prot · GD0944 · 1989-12-31 00:00:00 — 8 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(avslag på förslaget till lag om tillstånd till överlåtelse av skepp) Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot 137 förreservation 1 av m.fl. 2 (ett svenskt internationellt fartygsregister) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (tidpunkt för ansökan om tillstånd tillöverlåtelse) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 40 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. 4 och 6 (tillämpningsområdet för en ny flagglag,m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion T14 avViola och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 36 förreservationen av . Kultur-tskottets betänkande KrU9 Prot. Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 154 förreservationen av m.fl. Justiti eutskottets betänkande JuUS Mom. 1(misshandelsbrottet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avIngrid -bifölls med acklamation. Mom. 3 (knivförbud) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 56 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (förskottering av brottsskadestånd) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 153 förreservation 3 av m.fl. Mom. 6 (utredning om brottsskadestånd m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 56 förreservation 4 av m.fl. Mom. 8 (kontraktsvård vid överträdelse av besöksförbud) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avIngrid -bifölls med acklamation. Mom. 9 (information till brottsoffer omutredningsförfarandet vid brott m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (information till målsägande om eget ärende) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (trygghetslarm m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 76 förreservation 8 av m.fl. 13 (målsägandebiträde) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avLars-Erik Löv-dén m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (domstolsväsendets kompetens vid våldsbrott m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avIngrid - bifölls med acklamation. 1989/90:44 Mom. 15 (förhör med barn) Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 36 för reservation 11 av Mom.16 (stöd till jourer) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 151 för reservation 12 av . EvaGoés (mp) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.17 (brottsofferutredning m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. konstitutionsutskottetsbetänkande /90:KU25 Justering av kammarens protokoll, 1989/90:JuU13Telefonavlyssning (skr 1989/90:18), 1989/90:FiU8 Åndringar iallemanssparandet (prop. 1989/90:31), 1989/90:FiUll Tilläggsbudget I inomfinansdepartementets område (prop. 1989/90:25 delvis) och 1989/90:TU12 Tilläggsbudget I inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1989/90:25 delvis). Kammarenbiföll vad utskotten hemstäUt. 6§ Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, arbetsmarknadsutskottets betänkanden AUS och AU14, beslötkammaren på förslag av andre vice talmannen medge att de fick företas tillavgörande i ett sammanhang sedan debatten i båda dessa ärenden avslutats. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1989/90: AUS Arbetsmiljö (prop. 1989/90:6 och 1989/90:19). MONASAINT (): I detta betänkande behandlar utskottet bl.a. miljöarbetets mål ochinriktning. behandlade utskottet i sitt betänkande nr 12 våramoderata kommittéyrkanden i detta avseende, så när som på ett, vilket nuresulterat i reservation nr 7. Redani vårens utskottsbetänkande nr 20 avlämnade vi vidare reservation i anslutningtill vår motion om regionala skyddsombud. Vi ville ha till stånd en utvärderingav verksamheten innan regelsystemet förändrades. Vår uppfattning står fast,men vi har inte funnit anledning att ånyo upprepa kravet i form av en identiskreservation. Idagens betänkande ingår också en moderat motivreservation. Vi anser att