prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:40 1 §Justering av protokoll 2 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 1989/90:57till jordbruksutskottet 1989/90:75 tillkonstitutionsutskottet Föredrogs men bordlades åter Justifieutskottetsbetänkanden /90:JuU5 och JuUlO betänkanden /90:KrU7och KrU9 betänkanden /90;JoU7 och JoUlO 4§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgörande jordbruksutskottets betänkande1989/90:JoU6 och betänkande 1989/90:KU12 (betr debatteni dessa ärenden, se prot. Mom. 4 (övergripande planmot föroreningar i sjöar och vattendrag) Utskottetshemställan bifölls med 201 röster mot 117 för reservafion 1 av m.fl. 1Riksdagens protokoll 1989/90:40 Prot.1989/90:40 Mom. 6 (somdricksvattentäkt och fiskevatten) 6 december1990 Utskottets hemställan bifölls med299 röster mot 22 för reservation 2 av Mom. 7 (aktionsplan mot havsföroreningarna m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 57 förreservation 3 av m.fl. Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 58 förreservation 4 av och Mom. 9 (samordnade åtgärder i och ) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 44 förreservation 5 av . Mom. 10 (program för begränsning av tungmetallutsläpp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (utredning angående våtmarksrestaurering) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 79 förreservation 7 av m.fl. Mom. 13 (uppköp av mark för våtmarksrestaurering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (internationellt samarbete om havsmiljön) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (permanent övervakningsorgan för m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. 16 (internationell räddningsplan för m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (miljöinvesteringar i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (skärpta internationella regler mot föroreningaroch oljeutsläpp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 av 2 son m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (dumpning avborrslam) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation. 14 av 6 december1990 berg och - bifölls med acklamation. Mom.22 (isotopmärkning av oljetransporter till sjöss) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av och med acklamation. Mom.24 (programmet för övervakning av miljökvalitet, PMK) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.25 (utsläppen av klorerade organiska föreningar) Förstbiträddes reservation 18 av och - somställdes mot dels resevation 19 av , dels reservation 20 av ÅsaDomeij - med acklamation. Härefterbiträddes reservation 18 av och med 77röster mot 40 för reservation 17 av och . 204ledamöter avstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 208 röster mot 79 för reservation 18 av KarlErik och 37 ledamöter avstod från att rösta. Mom.27 (en avvecklingsplan för klorerade lösningsmedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.28 (klorblekt hushålls- och toalettpapper) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 22 av , delsreservation 23 av - bifölls med acklamation. Mom.30 (klorering av kylvatten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.31 (rening av fartygsmotorers kylsystem m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 25 av och med acklamation. Motn.32 (kvävereduktion vid kommunala avloppsreningsverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 26 av m.fl.,dels reservation 27 av , dels reservation 28 av -bifölls med acklamation. Mom.33 (statsbidrag för reduktion av kväveutsläppen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av berg - bifölls med acklamation. 1989/90:40 Mom. 34(utsläpp av fosfor m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 30 av - bifölls med acklamation. Mom.36 (industriellt avloppsvatten m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 31 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.37 (kartläggning av industriutsläpp m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 32 av -bifölls medacklamation. Moi?i.38 (användningen av kvicksilver) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av och med acklamation. Mom.39 (förbud mot industriella utsläpp m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 34 av - bifölls medacklamafion. Mom.40 (alternativ vattentoaletter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 35 av och med acklamation. Motn.41 (extrema vattenflöden i reningsverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 36 av -bifölls medacklamation. Mom.42 (pH-justering i reningsverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 37 av -bifölls medacklamation. Mom.44 (vattnen kring Landsort, och ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 38 av och med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (övergång tillrepublik) Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 25 för reservation 1 av 23ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (minoritetsskydd) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 62 för reservation 2 av 4 m.fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 3 (förhållandetregering-riksdag) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 304 röster mot 19 för reservation 3 av 6 december1990 Hans Leghammar Mom.4 (egendomsrätt) Utskottetshemställan bifölls med 181 röster mot 139 för reservation 4 av . Mom.5 (beskattningsmakten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (närings- och yrkesfrihet) Utskottetshemställan bifölls med 185 röster mot 139 för reservation 6 av . Mom./(familjerätt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (lagprövning och konstitutionell kontroll) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.9 (översyn av grundlagsregler) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 38 för reservation 9 av tredje vicetalman och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.10 (folkomröstningsinstitutet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.11 (politisk åsiktsregistrering) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 40 för reservafion 11 av ochHans Leghammar Mom.13 (samernas rätt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av Hans Leghammar - bifölls medacklamation. Motn.14 (nationalparker och outbyggda älvar) Utskottetshemställan bifölls med 302 röster mot 20 för reservation 13 av Hans Leghammar. Mom.17 (utlandssvenskarnas rösträtt) Utskottetshemställan bifölls med 184 röster mot 138 för reservation 14 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 1989/90:40 MarianneJönsson (c) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats haavstått från att rösta. Motn.18 (invandrarnas rösträtt) Förstbiträddes reservation 15 av - som ställdes mot reservation 16 avHans Leghammar - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 284 röster mot 39 för reservation 15 av BoHammar Mom.19 (rösträttsåldern) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av Hans Leghammar - bifölls medacklamation. Mom.20 (mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen) Utskottetshemställan bifölls med 166 röster mot 158 för reservation 18 av . Mom.21 (personval) Utskottetshemställan -som ställdes mot reservation 19 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Motti.22 (antalet riksdagsledamöter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Motti.23 (fyraprocentsspärren) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av och Hans Leghammar -bifölls med acklamation. Mom.25 (valbarhetsregler och uppdragskoncentration) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av Hans Leghammar - bifölls medacklamation. Mom.26 (politikers löner och pensioner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av Hans Leghammar - bifölls medacklamation. Mom.27 (insyn i politikers ekonomi m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av Hans Leghammar - bifölls medacklamafion. Övriga tnoment Utskottets hemställan bifölls. 5 § Meddelande ombehandlingen av vissa ärenden kommer att bordläggas utbildningsutskottets betänkande 9 om kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet. Avsikten är att ärendet skalltas upp till behandling som första ärende i övermorgon, alltså fredagen den 8december utdelades i ledamöternas fack skatteutskottets betänkande 20 ombegränsning av avdragsrätten för ej utnyttjade pensionsförsäkringspremierDetta betänkande kommer att delas på bänkarna och bordläggas . Ärendetkommer dock inte att behandlas och avgöras förrän isamband med ärendet om inkomstskatten för , m.m. 1989/90:40 6december 1990 6§ Meddelande om samlad votering Talmannen meddelade att socialförsäkringsutskottetsbetänkande SfU5 och betänkande KU2 skulle debatteras iangiven ordning och avgöras i ett sammanhang sedan debatten i båda dessaärenden avslutats. Debatten om KU2 hade påbörjats vid sammanträdet (prot. 7§ Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1989/90;SfU5 Ersättningar fill sjukvårdshuvudmännen (skr 1988/89:153). BERTILPERSSON (m): Dagmarsystemet har misslyckats. Köerna till den kvalificerade vården ivårt land är längre än någonsin, läkarbristen i är akut.Produktiviteten i öppenvården har grovt räknat halverats. Svensk sjukvård ärbland de dyraste i världen. Det stora antalet äldre som inte kommer ut tillvettiga boendeformer utan ligger kvar på sjukhusen under beteckningenklinikfärdiga, en starkt förnedrande