prot · GD0922 · 1989-12-31 00:00:00 — Krav som ställts av är för delförsta atl del sker en utökning av antalet utbildningsplatser inombarnomsorgsutbildningarna. Del ser vi som helt nödvändigt. För del andra måstesynen på barnomsorgsyrkena omvärderas och statusen höjas genom positivasignaler från oss förtroendevalda på olika nivåer, frånförvailningsledningarosv., genom fortbildning, bättre anställningsvillkor ochlöneutveckling. Frågan om lagstiftning rycker också närmare i den här debatten. Jag började med all säga alt dagens barnomsorgsdebalt ärmärklig, och det är den på mer än ett sätt. Vi pratar väldigt litet om barnen,trots all det faktiskt är barnen som det handlar om. beslut omfullt utbyggd barnomsorg var ändå ett riktmärke, för del beslutet grundades pågoda kunskaper och erfarenheter om barn, föräldrar och ett samhälle i förändring,där en bra omsorg är en omistlig del för barnens emotionella, sociala ochintellektuella utveckling. Barn med särskilda behov är en annan viktig gruppalt ge god omvårdnad, stimulans och trygghet som komplement till hemmen. Del här är en rättighet som skall komma alla barn tilldel. I takt med atl den kommunala barnomsorgen byggs ut har allt fler"LO-barn" kommit in i verksamheten, och det förändradestatsbidragssystemet har stimulerat till längre öppethållande och naltomsorgför barn till föräldrar med obekväma arbetstider. höjs rösten för ett lössläppt statsbidrag, och då slårvi inför en helt ny situation med stor risk all de kommersiella krafternasläpps loss. Då handlar det inte längre om barnen, och del kommer visocialdemokrater aldrig atl acceptera. Svar på interpellationer och frågor BARBROWESTERHOLM (fp); Jag tycker atl socialdemokraterna försöker trolla bort vadden här debatten egentligen handlar om. stannar, om vi inte har enfungerande barnomsorg och en fungerande äldreomsorg, kvinnor 3 protokoll 1989/90:2 Svar på interpellationer och frågor fastnar ien kvinnofälla, för del är framför allt kvinnors tillvaro del gäller. Och barnfar illa när föräldrarna inte har en bra tillvaro. Socialdemokraterna för en kvinno- och familjefientligpolitik, och jag vet alt det oroar inom de egna leden. Det framgår bl.a. avLO;s tidning . Dagens situation leder till en segregation, just det somsocialdemokraterna är så emot. Del blir en segregation på så sätt att vissadrar en vinstlott och får barnomsorg för skattepengarna, medan andra drar ennitlott och får betala sin skall men inte får tillgång till barnomsorg medsamhällets stöd. Del är också ett slöseri med samhällets resurser. Dagensunga föräldrar är välutbildade. Samhället har lagt ner stora resurser på att deskall bli väl utbildade, men vi tar inte vara på den utbildningen när vi intekan sörja för en bra barnomsorg. Alltför många som skulle kunna vara ute ihälso- och sjukvården, i , i narkomanvården, i barnomsorgen, imånga olika yrken kan inte komma ut i de yrkena därför alt de inte harvalfrihet när del gäller barnomsorgen. Del var väl främst som påstod alt det inteskulle finnas idéer hos . Jo, del finns massor av idéer. Problemetär ju att vi inte får förverkliga dem inom den kommunala barnomsorgens ram medstatsbidrag. Vi har förespråkat trefamiljssystem, Uppsalamodellen - som ju endel socialdemokrater stöder -, producentkooperaliv, daghem mindre än åtta limmar.Pysslingen, daghem i regi och inte minst den barnomsorgsformsom tog upp här . Det är de här olika varianterna som vi vill ha in somockså skall ha statsbidrag, så alt det blir en rättvis fördelning och det skapasen valfrihet för alla. Föräldrar vill all deras barn skall få del så bra sommöjligt, och den oro som ibland har yppats alt vi skulle få dåligabarnomsorgsformer om vi fick många olika alternativ tror jag inte på. Föräldrarkommer atl välja bort de dåliga alternativen till förmån för de goda. Jag ärövertygad om all då kommer barnomsorgen alt utvecklas och all det blir merastimulerande för den personal som arbetar inom barnomsorgen att göra sittallra bästa för all la vara på de möjligheter som