prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Dettavar socialdemokratema absolut inte intresserade av. Då försvann naturligtvispartier som mUjöpartiet, vpk och bort ur bUden. Istället föredrog socialdemokratema att Uera sig med de partier som har ettmuiimalt intresse av att minska användningen av de fossUa bränslena. Dennaskatteomläggning har också en aUdeles specieU egenskap. En stor del avomläggningen av skattema skaU nämUgen betalas genom s.k. moms-bredchiing. Dettacfrabbar i huvudsak människor med låga inkomster. Skat-teomläggnmgen är aUtsåsocialt sett välcUgt orättfärcUg. Tanken bakom momsbreddnmg är art vi pä detsättet skall anpassa oss tiU den skattestraktur som finns inom EG. EG harväsentUgt lägre momssatser än vad vi har i . I samband med enanpassning kommer vi att bU tvingade tiU att sänka våra momssatser. BengtWesterberg har sagt detta , och regeringen säger klart och tydligti en proposition rörande EG-frågoma att det kommer att bli frågan om att sänkamomssatsema i i och med anpassningen tiU och EG. Vadfår det för konsekvenser om vi sänker momssatsema? Jo, välcUgt stora delar avstatsinkomstema försvmner. Det har talats om att tiotals mUjarder, upp tUl 40miljarder, av statsinkomsterna kommer att försvinna. 1989/90:43 11december 1989 betyder att ungefär tvåfredjedelar av finansieringen av den stolta århundradets skattereform kanurholkas. SjälvfaUet cfrabbas då den offentUga sektom, de offentUgakoUektivfransportema osv. Dettaär en medveten poUtik. sade att poUtik är att vUja. Och detta ärprecis vad socialdemokraten viU. Varje handling och varje förslag i detsammanhanget har ju ett syfte. Det finns ett mål, inte sant? AnnarsskuUe handlingar inte utföras och förslag inte läggas fram. Man kan inte tolkadet på annat sätt när man ser dessa förslag. MUjörelaterade förslag avslås helatiden, och i stäUet läggs andra förslag fram som ökar användningen av fossUabränslen. Detta är ett utslag av poUtisk vUja. Socialdemokratema viU driva detcUthän, de viU se tUl att mängden kolcUoxid och mängden kväveoxid ökar. De viUförstöra naturen, eftersom aUt detta på kort sikt gynnar den ekonomiskatiUväxten och ser tiU att redan rika människor blfr ännu rikare. Ancframänniskor skaU slita ut sig för att betala en sänkning av skatten för de rika. Detär en enorm förändring av svensk poUtik som har inträffat det år då svensksocialdemokrati fyUer . Det är ett paradigmskifte i svensk poUtik.Detta är faUet därför att socialdemokratema vUl ha det så. De gör det de viUgöra, annars skuUe de inte göra det. Det kunde vara mfressant att något kommentera utiäggnlngar. Han säger bl.a. att vi viU öka användningenav fossUa bränslen. Jag skaU inte bemöta de inläggen. Jag fror inte att det gåratt få tiU stånd en seriös diskussion med i dessa frågor. Det har i debatten sagts att nu befinner sig påsamma sida som de tre partier som har haft en annan uppfattning i denna fråga.Jag viU inte säga att det är så. står kvar bakom den målsättningsom fanns i den frafikpoUtiska propositionen. Men vi har i folkpartietkonstaterat att de pengar som där anvisades är otiUräckUga för att man skaUkunna uppnå de mål som har stäUts upp. Vi vUl satsa på sådana jämvägar som kanvara ekonomiskt lönsamma och ge rimUg avkastning. Kommunikationsministem nämndenågon av dessa, man kan även nämna , Arlandapendeln, västkustbananoch några tiU. Detta är viktiga jämvägar där det fmns ett bra trafUcunderlag.Det