prot · GD09139 · 1989-12-31 00:00:00 — Om vi hade haft det, hade det inte sett ut som det gör Dåskulle inte färdriktningen ha varit den som gäller . Mendet är ett hopp att ni vill sätta i gång det arbetet. var det enbesvikelse att avslog våra önskemål om ett naturekonomiskt råd, somskulle ha kunnat vara till utomordentlig hjälp i ett arbete att samlat komniatill rätta med problemen. 1989/90:139 12 juni1990 Denekonomiska politiken, m.m. AnL 54 ()replik: Lät mig först hjälpa litet grand. Det var någon här somsade att paketet inte har någon realekonomisk effekt . Det är inte såhimla konstigt, eftersom det mesta av det inte träder i kraft . pratade en del budgetpolitik och grälade, tyckte jag mig notera, påriksdagens ledamöter som hade spenderat utöver regeringensförslag. Han sade också att regeringens egen budgetavvägning var så väldigtförnämlig. Där gav man mest till dem som mest behövde. Jagvill bara påminna om att en post i de 1,3 miljarderna som socialdemokraternasade nej till gällde pensionstillskott till undantagandepensionärerna,faktiskt den grupp folkpensionärer som har det absolut sämst ställt av alla. Dekommer att få pensionstillskott, tack vare att har fattat detbeslut som ogillar. ägnade merparten av sitt anförande åt att upprepa det som han skickadeut i ett pressmeddelande . Det var väl inte någotanmärkningsvärt med det. Han talade väl om de offentligan- Den ekonomiska politiken, m.m. ställda,och det tycker jag också var bra. Men han glömde helt att säga att detexempelvis skulle vara av utomordentligt värde för dem som arbetar medsocial tjänsteproduktion i kommuner och landsting, om de inte var hänvisadetill enbart kommuner och landsting som arbetsgivare. Det finns ett intresseäven bland de offentliganställda av att få en bredare arbetsmarknad, så att defaktiskt får en större chans att själva välja arbetsgivare. Finansministern nämnde särskilt fem områden. Låt mig kortkommentera vad den socialdemokratiska regeringen har gjort på dessa fem områdenunder de gångna åtta åren. Skolan - här har vi fortfarande ettmycket stelbent statsbidragssystem. Det har egentligen inte skett någonting. Daghemmen - här har den huvudsakliga insatsen bestått iatt man sagt nej till privat barnomsorg. Detsamma gäller sjukvården. Man harsagt nej till privata initiativ. Äldreomsorgen - den viktigaste insatsen harvarit förslaget att skrota ålderdomshemmen. Inom arbetslivet har manförtidspensionerat ett ohyggligt stort antal människor Det är i och för sig mycket bra omdenna politik kan ändras, men jag saknar fortfarande, herr finansminister, detvå inslag som måste till för att en förnyelse av den sociala tjänstesektornskall vara värd det som människor vill att den skall vara värd. Det måstekompletteras med valfrihet för den enskilda människan och effektivitet iproduktionen, dvs. en konkurrens även med privata produktionsalternativ. Jag önskar att kunde sträcka sig så långtatt han även kunde kommentera dessa inslag. Får jag börja med att ge en kommentar tillCarl som frågade vad som händer med nationalräkenskaperna och vårt försökatt väga in natur och miljö i räkenskaperna. Svaret på denna fråga är att vi nuhar tillsatt utredningen. Den startar sitt arbete . kommeratt vara ordförande. Vi har stora förväntningar att på detta sätt kunna förenade ekonomiska hänsynstagandena och de miljömässiga. Det sades tidigare i debatten att det inte var någonfinansminister närvarande vid . Får jag då när det gällerfinansministrarna säga att när vi träffades i i för några veckorsedan var miljön ett viktigt ämne. Praktiskt taget varje finansminister tog uppolika aspekter på miljöfrågorna. För min del hade jag tillfälle att redovisasvensk miljöpolitik, liksom också våra planer på att åstadkomma en ny form avredovisning. Arbetet är alltså