prot · GD0990 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag skulle bli mycket glad om på någol sätt kunde visa varför staten egentligen skall ägna sig åtdenna verksamhet, som innebär atl bara kreditvärdiga affärer stöds. Jag anseralt det finns elt omfattande försäkringsväsende som skulle kunna la hand omsådant. Däremot finns del en del områden som är litet gråare. Del kan handlaom regionalpolitiska problem eller sysselsättningsproblem. Del kan även handlaom att man vill skydda en viss typ av tillverkning, som man kallar spjutspelslek-nologieller något liknande. Del finns alltså många skäl. borde tasfram i dagsljuset. Och om det finns sådana skäl kan jag tänka mig attskattebetalarna är intresserade av att gå in och stödja de affärer och företagsom sysslar med della. Men jag tycker atl det skall ske öppet, 112 (): Jag kan bara beklaga alt jag fortfarande intehar samma uppfattning som när det gäller den regionalpolitiskabedömningen. Jag tror alt ell stöd lill exempelvis ABB i i och försig, som också säger, innebär en form av regionalpolitiskbedömning. Men jag har den övertygelsen alt man nog skall förlägga verksamhetlill de områden där man får de bästa resultaten för gjorda insatser talade om double-talk. Det är klarl att LarsNorberg känner till double-talk bättre än jag. Han frågade varför staten skallagera på områden där det vore naturligt att försäkringsbolag gick in. I vissalägen är del kanske nödvändigt av olika skäl - en del av skälen anfördefaktiskt själv, bl.a, affärsmässiga skäl - för atl inte alltdetta delges. Jag tror att vi långsiktigt måste spela på samma planhalva somandra länder I det internationella arbetet finns det, som jag antydde i mininledning, anledning för oss all verka för all samma möjligheter skall gällaför dem som agerar pä detta område. 113 (): kom det alltså. Jag menar att man skalltala om alt det i dessa sammanhang förekommer lite grand av dolda subventionerän här och än där i olika länder, och atl det gäller för alt hänga med.Så enkelt är det väl? AnL 114 (); Sannolikt kan jag inte slå påfingrarna när del gäller della område. Som gammal förelagsledare har han justörre erfarenhet än jag av hur sådana verksamheter har skötts. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut skulle fattasden ,) Prot,1989/90:90 Föredrogs näringsutskotlels betänkande 1989/90;NU23Affärstider AnL 115KARIN FALKMER (m): Marknadsekonomin ersätter i svindlande fartde gamla plansystemen världen över Planhushållning, statlig styrning ochsocialism vänds ryggen, T,o,m, i försöker man nu införamarknadstänkande. är del bara i som socialistiskaregleringsivrare tas pä allvar ,som skall kartlägga och analysera affärslidsfrågan. Prot,1989/90:90 är elttecken på alt dessa regleringsivrare nu ligger i startgroparna med nya utfall ibakfickan mol marknadsfriheiens idé. Av majoritetstexten i detta betänkande framgår klart vaddet är fråga om. Där konstateras bl,a, atl utredningsresultaten torde kunna geunderlag för "en mera övergripande, konstruktiv diskussion om servicenivåninom detaljhandeln". Uppenbarligen är utredningsresultaten avsedda att fungerasom språngbräda för en förlegad och omodern socialistisk regleringspolitik somsiktar in sig på detaljhandeln. Denna illavarslande socialistiska lust alt styra ochreglera affärstidsområ-del måsle stoppas och motas i grind. Utredningen omaffärstiderna bör därför läggas ned. Hur och när en affär håller öppet avgör marknaden ochkunderna i samspel. De fria affärstiderna gagnar konsumenterna som får ökademöjligheter all göra inköp vid den lidpunkt de själva väljer yrkesarbetar som regel både man och hustru.Grundförutsättningen för atl de gemensamt skall hinna med hushållsbestyren ärför många just möjligheten att kunna göra inköpen vid udda tider. För många dubbelarbetande är kanske t,ex, söndagen denbästa dagen för veckoinköpen. Genom de fria affärstiderna blir det kundernasbehov som avgör hur öppettiderna förläggs. Kommer inte kunderna, ändras öppettiderna.Del är först och främst konsumenterna