är i fråga om dessa jämvägar som vi nu har konstaterat att de uppsattamålen inte kan uppfyUas. Min huvudfråga tiU kommunikationsministem är: SkaU vise tiU att dessa mål som ett mimmfresultat bUr uppfyUda? Om vi skaU göra detmåste vi vara beredda att satsa många fier mUjarder. Jagvet mycket väl att det finns de som viU satsa ytterUgare mUjard på mUjard,belopp som naturUgtvis är än mincfre aktueUa ändå de senast diskuterades.Det vUctiga nu är ändå att konstatera att pengama inte räcker för att fullföljadet beslut som vi har fattat. Är vi då beredda att stå för vad vi harsagt när det gäUer jämvägsutbyggnaden? RUNETHORÉN (c): Jag lyssnade sä intensivt på kommunikationsministem att jag kanskeglömde att begära ordet. Ävenjag blev htet förvånad över vad kommunikationsministem sade om pengar. Jagfrodde att det var som skuUe anslå investeringsmedel, och interegeringen. SjälvfaUet kan vi klara dessa investeringar på olika sätt.Trafikutskottet har vid möten med näringsUvet kunnat konstatera att man inomnäringshvet är beredd att satsa. Men det är i huvudsak inte fråga om attnäringsUvets satsningar skaU gå tiU byggande av jämvägar CKh vägar, utan desatsningar som man inom näringshvet är beredd att göra i fråga om morgondagenstrafik går ut på att låta transportera gods på dessa järnvägar. Men då skaU detvara en riktig jämväg. Även de regionala länsbolagen är beredda att sätta intrafik och betala banavgifter. Denfråga som vi enUgt min mening nu måste få ett svar på är: Vem svarar egenthgenför infrastrukturen? Enhgt mitt och sätt att se på detta är detriksdagen, staten, som har ansvaret. Sedan skaU näringsUvet betalatiU vad transporterna kostar i form av banavgifter. Detta gäUeräven länsbolagen. De områden i vårt land där det inte går ihop ekonomiskt måsteav denna kammare få sig tiUdelade medel, så att frafiken kan fungera även där. Jagtror att tåget skakade och att kommunikationsministem kanske låg htet dåUgt . Det finns säkerhgen en mängd bansträckor där vi skuUe kunna ha utmärkta,fina sovvagnar som den som reser med är beredd att betala för. Men detidteraativet finns ju inte . Mängder av folk som flyger inrikes - jag skaU inteanvända tiden här tiU att räkna upp aUa de sträckor det är fråga om -skuUekunna ta snabbtåget i stäUet och betala ett bra pris för det. Men det finnsinga sädana tåg. Därför menar jag: Plocka fram mvesteringsmecUen! I de alfraflesta faU skidl det gå att kunna fä bra ränta på dem. På vissa stäUen får mansedan gå in med statsmedel. Jag ber om ursäkt, det var jag som från början drog m foUcpartiet idetta. Jag bara återgav vad sade i Svepet, om SJ-chefen. BengtWesterberg sade: SJ-chefen vUl bygga ut järnvägen för 40 nuljarder på tio åroch skaU få vårt stöd. Det var vad sade. Därför räknar jag medatt vi snart börjar bU en majoritet i denna kammare som anser att dessa pengarskaU fram på ett eUer annat sätt. 1989/90:43 11december 1989 Ja, det är just det att pengama på ett eUer annat sätt skaU fram tiU deviktiga och nödväncUga investeringama, tiU de viktigaste investeringarna. DetgäUer ju att prioritera. Vi kan mte göra aUt på en gång. Vi har mte ensarbetskraft för att göra aUt på en gång. Vi måste bygga många vägar. Vi måstebygga jämvägar. Framför aUt måste vi bätfre underhäUa det vi har byggt. Detkräver mycket resurser. Pengama måste fram på ett eUer annat sätt. Attvpk aUtid får fram pengar med sina kaUcyler, det vet vi. Jag skaU mte