i gång. Jag tror att det mycket allmäntfinns ett stort intresse bland oss som sysslar med de ekonomiska frågorna. Till vill jag som kommentar till påståendetatt det inte har skett någon förnyelse av industripolitiken under densocialdemokratiska tiden säga följande. Det har skett förnyelse i tvåavseenden. Den akutmottagning som stod vidöppen iindustridepartementet är stängd och kommer att förbli stängd. Det andra är attunder de här åren har industrins investeringar utvecklats mycketpositivt. Detta betyder att nu investerar lika mycket somdet gjorde som styrde industripolitiken. vill jag säga att det finns en viss motsättning mellan det somni går ut och säger och det som sägs här i kammaren. År det någon som harfått intrycket att alla de löften som ni ställer ut är någonting som liggerlångt, långt fram i tiden? Nej, vi har fått klart för oss att det är saker somni vill göra . Det är ett väldigt reformprogram som ni har, väldiga löften.Det är det här som vi har räknat in. Vi har sett till helårseffekten av alltdet som ni lovar. Jagvill återkomma till den fråga som jag inledningsvis ställde. Vad är det somskiljer förslag till budgetalternativ från det budgetalternativsom stod här i talarstol och försvarade och som han iefterhand sade var en fullständigt hopplös uppgift att försvara, eftersom ingenmänniska kunde tro på den politiken? Vad är det som skiljer den politiken fråndet som ni står för ? TillAnne vill jag säga att det är värdefullt om vi kan föra en bra, sakligdiskussion om den offentliga sektorns utveckling. Jag tackar för alla deupplysningar som jag har fått om vad som har hänt under de gångna åtta åren,men ser det som min uppgift att mera koncentrera mig på vad som skall ske underde kommande åtta åren. Jag hoppas att vi skall kunna ha en dialog om detta.Mycket behöver ske inom den offentliga sektorn. Själv har jag rätt många årserfarenhet av förnyelsearbete inom den statliga förvaltningen. Jag har ocksåganska noga följt vad som händer i kommuner och landsting. Mycket som görs utei landet är positivt och imponerande, och jag tycker att vi skall varauppmärksamma och understödja detta. Detfinns mycket stora värden i en generell välfärdspolitik och om en sådan finnsdet säkert bred enighet här i . När det gäller de praktiska formernaför genomförandet är jag öppen för diskussioner. Jag tror inte att man kan dranågra kritstreck och säga: Så här måste det vara och så här får det inte vara.Jag är alltså öppen för att resonera praktiskt om de här frågorna, och jagtycker att jag har gett exempel på det i mitt anförande. Såtill som blev mycket upprörd över att vi har räknat igenommoderaternas budgetalternativ. Med tanke på det slutsaldo som kommer framförstår jag att hellre vill tala om andra saker Han beskrev migsom kamrer. Jag vill säga att i så fall är kamrer en hedersbeteckning,eftersom det gäller att hålla reda på som kan fara i väg åtfel håll. Denna hedersbetygelse vill jag gärna dela med många i som iolika företag, kommuner och landsting håller reda på pengar. Det är en vikfiguppgift. Förtala inte den, ! Beräkningarnaär väl underbyggda. Det är inte jag som har gjort dem. fårmisstro mig hur mycket som helst. Det är främsta experter som hargjort beräkningarna. Samma beräkningsteknik används för alla partier Närregeringen arbetar fram förslag blir den utsatt för samma typ av kalkyler. Detär samma sätt att räkna när det gäller det moderata budgetalternativet som detsom användes ni själva var i regeringsställning. Det är sammabrister i politiken nu som då. Då ledde det här till ett väldigtbudgetunderskott, det som vi har plågats av . 