prot · GD09125 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:125 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare 1 §Reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare Föredrogs ulbildningsulskotlels belänkande1989/90;UbU27 Reformerad svenskundervisning för vuxua invandrare (prop.1989/90:102). AnLl (); Betänkandet som vi skall debattera ärett efterlängtat betänkande. Det är på liden atl regeringen tagit sig samman ochlagt fram propositionen om reformerad svenskundervisning för invandrare. Vi moderater har kritiserat många av de regler som gälltpå detta område sedan beslut . Syslemel och reglerna har varitstelbenta och lidit brist på flexibilitet. Det finns, dess värre, ett otalexempel på detta. De som förlorat på detta är invandrarna och flyktingarna, somhar passiviserats på grund av våra stelbenta bestämmelser. Att det förhåller sig på detta sätt är inte barapåståenden från min sida, utau samma konstateranden kau man bl. a. läsa i RRVsrapport om hur sfi-systemet fungerar Del är ett underbetyg för den hittillsförda flyktiugpoliti-ken atl människor har passiviserats till alt blisocialbidragstagare i månader och år utan att komma ut i arbetslivet. För atlkomma lill rätta med och förbättra de fel och brister som finns i nuvaranderegler, har vi moderater lagt fram många förslag lill . Jag vill inledningsvis säga att det finns många braförslag i betänkandet och i propositionen, som kommer atf leda till alt vi kanla hand om våra flyktingar på ett bättre sätt än vad som varit fallet.Del jag främst tänker på är atl vi nu får enhetliga statsbidrag i form av eltsamlat schablonbidrag för flyktingar och ett statsbidrag för övriga invandraretill gruud-sfi-undervisniugen. Det innebär atl vissa flyktingar inte längrekommer att diskrimineras. Del är också positivt atl även socialdemokraterna tillslut har insett att def måste finnas variationer och möjligheter lill attkoncentrera undervisningen för de invandrare som kan tillgodogöra sig den. Delhar inneburit elt stort 1 proiokoU 1989/90:125 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare slöseri med resurser ochpsykisk hälsa atl bara tillåla en undervisningslid på maximall pervecka. Trotsatf det lar lång lid innan invandraren kommer i arbele eller inleder reguljärastudier, har samhället svårt all tilvarata invandrarens kunskaper, Enundersökning visar att endasl en femtedel av invandrarna arbetar inom yrken sommotsvarar nivån på deras tidigare utbildnirig. Därför är det av stor vikt altutskottet konstaterar alt det är myckel otillfredsställande atl mångainvaridrare irite kau få arbele inom de områden och på den nivå som de harkvalifikatiouer för Jagvill i del sammanhanget säga atl jag hoppas atl ekvivaleringsverksam-helen vidUHÄ kommer all hålla jämna sleg med efterfrågan och alt man från deu kommunalasidan agerar i ett tidigare skede . Lyckas vi inte med dessaförbällringar kommer vi moderater atl få anledning att återkomma under denallmänna motionstiden. Och till ell par avvåra reservationer arrangerar svenskundervisning flyktingar vistas iförläggning. upphandlar utbildningen av olika anordnare.För denna undervisning saknas kompetenskrav för lärarna och krav på läroplan.Undervisningens kvalitet är i hög grad skiftande. Några förändringar iverksamheten föreslås infe i propositionen. Def är beklagligt.Förläggningssvenskau har eu betydande omfaftuiug. Det totala anlalelundervisniugstimmar i svenska uppgick /89 till 450 000 och omfattar gottoch väl hälften av all grund-sfi. Vistelsetidenpå förlägguirigarna är för måriga flyktingar lång, alldeles för lång. Förnärvarande har över 7 000 flyktingar fått uppehålls- och arbetstillstånd, meude saknar kommunplats, vilket gör aft de blir kvar på förläggningarna. Motden bakgrunden anser vi atl det är angelägel atl flyktingar som fått arbets-och uppehållstillstånd får påbörja sfi-uudervisning även om de vistas iflyktingförläggning. Deri kommun där flyktingförläggningen är belägen böransvara