förlängadetta med en skattedebatt med . Men när gör sitt utfaUmåste jag ändå få säga att det när något av en bottennivå, jämfört med vad jaghar upplevt i denna kammare. har mage att stå och säga att vadsocialdemokratm vUl är att förstöra mUjön - medvetet förstöra nuljö och natur.Han säger att socialdemokratm vUl att människoma 1989/90:43 11december 1989 skall sUta ut sig.Naturligtvis tar ingen på allvar. Men jag tycker att han för sm egenpoUtiska heder och ställning borde undvika att göra sådana utfaU. Om det nuvar ren tanklöshet, så var det ändå närapå oursäktligt. Vihar ett mål, att ta ansvar för en ansvarsfuU ekonomisk poUtik i värt land. Medvår skattepoUtik skaU vi väma om viktiga värden i detta samhäUe inom skola,sjukvård, bamomsorg, åldringsvård. Vi skaU bygga upp infrastrakturen och håUafuU sysselsättning. Ingen behöver tveka om socialdemokratins mål. Det gäUeratt göra avvägningar och skaffa fram pengar tiU de insatser man vUl göra. Detär mot den bakgrunden vi utformar den skattepoUtik vi nu lägger fram. TiULars Emestam viU jag säga följande. Vi har formulerat miljöpohtiska ochtrafUcpoUtiska mål. Vi har satt upp en ram när det gäUer jämvägsinveste-ringar.Vi har inte på motsvarande sätt en ram när det gäUer vägmveste-ringar. Men detbehövs mycket mera på båda områdena. Ingen hade väl tänkt sig att tio mUjarderskuUe räcka tUl aUa de banor som diskuteras -, ,, norra stambanan m.fl. Vi måste ha varit instäUda påatt vi måste skaffa fram kompletterande fmansiering. Det är det vi håUer pä attförsöka förverkUga nu genom det uppcfrag generalcUrektör harbeträffande cx;h det uppdrag har att redovisa närdet gäUer . Jag hoppas att det skaU finnas sådana lösningar att vikan genomföra dessa projekt och göra det relativt snabbt. RuneThorén bacic.-ir snabbt när det gäUer industrins beredvUUghet att satsa. Nusäger han bara att mdustrin är beredd att frakta sitt gods på jämvägen om denkommer tiU stånd. Jo, jag tackar. Det är klart att man är det, om jämvägenkommer tiU stånd och erbjuder biUiga, konkurrenskraftiga offerter. Densatsningen är inte särskUt berömvärd. Man är beredd att stå för banavgifter.Men banavgiften täcker inte mvesteringskostnaden. Det vet vi . Vi satsar idrift och underhäU på det nuvarande bannätet 2,5 mUjarder. Vi får in kanske 800miljoner i banavgifter. DärtiU köper vi vUctig trafUc från SJ för 600 mUjoner.Bara den natt jag har genomhcUt på Norrlandståget har skattebetalamabetalat en halv mUjon för, genom subventioner av sovvagnstrafiken. IVedjevice talmannen anmälde att anhåUit att tUl protokoUet fåantecknat att hon mte ägde rätt tUl ytterhgare mlägg. RUNETHORÉN (c): Jag har för min del försökt att skUja på investeringar och de pengarstaten dfrekt lägger ned. Jag menar att det är viktigt att vi får fram eninvesteringskalkyl och att vi får in pengar på olika sätt, antingen via skattemedeleUer via mdustrin, som jag talade om förat, eUer länsbolagen, i form avbanavgifter Vi får i det senare faUet vara beredda att se över banavgif-tema. Deåsikter som vi i frafikutskottet möter är att man tycker att det är bättre attanvända en jämvägsbana där det går snabbt. koUa med sinapartikoUeger. Om det går snabbt, finns det en möjUghet. 