som påverkar och tjänar på de friaaffärstiderna. Sedan de fria affärstiderna infördes har antaletsmåbufiker i bostadsområdena ökat lavinartat. Del är butiker som håller öppetnär människor har kommit hem från sina arbeten och har behov och lid atthandla. Detaljhandelns frihet att själv bestämma sinaöppethållningstider har på så sätt resulterat i atl flera nya småförelag harsett dagens ljus till gagn för mångfald och valfrihet. Fria affärstider är också en viktig fråga förlandsbygden. För en levande landsbygd är tillgången lill affärer självfalletell fundamentalt intresse. Människor som bor i glesbygd är beroende av sinbutik, I många landsbygdskommuner pendlar en slor del avinvånarna till sina arbeten. För arbetspendlarna innebär de fria affärstidernamöjligheter atl efter arbetsdagens slut handla på hemmaplan. Med snålare öppettider kommer inköpen i stället atttvingas ske nära arbetsplatsen, dvs, oftast i staden. Affären på hemortendrabbas i så fall på grund av brist på kundunderlag. För människors service på landsbygden är affären oerhörtbetydelsefull och de fria affärstiderna en tillgång. För många glesbygdsbutikersom har del kärvt, skulle en reglering av öppettiderna direkt hotamöjligheten att överleva. Del finns många goda skäl atl sätta käppar ihjulen för de krafter som med utredningar och påtryckningar försöker inkräktapå detaljhandelns frihet att själv bestämma sina öppettider För atl en gång för alla sätta stopp för regleringsivrarnabör genom ett uttalande klart och tydligt deklarera alt friaaffärstider skall bibehållas. Med det anförda yrkar jag bifall lill samtliga trereservationer i detta belänkande, AnL 116 (); Frågan om fria affärstider har blivit enföljetong här i . Jo, därför atlsocialdemokraterna inte kan visa någon bestämd åsikt - i den här frågan heller,höll jag på att säga. Man vet inte riktigt var ni slår egentligen. bedyrar socialdemokraterna i den här talarstolenatt de inte är emot fria affärslider. faller ni gärnaHandelsanslälldas förbund i armarna och tycker alt del där med helg- ochkvällsöppet skall vi allt göra slut på. Det var väl därför som regeringentillsatte utredningen om öppettiderna. För om ni inte hade minsta avsikt altreglera öppettiderna, finns det ju ingen anledning att utreda frågan. Inteskall vi satsa pengar pä en alldeles onödig utredning om ni inte har någonlanke på atl använda den. Nog behöver vi pengarna bättre - till viktigaresaker - än att utreda till ingen nytta. Tänk om skattebetalarna visste hurderas skallemedel används. Det här är ett flagrant exempel pårent slöseri. Sedan kan jag inte låta bli, herr talman, att citera ellpar meningar som utskottsniajorilelen skriver i betänkandet. Där står;"Utredarens uppgift är, som sagts, att åstadkomma en kartläggning ochanalys av de förhållanden som råder. Resultaten därav bör inte minst kunna bliav värde för detaljhandelsföretagens egen planering." Inte skall väl socialdemokraterna inbillamig atl de ordnar en ulredning till hjälp för företagen. Regeringen gör alltsåden här utredningen enbarl för atl betjäna detaljhandelsföretagen ochingenting annat. Det är nonsens! Den företagsvänlighelen tror jag inte ettögonblick på. Syftet är nalurliglvis all på någol sätt försöka hitta enanledning fill en affärstidsreglering. Atl konsumenterna med all tydlighetvisar och atl de vill handla då lycks inte betydanågonting för socialdemokraterna. Regleringsivern är fortfarande stark. Jag är ändå glad att vi har sluppitsocialdemokratiska motioner av del slag som väcktes . Då framgick dettydligt atl det var som var den heligaste dagen . finnsen socialdemokratisk motion av helt annat slag, men inte heller den anger någrabärande argument för affärslids-reglering. Från sida yrkar vi atlutredningen skall läggas ned och alt skall uttala sittstöd för de fria affärstiderna. Det betyder herr talman, atl jag yrkar bifalllill alla tre reservationerna i betänkandet. AnL 117KJELL (); De fria affärstiderna inom detaljhandeln harju varit föremål för diskussion vid olika fillfällen här