsfrågor 1989/90:6 förvaltningskontors förslag omanslag på tiUäggsbudget till statsbudgeten för /90 5§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1989/90:115 av JensEriksson (m) till statsministern om skyddet för svenskt fiske; intervju i säger statsministern bl.a.:"Jag tror att det går att klara vissa undantag. Om vi tar isländska fisket t.ex., det är ju ettextremfaU, där är så oerhört beroende av sitt fiske att någon form av undantag för det landet ärrimligt." På reportens fråga om vilka undantag då vill görasvarade han: "Ja,jag vill inte precisera något sådant , men jag vill inte utesluta att närvi kommer till slutskedet, att också kan begära något undantag. Men jagunderstryker: EFTA-länderna tillsammans får inte presentera för många undantag- då kommer EG-ländema och EG-företrädarna med viss rätt att säga att det härmåste ni dra ner på. Vi får också ge upp saker som vi skulle, kanske rentnationellt, vilja ha annorlunda." Avuttalandet får jag den uppfattningen att statsministern inte har en tanke påatt skydda svenskt fiske, utan är beredd att upplåta våra fiskevatten för EGoch ställa svenskt fiske i en besvärlig situation, på samma sätt som densocialdemokratiska regeringen gjort vid fiera tidigare tillfällen. Statsministernsuttalande ger mig anledning att erinra om det svar statsministern gav den 23mars 1989 på den interpellation jag ställt i anledning av den överenskommelseoch de för fisket så allvarliga eftergifter statsministern gjorde ochundertecknade i . Närstatsministern i sitt interpellationssvar talade om den utredning som pågickoch vilka positiva effekter den kommer att medföra för den svenskafiskerinäringen sade han bl.a.: "Regeringen kommeräven fortsättningsvis att slå vakt om denna näring. Detta gäller givetvis äveni samband med internationella överenskommelser". Jaghar svårt att finna att statsministern slår vakt om den svenska fiskerinäringen.Statsministerns senaste uttalande är svårt att tolka så. Statsministern slårtydligen mera vakt om fiske, nu liksom vid uppgörelsen i , ochavser tydligen att hålla den hjältegloria han erövrade på förra gångenblank. Statsmininsternsuttalande inger mig oro. Statsministern och regeringen harinte skyddat svenskt fiske internationellt eftersom statsministern bara tar uppIsland som ett land som behöver skydd för sin fiskenäring. Ettannat uttalande som verkar oroande är när statsministern säger: "Vi fårockså ge upp saker som vi skulle, kanske rent nationellt, vilja ha annorlunda".Menar statsministern då våra med stor möda förvärvade fiskezoner? Det är ettskrämmande perspektiv som öppnar sig om jag tolkat statsministerns uttalanderätt. Om jag inte tolkat det rätt ber jag att få statsministerns tolkning. Med anledning härav villjag ställa följande frågor till statsministern: På vilket sätt avser statsmininstern attinternationellt slå vakt om svensk fiskerinäring? Avser statsministern att i avtal och förhandlingarmed EG skydda våra fiskevatten? 1989/90:53 18januari 1990 1989/90:116 av GudrunSchyman (vpk) till finansministern om en utvecklingsbank till stöd förÖsteuropas länder; träffas tjänstemän på högsta nivå från 36länder för att bilda en utvecklingsbank till stöd åt de östeuropeiska länderna.Idén är fransk och 1989/90:53 syftetär, enligt uppgifter i massmedia, att köpa över de forna kommunistlän- " deltar med en delegation ledd avstatssekreteraren vid , och beslutet att bidra med kapitaltill banken är redan taget av regeringen, men summan är ännu inte fastställd.Bitr finansministern har uttalat sig positivt i internationell press, som ocksåkommenterat deltagande som mycket viktigt eftersom i deösteuropeiska ländernas ögon representerar en "tredje väg"; mellanden kommunism de just övergivit och den hämningslösa kapitaUsm som präglarmånga västiänder. -Vi vill assistera i övergången till marknadsekonomi och privatiseringar avekonomierna, och det är inte uteslutet att svenska biståndspengar kan komma attanvändas för bankens ändamål, har en av den svenska delegationens deltagaresagt. Utkastettill stadgar åt banken fastlades vid ett informellt möte mellan de tolvEG-länderna och skall nu diskuteras i en vidare krets, därbl.a. Enligtförslaget skall det skrivas in i stadgarna att pengarna endast skall varatillgängliga för länder som genomfört fria hemliga val och som strävar efteratt övergå till marknadsekonomi och genomför privatiseringar. harendast och klart uttalat viljan att bli "kapitalistiska"och hur övriga deltagare, däribland , kommer att reagera på kraven är enöppen fråga. Samtidigtvet vi att just står inför en gigantisk miljökatastrof. Riskenkan finnas att stora delar av territoriet blir obeboeligt inom en 10-årsperiodoch kanske måste