1 annat fall går det inteatt konkurrera. Då bUr det lastbUen i stäUet. Detär egentUgen inte banavgiftemas storlek det hancUar om, utan det hancUar meraom att det finns ett effektivt, snabbt transportsystem som man kan Uta på. Detär vad som efterfrågas av kunden. Så tror jag att det är med persontrafikockså. Ju bättre sovvagnar vi får, ju snabbare tåg vi får meUan ochStockholm, cx;h osv., desto bättre kommer tåget att kunnakonkurrera med flyget. Avgifter kan man sätta därefter. Kunden är beredd attbetala. Föratsättningen är snabbhet och komfort. Detjag saknar från regeringen är att man ser mera regionalpoUtiskt på detta - jagtänker t.ex. på och Blekinge kustbana, som vi kommer att diskuterahär efteråt. Jag tänker också på det jag nämnde om flyget, att man sermera mUjöpoUtiskt på det hela och att det är viktigt att få fram snabbtåg föratt avlasta fiyget. TrafUcsäkerhetsmässiga effekter ger det också, vilket haren stor betydelse. stora anslagsframstäUan beror mycket pä att vi sUter på våra vägar på tok fÖr mycket. Mycket av detta skuUe vi kunna kommaåt om vi förde över mer av de tunga transpor-tema på järnväg. Men det är dåviktigt att vi ser tiU att vi har ett effektivt och bra transportsystem, somkan locka kunder både när det gäUer person-frafik och godstrafik. Det har viinte . Vi måste minst ha ramen på 40 nuljarder för att klara av det framtiU . 1989/90:43 11december 1989 Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Kommunikationsministem presenterar vackra framtidsmål med fin och härUgmUjö. Däri ingår naturUgtvis att vi måste minska användningen av de fossUabränslena för att få ner kolcUoxid- och kväveoxidmäng-dema och mycket annat.Men om man nu har det målet, varför främjar man då flyget, som smutsar ner mestav aUt? Det måste finnas ett skäl. Varför lägger man moms på energi och sänkerelskatten? För att industrin skaU kunna blomsfra och använda mer energi äntichgare? Det måste vara syftet, eftersom man gör på det sättet. Varför läggerman moms på persontransporter, när det i krisutrednmgen visas att det ledertUl minskat koUektivtrafUc-åkande och tågåkande, i då fransportarbetetbara ökar? Det betyder ju att människoma kommer att ta bil och bUliknandeföremål i stäUet för att ta rälsbundna fransportmedel. Närvi fmner att man på punkt efter punkt vUl genomföra förslag som leder tUl enökad användning av fossUa bränslen måste vi få den uppfattningen att detta ärett utslag av poUtisk vUja. Annars gjorde man det ju inte. Jag förstår mtevtuför kommunUcationsministem bUr så irriterad över att jag säger att det ärett utslag av en poUtisk vUja. Det måste ju vara så att det finns en otroUgskärningspunkt meUan de mål man sätter upp och de medel man föreslår, somfaktiskt går rakt emot de mål man har sagt sig vUja tUlfredsstäUa. BeträffandeutsUtningen av foUc viU jag säga följande. I skatteuppgörelsen eftersträvasdynamiska effekter. Man vUl öka arbetskraftsutbudet. Därför utformar man ettskattesystem som innebär att man tvingar de människor 1989/90:43 11 december1989 som arbetar deltid och desom har låga löner att arbeta mer. Vardagslivet blir så dyrt att de måstearbeta mer för att klara sin ekonomi. Vi vet att utsUtningen cfrabbar kvinnor,och i och med skatteuppgörelsen tvingas många kvinnor att övergå fråndeltidsarbete tiU heltidsarbete. Detta är en systematisk politik - människorkommer att bU mer utsUtna . Även detta har ett bestämt syfte,nämligen att öka konsumtionen och tiUväxten i samhället. Det är så klart uttalati skattepropositionen och i skatteuppgörelsen att detta är målet. Och långarader av åtgärder vidtas för att dessa mål skaU kunna uppnås. Det är då inteunderUgt