beteckning, är starkt oroande. Dagmarbär inte hela skulden till bekymren inom sjukvården - men en stor del av dem.Det finns också andra missgrepp i regeringens polifik. Dagmarhade ursprungligen två syften. Socialdemokraterna ville "kapi-tera"sjukvårdsutgifterna till huvudmännen för att få håll på statens kostnader försjukvården. Och visst har staten fått visst grepp om sina kostnader försjukvården men inte om kostnaderna för sjukvården totalt. harvi sett hur landstingen har sålt undan, realiserat sitt kapital, och är överpå lånesidan i stället. De 20 miljarder som landstingen ägde sedanär nu borta. Centernfick man med på Dagmarsystemet därför att man lurade dem att tro att det skullebli gott om läkare i med det systemet. De kan själva se sig om - dettahänder ju inte, och det varnade vi för från början. Ersättningar till sjuk vårdsh u vud- Låt mig börja med kapiteringen. Den kapitering som man harinfört i Dagmarsystemet är inte individuell utan landstingsvis. Det innebärnär det gäller anslagen att en lika del per person i delas ut tilllandstingspolitiker kan kapitera på ett klokt sätt - det gör man iDanmark. Där kapite-rar man individuellt. Varje invånare får välja sinhusläkare, som får en fast summa och åtar sig att sköta patienten hela året.Patienten har valfrihet, och systemet styrs efter patientens egna behov. Men iSverige har man inte lyckats avstå från det lockande med politikerstyre.Pengarna styrs fill politikerna, som sedan får använda dem efter sitt huvud.Vi vet alla hur kolossalt trögrörligt ett politiskt styrt system är Deframgångsrika demonstrationer som vi ser varje gång en överflödigsjukvårdsenhet skall läggas ned till förmån för något angelägnare bärsannerligen syn för sägen. Dessutom styrs, med nuvarande utformning av systemet,pengarna till friska norrlänningar i stället för till gamla och sjuka i storstäderna.Man kapi-terar nämligen per invånare, och trots de problem som vi har medsjukvården för de äldre, där en 80-åring kostar 16 gånger mer i sjukvård än en60-åring, säger man bara helt frankt att äldresituationen har vi från statenssida kompenserat i skatteutjämningssystemet. Men storstäderna får ju nästaningen skatteutjämning, trots att de har alla dessa äldre, att de har den tungabördan. Jag kan förstå att har nappat på detta system, menjag tycker att det är ett gravt orättvist system som drabbar de svårast sjuka. Vad kan pengarna annars gå till? Ja, landstingen harbetalat medlemsavgifter som har möjliggjort för att byggaett palats här på söder, som om det såldes skulle kunna ge så mycket pengar attvi kunde beta av hela kön till hjärtoperationer om. Jag vill sedan gå över till etableringskontrollen. Allasocialdemokrater älskar styrmedel. Att verksamheter själva kan anpassa sigefter de behov som de skall tillgodose, dvs. att marknadsekonomin fungerar, misstrorman. Styrmedlet skall alltid vara piskan - aldrig moroten - i varje fall närdet gäller andra grupper än de rena låglönegrupperna. Hjälper det inte med enpiska, så försöker man hitta flera. blir styrmedlen så invecklade ochfill-krånglade att det kommer att ta decennier att hitta ut igen. Vi behöverbara titta på bostadsområdet. Effekt får styrmedlet sällan, och blir det någonär det sällan den önskade. Vad hände med Dagmarreformen? Vi har haft så längeatt det närmast har blivit ett fult ord. Är numera fyllt av fastanställda, kloka, varmhjärtade läkare? Svaret är nej - det vet vi allihop. Ärlösningen att styra ännu hårdare? Jag tror det inte. Vill man ha läkare tillNorrland, tror jag att man skall utbilda tillräckligt med läkare och inte skäraned på läkarutbildningen. Speciellt skall man tillgodose utbildningsplatser iUmeå. Sedan får man se till att en tjänst i förenas med tillräckligamöjligheter till vidareutbildning, kollegiala kontakter, tillfredsställandeekonomiska villkor och möjligheter för partnern - i varje familj finns i regeltvå yrkesarbetande - att också få arbete. Sådant går att lösa. som styrmedelhar misslyckats i detta avseende. Vi föreslår i stället förbättrade villkor för etablering iNorrland och föreslår att etableringskontrollerna, detta styrmekanismernasmissfoster, avskaf- fas för alla kategorier avvårdgivare. Om utbildningen av vårdgivare är tillräcklig kommer vårdgivarnaatt söka sig dit där patienterna finns. Konstigare än så behöver det inte vara.Vägen ur eländet måste vara att återge patienterna inflytandet över sjukvårdenoch medlen för sjukvården. Vivill se en riktig sjukvårdsförsäkring. Den skall vara obligatorisk så att allaomfattas - även de sämst ställda, så att också de skall ha rätt till lika vård.Men patienterna skall själva få välja vilken läkare, vilket sjukhus, vilketsjukhem