desekretessfrågor, som berörs i proposition nr 6 och som bl.a. tar uppobehörighetsrekvisitet, är ett så pass komplicerat regelverk att utskottetborde ha förbundit sig att uppmärksamt följa upp den fortsatta tillämpningen. Denomnämnda reservationen nr 7 poängterar att arbetsmiljölagen är enramlagstiftning, som kompletteras med en stor mängd tillämpningsföreskrifter.Det är inte och regering som utfärdar regelsystem. Berördamyndigheter svarar för cirka så många regler Därför är det så mycketviktigare att en fortlöpande uppföljning verkUgen kommer till stånd, båderesuhatmässigt och ekonomiskt. Stämmer effekterna med målen? Vad kostarreglerna och står de i rimlig proportion till insatserna? Vilka bieffekter kanuppstå? Undanröjs de i så fall? Viönskar helt enkelt en regelrätt uppföljning med konsekvensbeskrivningar ianslutning till föreskrifterna, dvs. en självklar konfrontation mellan avsikteroch måluppfyllelse, vilket innebär en kontinuerUg utvärdering. Med denna koncisa redovisning av våra ställningstaganden i utskottetsbetänkande nr 8 ber jag att få yrka bifall till de moderata reservationerna. När vi nu skall diskutera arbetsmarknadsutskottets betänkande1989/90:AU8 som behandlar arbetsmiljön står det klart att utskottet egentligeninte berör de problem på arbetsmiljöområdet som är väl kända. Med tankepå de stora brister som finns inom hela arbetsmiljöområdet förvånar det migmycket att regeringen inte tar fler initiativ än vad man hitintills har gjort.Man vet ganska mycket om den fysiska arbetsmiljön, men inte alls lika mycket omden psykosociala, där det finns många av de brister som råder inomarbetsmiljöområdet. Föratt övergå tiU betänkandet vill jag ta upp och diskutera de två reservationersom har stäUt sig bakom, vilka handlar om rätten till omplaceringoch havandeskapspenning för gravida kvinnor. värt attgravida kvinnor som vill komma bort från arbetsmiljöer som de upplever somskadliga inte har något stöd för detta i lagstiftningen. Det borde vara självklart att en kvinna som är gravid ochsom är orolig för att gå till sitt arbete och vistas i den miljö som hon självupplever som skadlig inte skall tvingas till detta för att inte gå miste omalla former av ekonomisk ersättning. Det borde vara självklart att när engravid kvinna känner oro skall hon ha rätt till omedelbar omplacering på sin arbetsplats.År inte detta möjligt, måste det göras en utökning av havandeskapsersättningenså att hon inte behöver vistas i en miljö som oroar henne. Detta har vi från sida efterlyst under ettantal år, utan att ha fått något stöd från regeringen. Jag tycker att det ärbeklämmande att regeringen inte kan ta ett initiativ när det gäller dettamycket enkla problem. En annan fråga gäller forskning om barns och ungdomarsarbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller i viss mån även för skolelever frånsjunde årskursen. Arbetarskyddsstyrelsen forskar egentligen inte alls, elleråtminstone mycket litet, kring ungdomars arbetsmiljö. Vi är väl medvetna om attskolan inte alltid är fri från problem vad beträffar miljön och att man därförborde satsa en del forskningsresurser så att man skulle kunna få besked om hurman kan förebygga problem på det här området. Jag vill med det anförda yrka bifall till detvå reservationer som är underskrivna av företrädare. BÖRJEHÖRNLUND (c): Antalet förtidspensionerade ochlångtidssjukskrivna har ökat mycket kraftigt En av orsakerna ärskador på grund av dålig arbetsmiljö, där t.ex. kemikalier och ensidigaarbetsuppgifter ger upphov till förslitningsskador och en mängd onödiga olyckorDetta innebär naturligtvis att produktion förloras och att det går utmiljardbelopp i försäkringspengar. Framför allt leder det till onödigt lidandeoch därmed sämre livskvalitet för dem som drabbas. Från sida ser vi två huvudsteg när det gällerarbetsmiljöutvecklingen. Det gäller att satsa på var och en av de enskildaindividerna. Med individuell anpassning och utveckling