att de partier som har grundläggande sociala målsättningar ommänniskovärdiga liv och en bättre mUjö protesterar mot detta. Och det fårkommunikationsministem finna sig i. Han får bU arg över det och säga att det ärövergrepp. Jag tror att han sade att det var toppen. Men jag tycker inte attden poUtik som han bedriver är toppen, utan jag tycker den ifr botten i dettaavseende. Jag viU göra en slutkommentar tiU mUjöpartiets representant summering av hans inlägg är att mUjöpartiet vUl att vi i det här landetskall arbeta mincfre, prtxlucera mincfre, tjäna mincfre, betala mincfre i skattmen via statsbudgeten subventionera mer på ohka områden. Jag är inte ekonom,jag är bara folkskoUärare, men även i den matematikkurs som jag har gått komman fram tiU att den ekvationen knappast går ihop. Förste vice talmannen anmälde att att tiU protokollet få antecknat att han mte ägde rätt tUl ytterligareinlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Svar på interpeUation 1989/90:80 om järnvägstrafiken i Blekuige har stäUt en rad frågor tiU mig beträffande Blekingekustbana. JagviU tiU att börja med konstatera att Blekinge kustbana frafikpoUtiskabeslut fanns med i stomjämvägsnätet. Förstomnätet gäller att det är SJ som skaU bedriva trafUc på affärsmässigagrander. För olönsam interregional persontrafik som är regionalpoUtiskt viktigtar staten ett särskilt ansvar genom att transportrådet har i uppdrag att inomgivna ramar upphancUa sådan trafik. Närdet gäUer investeruigar i stomjämvägar är det som eftersamhäUsekonomiska överväganden har att prioritera meUan olika järnvägs-projektinom givna ekonomiska ramar. FörBlekinge kustbana stod det tichgt klart att SJ inte ansåg det möjUgt attbedriva trafiken på affärsmässiga grunder gjorde enråd-ramsbestäUnmg för /90, men ansåg sig inte kunna göra enfort- satt upphandling, varförregionen från juU 1990 riskerade att stå utan tågfra-fik eUer särskUda medelför altemativ trafikeringslösning. Vidarekommer upprastningen av Blekinge kustbana mte att inom överskådUg tid kunnahävda sig gentemot ancfra samhällsekonomiskt betydUgt mer lönsamma projekt ikonkurrensen om medel från nyinvesteringsanslag. Regeringenhar dluför ansett att en satsning på Blekinge kustbana borde utgöra en av enrad olUca åtgärder för att främja utvecklingen i regionen. FörBlekmges del innebär detta att om regionen övertar frafikeringsansva-ret kommerett århgt driftbidrag motsvarande kostnadema för dagens frafik-utbud att lämnasunder en tioårsperiod. Därigenom kan man på länsnivå besluta om den bästafrafUceringslösningen. Vidare konuner 150 mUj. kr., fördelat på enfemårsperiod, att lämnas i bicfrag för upprustning av banan om regionenbeslutar sig för att satsa på fortsatt jämvägstrafik. Några satsningar utöverBlekingepakctet är inte aktueUa. Regeringensavsikt är att efter samråd med berörda parter överföra kustbanan tUIlänsjäravägsnätet. 1989/90:43 11december 1989 (vpk): Tack för svaret. Jag har stäUt fyra konkreta frågor om kustbanan.Georg svarar bara på två av dem - regeringen tänker vältra överansvaret på "berörda parter" i . Men mga pengar utöver"Blekingepaketet" kommer att satsas, detta fröts att det handlar omtrafik som berör flera regioner. TrafUcförsörjnkigen på sträckanKarlskrona-Kristianstad berör både nationeUa och intemationeUa behov. och hans regeringskoUeger vet också att klassningen av banan tiUstomjämväg ingick i överenskommelsen meUan regeringen