för undervisriingen. För denna sfi-undervisning skall samma reglergälla beträffande läroplan, lärarkompetens, anordnare av undervisningen samlstatsbidrag som för grund-sfi i övrigt. Med vårt förslag kan flyktingentidigare gå ul i arbetslivet eller fortsätta med vidare studier Jag är förvånad över att vi moderater måste reservera oss på den härpuuklen. I de olika betänkariden som debatteras finner jag utmärktabeskrivningar när det gäller exempelvis de alltför långa vistelseti-derria påförläggriirigarria för dem som fåll siria tillstånd klara eller den bristandeflexibiliteten i sfi-systemet. Def är djupt beklagligt att inte utskottet medIngvar i spetsen förmår dra konsekvensen av detta olyckligaförhållande. Jag skulle bli mycket tacksam om jag kunde få ett svar på varförni inte tillstyrker reservation 2. Ireservation 6 tar vi upp kommunernas val av ariordriare. Eriligt riu gällandebestämmelser får kommunerna förlägga grund-sfi till komvux, studieförbuudeller folkhögskola. I propositionen föreslår regeringen aft rätten förkommunerna att välja anordnare utökas till att också omfatta AMU och deustatliga högskolan. Def är vår uppfattning all det inte finns någon anledriingatt i lag reglera vilka anordnare kommunerna får anlita för att genomföra Del är av större vikt atl man i stället får anlita de anordnare sompå ett effektivt sätt tillhandahåller en god utbildning. Beslut omutbildningsanordnare bör föregås av en öppen upphandling. Majoriteteni utskottet auser atl regeringens förslag ger ell tillräckligt utrymme för valav anordnare och att elt anbudsförfarande eventuellt skulle leda lill alt eltlågt pris ges företräde framför audra fördelar av t.ex. pedagogisk art. Dettaär ju kvalificerat norisens! Vi har ju i eff annat sammanhang i betänkandetunderstrukit vikten av lärarkompetens och läroplari. Ireservatiori 10 tar vi upp frågan om varvriing av studier och arbete. Enligtriu gällaride regler är del fullt möjligl atl varva studier med arbete/praktik.Emellertid visar de utvärderingar som gjorts att detta inte har fungerat.Del-tagarria i grund-sfi får i många kommuner inte hjälp av arbetsförmedlingenförrän de är klara med siu svenskundervisning. Detta innebär onödigt långaväntetider inför fortsatta studier eller för inträdandet i arbetslivet. Av denanledningen har vi moderater föreslagit alt återigen skall uttalavikten av alt detta måsle fungera bälire. Jag är förvånad över attmajoriteten visar ett sådanl ringa intresse i denna viktiga fråga. Med del anförda yrkar jag bifall till de reservationer där moderataföreträdare deltagit. 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare' AnL2 (); Undervisningen i svenska är givelvis mycket viktig för invandrares ochflyktingars möjlighel alt aripassa sig till och trivas i det sveriska samhället.Den som kommer fill för aff här börja en ny tillvaro med hopp omtrygghet och trivsel, måste försöka lära sig sveriska så Sriarl som möjligt. Juförr den nye svensken kan förstå och fala def svenska språket, desto suabbareblir han eller hori accepterad av oss irifödda sveriskar Envettigt genomförd svenskundervisning för vuxna invandrare är alltså oerhörtviktig för invandrar- och flyktingpolitik. flesta momenten i betänkandet 1989/90:UbU27 tillhör folkparliel ulskotletsmajoritet, och jag yrkar bifall lill hemställan i betänkandet med undantag avde moment som "drabbats" av reservationer fråu folkparliel. Jag skallhär kommentera ett par av avvikelserna. Regeringenoch ulbildningsulskotlels majoritet auser all man bäst påverkarsludieintensitelen genom atl begränsa en kommuns skyldighet alt ordna svenskaför invandrare lill fråu kyrkobokföriugsdageu. Tyvärrkan mau inte förutsätta atl alla invandrare kommer i gång med sina studier isvenska språket snabbt. - liksom kommunisterna ochmiljöpartiet de gröua - anser därför aft vi infe skall sätta någon bortretidsgräns för kommunens skyldighet att ordna undervisriirig i svenska förinvandrare. Den åsiktsskillnaden är orsak till reservation nr 1. Jag yrkarbifall fill reservafion nr 1 - och i förekommande fall också till reservalioririr 4. 