av arbetsplatsen kan manminska långtidssjukskrivningarna och få tillbaka de arbetsskadade ochförtidspensionerade till yrkeslivet. Det gäller natudigtvis också att börjautveckla framtidens arbetsplatser. Redan från början skall man göra ett arbeteså att det mesta av vid själva investeringen. I samband med vårens åtstramning av den svenska ekonominkom ett förslag om en arbetsmiljöfond, som inledningsvis kommer att få tiomiljarder kronor samt räntor Dessa medel skall användas för att ta itu med enhel del av problemen. Det hälsar vi från sida med tillfredsställelse. Jag villyrka bifall till reservation nr 1. 1 reservation nr 4 framför vikten av att det skerordentliga satsningar för att bl.a. utveckla arbetsmiljön i vård- ochomsorgssektorn. Såväl unga människor som de som har varit med litet längredrabbas av besvärliga skador som leder till långtidssjukskrivningar ochförtidspensioneringar Vi nämner också som en speciellt utsatt grupp dem somarbetar inom jord- och 1 förhållandetill det antal människor som arbetar i den verksamheten sker det alldeles förmånga arbetsskador, olyckor och dödsolyckor Jag yrkar bifall tillreservation nr 4. Reservationnr 8 berördes av talesman. Jag har ingen avvikande mening. Ireservation nr 10 begär en skyndsam översyn av gränsvärdena förkvicksilver I reservationen pekar vi på att myndigheterna här har visat storsenfärdighet och dålig samordning. Vi begär att man skall arbeta fram olikagränsvärden för dem som utsätts för fara tillfälligt och för dem som ständigtarbetar i en miljö där dessa problem finns. Reservation13 tar upp risker med ensamarbete. Jag vill avsluta med att yrka bifall äventill reservation nr 13. (vpk): Allt färre når pensionsåldern. Yngre tvingas till omskolning, och mångaär utslagna Det är den vanligaste rapporten om arbetsmiljön1989. Allt fler blir således utslagna i sitt arbete. Det gäller såväl i privatindustri som i den offentliga sektorn. Ingen bransch eller verksamhet kanundantas. Det är den verkligheten som skyddsombuden rapporterar om - enverklighet som de har kunskap om och där de också vet vilka åtgärder sombehöver vidtas. Hurkan det vara så här i det svenska arbetslivet efter det att arbetsmiljölagenträdde i kraft? Hur kan det vara sådana problem med arbetsmiljön? 2 kap. 1 §arbetsmiljölagen lyder på följande sätt: "Arbetsmiljönskall vara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur och den socialaoch tekniska utvecklingen i samhället. Arbetsförhållandenaskall anpassas till människans förutsättningar i fysiskt och psykisktavseende. Det skall eftersträvas att arbetet anordnas så, att arbetstagaresjälv kan påverka sin arbetssituation." Omman följde dessa intentioner skulle situationen på arbetsmarknaden seannorlunda ut än . Då skulle inte tusentals människor slås ut på densvenska arbetsmarknaden. Tillsättande av arbetsmiljökommissioner är ettutdelande av ett underbetyg till lagstiftningen och de samhälleliga styrorgansom finns när det gäller arbetsmiljön. Följdfrågan blir hur lagstiftningen ochtillsynen skall skärpas för att bli ett stöd i kampen för en bättrearbetsmiljö. Det handlar i grunden om makten på arbetsplatserna. Bådekvinnor och män tvingas i vårt land - som säger sig vara ett föredöme blandvälfärdsstaterna - arbeta i skadliga arbetsmiljöer och under förhållanden somär dåliga. Det behövs krafttag när det gäller arbetsmiljön. Det behövsegentligen inte fler utredningar och arbetsgrupper. Det är inte bristen påkunskap som gör att vi har så många dåliga arbetsmiljöer Man behöver ingenforskning för att förstå att ackordsarbete är skadligt. Det är en självklarhet.Däremot behövs makt att genomdriva förändringar Arbetsorganisationenkommer att bli 90-talets stora fråga. När man skall komma till rätta medproblemen som finns på arbetsmarknaden med den stora utslagningen är detmin förhoppning att man lyssnar på arbetstagarna och skyddsombuden och inte påSÅF. En företagsledning somskulle