1989/90:139 12juni 1990 Denekonomiska politiken, m.m. Den ekonomiska politiken, m.m. kan dethär förhoppningsvis få förbli en skrift i vatten, men icke desto mindre skalldet redovisas och bli synligt. När ni nu underkänner beräkningarna vill jag fråga: Skalljag tolka det så, att ni inte är beredda att stå för alla de förslag tillskattelättnader och olika förändringar som ni har fört fram? Är det bara ettspel för galleriet? har gjort ett stort nummer avskattekvoten. Det ingår i den moderata agitationen - skattekvoten är högre iSverige än utomlands, och den har stigit . Får jag då säga atthur mycket vi måste betala i skatt beror på hur stora offentliga utgifter vikostar på oss. Därför finns det skäl att i stället för att se på skattekvotense på utgiftskvoten och hur den har utvecklats. Jag vill då påminna om att de offentligautgifternas andel av BNP, av den samlade produktionen, under de år då LarsTobissons parti styrde ökade från 1977 till 1983, detsista året med en borgerlig budget. Att ni inte hade kurage att finansiera erautgifter och att skattekvoten därför släpade efter, det är en annan historia.Sedan vi socialdemokrater återkom till makten har utgiftskvoten i ställetsänkts från 1983 fill 61,1990, Detta har kunnat ske tack vare en hygglig tillväxt understörre delen av men framför allt genom ett mycket effektivt budgetarbeteoch en hårdhänt utgiftsprövning. Det är framför allt och densocialdemokratiska riksdagsgruppen som har ansvaret för denna bedrift, det ärde som skall ha äran av detta. och hans parti har inte så mycket att yvas över.När ni hade regeringsmakten underminerade ni statsfinanserna. Ni drog på statenen skuld och en räntebörda som vi får kämpa med. Av årets budget går 60 miljarderkronor till dessa räntor. Det är av hela statsbudgeten, och det är avBNP. Det motsvarar hela den ökning av skattekvoten som har skett under80-talet. Utan den börda som ni skapade skulle vi kunnat ha en väsentligtlägre skattekvot . AnL 56LARS () repUk: Nej, finansministern, jag är inte upprördöver att ni räknar på våra förslag. Men jag är upprörd över att ni efter detatt ni har upplysts om att beräkningarna är felaktiga fortsätter att kolporteraut sådana saker som att vi skulle vilja försvaga budgeten med 45-50 miljarder.Jag säger än en gång för att få slut på det här: Det är lögn! Det är lögn! Vivill inte alls försvaga budgeten, och det ligger inte heller i våra förslag. 1 den mån finansministern inte bara berättade om nyligenhållna OECD-möten och vad andra statsråd tänker göra uppehöll han sig i sittanförande, och även nu i sitt inlägg, med bekymrad min vid budgetpolitiken. Mendet är inte budgetpolitiken som är det stora problemet, om man inte med dettaavser det förhållandet att vi har ett överskott i de offentliga finanserna pådrygt 50 miljarder och alltså en Uka stor överbeskattning. Problemet ligger påhelt annat håll. Jag vill korrigera när han skyllerstatsskulden på de borgerliga regeringarna. Jag har tidigare fått upplysaKjell-Olof om detta. och detgick in . Den större delen av statsskulden, mer än hälften, haråstadkommits under socialdemokratiska regeringar. Jag är också trött på skrytet om att räntesänkningar harinträffat efter att det här paketet kom. Om man kraftigt höjer räntan för attparera den fullkomligt vansinniga uppläggningen med det krispaket sompresterades - man höjde då ränteläget med 3procentenheter - och sedan tar ner den i några små steg, så kan det ju ge detintrycket. Men räntan ligger högre än vad den gjorde före den omgångenoch högre än . Vad tror nu finansministern kommer att hända? Jag harförsökt föra in den här bomben i form av växande utlandslån i bilden, menfinansministern vill inte röra vid problemet. Han undviker det så mycket sommöjligt. Hur skall det hanteras utan att räntemarginalen till utlandet faktisktmåste öka? Vad är regeringens förslag, dess ståndpunkt? Jag harställt flera preciserade frågor, LO vill ha successiva devalveringar. De