finns. Den stora frågan som unga föräldrar och blivande föräldrarställer sig är: Kommer jag atl få möjlighet till barnomsorg om jag föder ettbarn nu? En del vågar sig inte på all starta en familj, andra finner att del ärlika bra atl skaffa en väldigt stor familj inom en kort tidsrymd därför att detinte finns någon barnomsorg. Jag tycker inte atl familjeplanering skall utgåifrån vilken möjlighet till barnomsorg som finns ulan från familjens egnaönskemål om när man känner sig mogen för atl bilda familj med barn. Så jag vill fråga : Hur tänker sigregeringen atl på det år som återstår tills vi skall ha full behovstäckningskapa barnomsorg ål alla, 1991 alltså? Det är en stor fråga, en familjefråga,en kvinnofråga, en barnfråga, en rättvisefråga. Jag tror inte att dagens ungaföräldrar och dagens mor-och farlöräldrar kommer att tiga still om inte del härlöftet infrias 1991, ANITASTENBERG (mp): de gröna vill att man satsar merpå barnen. Vi vill först och främst ha sex limmars arbetsdag för atl hinna medvåra sociala relationer även inomfamiljen. Det klarar man inte om man är småbarnsförälder och arbetar åttatimmar . Denlid som vi arbetar måste vi ändå ha barnpassning, och då skall det finnas mångavarianter både i offentlig och i privat regi. Mendet måste vara hög kvalitet på omsorgen. Vi får inte i brist på pengar ha förstora grupper. Det måste vara bra lokaler utan damm och utan mögel, och delmåste vara duktigt folk som passar barnen. Viär positiva till Uppsalamodellen. Man skall kunna vara dagbarnvårdare även aveget barn. Jaghåller med om alt privat barnomsorg inte skall drivas iuppenbart vinstsyfte. Det tycker inte heller vi om. Men det får gärna finnaspersonaldrivna daghem och kooperativa daghem i olika former, t.ex. där deboende i ett område sluter sig samman. Det kan vara i kyrklig regi och på mångaandra sätt. Låtoss lägga ned lika mycket pengar på barnen som vi gör på konferensverksamheten.Tänk på alla pengar som vi lägger ned på konferenshotell, kursgivare,kursmaterial, tjänstledighet, resor och traktamenten! Nej, i är visnåla mot barnen, tycker jag. Då handlar det om låglöneyrken, stora barngrupperoch, som sagt, mögliga lokaler och trista lekplatser i förhållande tillvuxenvärldens konferenslekplatser. Vimåste satsa på god kvalitet i många variationer till alla barn. Jag hoppasBengt håller med mig- vad skulle han annat kunna göra? (forts,) På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammarenkl. 14.22 att avbryta interpellationssvaren och ajournera förhandlingarna tillkl. 14.30, då dagens informationsstund skulle börja. Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 10 § Informationfrån regeringen om resultat av informellt EFTA-ministermöte informerade jag om läget i de diskussioner omett mera strukturerat samarbetet mellan EFTA-länderna och EG som då pågick. Den20 oktober avslutades denna oförbindliga karilägg-ningsfas, EFTA/EG-styrgruppen, somarbetat , kom då fram till några Dess rapport har överlämnats till de politiska instanserna påömse håll för ställningstagande. Mitt intryck av rapporten är att del finns godaförutsättningar att få till stånd ett brett samarbete omfattande i princip heladen inre marknaden, dvs. fri rörlighet för varor, tjänster, personer ochkapital, samt angränsande fält som t.ex. forskning, miljö, konsumentfrågor ochsociala aspekter. En annan viktig slutsats är all enhetliga regler bör gällai hela det västeuropeiska området, EES. Vad gäller avvecklingen av tekniskahandelshinder hänvisas dels till harmonisering av väsentliga krav, dels tillömsesidigt erkännande av nationella regler enligt den s.k. Cassis deDijon-principen. Den innebär alt en vara som lagligen producerats ochmarknadsförts i ett medlemsland skall kunna säljas fritt i hela området -förutsatt alt varan inte utgör ett hot ur hälso-, säkerhels- ellermiljösynpunkt. Båda sidor är överens om att inte sikta på någon gemensamjordbrukspolitik. Däremot kan andra arrangemang för att främja handeln medenskilda jordbruksprodukter bli