prot · GD0931 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad vi vet är att Ternryd fick sitt viktiga motorvägsuppdrag därför atlhan var en bra "dörröppnare" med nycklar in lill departementet. Densocialdemokratiska partiledningen och regeringen mötte en mycket stark internmiljöopinion före och under kongressen 1987. Tidningen det med orden: Öresundsbrofrå-gan skär som en skalpellgenom de socialdemokratiska partileden. Jag tycker del var en bra beskrivning,för del var stora våndor regeringen och partistyrelsen hade då. Densocialdemokratiska partistyrelsen hade strax före kongressen dristat laställning för . Men kongressbeslutet blev att partiet tvingadesgenomföra ett rådslag om . Rådslagetär nu klart, och vissl är det entydigt, : Majoriteten vill inleha bron. Jagmåste fråga: Är det någonting som regeringen och den socialdemokratiskapartiledningen trots detta anser oklart i rådslagets resultat? Ingen tvivlarpå alt det redan hade funnits en proposition om om detsocialdemokratiska rådslagels majoritet i stället sagt ja lill bron. Delär inte lika lätt alt köra över en stark miljöopinion som det var förnågra år sedan. Jag tycker tog många bra exempel på delta. Därförväljer regeringen atl försöka trötta ut sina pohliska motståndare. Trafikutskottethar sedan jag kom in i 1985 skrivit många betänkanden om bron. Delhar skrivits många motioner, men ingen regeringsproposition. Varje gång harmajoriteten pekat på alt det behövs ytterligare utredningar och kontakter. 1dag heter det i betänkandel att regeringens ställningslagande till olikaförslag, synpunkter och utredningar bör avvaktas. Idet senaste TU-belänkandel heter del att regeringen självfallet också måste takontakt med den danska regeringen. Men sådana kontakter har ju fungeratkontinuerligt. Jag förslår inle vad man menar. Det finns saker som tyder på attregeringen hoppas på draghjälp från , men eftersom den svenskaregeringen inte har övertygat den danska ännu, vore det intressant all få velavilka intressen det är som skulle kunna pressa fram ett ja från 1989/90:31 22november 1989 1989/90:31 22november 1989 Vet BirgerRosqvist det? Hoppas regeringen och socialdemokraterna kanske på all EG skallingripa mer verkningsfullt än EG har gjorl ? presenterade de nordiska finansministrarna enhandlingsplan. De gör det då och då. ScanLink-konsortiet höjer den tillskyarna, eftersom den baseras på konsortiets resonemang om framlidatransporter. En representant för ScanLink säger t.o.m.: "De använder sammaspråkbruk som vi. De föreslår samma lösningar som vi har föreslå- Bil-och vägbyggnadskoncernerna tror alt biltrafiken kommer atl öka till år2000. En sådan trafiktillväxt "är säker som amen i kyrkan", har en avderas företrädare sagt. Alltså:de nordiska finansministrarna är lika säkra på sin sak nu som 1984-1985 då han reste till och propagerade för helaScanLink-pakelel. Det är säkert som amen i kyrkan alt är basöver hela del svenska . Tongångarnafrån har blivit råare. Jag tycker det rimmar ganskailla med den utveckling som trafikutskottets majoritet har genomgått och somvi hört exempel på här. Så här uttryckte sig statssekreterare omen järnvägstunnel under ; "Jag kan tänka mig all ha roligare förpengarna än all kasta dem i sjön. Eller snarare, all borra ner dem i sjöbotten. Medde orden vill jag sluta della inlägg och varna för alt regeringen tillåterolika företrädare all uttrycka sig på detta sätt, vilket jag ser som en enormprovokation mol den allt medvetnare och starkare svenska miljöopinionen och dedelar av socialdemokratin som genom rådslaget har visat all de inte vill hanågon , Jag vill än en gång yrkabifall lill vår gemensamma reservation. Säg nej till en fast vägförbindelse över ! Det har miljöpartietkrävt allt sedan partiets bildande , Del är ett krav som faktiskt börjar fågehör mer och mer. Allt fler inser hur galet del är med en sådan förbindelse.Skälen är många och starka, och de växer sig starkare . Ökadvägtrafik leder till ökande utsläpp av