prot · GD0989 · 1989-12-31 00:00:00 — Margö säger sig ha fått besked frånrikspolisstyrelsen all del inte pågår eller planeras någonöversyn av cirkuläret och frågar - som jag uppfattar del - om cirkuläretverkligen kommer atl ändras. Jag har låtit konlrollera saken hos ochdå erfarit all ell nytt cirkulär rörande frågor om rättshjälp i utlänningsärendenhar färdigställts och sänts ul till polismyndigheterna Deformuleringar som det riklats kritik mot har arbetats om så all asylsökandesräll lill offentligt biträde klart framgår, Anf, 46 MARGÖ (vpk); Jag tackar civilministern för svaret. När vitvå diskuterade innebörden av cirkulär förraaret var jag nöjd med civilministerns svar eftersom det då framgick atlcirkuläret skulle omarbetas. Jag blev därför mycket förvånad när jag och februari fick information om all asylsökande vid polisutredningenfick besked om all de var berättigade till offentligt biträde först under ensenare del av utredningen, nämligen när invandrarverket hade tagit överärendet, alltså precis del som stod i det första cirkuläret frånrikspolisstyrelsen. Jag kontrollerade då, genom ombud, med rikspolisstyrelsensom gav klarl besked om att något cirkulär i den hår frågan inte skulleomarbetas. är jag mycket glad att har tänkt omnär del gäller det här cirkuläret och funnit att det inte stod iöverensstämmelse med beslut. Jag är säker på alt civilministernskontroll av min fråga till underlättade hanteringen. Nufinns del andra cirkuläret, och jag är därmed nöjd med civilministerns svar ochmed atl civilministern har hjälpt lill så all har ändratcirkulärels innehåll. Jag hoppas atl alla asylsökandedärmed får del offentliga biträde som de har räll till och som harfattat beslut om. Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1989/90:455 om fördelningen av vakansmedel till polisdistrikten AnL 47 Civilminister ; har frågat mig om regeringenär beredd att medverka till all även de mindre polismyndigheterna fårvakansmedel för atl göra det möjligt atl överföra uppgifter från polispersonallill administrativ personal. Inom polisväsendet finns två personalkategorier, nämligenpolispersonal och administrativ personal. Vi har haft enulveckling som inneburit alt alla polismanstjänster inte kunnat tillsättas.Detta har främst drabbat de större polismyndigheterna. Som exempel kan nämnasStockholm och . För att i någon mån råda bot på dessa förhållanden harregeringen beslutat alt de myndigheler som har sådana vakanser får ta i anspråklönemedel för de vakanta tjänsterna för att bl.a. anlita annan personal, såsomadministrativ personal, tekniker och arreslantvakter fördelas avrikspolisstyrelsen med utgångspunkt från myndigheternas faktiska vakansläge. Användningen av vakansmedel är således avsedd alt vara ettsärskilt stöd lill de myndigheter som har ett underskott på polispersonal ochinte en allmän resursförstärkning lill alla polismyndigheter 48 (); Jag lackar civilministern försvaret på min fråga. Orsakenlill alt jag ställde frågan är den polisbrist som råder i vårt land . Denberor dels på ett rekordstorl vakansläge, dels på den stora arbetsbördan.Polisbris-len är betydande i både små och stora polisdistrikt, och vi vet altdet kommer alt la innan man får ett tillräckligt stort antal utbildadepolismän. För att kunna avlasta de utbildade polismännen en deluppgifter har några distrikt tilldelats vakansmedel för atl i ställel kunnaanställa annan personal, I de mindre distrikten saknas dessa medel. Kanskeberor det på atl det inte finns så många direkta vakanser i de distrikten, I smådistrikten finns emellerlid ofta många dolda vakanseri form av delpensioneringar tjänstledigheter, långtidssjukskrivningar osv. Fördessa får man inte någon ersättning eller några vakansmedel. Likadant är det dåen polisman kommenderas från landsorlen lill tjänstgöring i , Inteheller i dessa fall får distrikten någon ersättning. De små distrikten blir dåofta hårt brandskaltade på personal med tanke på de delpensioneringar,tjänstledigheter m,m. För atl man någorlunda skall kunna klara sin uppgiftbehövs resursförstärkning även till smådistrikten, och det vore därför rimligtatt tilldela även demvakansmedel, sä atl de kunde anställa annan personal för atl i viss mån avlastapolismännen arbetsuppgifter Vore det därför inte rimligt