aktuella, EFTA/EG-styrgruppen konstaterade altutvecklingen går mot en allmän liberalisering av kapitalrörelserna, och vidareall del förefaller möjligt att skapa en enhetlig västeuropeisk marknad förtjänster. Styrgruppen har bedömt del realistiskt atl verka för frirörlighet av arbetstagare och egenförelagare och deras familjer inom helaVästeuropa - alltså i praktiken en fri arbetsmarknad. Principen om likabehandlinglyftes fram, EFTA-sidan betonade dock atl särarrangemang måste förhandlas framför vissa EFTA-länder, Det tycks alltså finnas goda möjligheter all få till ståndett samarbete som till sin sakliga bredd väl överensstämmer med det mandal somriksdagen ställt upp för den svenska Europapolitiken. En förutsättning är dock att vi kan lösa de legala ochinstitutionella frågorna på ett tillfredsställande sätt. Också här har en heldel framsteg gjorts i kartläggningsfasen, men särskilt när det gäller de institutionellafrågorna ligger flera besvärliga problem framför oss. Fyra huvudfrågor har stått i förgrunden för diskussionenpå del legala och institutionella området. Den försvå gäller direkt tillämplighet och direkt effekt.EG:s grundläggande fördrag, liksom bl.a. ochförordningar, är som bekant direkt tillämpliga i medlemsländerna. Beslut i EG;sministerråd får alltså laga kraft i medlemsländerna ulan ytterligare åtgärderpå nationellt plan. EG-rällen har också företräde framför medlemsländernasnationella rättsregler. EG fäster stor vikt vid all även EFTA-länderna kanåstadkomma en ordning som garanterar den enskildes rätt under gemensamma regler För de nordiska EFTA-länderna kan detta till viss dellösas genom att inkorporera bestämmelserna i ett och i framlidagemensamma regler i den nationella rätten. Bestämmelserna skulle i så fall blidirekt tillämpliga också hos oss. Därutöver har styrgruppen föreslagit atlfrågor om de gemensamma EFTA/EG-reglernas företräde framför annan nationelllagstiftning i sista hand bör lösas genom judiciellt förfarande påinternationell nivå. Modellen är den ordning som gäller enligt Europarådetskonvention om de mänskliga rättigheterna. I fråga om ivistlösning och enhetlig rättstillämpning hardiskussionen kommit rätt långt. Båda sidor ser fördelar med alt skapa någonform av gemensam domstol. Olika modeller har diskuterats. En tredje fråga är hur man skall bevaka alt ett gemensamtregelverk genomförs och efterlevs i EFTA- och . Kommissionen har denna uppgift för EG;s del. Man är angelägen om all motsvarande övervakningskall ske också i EFTA-länderna. En ordning enligt vilken EFTA-sidan självskulle sköta delta har diskuterats. Ett gemensamt samordningsorgan skulle sedanutgöra bryggan mellan EG:s och EFTA;s resp. övervakningsordning. Beträffande beslutsprocessen har en rad olika alternativdiskuterats. Viss tonvikt har legat på kommissionens förslag atl EFTA- ochEG-sidorna skall ha varsin beslutsstruktur-delta enligt den s.k.Ivåpelardoklrinen, som kommissionspresidenten lanserade redan isill januarital och som han sedan har återkommit till. Under den lid ett beslutbereds, i regel ett till , förutsätts ett kontinuerligt samråd äga rummellan EG- och EFTA-sidan, dvs, mellan de två "pelarna" ibeslutsprocessen. EFTA-ländernas strävan är atl uppnå största möjligaparallelliiel i utvecklingen av ett EES med vad som gäller inom EG.Parallellilelen bör dä också omfatta EG;s beslutsprocess. Båda sidor äröverens om att målet bör vara att parterna i slutändan antar ett gemensamtbeslut i samförstånd. EFTA-sidan har understrukit atl ett genuint deltagande ibeslutsprocessen, dvs. ett reellt medinflylande, är en avgörande förutsättningför att nå ett politiskt godtagbart avtal, som också fungerar effektivt irättsligt avseende. Självfallet måste vi få ett inflytande som slår iproportion till våra åtaganden på olika områden. sker på båda sidor en politisk utvärderingav hela delta kartläggningsarbete, EFTA hade för sin del ett informelltministermöte för all gå igenom läget. Vi underströk atl EFTAslår fast vid Oslodeklarationens mål och