villinte göra mer oberoende, det är tvärtom grundlagsvidrigt.Företrädarna för skall vara politiskt valda, trots att det är enordning som inte finns i några andra länder. Man är inom LO väldigt upprördöver tanken att det inte skulle vara politiskt valda företrädare i . Detta är ju litet pikant, eftersom självfaktiskt inte är vald. Det gäller även de övriga som handhar de ekonomiskafrågorna inom regeringen: , , . Detär ju en alldeles fantastisk situation! Ni kan naturligtvis sköta ekonomi,liksom en oberoende riksbanksledning skulle kunna göra det. Det var nu senast som i en arfikel sade: Tafram de utredningsdirektiv om oberoende som drogs in! När tänkerAllan göra det? Hur ser han på EMS? Jag har frågat om energipolitikenoch om Europasamarbetet. Detta är frågor som har betydelse för ekonomiskautveckling. däremot uppehåller sig vid sina budgetbekymmer. Den ekonomiska politiken, m.m. 57ANNE () replik: Finansministern låter så förståndig ochnästan snusförnuftig när han talar om den offentliga sektorns förnyelse. Manskall resonera praktiskt, inte dra kritstreck osv. Det kan ju verka bra ochjust förståndigt. Jag tror emellertid inte att det räcker. När man skall reformeraoch agitera för att åstadkomma förnyelse, måste man just agitera litet grand.Man måste låta så att folk känner att man tror på det man säger, det måste varalitet entusiasm i rösten. Det krävs faktiskt också att man har litet idéer ochinte bara säger att "det här skall vi nog kunna resonera om". Manmåste veta vad man vill, man måste tro på att det blir något bra resultat. Manmåste faktiskt, , våga säga till exempelvis attprivata alternativ är bra och offentliga monopol är dåliga. Man måste vågagöra det. Jag skall inte ta upp mer om detta, utan jag vill faktisktåtergå fill den ekonomiska politiken. sade i sitt anförande attdet var viktigt att skapa ett stort sparande och ett gott investeringsklimat.Jag skulle därför vilja att han något kommenterade det som jag frågade om förganska länge sedan, nämligen om han vidhåller att det är en huvuduppgift förhonom att Den ekonomiska poliuken, m.m. öka detoffentliga sparandet och om han därmed inser att vad han gör är att bidra tillatt faktiskt driva ut investeringskapital från , dvs. att han skaparmotsatsen till ett gott investeringsklimat i . Han agerar i precis samma riktning som industriministerRune , som fått sitt enda berömmande ord i näringspolitiskadebatt från representant. Denne insåg plötsligt att Rune.Molin var en man efter hans eget sinne. Jag hade i mitt eget stilla sinnehoppats att skulle visa sig vara något klokare. Därför skullejag gärna se att han kommenterade detta om offentligt sparande och offentligtägande och att han talade om vad han tror att det har för effekt påinvesteringsklimatet i . Slutligen: Om nu har ambitionen att göranågonting bra för svensk ekonomi, att hjälpa till på något sät - vilketrimligen måste vara en finansministers huvudsakliga arbetsuppgift -, då trorjag att det mest konkreta han skulle kunna göra för ekonomiskautveckling , inom en ganska snar framtid, det vore att slå en signal tillriksbanken och säga åt riksbankschefen att det är fritt fram att börjadiskutera en EMS-ansökan. Det skulle ha en mycket välgörande inverkan på bådeinvesteringsklimat och annan ekonomisk utveckling i . AnL 58GUNNAR () replik: När det gäller industriinvesteringar, som harberörts här, är det viktigt att komma ihåg att industrin ändå har stagnerat iSverige och att vi har en ganska liten högteknologisk andel. Detta är ju ingenhemlighet. Dessutom är det ju så att industriinvesteringarna just nu fallerganska kraftigt. I den förra debatten som finansministern deltog i höll hanen ganska lugn och saklig ton. Man fick den uppfattningen att han inte vissteatt tåget hade gått redan innan han klev in