missköta maskiner när det t.ex. gäller un- 1989/90:44 12december 1990 derhåll och smörj ning,köra för fort och överbelasta maskiner, skulle inte bli gammal. När det gällermänniskor spelar det tydligen ingen roll. Ireservation 6, som vi har tillfört betänkandet, vill vi att regionala skyddsombudskall få större möjligheter att fuUgöra sitt arbete. I propositionen sägs attarbetarskyddsstyrelsen delar samma uppfattning som vi har, nämligen attregionala skyddsombud skall få utökade möjligheter till insyn i enmansföre-tag.Det avvisar man från utskottets sida. Jag måste då fråga : Vad ärmotiveringen till att utskottsmajoriteten yrkar avslag på motion A2, närarbetarskyddsstyrelsen liksom reservanterna är av den uppfattningen att antaletsmå företag och verksamheter på detta område med all säkerhetkommer att bU större? Ireservation 8, som flera talare redan har berört, talas det om att skapaförutsättningar för de gravida kvinnorna på arbetsmarknaden. 1 betänkandet pås. 20 skriver utskottet att forskning pågår på detta område i syfte att kommatill rätta med eventuella genetiska skador Fråga är då om det inte vore bättreatt låta de gravida kvinnorna få möjligheter till omplaceringar om deteventuellt föreligger risk för skada på fostret. Detta borde enligt minuppfattning vara en självklarhet, men i stället avstyrker utskottsmajoritetenreservation 8 som är fogad till betänkandet. Jag menar att utskottsmajoritetensmotivering för att avstyrka reservationen är ganska svag. Man säger attforskning redan finns. Jag menar att det skulle vara en självklarhet att låtamänniskor som känner en viss oro kunna få byta arbetsplats så länge somutskottsmajoriteten inte har något mer konkret förslag på det här området. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till samtUga vpk-reservationer fogadetill arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 8. ANNAHORN AF (): Arbetsmiljön har länge stått i fokus som en av våra viktigaste frågor,eftersom ingen kan förneka att det i vårt välfärdssamhälle frodas vantrivselpå många arbetsplatser I vårt sökande efter lösningar på de arbetsmiljöproblemsom dyker upp är det viktigt att betänka att arbetsmiljön inte känner dekonstlade gränser som vi drar för att underlätta bearbetningen. Arbetsmiljöfinns också i det informella, obetalda arbetet som normalt inte räknas. Denfinns i skolan och runt om barnen där. När arbetsledaren agerar översittare ochmobbar de anställda - eller tvärtom - påverkar det arbetsmiljön, inte bara förde två huvudagentema utan också för alla andra på den arbetsplatsen. Och detpåverkade humöret tas med hem och avlastas på någon annan. träffade jag en grupp representanter från . Detalade om sina arbetsbekymmer. De är ofta ensamma på sina arbetsplatser,ensamma i dubbel bemärkelse eftersom de såsom avvikare görs osynliga - densociala integrationen fungerar . Småsaker som mjuka mattor ger bådehörselskadade och allergiker stora problem. Denfysiskt och psykiskt dåliga arbetsmiljön tar sig uttryck i aggression, skolkoch ibland flykt, glömska och sinnesförvirring via stimulan tia. Ochsjukfrånvaro och förtidspensioneringar ökar. Efter denna svarta bildvill jag ändå betona att många tunga jobb har gjorts lättare ocharbetslokalerna mer vänliga och trivsamma förutom att en massa andraförbättringar har skett. Meni och med att arbetsmomenten bl.a. genom ny teknik förändras, så växer nyaproblem fram. Vi känner alla till dem. Ensamhet och jäkt som vi flyr ifrån in ipsykosociala sjukdomar, enformiga ställningar som kan ge led-ochmuskelsjukdomar, enformigt arbete som kan kännas meningslöst osv. Vii brukar tala om "mental försurning". Detta uppträdernär vi av tristess och meningslöshet tröstar oss med skräpmat eller med onödigaköp och skräpläsning. Vi tröstar oss med skräpmat och skräpdryck som gör att vimår så dåligt att vi måste trösta oss med ännu mera skräpmat för både kropp ochsjäl. Lagaroch förordningar inom arbetsmiljöområdet