iriksdagen. Senast giltiga affärslidslag var lag, som då medgavöppethållande vardagar mellan och 22.00. Övriga lider var detförbjudet att hålla öppet om man inte hade dispens för atl hålla affärernaöppna. Denna lag upphörde . och har del varit fria affärstider Deltahar varit bra för konsumenterna. Frågan har sedan behandlats vid olika tillfällen, men utanatt de fria affärstiderna har förändrats. När det gäller den nu pågåendeutredningen om affärstiderna har frågan redan belysts av , branschens egna organ och även statliga myndigheter Den nupågående utredningen är därför hell onödig. Människors vanor, arbetsförhållanden och arbetstider harförändrats mycket Därmed har också kraven på detaljhandeln omöppethållande förändrats. Sä nuvarande öppethållandetider som kan variera frånort till ort, har kommit till genom elt samförstånd mellan konsumenter ochdetaljhandeln. Skall man gå in och reglera genom stathga ingrepp i näringsfriheten,måste detta vara påkallat av starka samhällsintressen. Sådana finns inte i dethär fallet. Systemet med fria affärstider har också inneburit en större frihetför konsumenterna och har därför klart positiva konsekvenser Någon statligreglering härvidlag är inte nödvändig. När det gäller kundservicen inom detaljhandeln skallservicenivån självfallel bestämmas av marknadsförhållandena och inte avstatliga regler Det är affärerna själva som bestämmer vilken service man skallha. Har man en dålig servicenivå kommer inga kunder Det är alltså självklartatt affärerna själva ser till alt man har en bra servicenivå, för annars blirman utan kunder är lillräckligl med de bestämmelser som finns av typkommunernas miljö- och hälsoskyddsmyndigheters bestämmelser som måste utfärdasi vissa fall. Utöver del behövs ingenting. Med stöd av vad jag här har sagl yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2 och 3. AnL 118BARBRO (); I detta betänkande behandlas två motionerrörande den pågående utredningen om affärstiderna. Motion N257 har som syftedels att skall uttala all fria affärstider bör bibehållas, dels altregeringen skall lägga ner utredningen om affärstider Motion N233 berör de friaaffärstidernas konsekvenser för konsumenternas möjligheter atl få hjälp av kompetentpersonal i butikerna för alt förbättra konsumentupplysningen. Regeringen lillsalle en utredning meduppgift atl kartlägga och analysera effekterna av fria affärstider idetaljhandeln. Utredaren skall också enligt direktiven ta reda på olikaintressenters inställning lill affärstiderna. Utredaren skall särskilt kartlägga och analyseraomfattningen och utvecklingen av affärernas öppethållande, utvecklingen avanställningsformer, hel-resp. deltid, samt arbetskraftssituationen inomdetaljhandeln, eventuella samband mellan ökat öppethållande och kostnads- ochprisutvecklingen inom detaljhandeln samt konsumenternas och de anställdas ochdetaljhandelsföretagens beroende av och inslällning till affärstiderna.Utredningsarbetet skall inte utmynna i någol förslag, det är endasl enkartläggning. Arbetet skall vara avslutat Affärstidernablev fria efter många års reglering. har prövataffärstidsfrågan , senast vid förra riksmötet.Utskottet konstaterar i likhet med föregående år att regeringen inte har gett utredarennågra direktiv om en ny reglering av affärstiderna och atl utredningen inteheller har fått i uppdrag altföreslå en sådan, utan uppgiften är alt kartlägga och analysera rådandeförhållanden. Utskottet står fast vid sin tidigare positiva inställningtill den översyn som pågår och avstyrker därför motion N257:1 del här lägetskulle del inte framstå som särskilt genomtänkt att lägga ner utredningen,den väntas bli färdig. Av deri redogörelse som finns i betänkandet framgår atlutredningen kommer att belysa de synpunkter som förs fram i motion N233. Det isin tur kan ge underlag för en mera övergripande diskussion om servicenivåninom detaljhandeln. Med hänvisning till delta avstyrker utskottet motion N233i den berörda delen. Jag yrkar bifall till näringsutskottetshemställan och avslag pä