åtaganden. Våra gemensamma slutsatserkan sammanfattas i följande punkter; - Styrgruppensrapport visar alt del finns tillräckligt av gemensam syn för atl gä vidare medprocessen. EFTA-ministrarna är fast beslutna att göra detta utan atl lappatempo. - EFTA/EG;s minislermöteden bör därför ge en klar politisk signal om att inledaförhandlingar om ett brett upplagt . - EFTA;senhetliga uppträdande har främjat våra intressen i diskussionerna med EG.Därför skall EFTA också fortsättningsvis tala med en röst och arbeta pä basisav samförståndslösningar. Vi var överens om alt stärka EFTA som organisation. - Ett EES-avtalmåste bygga på balans mellan skyldigheter och rättigheter samt på principen omlikaberättigande, - I sak skall ettavtal innehålla fullaste möjliga genomförande av den fria rörelsen för varor,tjänster, kapital och personer. Ett utvidgat samarbete inom de s.k. angränsandefälten skall också komma till stånd. - De tväalternativen tullunion eller ett avsevärt förbättrat frihandelsarrang- emang ärkvar på bordet - med möjlighet alt också tänka sig en utvecklingsprocess. - Relevanta delarav (det s.k. acquis communautaire) skall ingå i avtalet ochutgöra den gemensamma rättsliga grundvalen för det framtida EES. Vilka reglersom är av relevans skall vi komma fram till gemensamt med EG. Möjlighet tillundantag skall finnas, EFTA-sidans mera ufförliga regler på vissa områden nämnssärskilt i styrgruppens slutsatser. Här avses t.ex, hälsa, miljö och säkerhet, - Ett reelltmedinflylande i en gemensam beslutsprocess är avgörande för alt ett avtal skallvara politiskt godtagbart, - Entvåpelarmodell med gemensamma EES-organ måste ge möjlighet till gemensammamöten mellan EG:s och EFTA:s medlemsstater, - Slutligenupprepade vi vår tidigare ståndpunkt atl den nya integrationsprocessen intefår minska strävandena atl nå resultat enligt Luxemburg-deklarationen fram tilldess atl en ny samarbelsram är klar. På EFTA-sidan kommer vi all på nyttdiskutera läget vid ett ministermöte . På basis av en.rapportfrån kommissionen skall EG-rådel för sin del utvärdera lägel den 27 november.Därefter kommer i att ta ställning. äger sedan det gemensammaEFTA/EG-ministermötel rum. På svensk sida verkar vi tillsammans med övrigaEFTA-länder för att mål och tidiiplan för förhandlingen då fastställs. Vårförhoppning är att förhandlingarna om ett brett integralionsavlal i alltväsentligt skall kunna avslutas före utgången av 1990. övertar EFTA-ordförandeskapet.Regeringen kommer naturligtvis att aktivt verka för alt förhandlingsarbetetavancerar ordentligt under den svenska ordförandeskapsperioden. Vi har redannu börjat förbereda vårt EFTA-ordförandeskap. måste vi på hemmaplan ytterligare intensifieraarbetet med att analysera del regelverk som bör vara gemensamt i ett EES,Arbetsgrupperna för vårt inlegrationsarbele har fåll ytterligare uppgifter,möts hela arbelsgruppsorganisationen för all medlemmarna i alla grupperoch referensorgan skall stimuleras till nya krafttag. Förutsättningarna för ett lyckat förhandlingsskede nästaår kan komma alt bestämmas . Vi befinner ossmed andra ord i ett avgörande skede. PERGAHRTON (mp): Del är tacknämligt alt det finns någon formav ambition att informera ifrån regeringens sida om delta ödesmättade skeende.Jag undrar dock ibland hur många av de ungdomar som skall leva iett som priiglas av EG, EES, Cassis de eller acquiscommunautaire som har en riktig chans alt få veta vad det handlar om. Därförvill jag ställa några kompletterande frågor. Jag skall först la upp acquis communautaire. Hur mångaEG-lagar räknar statsrådet med atl den svenska under en kort periodmåste tröska igenom och anta, för atl regeringens målsättning skall uppnås?Enligt de uppgifterjag har fåll handlar det om hundratals eller kanske tusentals EG-lagar somSverige måste anpassa sig till för atl det här skall gå all genomföra sä somregeringen har tänkt sig. Cassis de lär vara namnet på ett franskt vin. Underden beteckningen döljer sig också en regel som innebär alt även om hartuffare lagar