är i det stora hela bra, för visstlåter de meningar som läste upp betryggande. Jag tänkerupprepa dem, eftersom de tål att upprepas: "Arbetsmiljönskall vara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur och den socialaoch tekniska utvecklingen i samhället. Arbetsförhållandenaskall anpassas till människans förutsättningar i fysiskt och psykisktavseende. Det skall eftersträvas att arbetet anpassas så, att arbetstagarensjälv kan påverka sin arbetssituation." Senarei arbetsmiljölagen talas det om samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. Varförär då inte allt gott och väl? År lagarna kanske omöjliga att efterleva i detständigt växande kravet på ökad produktion och ökad vinst, det allt snabbarerullande hjulet som krossar så mycket av humanistiska, miljö- ochframtidsvärden? Imiljöpartiets Framtidssverige skiljer vi på betalt arbete och informelltarbete. Att skattemässigt godkänna informellt arbete ger varje människa störremöjligheter att forma sitt liv och sin arbetsmiljö och också förbättra förandra när man åter får råd och tid och lust att arbeta ideellt - göra humanitärainsatser för människor och miljö. Vi väljer då också vår egen arbetsmiljö; detkan vara den värsta slum i ett fattigt land, där vi har kommit så långt bortfrån svenska arbetsmiljölagar som det bara är möjligt. Men miljön är självvaldoch har mening. Det har ju visat sig att trivseln växer och arbetsresultatenförbättras i den mån den arbetande människan får ansvar och möjlighet attvälja, att forma och påverka sin egen arbetsmiljö. Arbetsinnehålletoch utformningen av arbetsmiljön hör alltså ihop med frågan om vilket samhällevi lever i. Vi här i det rika lever i ett materiellt tillväxtsamhälledär främst lönsamhet styr den ekonomiska utvecklingen. Vi skall tillverka såmycket som möjligt på så som möjligt till lägsta möjliga pris. Detsäger sig självt att denna inställning renodlad resulterar i de psykosocialaproblem som jag inledningsvis nämnde. Människors välbefinnande ochlivskvalitet, detta goda men så grymt missbrukade ord, måste prioriteras och fåstörre utrymme även i lagtexterna. växer avståndet mellan producenter och konsumenter Storskaligheten - denlönsamma - minskar antalet industrienheter, och centraliseringen sätter in, medmotsvarande utarmning i andra delar av landet. Med storskaligheten ökarkänslan av tristess och ensamhet i arbetet. För arbetsmiljön ärgränsvärdena för lösningsmedel och andra utsläpp na- 1989/90:44 12december 1990 De måste bestämmas utifrån människa och miljö, inte utifrånekonomiska ställningstaganden i första hand. De måste utgöra ett säkert skyddmot skadeverkningar Arbetsgivaren måste obetingat ge full insyn i vad enprodukt innehåller Detta var några av krav på insatser för engod arbetsmiljö. Vi hoppas mycket på den pågående arbetsmiljöutredningen, menvi misstänker att det ändå kommer att bli svårt att förebygga alla demissförhållanden som förgiftar dagens arbetsmiljö. För att göra det behövs enny syn på lönsamhet och livsvärde. Med detta yrkar jag bifall till alla de reservationerfogade till betänkande AUS där namn finns med blandreservanterna. KJELLNILSSON (s): Jag instämmer i en hel del av vad som här harsagts tidigare. Arbetsmiljöfrågan är kanske en av de allra viktigaste frågor vihar att ta itu med. Dåliga arbetsmiljöer som finns ute på våra arbetsplatserhandikappar och är till besvär för många människor Vad vi skall komma ihåg när vi diskuterar arbetsmiljön äratt väldigt mycket av den dåliga arbetsmiljö som fanns , inte sålångt tillbaka i tiden, nu är åtgärdad. Dessa arbetsmiljöer har omvandlatstiU goda arbetsmiljöer. Men uppstår genom den omdaning som sker nyaproblem ute på arbetsplatserna. Vi kommer alltid att få leva med detta. Vibehöver därför en mycket stark arbetsmiljöorganisation, och en sådan finns iSverige. Förutan alla de kunniga, skickliga och arbetsvilliga skyddsombud ochhuvudskyddsombud som finns i