i salen. Men har han redanutvecklats till en fullfjädrad osaklig demagog. Det är en ganska tråkigutveckling på så kort fid. När sedan finansministern talade om statsskulden ochakutmottagningen, är det viktigt att erinra om att en av hans företrädare,nämligen , som oppositionspolitiker tillsammans med andra nuvarandestatsråd i praktiskt taget varenda akutsituation krävde merpengar 1 praktiskt taget varje lokalt fall där det var kris krävdesocialdemokraterna mer pengar än alla andra. Jag tycker att det var bra att finansministern här anmäldeatt en utredning skall startas. Det är alldeles utmärkt. Det är en seger förcentern, som främst har drivit den här frågan, vilket också hargjort tills . driver socialdemokraterna frågan, och i århar t.o.m. motionerat i denna fråga. Det visar litetgrand vilken hastighet en del har när det gäller miljöpolitiken i . När det sedan gäller resonemang ombudgeten, skulle det vara intressant att veta hur mycket man räknat på centernssparandealternativ och på de ordentliga satsningar på sparandet som ocksåfinns i andra alternativ. Det borde man räkna på. Sedantycker jag att man åtminstone borde ha lärt sig att man räknar på yrkandenai reservationerna och inte på vad som står i motionerna. I så fall skulle mannog behöva räkna på ett helt annat sätt, det kan jag garantera. Vi har i finansutskottet tillgång till neutrala personersom utför beräkningar, och jag litar mer på dem än på de oneutrala handläggaresom gör beräkningar i . Dessutom vet vi genom de kontaktervi haft att de inte har räknat på ett sakligt sätt. Jag instämmer alltså i denallmänna kritik som har framfört. Skall man dessutom räkna somman har gjort, borde en hel del förslag till utgifter ha ankommit påfolkpartiet, men av någon tillfällighet så har man glömt bort dem. Jag har tidigare tagit upp frågan om , vilkenockså har berörts av och . Vi fick för sedanutdelat till oss här i till en utredning om riksbanken.Sedan fick vi besked om att det inte var aktuellt längre. fanns deten motion från som var ungefär likadant utformad som de direktivsom just nu vandrar runt i statsbyräkratin. Vi har från sagt att vikan acceptera att man utreder frågan. Men då skall det inte ske i smyg, som mantydligen planerar, utan det skall ske i en parlamentarisk utredning där ocksåriksdagen har ett inflytande i arbetet. Det är viktigt för vår centralbanks skull attfinansministern ger ett klart och entydigt besked om hur han ser på riksbankensroll och dess framtida ställning. Den ekonomiska politiken, m.m. 59CARL () replik: Det är självfallet viktigt att undvikabrister i politiken. Det är därför nu mycket positivt att regeringen har velattillsätta utredning om gröna nationalräkenskaper Det skulle vara intressant attveta vilken tidsplan som gäller, vilka som är med i utredningen och vilkadirekfiv som finns. Jag har den uppfattningen att utredningen skall varamycket bred. Det finns många intressenter som har en stor kunnighet på områdetoch kan bidra till ett gott samlat resultat. Detta är någonting som viverkligen behöver. I den här debatten har frågan om den offentliga sektornkommit upp ett antal gånger. Här förekommer mycket ofta en svartmålning av denoffentliga sektorn som nästan liknar den som vissa företag har ägnat sig åt närde svartmålat som helhet i utlandet. Det är lika olyckligt somorimligt att man arbetar på det sättet. Det är att klassa ner många fantastiskaarbetsinsatser inom den offentliga sektorn. Det finns säkert åtskilligt som kan göras för attförbättra den offentliga sektorn, men att ägna så mycken tid och kraft åt attnästan smutsa ner människor som gör en fantastisk insats anser jag är mycketdåligt gjort. Jag har som utgångspunkt att skatt inte är stöld. Vi får faktisktotroligt många saker för de skatter som vi betalar