reservationerna. AnL 119 (); anförande styrkte mig imina farhågor Utredningsarbetet skall inte utmynna i någol förslag, säger hon.Atl kartlägga och analysera låter kanske harmlöst, men avsikten med hela dennautredning skiner tydligt fram. Jag kan roa mig med all läsa något mer ur betänkandet. Alla näringsutskotlels ledamöter är mycket väl medvetna omvad vi reservanter anser om affärstiderna. Ingen kan vara ovetande om att vivill ha fria affärstider och atl vi inte vill ha några statliga ingrepp. På s. 4 i betänkandet slår det. i samband med atl mansäger alt folkparti-motionen avstyrks, att "de" - motionärerna -"inte vågar räkna med alt utredningsresultaten kommer atl ge stöd åtderas egen ståndpunkt". Vår ståndpunkt är atl del skallvara fria affärstider Avsikten med utredningen är att förslag skall kunna tasfram som utmynnar i en reglering av affärstiderna. Den tråkiga slutsatsen drarman om man läser mellan raderna i betänkandet. AnL 120GUDRUN (): inlägg gör intesocialdemokraternas roll i den här frågan mera tydlig. Tvärtom blirsocialdemokraternas avsikt ännu dunklare. Jag tror alltså inte elt ögonblick påatl ni har ordnat med denna utredning för atl den är bra för detaljhandelsföretagen,ulan jag tror atl ni har ordnat med utredningen av andra skäl. Men ni vill intehär lala om vilka dessa skäl är Ni säger alt man inte skall komma med förslagulan atl man bara skall göra en kartläggning. Del handlar då om kundernasönskan atl handla och det behövs inte några utredningarför att kartlägga den saken. Del är bara att gå in i butikerna och se hur detförhåller sig. Jag vidhåller att del här är slöseri med allmänna medel.Sådana här utredningar skall vi inte ha. Dessutom skall man inte säga att detskulle vara oansvarigt atl nu lägga ned utredningen. I slället kan man sägaatt del var oansvarigt atl tillsätta utredningen. En känd socialdemokratkallar vissa saker för trams. Jag skulle vilja säga att sådana här utredningaroch de dunkla argument som här har tagit lill är trams. 1989/90:90 21 mars1990 AnL 121 (): Jag tycker, liksom , alt avsikten med utredningen ärdunkel. Öppethållandet visar ju vilka lider människor vill handla på.Människornas ändrade levnadsvanor har nog bidragit till atl de ibland villhandla på kvällstid eller Det ankommer på var och en all välja tidför att handla. Vill man inte handla , ja. då gör man inte del. Delär en valfrihet som har skapats. Jag har krävt valfrihet i olika sammanhang närdet gäller just öppethållandet. Därför har jag svårt att förstå anledningentill alt man har tillsatt en utredning. Jag vidhåller de krav som jag tidigarehar framfört. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 22§ Tekoindustri och tekohandel 1989/90:NU27Tekoindustri och tekohandel (prop. 1989/90:100 delvis) AnL 122 (); Svensk lekopolitik har under en lång följd av år karakteriserats avsubventioner och protektionism. Tekobranschen har fått ett omfattande statligtindustristöd. har branschen skyddals genom importrestriktioner Frånbörjan skulle det statliga slödel lill teko vara av övergående karaktär Underen övergångsperiod skulle slödel göra det möjligt för tekoindustrin attåstadkomma nödvändiga förändringar för all den skulle kunna anpassa sig lillnya förhållanden. Subventionspolitikenhar nu pågått Erfarenheterna från dessa med en fortskridandetillbakagång inom tekobranschen visar all statlig subventionspolitik ärverkningslös. Slödpolitik kan inte vända en negaliv ulveckling inom enbransch. Man skjuter i stället problemen framför sig och förlänger en smärtsammen nödvändig omstruklureringsprocess. Vi har dess värre flera exempel på statlig subventionspolitik som harmisslyckats kapitalt och som har kostal skattebetalarna enorma summor Undervarvskrisen t.ex. östes formligen slödpengar i sjön, lill ingen nytta, medansocialdemokraterna, som då var i opposifion, ihärdigt krävde mer och mer pengartill varven. Vi vet alla hur del gick, och vi kan bara vara tacksamma i dagöver atl socialdemokraterna inte kunde genomföra sin ohämmadesubvenlionspolilik