kväveoxid, kolväten, koldioxid ochpartiklar, till alt det bildas ozon i luften som skadar vegetationen, osv.Redan nu är väglrafikökningen myckel besvärande och hotar flera centralamiljömål som har beslutat om. Det gäller kväveoxidmålet och koldioxidmålet,och om man skulle sälla upp ett mål för kolväten skulle säkert del också hotasav vägtrafiken. Miljösituationeni sydvästra är redan mycket allvarlig. Vi vet atl det är där vi har denmest långtgående markförsurningen, bl.a. i bokskogarna i , vi haromfattande skogsskador på flera håll, och vi har näringsläckage lill kusthaven.Allt delta är direkl relaterat lill utsläppen från vägtrafiken. Trängselproblemen är slorai främst och på , men även i , om manskulle bygga en bilförbindelse där, skulle det bli besvärande och skapasamhällsekonomiska förluster Vivet också om att ökad vägtrafik ger upphov till ökade lokala miljö- ochhälsoproblem i städerna och tätorterna. Det rör sig om allergi, luftvägsinfektioneroch också allvarligare sjukdomar, t.ex. cancer. Vi har just fått allergiutredningensuttalande som visar på hur allergier och astma är myckel mera utbredda i destora städernas stadskärnor och atl della hänger ihop med vägtrafiken. Vallenutbytetmellan och världshaven sker genom och Bälten, och bygger manen bro kan också del störas. Vi vet om all är ett mycket känshglinnanhav, som redan har mycket stora miljöproblem. Del är också så alt om manbygger en bro som på minsta sätt påverkar val-tengenomströmningen, påverkasockså näringsbalansen i kusthaven längs . Det kan leda tillmiljöförstöring där, algblomning och sådant. Skulleman dessutom behöva muddra, och det lär man behöva om man skall bygga en bro,rör man upp sediment som är bemängda med ett antal miljögifter,tungmetaller t.ex. De skulle då gå upp i vatlenlösning, vandra in inäringskedjorna och ställa lill ytterligare problem i miljön, utöver allt delandra. Jagskulle kunna fortsätta länge med den här listan över de problem somsammanhänger med en ökad vägtrafik, i synnerhet om ökningen sker i sydvästraSverige. Därförvar del glädjande när trafikutskottets ordförande i pressennyligen uttalade att en är aktuell, om jag har förståttdet rätt. Synd bara att vi inte kunde få utskottsmajoriteten med på detta. Vihar därför tvingats reservera oss, tillsammans med och vpk, för ettblankt nej lill byggande av en bilbro över . Alternativentill en är i princip två. Det ena är att fortsätta och utvecklafärjetrafiken. Detta tar också utskottet fasta på när det stöder sig på SJ;ssynpunkter för atl avstyrka del moderata kravet på all bygga en bilbro. Detandra alternativet är en renodlad järnvägstunnel. Den möjligheten bör dockutredas närmare i god parlamentarisk ordning, eftersom gjordaundersökningar och utredningar om Öresundsförbindelserna har behandlat denfrågan myckel styvmoderligt och bristfälligt. Där är bilden mer oklar. Jagvill peka på atl bägge alternativen har myckel slora fördelar, i synnerhet viden jämförelse med en bilbro över . För en fortsatt ochutvecklad färjetrafik lalar bl.a; Atl godset kommer snabbast och lättast lill Mellan-och med färjor över l.ex. Jag kan noteraatl nuvarande frigörelse i bör kunna leda till atl denna linje fårytterligare fördelar. Atlden planerade nya linjen lill Travemiinde med nya storfärjor för låg ulgör ellmyckel fördelaktigt alternativ för gods lill . Altsjöfarten är energisnål. Därmed bör utsläppen kunna begränsas mycket mer än vadsom sker . Del har också uppmärksammals av såväl 1989/90:31 22november 1989 1989/90:31 22november 1989 redarna som sjöfolket, ochnu pågår ett aktivt arbete för alt få ner utsläppen genom alt gå över tillmiljövänliga drivmedel och införa långtgående rening. Förhoppningsvis skall vii få la ställning lill sådana långtgående miljökrav . Förfärjelrafik lalar slutiigen att nuvarande Dan-Link med god marginal klarar degodstransporter som skall till eller som av andra skäl behöver gågenom . Delär alltså väldigt svårt att se att man av godslrafikskäl behöver bygga en broeller