1 stateris anslag till timersättning vid vissa vuxenutbildningaringår också s.k. studiesocialt stöd vid vissa kurser i teckenspråk. aft föräldrar till döva och gravt hörselskadade barn får stöd i form avbetald vistelse vid utbildning om barnels handikapp. Prot.1989/90:125 ; Reformerad s vensk -undervisning för vuxna invandrare 16föreslår miljöparliet de gröna och alt även syskon lill döva ochgravt hörselskadade barn skall få denna möjlighet. Jag yrkar bifall lill reservationnr 16. Folkparliel har synpunkter på statsbidragssystemetför den här verksamheten. Det framgår av ett antal motioner i ärendet. Eftersomregeringen nu förbereder en proposition, som skall läcka all vuxenutbildning,nöjer vi oss med att invänta den. AnL 3 i (c); En av målsättriingarna med flyktiugpolitikeumåste vara att deri som kommer lill värt larid så sriart som möjligt skall lärasig det svenska språket, få undervisning om del svenska samhället och deskyldigheter och rättigheter man har De skall komma ut i arbetslivet så snartsom möjligt. Ineffektivitet i det avseendet ger också grogrund för negativastämningar i del svenska samhället, vilket vi erfarit senast inyhetssändningarna . Del syslem för svenskundervisning för invandrare somfunnits har visat uppenbara brister, vilkel också påvisats irapporter från riksrevisionsverkel och diskrimineriugsombudsmannen. Alltförstelbenta regler har hindrat flyktingarna från att få en effektivsvenskundervisning och därmed att inlemmas i del svenska samhället. Deu som fått vänta på uppehållstillstånd har gåttmiste om en stor del av svenskundervisningen. Uppdelningen i grund-sfi ochpåbyggnads-sfi har ofta medfört tidsmässiga luckor Akademiker och analfabeterhar gått i samma grupp, vilket medförl'atl undervisningen inte kunnat bli avbra kvalitet för någon. Begränsningen i timantal per dag har också lett lillatl undervisningen blivit onödigt utdragen för dem som skulle haförutsättningar att tillgodogöra sig mer intensiv språkundervisning. Det förslag lill förändringar av svenskundervisningen somvi uu har alt la slällning lill innebär alt mau undanröjer många av de härmissförhållandena. Vi i tycker all det i det slora hela är elt braförslag som också har blivit ytterligare förbättrat genom utskoltsbehandlingen.Kommunerna kommer atl få det övergripande ansvaret för hela undervisningen.Uppdelningen i grund-sfi och påbyggnads-sfi försvinner Kommunerna kauan-lingen själva stå för undervisningen eller anlita den utbildniugsauordnaresom har de bäsla fömtsältningama jusl på den aktuella orten - studieförbuud,folkhögskolor, AMU eller högskolor Regleringen beträffande antalet undervisningstimmar perdag föreslås upphöra. Eftersom della är en regeringsfråga finns del häranledning alt ytterligare poängtera viklen av atl regeringen verkligen fattarelt sådanl beslul så atl kommunerna får reella möjligheter alt individanpassaundervisningen. Genom alt samarbeta med arbetsförmedlingen och den lokalaarbelsmarknaden får kommunen också större möjligheter att varva undervisningoch arbele, vilkel ger flyktiugeri möjligheter all tidigt praktisera svenskagenom möte med svenskar Eftersom skyldigheten att anordna svenskundervisning nuskall räknas från den dag flyktingen kyrkobokförs i kommunen, minskar riskenalt någon på grund av långa väntetider i förläggningar skall gå miste omundervisning. Skyldigheten skall gälla från denna dag med möjlighettill förlängning ett år.Tidsgränsen kan naturligtvis diskuteras. Vi anser dock alt någon lidsgräns börfinnas eflersom delta även innebär ell tryck på flyktingen all delta iundervisningen. Enligt vår uppfattning är del iute bara en rättighet ulanockså eu skyldig-hel för de flyktingar som kommer hit all lära sig svenska.Särskilt gäller delta för kvinnorna. Problemen för dem kau ha att göra medbarnomsorg eller också vara av kulturell art. Därför är det viktigt