de vill utnyttja. Då premierar man god vård på bekostnad av dålig ellersämre vård. Sedanär jag övertygad om att landstingsgränserna behöver rivas upp, så att man kanfå välja fritt oavsett landsfingsgränsen. Vi behöver en vårdgaranti för desvårt sjuka, så att de är förvissade om att de kan få vård när de verkligenbehöver det, även om det egna klarar sina finanser genom atttillskapa ett begränsat utbud och därmed långa köer Vårdenbehöver anpassas efter pafienternas behov och inte, som , patienternaanpassa sig efter polifikernas prioriteringar av vilket utbud de villåstadkomma eller inte vill åstadkomma. Därför måste etableringskontrollen bort.Därför måste landstingsgränserna bort. Planekonominhar ju misslyckats över hela världen, och den är allra farligast påsjukvårdens område, det område där behoven kanske är mest känsliga, mestangelägna och ibland desperata. Kösituationen hksom situationen med de"klinikfärdiga" visar alldeles för tydligt hur vi har misslyckats här Vårdområdetär på väg in i en kris. Vi har fakfiskt ingen riktig välfärd i det här landet,om vi inte vet att de svårast sjuka, de handikappade, de invalida kan få vårdnär de verkligen behöver det. Vi kan inte fortsätta att ha dessa långa köer förde allra svårast sjuka. All prevention i världen kan inte förhindra att viallihop förr eller senare blir sjuka och dör Visst är det bra med prevention!Visst skall vi satsa på det och i den mån vi har råd även satsa påbanalsjukvård för smååkommor Dentunga kvalificerade vården för de mest utsatta måste fungera väl om vi skallkunna se de svårt sjuka i ansiktet. Men det gör inte den vården . Ävenför de psykiskt sjuka är problemen stora. Behandling hos psykotera-peuter ochpsykologer har i det närmaste varit oåtkomlig för dem som inte haft storatillgångar. Med det här förslaget kommer så att säga en minimal sudd pengar attdelas ut av landstingspolitiker - efter eget gottfinnande. Det är inteacceptabelt. Vi måste ge människor en rejäl chans att få psykoterapi ochpsykologisk behandling vid svår psykisk sjukdom. Vimoderater varnade för Dagmarsystemet när detta skulle införas. Allting visarnu att vi hade rätt. Detsorgliga när det gäller alla sjuka i vårt land är att ochsocialde-rtiokraterna nu är så prestigebundna att de inte kan avskaffaDagmarsystemet. I stället rotar de sig allt längre in i ett ohållbart system.De tror att man kan lösa problemen genom ännu fler regler Den här låsningen gördet omöjligt att få en saklig debatt om sjukvårdens framtida utformning - endebatt som egentligen skall handla om kontinuitet, valfrihet, tillgänglighet,medinflytande, integritet och kvalitet. Förlorarna är inte utan desvårast sjuka i vårt land! 1989/90:40 6december 1990 Med detta yrkar jag bifall till dereservationer som är undertecknade av moderata ledamöter isocialförsäkringsutskottet. Det drastiska beslutet att neka äldremänniskor strålbehandling vid radiumhemmet i skakade om Sverigeunder . Denna åtgärd och andra händelser ledde till attoron för svensk sjukvårds framtid fick en bred spridning. Inte minst dessa dagars uppgifter om hur operationssalarstår tomma medan patienter står i kö i månader för att få vård späder på denoro som människor känner för sjukvårdens utveckling. Som politiker har vi all anledning att ta denna oro påallvar Trots att vi i har en sjukvård som är av mycket hög klass finnsdet uppenbara brister som måste åtgärdas. Att då göra insatser somenbart, som ordförande säger, består i att man byter uten del chefer leder knappast till några större förbättringar Det måste tillmånga andra insatser Jag återkommer litet senare till dessa. Sjukvårdens problem uppstod ju inte . Vi ifolkpartiet har länge pekat på bristerna och föreslagit åtgärden Vi kommer attfortsätta att lägga fram förslag ända till dess att åtgärder vidtas. I demotioner som behandlas i detta betänkande finns förslag till hur köerna ivården kan kapas, hur man skall uppmärksamma personalen och hur man kanförbättra kontinuiteten i vården och framför allt tryggheten för patienterna.Vi vill också återigen peka på de privata alternativ som sjukvården behöver ochsom är så främmande för er socialdemokrater - inte bara för socialdemokraternai socialförsäkringsutskottet utan också för alla andra. Dessutom måstesjukvården få kosta pengar Det är oacceptabelt att människor skall behöva lidapå grund av resursbrist inom vården. Vi anser att sjukvården skall filiföras resurseri takt med tillväxten. Detta är nödvändigt för att vi skall kunna klara såvälnya som gamla eftersatta behov. Från sida har vi också pekat på de uppenbarabrister i Dagmarsystemet - har redogjort för dessa - somomöjliggör att många av dagens sjukvårdsfrågor får en