då. Mångaindustribranscher i har tvingats till strukturrationaliseringar somefler en smärtsam process har gjort dem starkare. Altmed statligt stöd och subventioner försöka förhindra en marknadsan-passadförändring är dömt att misslyckas. Del gagnar inte en bransch . Vikan konstatera att den socialdemokratiska tekopolitiken har visat sig vara fögaverkningsfull. Till stora samhällsekonomiska kostnader har svensk tekoindustrisubventionerats som socialdemokratisk högskallepo-litik har försämratindustrins villkor generellt. Socialdemokraterna slår först undan benen för företagengenom höga skatter pålagor löntagarfonder och socialistisk styrning. Sedanförsöker de med subventioner försöka mildra verkningarna av sin egen politik. Socialdemokraterna har med den misslyckade tredje vägenspolitik starkt bidragit till lekoindustrins krissituation. Teko, liksom övrigsvensk industri, har genom en högskatiepoliiik, som lett till låg tillväxt, höginflation och ett högt kostnadsläge, försatts i en sämre konkurrenssituation änandra länder i vår omvärld. Det som svensk lekoindutri först och främst behöver är entillväxtfrämjande politik med sänkt skattetryck, sänkt kostnadsläge, bättresmåföreta-garpolitik och andra förändringar beträffande näringspolitiken som vimoderater har föreslagit i våra motioner Tekobranschen måste hksom andra industribranscher inriktasig på en verksamhet ulan statligt stöd, slödpolitik är dethög tid att branschen står på egna ben. Många lekoföretag har stärkt sin ställning och driver enlönsam verksamhet i vårt land. Det är företag som har satsat på kvalitet,design och flexibilitet. De har följt med när det gäller models växlingar ochhar arbetat i samverkan med marknaden. Genom en anpassning till marknadensvillkor har dessa företag stärkt sin ställning både hemma och påexportmarknaden. Frihandelspolitiken har en bred förankring ivårt land. Del är genom frihandel som de svenska konsumenternas intressen bästkan tillvaratas. Frihandel är också målet för den internationellahandelspolitiken inom såväl EG och EFTA som . bör vara pådrivandei det internationella frihandelsarbetet. Fä länder är så beroende av en fritt fungerandeutrikeshandel som . Ett fritt utbyte av varor, tjänster och kapital ärsärskilt viktigt för ett litet land som vårt. Därför måste vi undvikaprotektionism i vår handelspolitik, och vi måste hålla rent framför egen dörrAnnars blir vi inte trovärdiga. Muliifiberavtalen skall avvecklas. Det har riksdagenbeslutat. Del finns inte någon anledning atl vänta lill . Vianser alt denna avveckling skall genomföras . Multifiberavialens omedelbara avskaffande ligger i desvenska konsumenternas intresse. Handelshindren leder nämligen till högrekonsumentpriser och fördyrade klädinköp. Inte minst de svenska barnfamiljernakommer att tjäna på atl importrestriktionerna äntligen försvinner Med muliifiberavtalen bromsar imporlen från vissautvecklingsländer och motverkar härigenom den industriella utvecklingen idessa länder "Handel är bättre än bistånd". Så lyder en avUNCTAD myntad sanning. Den bästa biståndsinsatsen som yi kan göra är attbedriva handel med utvecklingsländerna. Imporlbegränsningarna på tekoområdet drabbar nu mångaländer som vi genom biståndspolitiken försöker ge hjälp till självhjälp.Importrestriktionerna motverkar biståndshjälpen. Muliifiberavtalen har inte i första hand gynnat densvenska tekoindutrin. har en omfattande import av tekoprodukter trotsmuliifiberavtalen. Prolektionismen mot 15 utvecklingsländer har i slälletgagnat andra länder Länder inom EG och EFTA samt länder som inte haft svenskahandelshinder mot sig har gynnats på utvecklingsländernas bekostnad. Genom atl exportrestriktionerna avskaffas nu kan desvenska konsumenterna och utvecklingsländerna dra nytta av den fria handelnsfördelar . kominer också importlicensavgiflernaautomatiskt att försvinna. Möjligen kan della i så fall vara den sista lekodeballenmed denna inriktning i denna kammare. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 4 och 6. 