ens en tunnel. Men för en järnvägstunnel talar bl.a. att den skulle stärkajärnvägarnas ställning vad gäller såväl person- som godstransporter i storadelar av , även om det säkert är mest på persontransporterna ochregionalt som detta kan ge slora effekter. Naturskyddsföreningenhar i sin uiredning av det här redovisat att just en ren järnvägstunnel skullege bäst effekt på miljön. Man skulle minska utsläppen som mest på det sättet.Det visar också själv. En järnvägstunnel skulle alltsåinnebära betydligt bättre förutsättningar för atl klara alltmer långtgåendemiljökrav, som ju kommer som ett brev på posten, eftersom miljöförstöringenfortsätter. Fören järnvägstunnel talar också att det skulle bli lättare atl resa mellanKöpenhamn och , vilket bör kunna stimulera till mera utbyte och samarbeteöver nationsgränsen i och gynna del nordiska samarbetet, som ju kanvara en motvikt lill EG-integrationen, som vi ser den . Nuär del på det sättet all EG-integrationen, om vi skall snudda vid den, innebärsom den ser ul att vägtrafiken kommer alt gynnas kraftigt.Järnvägstrafiken kommer långt efler. Därför kan det vara intressant all tittanärmare just på en järnvägstunnel för atl försöka möta en sådan utveckling, mån vi behöver ökad trafik, vilket är tveksamt i och för sig, bör den gå påjärnväg, av miljöskäl och energiskäl. Samtidigtskall vi ha klart för oss atl en järnvägstunnel är dyr atl bygga. Enligt deberäkningar vi har gjorl ligger kostnaden kring 5-6 miljarder. Med hänsyn lillde mycket stora behoven av andra järnvägsinvesteringar i är det, somockså SJ har påpekat - och för den delen - orimligt atl förvänta sigalt man med budgetmedel kan gå in för en järnvägstunnel här. Detskulle då förutsätta en annan finansiering, precis som det var tänkt när delgäller broplanerna. Alltdet här är mycket oklart, och därför är det motiverat atl få en parlamentariskutredning av järnvägstunnel som alternativ till fortsatt och utveckladfärjelrafik. Det är också därför vi tillsammans med och vpk harreserverat oss även för del. Socialdemokraternassplittring i frågan om Öresundsförbindelserna är vid del här laget vätdokumenterad. Det är inte osannolikt alt en majoritet av landelssocialdemokrater skulle säga nej lill en bilbro och ja till all närmareundersöka möjligheten att i stället bygga en järnvägstunnel. Rådslaget lyder jupå del. Del kan inle tolkas på annat sätt, vad jag förstår. Därför borde enbetydande del av socialdemokraterna i kunna rösta på reservation 1,som säger precis just detta, om de nu verkligen vill företräda sina väljare. Med del, herr talman, berjag att få yrka bifall till reservation 1. Det borde haframgått av tidigare talare all det åren 1987 resp. 1989 har redovisats tvårapporter om fasta förbindelser mellan och i Danmark.Rapporterna har berört dels en kombinerad fast väg- och järnvägsförbindelsemellan och , dels en förbindelse i form av s.k. borrad tunnelmellan samma städer, dels också en etapp-lösning med en bro där enjärnvägsförbindelse skulle komma först och därefter en vägförbindelse.Investeringskostnaderna är 11 miljarder för den kombinerade förbindelsen och8,3 miljarder för tunnelalternativet priser. inkomna remissvaren finns klara ställningstaganden för eller emot dealternativ som jag nämnt. Del är riktigt all järnvägsförbindelsen har varit medi samtliga variationer för fasta förbindelser som berörts av hittillsvarandeutredningar. Utskollelkan för sin del konstatera atl järnvägsföretaget , som bedriver den form avtrafik som ägnats stort, kanske del största, intresset i Öresundsdelegationernasrapporter, självt nu har kommit med en utredning om hur SJ skall kunna etableraattraktiva och koslnadseffektiva godstransporter lill den svenska industrinsmarknader i . Man konstaterar att ökningen av järnvägsgodset tillVästeuropa gör det nödvändigt att etablera en ny stor färjeled för att manskall kunna klara av all godstransport. En förprojektering pågår, och denskall vara klar . Man avser atl sälla in stora låg- och