lösning. Dagens akutasituation på sjukvårdsområdet måste innebära att alla möjligheter prövas. Detgår inte att sticka huvudet i sanden och tro att problemen därmed bhr lösta närman har ett system som inte fungerar Erfarenheterna under de år som Dagmarsystemethar varit i bruk visar att frågorna inte blivit lösta. Alltjämt är det storbrist på läkare i glesbygden. Alltjämt är köerna i vården mycket långa ochbesvärande för de patienter som väntar Att i ett sådant läge fortsätta med ett system som endastär till för att glädja skaparna av systemet är inte försvarbart. I ställetmåste nya vägar prövas. Vi i har pekat på ett antal lösningar somklart skulle förbättra situationen. Det är mycket angeläget att systemet avseende sjukvårdensfinansiering förbättras och förenklas - främst för att få till stånd etteffektivt resursutnyttjande, men också för att förbättra möjligheterna attbehålla och rekrytera ny personal till vården. Vi i kräver därföratt en utredning skyndsamt skall tillsättas. Utredningen skall arbeta utifråndet faktum att sjukvårdenhuvudsakligen skall finansieras genom skatter och försäkringsavgifter - som . Den enskilde vårdtagaren måste - och det skall vara lika villkor - kunnavälja mellan offentlig eller privat vårdgivare. Fördelningen av resursernaskall styras av patienternas val och inte av politikernas beslut. Vårdcentralermåste kunna drivas både i offentlig och i privat regi. Samma ersättningssystembör tillämpas för såväl privatpraktiker som den offentligt anställdevårdgivaren. Vi i har länge hävdat att det ärslöseri med landets resurser att människor skall behöva vänta i månader ellerår på en operation. Vi anser att resurser mycket väl kan föras över frånsjukförsäkringen till sjukvården för att därmed förkorta köerna. Det ärförvånande att försök i denna riktning inte har kunnat göras. Det behövs ingaöverläggningar mellan generaldirektörer för att åstadkomma enförsöksverksamhet. Vi noterar dock med tillfredsställelse att regeringen nuäntligen anvisar en blygsam summa. Men vi vill poängtera att behoven är mycketstörre. Därför borde förslag om 200 milj. kr. ha kunnat sättas isjön. Dagens situation med köer och andra problem i vården gerklart belägg för att Dagmarsystemet har misslyckats. Det är inte längre rimligtatt socialdemokraternas ideologiska låsningar - alltså att de är mot privatavårdgivare - skall få hindra utvecklingen. Vi anser att denetableringskontroll som Dagmarsystemet innebär måste upphävas. Det är ensjälvklarhet att alla goda krafter måste tas till vara för att vården skall blieffektivare. Många privatpraktiserande sjukgymnaster har,trots höjningen av taxenivån , stora ekonomiska problem. Jaganser därför att behandlingstaxorna återigen bör ses över Tillskyndarna av Dagmarsystemet hoppas att detta skalllösa läkarfrå-gorna i glesbygden. Vi som kommer från de trakterna vet att såinte är fallet. Detta inser också socialdemokratiska landstingspolitiker ute ilandet. Men socialdemokraterna i denna kammare och regeringen fortsätter envistatt kämpa emot en ändring. Inte ens i mina hemtrakter, mittpunkt,finns det läkare att tillgå. Ange kommun t.ex. har inte gynnats när det gällerläkaretablering, trots er uppfattning om Dagmarsystemets förträfflighet. Hurskall det då inte se ut i, som vi i Mittsverige brukar säga, norra ? anser att andra insatser måste till för attlösa läkarbristen i glesbygden. Vi föreslår att de läkare som vill öppna egenpraktik i dessa områden skall erbjudas särskilt investeringsstöd, en högreersättning samt en möjlighet till nedskrivning av sina studielån. Trots attsocialdemokraterna borde ha insett att Dagmarsystemet inte löser glesbygdensläkarproblem, accepterar man inga andra förslag. Varför vill nisocialdemokrater inte lösa vårdkrisen i glesbygden? I överenskommelsen om sjukvårdensfinansiering tillförs 19 milj. kr för att öka tillgången på psykoterapeufiskbehandling. Dessa medel täcker endast en bråkdel av det behov som finns. Det ärenligt vår mening väsentligt att psykoterapeutisk behandling ersätts på sammavis som övrig sjukvårdsbehandling. anser därför attpsykoterapeutisk behandling hos legitimerade psykoterapeuter skall ersättasfrån pä samma villkor som gäller för övrig behandling avsjukdomar Det ärockså viktigt att den utredning som begärt angående det 1989/90:40 6december 1990 Ersättningartill sjuk vårdshu vud-männen ekonomiska stödet tillpsykoanalytisk utbildning sätts i gång. Psyko-terapeututbildningen ärkostsam, främst därför att utbildningstiden är lång och kravet på handledningär dyrt för de studerande. Vi finner det märkligt att en av begärdutredning inte kommer till stånd. Utskottsmajoriteten kan kanske klarläggavarför detta inte sker