utrymmas. En tredjedel av matjorden sägs redan vara förstörd istora områden. Öknarna breder ut sig, livsmedlen är giftiga och vattnet hållerpå att ta slut i . Barnadödligheten är stor i vissa områden. Ensituation som kan utvecklas till en säkerhetspolitisk risk som kan hota denpågående demokratiseringsprocessen föreliggen Motbakgrund av ovanstående vill jag stäUa följande frågor till finansministern; Vad är motivet till att svenska biståndspengarskall användas i ovanstående projekt? Kommer att agera för att stadgarna blirformulerade på ett sådant sätt att även länder som ännu inte har genomfört friaval kan få del av dem? Vilken grad av marknadsekonomi och vilkenomfattning av privatiseringar anser att länderna skall vara bereddaatt genomföra för att få del av pengarna? 1989/90:117av (vpk) till statsrådet omkrigs-materielbegreppet: Kritikenoch debatten om den svenska vapenexporten har varit omfat tande . Det har framförts hård kritik mot hur regelverket ser ut samt mot hur frågan har hanterats politiskt. Några av de frågor som uppmärksammats är sekretessfrågan, valet av mottagarstater, marknadsfö- 12 ring och krigsmaterielbegreppet. Fråganom krigsmaterielbegreppet är en av de frågor som särskilt ofta va- Prot.1989/90:53 rit uppe till diskussion. Några av de mest upprörande exemplen påolycklig klassificering som har debatterats är följande;bandvagnar som civila och helt utan exportkontroll kunnat säljas tillChile liksom Boghammars båtar och Chematurs krigsindustri till ,HIAB-FOCO:s kärnvapenkranar till NATO samt radarsystem till en radstater i Persiska viken-området. Detta har visat att det är nödvändigt att fåtill stånd en utvidgning av vad som skall klassas somkrigsmateriel. Detta blev också direktiven till den utredning, krigsmaterielbegreppsutredningen,som regeringen tillsatte . Man kan vid genomläsandetkonstatera att de slutsatser utredningen drarrimmar illa medutredningsuppdraget, dvs. Det förslag till krigsmaterielbegrepp manpresenterar påverkar nämligen inte en enda av de produkter som drev fram helautredningen! Boghammarbåtar, Hägglundsbandvagnar, radar, elektronik,kärnvapenkranar, allt detta hamnar fortfarande utanför definitionen av vad somskall vara krigsmateriel! I praktiken föreslås ingen utvidgning över huvudtaget. Dettaär helt oacceptabelt. Inom utredningen har man helt öppet fört resonemang omhur man skall kunna tolka direktiven på ett sätt som möjhggör att man kan läggaett förslag som i praktiken inte utvidgar krigsmaterielbegreppet. Följandeslutsats drar utredningen (i en intern PM daterad ): "För att nåden eftersträvade strörre korrektheten och konsekvensen anges alltså idirektiven att en utvidgning av bestämmelserna kan behövas. En rimlig tolkningsynes vara, att den antydda utvidgningen mer bör gälla regelverkets formellauppbyggnad, tydlighet och fullständighet än det materiella innehållets totalaomfång." Manpåstår alltså på fullt allvar att hela debatten i denna fråga och upprördhetenöver vad som skett skulle syftat till att få mer ord och regelverk men intenågon reell utvidgning av begreppet! Då utredningens förslag i praktiken inteinnebär någon utvidgning av krigsmaterielbegreppet konstateras att frågan stårkvar där den var . Alltså finns det fortfarande behov av en översyn avkrigsmaterielbegreppet i syfte att utvidga det. Vidareframgår av utredningens arbete att man ägnat mycket tid åtharmo-niseringsfrågor både mot EG och (COCOM-reglerna). Man skriver bl.a.att (PM ): "Det vore önskvärt att de svenska reglerna i störstamöjliga utsträckning blev kongruenta med vad som kommer att gälla inom EG ...det är angeläget att man från svensk sida noggrant följer den utveckling motharmonisering av de ifrågavarande normerna som pågår inom gemenskapen." Mantalar alltså här om en harmonisering med EG i rent militära frågor. Detta ärnågot nytt och uppseendeväckande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor till utrikeshandelsministern: Ställer sig regeringen bakom den tolkning somutredningen gör av hur utvidgningen av begreppet skall tolkas? 1989/90:53 2. Påvilket sätt anser regeringen att man med utredningens förslag kommer tillrätta med de gränsdragningsproblem som föreligger vad gäller klas- Vad anser regeringen om de resonemang somutredningen för om att man vid klassificering av krigsmateriel måste ta hänsyntill den integration som sker inom EG-området? Tycker regeringen att det vore angeläget att få inett användarkriterium vid bedömningen av om en vara skall anses civil ellermilitär? Anser regeringen det rimligt att generellt uteslutaall elektronik från definitionen av vad som skall vara krigsmateriel iframtiden? 