aftkommunerna har ett in-slrunieni för alt trycka på familjen sä atl kvinnorna fårsvenskundervisning så snabbi som möjligt. Risken är annars myckel slor altkvinnorna hamnar vid sidan om. Det är viktigt alt kommunerna lar sitt ansvaroch finner flexibla lösningar på barnomsorgsfrågan. Vi anser vidare att det ärviktigt att vi noga följer utvecklingen och ser hur det kommer alt fungera. I vår motion pekar vi på brislen på behöriga lärare.Eflersom utskottet kommit överens om atl regeringen och SÖ nu skall pröva omnuvarande behörighetsregler är lämpliga och all man skall la med frågau omtillgång på lärare i budgetarbetet, avstod vi från reservation i denna fråga. Kunskaper om det svenska samhället är avgörande för attflyktingen skall kunna anpassa sig här Utskottet ullalar starkt atlsamhällskunskap måste ges större vikt uär nu läroplanen skall ses över Dellycker vi är bra. Vi har endast en reservation lill dettabetänkande, nr7. Den gäller svenskundervisningen på förläggning. Tyvärr är detfortfarande så att måriga flyktingar får vistas på förläggning i väritan påkommunplacering efter det att de fått uppehållstillstårid. Den tidenmåsle utnyttjas på ett effektivt sätt. Det är olyckligt om flyktingarnapassiviseras. De måste förberedas för sitt liv i genom en effektivsvenskundervisning av samma omfattning och av samma kvalitet somsfi-undervisningen. Vi anser att uär flyktingen sedan flyttar ut i eu kommunkan man samordna de kunskaper som flyktingen har med deu sfi-undervisning somges i kommunen. Jag yrkar bifall lill reservation ur 7 och iövrigt lill utskottets hemställan. Prot:1989/90:125 , Reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare AnL 4 (vpk); I granskning avsfi-undervisningen framkom det att många deltagare ansåg att takten isfi-uudervisniugen var för låg. Deltagarna hade ca tre limmars undervisning perdag. Därför anser vpk atl del i lagen bör föreskrivas skyldighet för kommunernaalt erbjuda sex limmars undervisning per dag om undervisningen inte är varvadmed praktik. 1 likhet med , ochdiskrimine-ringsombudsmannen anser vi att kommunernas skyldighet att ordnasveusk-Uridervisriing skall gälla alla som har behov av sådan undervisningoavsett hur länge de har vistats i landet. Vi anser att det är oacceptabelt meden lidsgräns i det här sammanhanget. Det kan finnas olika skäl, t.ex. sviterefter tortyr, för att en invandrare sent kommer i gång med svenskstudier Allainvandrare med behov av sfi-undervisning måste också ha rätt till sådan undervisning.Vi anser inte alt del finns fog för att sälta upp begränsningar i tidenhärvidlag. i snuddade vid ell principielltintressant resonemang i deu här frågan när hon talade om del förhållandet atldet mot 1989/90:125 18 maj1990 Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare en skyldighet måste svaravissa rättigheter Del kan jag skriva under på. Men atf sedau ta den ställningsom har gjort i utbildningsutskottet, nämligen att sätta upp den härtvåårsregeln för rätten till sfi-uudervisuing, stämmer inte ren logiskt meddel anförande som höll. Iriksrevisionsverkels granskning har det också framkommit att samhällskunskapförekommer i alltför lilen omfattning i undervisnirigeri. Därför är deltillfredsställaride att utskottet nu trycker på att samhällskunskap måste fåett större genomslag i sfi-undervisningen. Det hälsar vi i vpk med tillfredsställelse. Närdet gäller svenskundervisningen är rätten till kunskaper i och tillgångeritill del svenska språket ett grundläggande demokratiskt villkor för oss som bori . Vår verksamhet t.ex. här i vilar till avgörande del pådessa förhållanden lill det svenska språket. Språket är avgörande förmänniskans möjligheter alt verka som en social varelse. Språket är ett verktygför att kunna delta i en social gemenskap var den än finns - på miriarbetsplats, i mitt bostadsområde osv. Med sveuskaus hjälp kan jag återge minaerfarenheter, utbyta tankar och kanske t.o.m. uttrycka mina innersta känslor. Alladessa villkor gäller för