alt även de små distriktenmed dolda vakanser, så att säga, finge vakansmedel, så atl de kunde klara endel uppgifter? Vid delpensionering m.m, betalar inte distrikten ul någonlön. Medlen stannar därför i statskassan. I del lägel vore det rimligt alldessa distrikt kunde få del av vakansmedlen. berör flera olika frågeställningar Det finns administrativ personal i alla polisdistrikt. Vadsom har inträffat är atl vi i de polisdistrikt där man har ett antal vakanser,i en del fall väldigt många sådana, har använt dessa medel för alt kunnaanställa annan personal och i möjligaste mån kunna klara arbetssituationengenom anlitande av denna nya personal. Jag tycker att det var utomordentligtbra alt vi kunde få fram detta system som så alt säga utjämnar de problem somhar uppkommit i de distrikt som har slora vakanser. Jag kan vid sidan av delta ge rätt i alldet kan vålla problem om man t.ex. har omfattande kommenderingar avpolispersonal i vissa sammanhang. Jag har funderat en del pä detta, och jagkommer att ta upp vissa av dessa diskussioner i samband med denpolisproposition som jag avser atl lägga fram för i vår om hur självabudgetsystemet skall fungera. Det kan nämligen tänkas all del inom ett systemsram är möjligt all ge kompensation till de distrikt som drabbas. Men del är enannan fråga än den om vakansmedlens fördelning som ställde tillmig. AnL 50 (): Jag är tacksam för civilministerns svar när det gällerkom-menderingarna. Men vakansläget ser ul på olika säll i distrikten. I en deldistrikt finns del direkta vakanser och i en del finns del även dolda vakanserI många distrikt finns del nämligen äldre polismän som är delpensionerade,polismän som är långtidssjukskrivna och polismän som är tjänstlediga. Dessa fårdistrikten inte någon kompensation för. Delta leder lill hårda påfrestningarför övriga polismän i de små distrikten där numerären redan tidigare är lilen.I del lägel skulle del vara mycket bra för dessa distrikt att få dessavakansmedel för att på det sättet åstadkomma avlastning. t.ex.har små distrikt det ofta jobbigt på grund av turister, nöjesarrangemang, m.m.Vid dessa tillfallen är del i regel ganska få polismän i tjänst. De får iprincip jobba dygnet runt för att klara av della. Så om även de små distriktenfinge dessa vakansmedel skulle de kunna få en mycket bättre situation.Egentligen skulle jag vilja kräva all alla vakanser på grund av delpensioneringarm.m. Det är tydligen inte möjligt i dagens läge. Men medvakansmedlen skulle man komma långt. AnL 51 Civilminister ; Dessa vakansmedel kan inte användas tvågånger. Om de används för all ersätta polispersonal vid vakanser så är deldelta som måste göras. Då kan man inte dela ut dessa pengar lillandra distrikt. vet attsådana propåer har kommit, men då gäller frågan en mer allmän diskussion omhur polispersonalen är fördelad i landet och om del är en riktig fördelning iden ursprungliga planen. Jag anser atl jag har svarat på frågan huruvida del finnsmöjligheter atl i samband med kommenderingar m.m. ersätta polisdistrikten förden typen av kostnader, så all de skall kunna ha en någorlunda full styrka. Detavser jag att återkomma till med i samband med en diskussion om budgetsystemetinom polisen. 52 (): Jag är tacksam för svaret som gäller kommenderingarna. Menjag vill nämna ett exempel. Om elt distrikt har tio delpensionerade polismänutgår del bara betalning för fem tjänster Det finns alltså medel kvar i statskassan.Jag lycker att det vore rimligt atl en del av dessa pengar delades ul lilldistrikten för atl de skall kunna anställa annan personal som dessapolismän är delpensionerade. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1989/90:465 om remisstiden för betänkandet Prövning avindustrilokalisering enligt naturresurslagen har frågat bosladsministern om remissinstansernahar fått tillräcklig tid för behandling av vetokommitléns belänkande Prövningav induslrilokalisering enligt naturresurslagen. Arbetet inom regeringen är såfördelat atl det är jag som skall svara på frågan. Velokommiltén överlämnade sitt betänkande tillbosladsministern . sändes betänkandetul på bred remiss med en remisslid till Min bedömning ärall denna remisstid har varit tillräcklig. AnL 54 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Denna fråga har