arbetsmiljöorganisationen skulle vi i inteha den internationellt sett goda arbetsmiljö som vi ändå har här i landet. Man skall här komma ihåg att de som från början har fåttdra lasset för att omdana och förbättra arbetsmiljön är den svenska fackföreningsrörelsenoch socialdemokratin. Det är de som alltid har gått i bräschen för en bättrearbetsmiljö. Intresset har, om vi ser litet grand tillbaka i tiden, inte varitsärskilt stort från övriga grupper i vårt samhälle. Därför är det så mycketmer glädjande när vi nu kan se att aktiviteten är större . De somaldrig har deltagit i arbetsmiljödebatterna gör det . Det skall vi vara tacksammaför Det visar vilken central roll arbetsmiljöarbetet har fått. Jag läste i tidningen att även en av landetsallra största industriföreträdare sade att man nu med kraft måste lösa de ännuolösta arbetsmiljöproblemen, eftersom man i annat fall inte får folk tillindustrierna, och industrierna kan då inte heller utvecklas på ett bra sätt.Detta är tecken i skyn som är mycket positiva. Jag kan fatta mig kort, herr talman, på grund av attvi just nu är inne i ett mycket hektiskt skede. Många utredningar håller på attavsluta sina arbeten och kommer att lägga fram sina förslag. Utvärderingarav tidigare vidtagna åtgärder, som skall överlämnas, pågår , som är en mycket kvalificeradförsamling, skall vara färdig med sitt arbete vid nästa budgetårsskifte. Arbetsmiljöfonden håller på att utreda hur den skallanvända sina nästan 11 miljarder för att få bästa möjliga effekt när det gälleratt skapa en bättre arbetsmiljö. Eftersom dessa arbeten pågår menar utskottsmajoriteten attdet nu inte finns någon anledning för att fatta några beslut ominitiativ om vidare arbete på arbetsmiljöområdet. Det arbete som skall sättas igång och kan sättas i gång och som det finns personella resurser till pågår förnärvarande. Och vi kan alltså få förslag från de olika gruppersom arbetar för en bättre arbetsmiljö. Jag kan vidare hänvisa till arbetsmarknadsutskottetsbetänkande. Det är ett mycket utförligt och välskrivet betänkande, och jagrekommenderar alla som inte har läst det att göra det. Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkande 8 och avslag på samtligareservationer KJELL-ARNEWELIN (fp) replik: Det är bra att gör historiskaåterblickar. Och det kan säkert ligga en del sanning i det som han framförde.Men oavsett hur det har varit så lever vi ju i . Det pågår nu en arbetsmiljödebatt som jag inte vill hävdaatt socialdemokraterna har startat, utan den fick riktig fart i valrörelsennär tog upp den i en partiledardebatt. Sedan framfördes det enaförslaget efter det andra i mycket snabb takt. Men det spelar inte någon roll,eftersom vet lika väl som jag och alla andra att arbetsmiljön inte är bra utan skapar väldigt många offer och leder till utslagning ochmycket långa sjukskrivningstider Det kan inte vara rimligt att man hävdar attingenting kan göras på grund av att utredningar pågår och att man måste väntatills dessa utredningar är färdiga. hänvisar till arbetsmiljökommissionen. Mendet är ju ingen, åtminstone inte utanför socialdemokratin, som vet vad denskall komma fram till. Vi som sitter med i arbetsmiljöråd, iarbetsmarknadsutskottet och liknande får mycket litet information om vilkaslutsatser som arbetsmiljökommissionen kommer att dra. Det finns därför allanledning att man med stor kraft tar tag i dessa frågor, trots att en del utredningsarbetepågår Vi vet mycket litet om hur arbetsmiljöfondens 11 miljarder- det kan t.o.m. bli mer pengar- skall användas och vem som egentligen skallförfoga över dem. Skyddskommittéerna och skyddsombuden ute på våra arbetsplatser,vilka hävdar är en stor resurs, vilket de säkert är i många fall,saknar väsentliga förutsättningar att kunna arbeta. Det innebär att om en delav dessa pengar tillförs skyddsombuden kan de sätta viss kraft bakom sina krav.På det sättet skulle skyddsombuden och skyddskommittéerna kunna göras litetvassare.