och vpk som en av fleraföratsättningar för att bensinskatten skuUe kunna höjas 1988. Det är därförsom kan stå här och säga att beslutet mnebär att Blekingekustbana klassades som en stomjämväg. JagvUl StäUa följande fråga tUl statsrådet. Kan vi i vpk över huvud taget Uta påatt regeringen håUer fast vid uppgörelser med vårt parti, eUer blfr detratinmässigt ett brytimde av eventueUa uppgörelser? Det är en händelse somliknar en tanke att det först , efter beslutet om kommunaUse-ringenoch resurser tUl skolan, äntUgen går att få ett klart besked om regeringensplaner för stomjämvägen Blekinge kustbana. Eftersom den nuvarandekommunikationsministem varit en ganska flitig gäst här i kammaren, vet hanmycket väl att jag har agerat för att få detta klara besked. Nuhar jag fått det på en punkt - regeringen strantar i föratsättningaraa för 1988års beslut. Det betyder antfrigen att staten övervältrar kostnader på BlekingeeUer att den tänker låta länsfrafikhuvudmännen ta ansvaret för en senarenecUäggning av Blekinge kustbana. Men det gäUer mer än vår uppgörelse om25-öringen och kustbanan, . AUa som har engagerat sig förjärnvägen vet att regeringen, dessutom med hjälp av transporfrå-det, håUer påatt sabotera hela den viktiga principöverenskommelsen om lokal och regionalkoUektivtrafik. Principöverenskommelseninnebär att ingen kostnadsövervältring frän 1989/90:43 11december 1989 staten tiU kommuner ochlandsting skaU ske. LikafuUt erkänner i sittinterpeUationssvar att regeringen utkräver ett lokalt och regionalt ansvar avBlekinge i utbyte mot 150 mUjoner tiU upprustiung av kustbanan. Sådant kaUarjag för utpressningspoUtUc, kommunikationsministem! Summan är på Utet sikt heltotiUräckUg om en samhällsekonomiskt riktig satsning skaU kunna ske. Medvilken rätt tror regeringen att den på egen hand kan bryta statensprincipöverenskommelse med om den inter-regionalatrafiken på stomjämvägsbanor, som Blekinge kustbana? Medvilken rätt har transportrådet vid sin upphandling kunnat utgå ifrån attberörda trafikhuvuchnän skaU engagera sig ekonomiskt i den mterregio-nalafrafdcen - i strid mot principöverenskommelsen? TrorGeorg att de partier, bl.a. vpk, som deltog i de förberedandecUskussionema om 90-talets trafUcpoUtUc, har glömt att ochUlf gång på gång garanterade att ingen övervältring av kostnader frånstaten tUl trafikhuvudmännen skuUe ske? TiUsist, fi talman, anser jag att kommunikationsministem av anständighetsskäldels måste förklara sig när det gäUer brott mot ingångna uppgörelser, delsmåste korrigera sin uppgift om "att transporfrådet har i uppcfrag att inomgivna ramar" upphandla interregional persontrafik på stomjämvägsnätet.Vem, , har faststäUt en sådan ram? har inte gjort det,och regeringen har ingen rätt att göra det på egen hand, än mincfrefransportrådet, eUer hur? KARL-GÖSTASVENSON (m): Vi har världens högsta skattetryck i vårt land. Trots detta saknarregeringen förmåga att vidmakthåUa och i takt med tiden utveckla be-fintUginfrastraktur i form av exempelvis jämvägar. Ett typexempel på dåUg förvaltningav statUg egendom är Blekinge kustbana meUan och . DenaktueUa jämvägssträckan har Udit av att staten i många avseendennär det gäUer investeringar i aUtför hög grad lever på rost och röta. Medancfra ord: Man underhåUer och utvecklar inte befintUgt investeringskapital. Underdet socialdemokratiska regeringsinnehavet har trafiken på kustbanangradvis försämrats. Den har inte