statsrådet fått överta, eflersom ärendet har överförtsfrån till . Därför kanske del ärlämpligt att jag säger något om bakgrunden. fick regeringen uppdraget av riksdagen.Det var alltså ganska länge sedan. arbetar en utredningsgruppmed denna fråga. Jag satt själv med i utredningsgruppen, som hade en parlamentarisksammansättning. Sedan gick utredningens belänkande ul på remiss, vilkel mycketriktigt framgår av statsrådels svar. Jag har själv en ganskabred primärkommunal erfarenhet och träffar en hel del kommunrepresentanter ochjag vet atl man i många kommuner anser att remisstiden har varit alldeles förkort. Det sammanhänger med att kommunerna har haft svårigheter gäller atlhantera denna remiss på ett riktigt säll. Den här frågan är av principiellkaraktär Enligt kommunallagen skall en sådan fråga, som jag serdet, avgöras i kommunfullmäktige. I en kommun finns olika beslutsnivåer Oftamåste man gå ned till någon av nämnderna och be dem om ett yttrande, t.ex.miljö- och hälsoskyddsnämnden. Sedan skall ärendet gå via arbetsutskott ochkommunstyrelse upp till kommunfullmäktige. Jag skulle vilja ställa en fråga till miljöministern;Delar miljöministern min uppfallning all ell remissyttrande av principiellkaraktär skall beslutas i kommunfullmäktige? Jag vill ställa ytterligare enfråga; Varför respekteras inte de anvisningar som finns när del gällerremisstiden? AnL 55 Miljöminister : Först vill jag säga lill ochandra ledamöter att vetokommittcn enligt min uppfattning har gjort ell mycketbra arbete och gett regeringen och kommunerna ell bra underlag. Remisstiden i della ärende är inte lång - den är intekortare än remisstider brukar vara. men den är inte lång, vilket beror på allregeringen har ett behov av alt få fram elt förslag till enligt delöften som har givits i proposilionsförteckningen, då delta är en angelägenfråga. Trots all remisstiden inte varit lång har 185 kommuner plus ellfemtiotal statliga centrala och regionala myndigheler samt domstolar,universitet, intresseorganisationer och företag svarat inom den angivnaremisstiden. Vi har fått in ell nittiotal skrivelser från olika föreningar ochandra intressenter. Och jag vill särskilt säga att det har varit hög kvalitetpå yttrandena. Jag menar alltså att vi har fått in ell ovanligt brett och braremissunderlag. Till dem som har hört av sig ochvarit bekymrade över remisstiden har vi sagt atl vi fortfarande har någon tidpå oss. finns förslaget nämligen som lagrådsremiss hos lagrådet.Och vi kommer naturligtvis atl ta hänsyn till de remissvar som eventuelltkommer in efler remisstidens utgång, om det bara är rimligt att klara av dettainför propositionsarbelet. Men jag anser att del är elt gott remissutfall ochatl remissinstanserna i ovanligt stor utsträckning har utnyttjat möjligheternaatl yttra sig över förslaget och har gjort det på ett bra sätt. Anf.56 (); Del gläder mig att miljöministern kan ge posiliva omdömenbåde om ulredningsbelänkandel och om remissinstansernas yttranden. Menmiljöministern undvek alt svara på min fråga, trots atl hennes inlägg varlångt. Jag frågade; Delar miljöministern min uppfattning atl ett yttrande avdenna karaktär skall beslutas i kommunfullmäktige? Problemet har ju varit altmånga kommuner har fått skicka in besluten i arbetsutskott och kommunstyrelse.Jag anser all del.inte är bra när det blir på det sättet. I propositionshandboken,som miljöministern vid många olika tillfällen säkert har tagit del av, stårdel: "Hur skall remisstiden vara? Som regel Gårremissen lill kommuner och landsting behövs ännu längre fid." I handboken står även följande: "I allmänhet finnsdet en tendens all la mer hänsyn till departementens egen planering än tillremissinstanserna och därmed göra remisstiden för kort. Som huvudregel gällerall remisslider inte bör sättas kortare än " Prot.1989/90:89 Vidare slår det i handboken althänsyn även skall tas lill och semes- 20 mars1990 terperioder inföll ju jul och nyår Delar verkligen 7 ints miljöministern min uppfattningatt del var en korl remisstid? AnL 57 Miljöminister : Som gammal kommunalpolitiker tänker jag inteskriva kommunerna på näsan hur de skall sköta remissarbetet. Jag har storrespekt för kommunernas rätt att själva ta ställning till del. Det är riktigt att remisstiden inte var lång, men å