alla oss som bor i . Det märks allra tydligastför våra invandrare. Diskrimineriugsombudsmannen har uttryckt sigså här: "Om alla våra nyanlända lärde sig en bra svenska och hur man bärsig åt för alt bevaka sina rättigheter och skyldigheter i , då skulledel kuappast behövas riågori ombudsman mot etnisk diskriminering." Härfinns en viktig sanning. Delär bl.a, mot denna bakgrund som vi i vpk alltid ser lill de kvalitativa målennär det gäller sfi-undervisningen. Meddelta, herr talman, yrkar jag bifall lill de reservationer lill betänkandetsom vpk slår bakom. Anf.5 i (c) replik: Herr talman! Tidsregeln kan, somjag sade, naturligtvis diskuteras, . Del kau finnas skäl tillatl man iute kommer i gång tidigt med undervisning, del vet jag också. Men jagtror att det är viktigt alt man känner ett tryck, och atl kommunerna också harelt tryck på sig att se lill att alla flyktingar får undervisning. Oavsettvilken bakgrund en mänriiska har mår mari bäst av att bli delaktig i detsveriska samhället riär mari äridå bor här är irite så korl tid, och delfinns möjlighel till förlängning. Egentligen är det faktiskt fråga Vii anser aft del är gariska viktigt att kommuuerria har detta iri-sfrumeut,och det är irite minst viktigt för kvinnor Man måste aktivt medverka till atlde deltar i undervisningen så att de infe ställs utanför Det finns alltförmånga fall, vilket jag själv har sett, där kvinnorna ställs litet utanför detsvenska samhället. Det kau bero på problem med barnomsorg, men till störstadelen är det kulturella orsaker som ligger bakom. Vi vill också påverkainvaudrarmäririeri, och då är del viktigt att vi har det här instrumentet. Anf.6 (vpk) replik: ställningstagande i fråga om tvåårsregeln och rätten tillsvenskundervisning blev inte mer begripligt för mig efter detta inlägg. Det finns skäl fill deftaställningstagande, säger i och räknar upp ocksåsådana skäl som vi i vpk tillsammans med och delvishar redovisat i en reservatiori. Deftryck som man vill anvärida för att komma till rätta med kulturella traditionerskall enligt säll atl resonera rikta sig mot kommunerna.Jag känner iute till att mau på något sätt har kunnat påverka kulturellatraditioner genom att sätta eff tryck på svenska kommuner Varför inte se tillde behov som faktiskt finns hos deu enskilde eller hos eu invandrargrupp ochlåta detta styra de beslul om kvaliteten på sveuskuudervis-ningen som riksdagenhar att falla? 1989/90:125 18 maj1990 Reformerads vensk -undervisning för vuxna invandrare Anf,7 i (c) replik: Visst finns del kulturella orsaker Vi vet alt del finns motståndarelill utbildning, och vi möts av många olika kulturer Vivet alt detta inte är någon lätl fråga atl hantera. Meu det är viktigt ocksåför stämningen i att de flyktingar som kommer hit så fort som möjligtkommer ut i det svenska samhället - annars klarar vi fakfiskt inte avflykting-mottagningen. Vivet alltså atl det finns problem. Jag anser därför att det är viktigt alt viser lill att det finns en skyldighet aff delta i svenskundervisningen, och dåhar vi def här instrumentet. Jag tycker att vi skall pröva detta. Sedan får vinaturligtvis följa utvecklingen och göra en utvärdering. AnL8 (vpk) replik: i säger all vi skall pröva dettainstrument. Del har vi gjort under en rad av år, och vi ser fortfarande de härproblemen. Avolika skäl deltar inte vissa invandrare i sveuskuudervisuingen. Jag förstårinte vilka stämningar i det svenska samhället som talar om.Vilka stämningar är det vi skall falla till föga för när det gäller kvalitetsbegreppinom svenskundervisningen? Det vore välgörande om klart ochtydligt kunde tala om vilka stämningar hon avser Omdet är invandrarfientliga stämningar som menar när hon lalarom stämningar, är det enda sättet att möta sådana att vara öppen och rak ochsälta kvalitetsnivån först. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit alt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik. Anf.9 (): Aff infe förstå och infe kunna tala om vad mau tycker, vad man harupplevt och vad som händer - här firiris eri grund för deu invandrarfienflighetsom ökar i . Situationen just nu är mycket allvarHg, och läget harförsämrats. Härser jag svenskundervisningen som det viktigaste instrumentet för atl ökaförståelsen mellan sveriskar och invandrare. Det är så viktigt aff jag tror attdef är avgörande. När man inte kan tala svenska, eller på stapplande svenskaförsöker förklara en sak, och möter en invandrarfieutlig stämning i Reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare ett samtal, då kan maniute argumentera. Mau måsle ha rent grammatiska kunskaper så att det blirtydligt vad man säger, och man måsle kunna nyansera sitt tal. Främlingsrädslafinns också hos svenskarna när de inte förstår Det är viktigt alt vi ser lillatt deu minskar på alla områden. betänkande nr 27 finns många förslag till förbättringarav den framlida sfi-undervisningen, dvs. svenska för invandrare. Meumiljöpartiet motsätter sig grundidén atl man skall ha eu schablonersättuing somäven omfattar iuvandramndervisningen. Vi anser alt man bör hålla ersättningför sfi isär från den övriga schablouersättuiugeu, eflersom del är möjligl atlman annars inte prioriterar undervisningen lillräckligl högt. Det kan varamöjligt att inkludera den i elt senare skede. Men vi är måna om all hålla medelför undervisningen isär fråu deu schablonersällniug för flykliug-motlagaude somvi kommer alt behandla i debatten . Vianser att def är viktigt alt mau gör eu plan inom språkuudervisuiugen och iövrigt för varje invandrare och flykting. Hit kommer analfabeter och högtutbildade akademiker. Det kan inte vara rimligt att man skall använda sammaplan för dessa två olika grupper Sedan finns det kunskapsnivåer däremellan. Påde riivåerna kan det hända atl man kan föra samman olika grupper Det blirsvårt i de små kommunerna, men man måsle försöka alt individualisera så mycketsom möjligt i de stora kommunerna. Till dem räknar jag de kommuner som lar emot50-100 invandrare. Där bör man redau kunna indela i olika grupper Vii auser också att vuxna invandrare som inte har en utbildningmotsvarande grundutbildning, dvs. , bör få en obligatoriskundervisriirig på grundskolenivå. Vi har kämpat oerhört länge med grundvux iSverige, och framför alll kvinnorna har legat efler kommer eu ny grupp avmänniskor som inte har en motsvarande utbildning. Del skall naturligtvis inteförekomma något tvång, men kommunerna skall slälla upp med sådan undervisningmed hjälp från staten och på alla sätt se till atl människor får den härgrundutbildnirigen. skall rialurligtvis kuuria ge dispens från detta kravmed hänsyri till ålder och andra förutsättningar Manskall i möjligaste mån bilda sådana grupper som passar för iuvand-rarria. Detkan vara fråga om yrkesinriktade grupper Del finns i vissa län vårdpersonal somgår i särskilda grupper och får specialutbildning i svenska så att de sriabbtskall kuuria komma iri i sitt yrkesarbete. Del anser vi vara ett föredömligtsätt att arbeta på. Det finns flera brisfyrken där man skulle kuuna bildadylika grupper Jag återkommer då fill aff delta kanske måsle ske i samarbetemellari olika kommuner eller i de större kommunerna. Det måsle ske från bådeyrkessyripunkt och utbilduingssynpunkl. Föreu akademiker som kan fyra fem språk är del naturligtvis myckel lältare aftlära sig ytterligare ett språk äu för den med mycket bristfällig grundutbildningeller för den som t, o. m. är analfabet. Jag är övertygad om att det går att geheldagsutbildning för alla dessa grupper, uär del inte går att varvautbildningen med arbele. Jag har själv undervisat både analfabeter och akademikeri hellidsundervisning. Går det all anpassa undervisningen efter gruppenssammansättning blir del inga problem. Somdet framgår av betänkandet är samhällskunskapen oerhört viktig. a. behövsdel utbildning om våra lagar, men minst lika viktiga är de Del ärsvårl att förklara olika sätt att uppföra sig. Vi kau ha samma problem när vikommer lill ett annat land.