när det gäller miljö och hälsa måste vi tillåta införsel avsådana varor som är tillverkade i andra länder med mycket lägre krav. Innebärett accepterande av Cassis de atl vi måste ta emot bestrålad mat, somriksdagen har bestämt sig för atl vi inte vill ha i ? Innebärdet atl vi i framliden måste la emot asbeslvaror som vi håller på att göra ossav med i ? Innebär del alt vi också måste la emot freontillverkadevaror, som-naturvårdsverket vill att vi skall sluta använda oss av myckelsnabbare än inom EG? När del gäller EES är del intressant alt fä information omden s.k. ivåpe-larmodellen m.m. Kommer grundlagsändringar all behövas? Jag harfält olika besked i den frågan. gavs i ett besked om alt del behövs.Kommer det atl behövas grundlagsändringar för all regeringens modell för enEG-anpassning skall gä atl genomföra? Slutligen vill jag la upp ytterligare ett område somstatsrådet inte direkt berörde, men som jag tror behandlades på det senasteEFTA-mötet. Del uppgavs i tidningarna all man från EFTA:ssida inte är så intresserad av de Irevanden om samarbete som kommer från Polenoch . År den uppgiften riktig? Har ni en kall attityd till och ?Vill ni hellre samarbeta med EG än med ? NICGRÖNVALL (m); Tack för informationen, fru statsråd. Regeringen opererar i det här myckel viktiga uppdragetinom ramen för ett befullmäktigande som har lämnats av genom det nuså ofta diskuterade och behandlade integrationsbeslulet från utrikesutskottet.Inom ramen för del uppdraget opererar nu regeringen i samråd med riksdagensEFTA-delegation och utrikesnämnden och med allsköns bakgrundsinformation. Idelta sammanhang vill jag särskilt uppmärksamma två frågeställningar. Den ena gäller del som Per var inne pä, nämligengrundlagsfrågan. Vi vet atl den är viktig. Vi vet atl den kommer, ellermöjligen kommer, att bli av avgörande betydelse för handläggningsformerna iriksdagen. Jag vill därför hemställa om atl statsrådet skall säga något om hurriksdagen kommer att bli informerad om de överväganden som regeringen gör igrundlagsfrågan. Det är myckel viktigt att partier och ledamöter imyckel god lid kan ta egen ställning i denna fråga. Regeringen måste därför setill atl vi får information tidigt, tydligt och grundligt. Min andra fråga gäller det som i den här diskussionen harkallals för smärl-gränsfrågan. I den blivande avialslösningen förutser man ettkrav på balans och på medinflylande och ett krav på atl vår självständighet skallobserveras och ges en fullvärdig roll. Det är en politisk fråga. Var gårgränsen för den fulla balansen? Överskrider vi möjligen den? På vilket sättavser regeringen atl se till att den politiska diskussionen i den frågan kommeri gång i lillräck- 1989/90:22 9november 1989 ligt god tid för altpartierna här i skall få säga sin mening om vad som pågår i denkänsliga frågan? ANITASTENBERG (mp): Jag vill fråga statsrådet vad som händer om ett land inteföljer de beslut som har fallats inom EG och EFTA. Vilka former av repressalierkommer del felande landet all utsättas för? Många frågor hopar sig efter det alt de förberedande samtalen haravslutals. De ger oss en fingervisning om all vi har möjlighet alt leva upptill mandat till regeringen om all regeringen skall förhandla päalla områden, utom när del gäller utrikes- och säkerhetspolitik, I övrigtskulle inga andra områden vara uteslutna, PerGahrton frågade hur många EG-lagar som måste anta, finns detinget exakt svar på den frågan. Vi har försökt att undersöka detta. Det kandock röra sig om tusentals förordningar, bestämmelser och paragrafer. Vadinnebär Cassis de Dijon-principen? Det redogjordejag för i min information. Om en vara är godkänd i ett land skall den nämligenfritt kunna passera till ett annat land, förutsatt att den inte kan diskuterasutifrån hälso- och säkerhetssynpunkt. I de fördiskussioner som har haftmed EFTA och EG har vi redogjort för all vi inte ger avkall på de beslut som viredan har fattat om asbest o.d. BådePer och är inne på frågan om huruvida det behövsgrundlagsändringar för att