6§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:368av () till industriministern om kärnkraftsavvecklingenutomlands: Runt om i världen avvecklar man kärnkraftverk ochskriver ned sina utbyggnadsplaner. BirgittaDahl sade i en interpeUationsdebatt att hon var beredd attbegära redovisning från de svenska beskickningarna i länder med kärnkraft omderas energipoUtik. Hon berättade att det i praktiken inte finns någon framtidför kärnkraften i och att motståndet i växer, liksomtveksamheten hos myndigheterna där framgång i valet i Japananses höra samman med deras aktiva kärnkraftsmotstånd. 1 harnäringslivet av ekonomiska skäl vägrat att ta över kärnkraften. Den är klartolönsam när man ser till helheten, från bränsleframställning till nedmonteringoch avfallsförvaring och byggande av nya aggregat. Kommer statsrådet att fullfölja att inhämta en redogörelse från de svenska ambassaderna omkärnkraften och redovisa resultatet före nästa energipolitiskabeslut? 1989/90:369av () till industriministern om domänverket: har genomfört en stor omorganisation ilandet. All omorganisation innebär i och för sig förändring med åtföljandekonsekvensen Men syns i detta fall drabbas särskilt hårt av dennarationalisering. fanns domänverket på sju platser i länet, men nuläggs fyra kontor ner med åtföljande uppsägning av personal. Så kommer t.ex.kontoret i att försvinna, och därmed friställs 14-15 människor. Dettablir en svår påfrestning både för de enskilda individerna och för kommunen - minsta med ca 3 000 invånare och en svag arbetsmark- 14 nad. Med hänvisning tillovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attmildra konsekvensema av denna rationalisering och därmed stärkasysselsättningen i berörda kommuner? 1989/90:370 av HugoHegeland (m) till finansministern om beskattningen av bilersättning: Enligt skall all bilersättning,när ersättningen överstiger per mil, vara beskattningsbar, dvs. även de12 kr per mil som RSV anser vara fullt motiverad kostnadsersättning. Enligt RSVöverensstämmer denna uppfattning med gällande lag. Med anledning härav vill jagfråga: Är finansministern beredd att föreslå en lagändringinnebärande att det belopp i bilersättning per mil som ur skattesynpunkt anseshelt motiverat aldrig kan bli föremål för beskattning? 1989/90:371av () till statsrådet om en ny svältkatastrof iEtiopien; Enligt samstämmiga uppgifter i massmedia och frånde internationella hjälporganisationerna hotas nu delar av återigen aven svår svältkatastrof. Delar regeringen den uppfattningen och vilkaåtgärder planerar regeringen i så fall för att lindra följderna för det redantidigare hårt drabbade etiopiska folket? 1989/90:372av () till industriministern om möjligheten att föreskriva attSAAB lokaliserar viss verksamhet till ; Plastbolaget i har aviserat att man läggerner verksamheten 1990. Det är 90 arbetstillfällen som försvinnerFlertalet av de anställda är kvinnon Arbetsmarknaden för kvinnor i Vadstenahar redan tidigare försämrats genom omfattande neddragningar på Birgittassjukhus på grund av psykiatrins omstrukturering. Vadstenadrabbades av en utflyttning från kommunen på 106 personer . Detta äri förhållande till folkmängden den näst största minskningen av antaletinnevånare av landets samtUga kommuner Nedläggningenav Plastbolagets verksamhet förvärrar situationen i kommunen. Det är därför avstor vikt att ny verksamhet kan förläggas till . Min fråga är: Är det möjligt att komplettera villkorslånet tillSAAB genom att föreskriva att viss verksamhet placeras i ? 1989/90:53 7§Kammaren åtskildes . 1989/90:53 18januari 1990 1 § Anmälan om kompletteringsval tillarbetsmarknadsutskottet... 1 2 § Justering av protokoll...................................... 1 3 § Information från regeringen om relationerna mellan EFTA-län- derna och EG..................................................... 1 Statsrådet () () (vpk) () () 4 § Bordläggning................................................. 10 5 § Meddelande om interpellationer 1989/90:115 av JensEriksson (m) om skyddet för svenskt fiske 10 1989/90:116 av GudrunSchyman (vpk) om en utvecklingsbank till stöd för Östeuropasländer............................... 11 1989/90:117 av (vpk) omkrigsmateriel begreppet ..................................................... 12 6 § Meddelande om frågor 1989/90:368 av () omkärnkraftsavveck lingen utomlands............................................. 14 1989/90:369 av () om domänverket...... 14 1989/90:370 av () om beskattningenav biler sättning ........................................................ 15 1989/90:371 av () om en nysvältkatastrof i Etio pien ............................................................. 15 1989/90:372 av () om möjlighetenatt föreskriva att lokaliserar viss verksamhet till .