bilfärjor 1994mellan eller och . SJ är inle berett atl betalamer för transport via fast Öresundsförbindelse och genom än vadtransporten med högeffektiva färjor kostar. Den sistnämnda iransportformenanser SJ vara betydligt billigare än kostnaden för att användalunnel-bro-alternaliven. I konsekvens med detta kan SJ endast slå för en litendel av kostnaden för fast förbindelse. Vidareframkommer atl skall man över huvud tagel ha en fast Öresundsförbindelsebör den följas av möjligheter alt köra vidare på fast förbindelse mellan Rödbypå i och Putlgarden i . Ovanpå detta säger man atlalternativen med fast förbindelse kräver stora investeringar såväl i Danmarksom vid infarterna till , där kapaciteten på järnvägarna inte ärtillräcklig om svenskt gods i avsevärd grad skall kunna gå den väg som bliraktuell om en fast förbindelse över skall användas och godsettransiteras via . Alt vi har effektiva förbindelser med kontinenten ärockså mycket vikligl och av avgörande betydelse för konkurrenskraften hos vårindustri. Detta gäller för gods och för persontransporter. Ulskottsmajoritelen,i del här fallet socialdemokraterna och , anser atl i deöverväganden som regeringen gör med anledning av del föreliggande rapporternaom fasta förbindelser måste en noggrann bedömning göras av för- ochnackdelarna med olika förbindelser. Det gäller såväl enbart färjetrafik somolika slag av fasta förbindelser. Luftföroreningarnai och från och i är inte bra. Miljöeffekterna av trafiken ärväsentiiga i sammanhanget. Vatlenströmningen genom för delär också av betydelse. Hur den påverkas vid byggen i Sundet måste också heltklargöras. Det finns inte många negativa 1989/90:31 22november 1989 1989/90:31 22november 1989 miljöeffekter som vi harråd med. Att inget ställningstagande gjorts kritiseras från olika håll, ochdet vore väl märkligt annars. Men del är också hell skilda ställningstagandensom önskas och förväntas. Utskottetsförslag innebär all skall avvakta regeringens slällningslagande ochinte lägga fast någon tidtabell. Del finns ställningstaganden både för ochemot de olika alternativen bland alla remissvar. SJ;s utredning, sompresenterades så sent som , bör också vara med vid bedömningen, anserutskottet. Det gäller även det som har sagts om spårkapa-citelen på andra sidangränsen där svenskt gods och persontrafik skall gå fram. Jag har i stort citerat utskottets betänkande. När jag har citeratutskottet i andra sammanhang har pressen lagl de orden i min mun, att det inleblir några fasta förbindelser, utan att jag har sagt det. Jag säger bara all deslutsatser som har dragils får slå för vederbörande själv. Socialdemokraternaoch i utskottet lämnar frågan öppen till regeringen. Med detta yrkar jag bifalltill utskottets hemställan. STENANDERSSON i (m) replik: Man kan förvisso dela ut raka högrar med tanke på vad som händerrunt om i vår omvärld. Raka vänstrar lyser med sin frånvaro . BirgerRosqvist har här fört fram utskottsmajoritetens förslag. Jag vill ändå påståatt han och hans parti är fega, därför atl de inle vågar la ställning. Del ärinle så länge sedan som självaste statsministern sade atl frågan omÖresundsbroförbindelserna är färdigutredd. Det finns dokumenterat. Men på grundav atl en del s-märkta barn på en kongress började bråka skulle man göra en nyutredning och en ny remissomgång. Vad fick det för resultat? Först måste jagdock konstalera alt intresset bland remissinstanserna var minst sagt minimalt.Del var bara elt litet antal som deltog i verksamheten. Det svar som man fick kanknappast betecknas som representativt. Sedantalar om atl kostnaden för är 11 miljarder. Okej,det skall i och för sig inle ifrågasättas. Men till skillnad från alla andrakommer vi inle hit till och begär pengar, ulan vi har bakom ossprivata finansiärer som är villiga alt satsa sina slantar på en bro. Och de sombygger bron, som jag har sagt tidigare, kan ju inte få någon entreprenad påeller ensamrätt till trafiken över , ulan färjorna, om de nu är så braoch konkurrenskraftiga