vi skall kunna få ett legalt syslem som går alt fogasamman med ett eventuellt , Den information som tjänstemän ochexperter redovisar för oss innebär att det troligen inte kommer atlbehövas någon grundlagsändring. Vi har dock sagt atl det är viktigt atlgrundlagsexperler är knutna till de personer som arbetar med de legala frågornafrån svensk sida. Del finns del också. Vi skall därför ha en beredskap för alldiskutera grundlagsfrågor. Om det blir aktuellt skall, som vi alla vet, ettsådant förslag läggas fram för . Dessutom skäll beslutetfattas av med mellanliggande val. Därför är det bra atl vi kandiskutera den frågan och veta var vi hamnar. Jag tror dock att det kommer allklarna när vi kommer i gång med de reella förhandlingarna. Självfallet är detockså viktigt alt vi då ser på hur vi skall bedriva arbetet. Påsamma sätt är det med frågan om del finns en smärtgräns, där man säger; Hit,men inte längre, kan gå för atl man skall komma fram till ett avtalmellan EFTA och EG. Del är naturligtvis en politisk fråga, som vi gemensamtbehöver diskutera om del läget skulle uppslå. Vi vet ju atl riksdagensuttalande innebär alt vi skall göra en avvägning mellan det inflytande vi kanfå i relation till våra åtaganden. Jaghar informerat utrikesnämnden. Jag kommer hit och ger informationerom viktiga händelser. Jag försöker också hålla nära kontakt medEFTA-delegationen. Jag tror alltså att vi kan la itu med frågan om delsom kallar smärtgräns. Här är del viktigt alt vi har en politiskdiskussion. PerGahrton frågade också hur EFTA - jag fattade del som all del var EFTA - ser påÖsteuropa. Vi vet att framför allt och har vänt sig till detnuvarande ordförandelandet för en diskussion om på vilket sätt manskulle kunna få ett samarbete, kontakter mellan resp. och EFTA.Någon reell diskussion har inte skett ännu i . Frågan kommer dockupp på dagordningen på det minislermöte som skall hållas den 11 och 12december. Jag skulle föreställa mig att vi alla kommer att anse all del ärviktigt att vi har kontakter med östländerna, även om vi vet att det just nu ärviktigt att prioritera förhandlingsarbetet mellan EFTA och EG. Dessutom deltarEFTA-länderna, tillsammans med , i det som vi i dagligt tal kallar24-gruppen, som försöker göra insatser just för och . Det gällerinsatser av ekonomisk art men också andra samar-belsformer för alt visa vårtansvar för den demokraliseringsprocess som har startat i framför allt dessatvå länder. 1989/90:22 9november 1989 Svarpå interpellationer och frågor ANITASTENBERG (mp): Jag fick inget svar på min fråga. Jag kan ställa den en gång till. Omett land inte följer vad som har beslutats inom EG/EFTA, vilken form avrepressalier kommer då det felande landet atl utsättas för? Förlåt att jag glömde den frågan. Mitt svar är atl det beror på vilketsätt landet har felat på. Låt oss säga alt vi har kommit överens om attstatliga subventioner i vissa fall inte är tillåtna för viss verksamhet. Vi harju sett atl vissa har förbrulit sig, trots all man har träffatöverenskommelser i . Man får då naturligtvis se till atl ändraförhållandena. Del beror helt och hållet på vilket område del handlar om och omdet över huvud laget finns någon sanktion i sammanhanget. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar påinterpellation 1989/90:30 samt frågorna 1989/90:112, 115 och 121 ombarnomsorgen (forts.) Den debatt vi nu för om barnomsorgen är både intressant och viktig. Denkommer när vi måste bestämma oss för vilka åtgärder vi skallvidta för alt nå målet full behovsläckning 1991. Det är viktigt atl nuinventera olika möjligheter. Vi är inne i slutspurten. Huvudfrågan är faktisktinte vilka alternativ som finns ulan hur vi skall få fram de resurser sombehövs för all nå målet 1991. Vadgör då de borgerliga? Jo, de talar allt intensivare om alternativen, som omdessa var lösningen, som om de skulle trolla fram de resurser vi behöver ochleda oss fram till full behovstäckning. Det är naturligtvis inte rikligt. Mankan också fråga sig varför de borgerliga gör detta.