123HÄDAR (); Min myckel värderade kollega i näringsutskottelGudrun beskrev det förra ärendet som denna kammare behandlade som någotav en följetong. Samma beteckning kunde jag ge det ärende som står pådagordningen. Möjligen skulle man våga hoppas atl vi i den följetongen är innepå del sista kapitlet. Del har varit en myckel diger roman och en i mångaavseenden myckel trist roman alt ta del av, men det verkar ändå som omhuvudinriktningen för svensk tekopolitik har börjat påminnaalltmer om den linje som länge har varit . Jag gladde mig åt all höra , som vältaligtbeskrev de skadeverkningar som den svenska lekopolitiken har vållat, inte baraför svenska konsumenter, inte heller bara för de som hade behövt få envidgad del av den svenska marknaden, ulan kanske allra mest för den svenskalekoindustrin själv, genom att man har undvikit att vidta åtgärder,därför att man känt sig skyddad av de som statsmakterna har rullat uppframför branschen för att se till att branschen skulle klara sig väl inom enmarknad med fri konkurrens. Det är precis som sade, trots alll mångaförelag, med framgångsrika företagsledningar och skickliga anställda, som intehar tryckt bakom dessa utan vågat ge sig ut i den internationella konkurrensenoch sett till atl de med design och marknadsföring har kunnat utvecklas ochklara sig bra, inte bara på den svenska ulan också på den internationellamarknaden. Det finns alltså, som jag och vi i ser det,inte något motiv för att fortsätta med del industripoliliska stödet tilltekobranschen. Vi kan lika gärna ta borl del som vilkel är denprincipiella inriktningen. För folkparties del gör vi elt undanlag för Proleko,eftersom det är ett organ som sysslar inte minst med utbildning av personalinom teko. Där är det inte orimligt att staten är med och bidrar tillfinansiering och verksamhet, då Proleko, såvitt jag förstår har varitframgångsrikt. För all få en inblick i branschen kan man läsa del pappersom jag har här framför mig från länsarbetsnämnden i , daterat - det är alltså elt färskt papper - där man sammanfattningsvis konstaterar atl man förväntar en långsam, konjunkturbetingad sysselsättningsminskning inom teko. "Trots della", understryker man, "får branschensvårigheter atl fylla sitt personalbehov. Den delbransch som får de mest kännbara proble- men blirtextil, där vi kan vänta forlsatl brist inom flertalet yrken. Men den kvantitativt största bristen kommer atl gälla sömnadspersonal. Bristsi tuationen kommer atl lokall variera tydligt: Totalt sett blir den svårast i , därbranschen ser positivt och kommer all ha ett Det är den branschen som socialdemokraterna vill stödjamed ytterligare 85 miljoner. Jag tycker att det är fel använda resurser När man sedan ser lill den andra delen av lekopolitiken,den som gäller imporlen, har majoriteten bestämt sig för altimportbegränsningarna skall finnas kvar Från folkpartietsliksom från sida beklagar vi det. Vi lycker alt begränsningarnaborde avvecklas , och vi har vältaligt, inte minst före mig,gett ullryck för motiven för detta. Majoriteten vill tydligen inte avvecklabegränsningarna. Dock vill jag fråga den som företräder majoriteten i dennadebatt, om vi i varje fall inte kan vara överens om atl del under del här sistaåret inte skall införas några ytterligare begränsningar när det gäller imporlenav tekovaror, utan atl vi håller nivån. Del vore djupt olyckligt om nyabegränsningar infördes mol dem som har så stort behov av den marknad somvästvärlden utgör för alt få fart på sin egen industrialisering. Lät oss se om vi kan enas på den punkten ! Detvore i sä fall ett framsteg här i kammaren. 124LENNART BRUNANDER (c); Tekobranschen, som är mycket väl företrädd iden delen av som jag själv kommer ifrån, är en viktig bransch, intebara där utan också i övriga delar av . Tyvärr har utvecklingen, som dethar redogjorts för från talarstolen, varit ganska bekymmersam . Del har för all del skett en viss återhämtning efter de insatser somhar gjorts från samhällets sida, genom all ge företag förutsättningar för attinvestera.