som påstås, kan köra parallellt. Jag förstår faktisktinte vad ni är rädda för. Är färjealternalivet så bra som ni säger, då har niju ingenting alt frukta. När jag följer debatien kan jag tänka mig att ni pånågot sätt försöker slå ur underläge. Låt mig när det gäller enigheten säga alt del nerei finns- jag har sagt det och kan säga det en gång till - enstark majoritet för en bro mellan och . I de yttersta av dessadagar har detta manifesterats i ett gemensamt uttalande från ochsocialdemokraterna i . Det borde ni respektera. (vpk)replik: Jag saknade en kommentar från om hur han somsocialdemokrat ser på det rådslag som blev ett resultat av de olika upp- fattningarna, om man skalluttrycka sig milt, på partikongressen 1987. Jag nämnde tidigare hur olikatidningar inom rörelsen hade beskrivit det hela. Där sade man att brofråganskär som en skalpell genom de socialdemokratiska partileden. Alla vet att dethar varit på del sättet. När då kompromissen blev atl man enades om altgenomföra ett rådslag, så skulle man väl kunna begära att härkommenterade resultatet av rådslaget. Del finns ju ingenting som hindrar atlregeringen lar ställning mot det mest miljöförstörande alternativet i fråga omhur förbindelserna över skall se ul. Jag vill alltså vela: Hur serBirger Rosqvist på rådslaget och det resultat av delta rådslag som vi kännertill finns? Vilka möjligheler kan man hoppas på finns för alt regeringen skullebry sig om detta? Att så skulle ske var ju egentligen kongressens mening. Desom såg till alt kongressen tog beslutet om ett rådslag och att man alltså intedrev igenom ett ja till var verkligen mer , som någon uttrycktedet här, "s-märkta barn på en kongress". En av dem som då ageradeoch som jag verkligen saknar här i kammaren och i kammardebatlen numera var HansPettersson från , som klart och tydhgt visade vad hanhade för uppfattning i brofrågan. Han är en mycket kunnig och också från andrahåll respekterad person. Han har sagt atl gränsen för hans lojalitet går justvid brofrågan. Ävenom det är så, , alt man behöver utreda vissa saker -man har heltriktigt pekat på sådanl som handlar om färjetrafiken, om SJ:s propåer m.m. -finns det ingenting som hindrar att man tar ställning mot bron därför alt denar så miljöförstörande. 1989/90:31 22november 1989 ROYOTTOSSON (mp) replik: Det är svårt alt tolka utskoltsmajoriteiens skrivning på någol annatsätt än som ett nej lill en bro, fast man inte vill skriva det rent ut. Delhade varit bra om man hade fått ett klart nej . Då hade man kunnat sluta uppmed de ständiga stridigheterna i brofrågan, och man hade fått klart besked iSkåne och , så atl man kan satsa på del som man bör satsa på. Så länge detär oklart och det här beslutet hänger i luften, så länge man vill hålla alladörrar öppna, vågar man inte heller satsa. Det i sig verkar hämmande för l.ex.samarbetet mellan och där nere. Del är litet svårt alt förståvarför man inte kan säga nej. Jag kan inle tolka det på annat sätt än atl manvill ge tid och rum för reträtt för de socialdemokrater som satt sin heder ipant för en . Det finns tyvärr sådana också -jag skall inte nämnanågra namn. Jagvill också peka på atl denna fråga är elt av de verkliga testen av socialdemokraternasnya miljöpolitik, av socialdemokraternas trovärdighet i miljöpolitiken. Detförsta testet var ScanLink, motorvägen söder om . Där klampade niigenom. Detta är det andra testet. Jag hoppas alt ni klarar det, om inte annalså för miljöns skull. Jagyrkar bifall till reservation 1. () replik: Jag tycker delär intressant atl höra vilka slutsatser de ohka förespråkarna drar av mittinlägg. i tolkar mig så alt 3 protokoll 1989/90:31 1989/90:31 22november 1989 jag säger nej till en bro.Viola och lycks tolka mig på det sättet att jag sägerprecis tvärtom. Åndå har ni - det utgår jag ifrån -lyssnat på precis sammaanförande. Jag måste ha uttryckt mig väldigt diplomatiskt och skickligt här,om jag får sälta betyg själv, men det är kanske inle så. Vadär ni rädda för? Ja, , vi