anpassats efter tidens krav. Regeringenhar klart vilselett blekingarna. Genom att i samband med 1988 årsfrafikpoUtiska beslut inrymma kustbanan i stomjämvägsnätet gavs en signal omatt inte bara kustbanan skuUe leva vidare utan att densamma också skuUe kommaatt utvecklas tiU en jämväg i tiden. Dethann emeUertid inte gå särskUt förrän statens ansvar för banan börjadesvUcta. började förhancUa med länstrafiken i om ettövertagande av trafdcansvaret på kustbanan. Regeringentar inte sitt ansvar. Kommunikationsministem ger i dagens interpeUationssvarklart besked om att kustbanan skaU överföras tUl länsjäm-vägsnätet. Som Utetplåster på såren skickar man med 150 miljoner förupprustning av banan, och sätter man i gammal känd förmyndarstU munkavlepå sina egna i länet. Det belyses också av att det inte finns någonsocialdemokrat från länet som deltar i dagens debatt. Somkommunikationsministern väl känner tiU är detta belopp, 150 miljoner,otiUräckUgt för att ge banan den upprastning som behövs för ätt bedriva entågtrafUc i tiden. Regeringen vägrar ta ansvar för sma försyndelser undergångna år. Man överlåter åt befolkningen i att skaka fram pengar föratt betala den misshushåUning med kapitalet som regeringen har ansvar för. Dettakrav stäUer man på en befolkning som på grand av långvarigt"sos-sestyrc" har högsta landstingsskatt. Detta krav ställerman på en region, som för sin ut veckling är i stort behov av godakommunikationer med för att kunna ta del av den dynamiskautveckling som finns i en anslutning tUl EG och som också finns i frigörelsen iÖsteuropa. Man kör också över den regionalpoUtiska utredningen. Man avvaktarinte ens behandUngen av remissvaren. DenregionalpoUtiska utredningen var ju enig om att kustbanan är av stortregionalpoUtiskt infresse. Man uttalar därför att medel om 400 mUj. böranvisas för en upprastning. Sydsvenskahandelskammaren har i sitt remissvar över regionalpoUtiska utredningen ocksåuttalat vikten av att kustbanan upprustas för att skapa bätfre kommunikationeri sydöstra . Regeringensupprastningsbidrag, 150 mUjoner , är ett hån motbefolkningen i . Det är klart otiUräckUgt för att upprasta banan tUlett godtagbart skick. Staten har misskött banan under en lång följd av år.TrafUcen har varit dåUgt anpassad. Vagnsmaterialet är dåUgt. Med hänsyn tUlbanans och vagnmaterialets dåUga kvaUtet är hastigheten på banan klartotiUfredsstäUande. Restiden meUan och uppgår tiU ca 3,5timmar. Som jag nämnde har restiden t.o.m. ökat . Denena utredningen om banans framtid efter den ancfra visar att man efter engodtagbar upprustning kan komma ner i en restid i stäUet tillMahnö från . Regeringentalar yvigt om sina paket och sina lokaliseringar tiU . SamticUgtmedverka) man tiU att den för viktiga järnvägslänken tiU Mahnö ochEG-ländema kommer att läggas ner Blekingama har nämligen ingaekonomiska möjUgheter att reda upp statens dåliga fmanser. Staten har genomdiiUg förvaUning raserat kapital i kustbanan. Staten har därför skylcUghetgentemot regionen att göra reinvesteringar i sådan grad att jämvägstrafik itiden kan bedrivas på banan. Regeringenhar stillatigande accepterat incfragningen av dfrekta sovvagns-förbindelserfrån länet. som man lokaUserar och tiUKarlskrona cfrar man in möjhgheten att komma tiU med sovvagn. Det ären ynkedom, ! Det är värre att sitta i en dåligt anpassadsovvagn än att det inte finns någon aUs. Blekingesbefolkning vUl ha en kustbana i tiden.