andrasidan är det bråttom att komma till beslut när det gäller miljön. Riksdagensledamöter brukar ibland klaga över att vi utreder, utreder och utreder ochaldrig kommer till konkreta beslut. Jag vill säga atl jag uppfattar min rollsom alt vara pådrivande och se lill alt det blir fart på arbetet. Det kravetställer jag på utredningarna. Därför fick utredningen genom beslut av minkollega korl tid på sig. Det kravet ställer jag även påregeringskansliet. Del är riktigt atl vi när del gäller miljön ställer krav påremissinstanserna atl arbetet måsle snabbas på. AnL 58 (): Det gläder mig. Jag tror att miljöministernhar den ambitionen att saker och ting skall hända snabbt. Jag vill barapåminna miljöministern om atl det tog atl skrivadirektiven till utredningen. Sä jag tycker atl min fråga är rätt så befogad idella sammanhang. Jag tycker också atl den kommunaldemokraliska synpunkten,som har förts fram här är väldigt viktig. Går man ul till en mängdprimärkommuner skall dessa också få en rejäl chans alt följa kommunallagen. Dettror jag att vi är överens om. hoppas vi givelvis alt det inte blir en heldel överklaganden utan att man accepterar detta i kommunerna. Jag har inteställt denna fråga för alt på något säll angripa miljöministern. Min fråga ärmer av principiell karaktär skulle jag vilja framföra önskemålet all det ifortsättningen ges så långa remisslider som del slår i våra anvisningar och allkommunerna får verkliga möjligheter att besvara remisserna enligtkommunallagens intentioner AnL 59 Miljöminister ; Jag vet atl många kommuner avser attfortsätta diskussionen och falla beslut i kommunfullmäktige, i den mån de interedan har gjort det. Det finns åtskilliga kommuner som redan har hunnitfullmäktigebehandla frågan. Det tycker jag är viktigt, eftersom den sakfrågasom det här gäller är svår Vi ansvariga beslutsfattare måste försöka få tillstånd beslut om hantering av vissa mycket svåra problem som vi måsle ta ansvarför inom vårt lands gränser På den punkten hoppas jag att ochjag är överens. AnL 60 (): Vi är nog överens om ganska myckel när vi börjar diskutera viktigadetaljer Tydligen har miljöministern nu insett att kommunerna 24 borde ha fått litet längreremisslid. Del gläder mig. Jag hoppas givetvis att man fråndepartementens sida fortsättningsvis följer de anvisningar som Prot. finns iproposilionshandboken, så alt jag slipper ställa denna fråga fler , , , .. . r- , Svarpa frågor Jagtackar an en gäng for svaret. ' Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Förnyad bordläggning Föredrogs men bordlades återKullurutskoitets betänkande 1989/90;KrU22 Näringsutskoitels belänkande1989/90;NU27 betänkanden /90;AU10, AU20och AU21 1989/90:125 med förslag omtilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 16S Kammaren åtskildes . TOM T;SON THYBLAD 1S Justering avprotokoll................................................. 1 2S Svar på fråga1989/90:442 om TV-licensavgifterna.... ....... 1 UtbildningsministerBengt i (m) 3 §Svar på fråga 1989/90:459 om ändringar i kungörelsen om frivillig KerstinEkman (fp) 4§ Svar på fråga 1989/90:456 om åtgärder mol spekulation på bo stadsmarknaden ............................................................. 3 () 5 § Svar på fråga 1989/90:464 omförenklad ansökning av statliga lån () 6§ Svar på fråga 1989/90:430 om lagstiftningen om tvångsvård 7 () 7§ Svar på fråga 1989/90:460 omkriterierna för alt bevilja svenskt 8 § Svarpå fråga 1989/90:466 om uppehållstillstånd för baltiska värn- 9 S Svarpå fråga 1989/90:457 om lön från utlandstjänstgöring i försla- get omreformerad inkomsbeskattning............................ 14 10 §Svar på fråga 1989/90:461 om differentierad moms 16 11 §Svar på fråga 1989/90:435 om cirkulär om handläggningenav ärenden enligt utlänningslagen och utlän ningsförordningen ........................................................... 19 CivilministerBengt K Å (vpk) 12 SSvar på fråga 1989/90:455 om fördelningen av vakansmedel till Prot. CivilministerBengt K Å () 13 SSvar pä fråga 1989/90:465 om remisstiden för betänkandet Pröv- ning avindustrilokalisering enligt nalurresurslagen........ 22 14S Förnyadbordläggning............................................... 25 15S Bordläggning............................................................. 25