vill ha ett välgenomtänkt förslag, där alla fakta har vägts mot varandra. Jag hoppas att ävendetta beslut skall få fattas på föreliggande fakta. Det tycker jag att StenAndersson och även övriga talare kunde instämma i. Vi säger atl vi vill hagenomtänkta förslag. Vi avvaktar regeringens ställningstagande. Vi sätter intenågon tidspress på regeringen - vi har inte slagit fast något datum i utskoltsbetänkandet. VIOLACLAESSON (vpk) replik: Jo, visst är diplomatisk. Det tror jag inte atl detråder någon tvekan om. Men vore det kanske inte bra för debatten atl släppalitet av diplomalin och släppa fram litet av egna uppfattningar eller insikteri det som sker bakom kulisserna? Det är ju det vi skulle vara betjänta av attfå vela. Jagvill inte anklaga för att vara en av hökarna för en Öresundsbro.Att påstå del vore inte sant - det tror jag alla känner till vid det här laget.Å andra sidan hade pressen tydligen inte rätt, när den tolkade uppfattning som atl han inte tror alt det bhr någon bro. Det hänger aUtsåi luften. En hängbro kanske del skulle kunna bli då. är mamma lill en passus i delsocialdemokratiska miljöprogrammet, som jag tror atl ni också antog påkongressen 1987. Där heter det bl.a.: Slora och resurskrävande vägsystem börinte byggas där de kan leda till ökad biltrafik på bekostnad av annan trafik.Den passusen i sin lur, , hade fölls i ett samarbele här iriksdagen. Vpk och socialdemokraterna ställde sig bakom denna uppfattningapropå bl.a. den stora diskussionen om ScanLink, en diskussion som innefattar även . Då gällde det motorvägen i . Härhandlar det ju om olika uppfattningar inom regeringen. Därför borde densocialdemokratiska regeringen vara betjänt av att det nu finns ett interntrådslag, där man visat vad man tycker. Därför frågar jag igen:Kan vi hoppas på att regeringen och den socialdemokrafiska partistyrelsen larhänsyn till rådslagets resultat och säger nej till bron? i (m)rephk: talar här om genomtänkta förslag. Med tanke på hurlänge ni tänkt har ni antingen små händer eller svårt att fatta. Er egenstatsminister har sagt alt frågan är färdigutredd. Men det har ni inte faltalutan måste tänka ytterligare ell varv. Vimoderater säger inle ja till en fast förbindelse av egenintresse. Vi gör detdärför all vi ser framtiden - 1990-talels och 2000-talets . Skall vikunna trygga den ekonomiska och sociala välfärden för de många människorna ivårt land, får vi inte sabotera dessa möjligheter. Det är vad ni är ifärd med att göra. Jagoch många klokare än jag har sagt atl en bro är den bästa förbindelsen. Ni harsjälva vid många tillfällen sagt att vi skall ha en fast förbindelse mellanMalmö och , mellan och kontinenten. Vi tycker att ni medhänsyn till de s-märkta barnen och till egenintresset i ohka delar av detsocialdemokratiska partiet borde komma till skott i denna fråga. Såän en gång della med pengarna - detta skall faktiskt in i protokoll. Vi står inte här med mössan i hand för alt få pengar från regering och riksdag.Det finns privata finansiärer, som är villiga att ställa upp med riskvilligtkapital. Låt då dessa få den chansen. Även en förkrossande majoritet av BirgerRosqvisls partivänner i har sagt atl de vill ha en kombinerad järnvägs-och bilbro. Men det struntar tydligen i. 1989/90:31 22november 1989 ROYOTTOSSON (mp) replik: Jag vet inte om lyssnade riktigt till vad jag sade. Jagtolkade som en klar bromotståndare - inte motsatsen. Men detsägs tyvärr inte klart ul i utskoltsbetänkandet. Det skapar en osäkerhet som ärbeklaglig. Varförskall vi i inte kunna ta ställning? Vi är valda av svenska folket föratt ta ställning och fatta beslut. Varför skall vi då till varje pris inväntaförslag från regeringen? Regeringen är det verkställande organet, som skallgöra det vi bestämt. Åtminstone har jag uppfattat vårt politiska system iSverige så. Del vore bra för ställning om vi kunde fatta ett beslutoch säga nej lill bron. Del kan vi göra genom att se till atl reservation 1får majoritet. Det är det enklaste sättet.