En del skatter är mindre lyckade. Men i många många fallställer jag helhjärtat upp på de skatter som vi betalar. Jag vet vad vi får pådet sociala området - sjukvård, vägar, skolor, försvar och allt annat. Men detkunde satsas betydligt mer på miljövård och framtidsinriktade investeringar, såatt vi får ett spårburet trafiksystem av en helt annan omfattning än det vi hari dag. Där finns det brister, och vi i har föreslagit åtgärder. Sådanaåtgärder stöttar vi fortfarande mer än gärna. Men det allmänna råskäl- Den ekonomiska politiken, m.m. let, ochatt i stort sett betrakta skatter som stöld, det ställer vi i miljöpartietdefinitivt inte upp på. 60 () replik: Vi har ju alla inom våra led kritiker. Minförbundsordförande ", , tyckte att paketet somAllan hade gjort upp med om var ett slag i bröstet. Visst skall jag svara på fråga om vad somskiljer när det gäller våra budgetalternativ. På tid hade viunderskott i våra förslag. Vi ansåg att det var rikfigt då. har vi enöverfinansiering i vårt förslag till budget som presenterades med 17miljarder kronor. Det berodde framför allt på att regeringens budget varofullständig. Regionalpolitiken, skattereformen, forskningen ochnäringspolitiken fanns inte med. Det är skillnad . Vi i sätter oss gärna ner med regeringenoch diskuterar effekterna och beräkningarna. Jag tror att vi kommer heltöverens i den frågan. Det behöver inte skilja så väldigt mycket. Det var enklädsam nyansering som finansministern här gjorde, och vi kanske kan övergåtill politiken igen när dessa överslag är borta. Vi kan t.ex. ägna oss åt den momshöjning som regeringenföreslår och de effekter den har på lönebildningen. Tillhör kanske inte dettainflationsbrasan? Det kanske är sä, jag vet inte. Kanske inte just den härhöjningen gör det. Hur är det med överhettningen som förorsakaderegeringskrisen, och vilka åtgärder genomför regeringen för att komma åtarbetskraftsbristen? Är det kanske den enprocentiga momshöjningen? Vi har fortfarande inte kommit till diskussion medregeringen om t.ex. höjd arbetsgivaravgift på tjänstesektorn istorstadsområdena. Dessutom var den kolossala räntehöjning som genomfördesknappast relaterad till någon ekonomisk verklighet, utan mer till en politiskverklighet. Regeringen tappade helt greppet om den ekonomiska politiken ochöverlämnade åt att genomföra en åtstramningspolitik. Det var väl ingen ära för den socialdemokrafiskaregeringen. Som en effekt av detta kan det nu bli så, att det är riksbankenoch som sköter sysselsättningspolitiken. Det minskar möjligheternaatt hävda sysselsättningen framöver Sedan åter till diskussionen om den offentliga sektorn ochDalamodellen. Jag hörde någon talare, jag tror att det var ,som i dagens debatt sade att detta var deras förslag och att det kom frånHalland. Frågan är då: Varifrån har finansministern hämtat uppgiften att vårdenblir bättre med den modellen? Trots att vi har diskuterat den här frågan mycketi mitt hemlän har ingen vågat påstå att det blir bättre. Det är ett mycketvågat påstående. Det finns inga beräkningar och inga uppgifter om vad det ärsom blir bättre. Det vore intressant att höra mer om inflationsbrasan ochvilka åtgärder som regeringen vill vidta i fördelningspolitiskt syfte. Skall delågavlönade offras när regeringen skall bekämpa inflationen? Nej, , det är inte de lågavlönade som skall offras närinflationen bekämpas. Inflationen är den största risken för fördelningspolitiken.Därför skall den bekämpas på alla sätt. Detvi gör nu genom att hålla tillbaka offentlig och privat konsumtion är attminska det övertryck, den överansträngning av resurserna, som vi har haft undernågra år och som har drivit upp inflationen. Sedanär det mycket intressant att höra beskriva skillnaden mellannu och då, mellan och . Det är en fascinerandejämförelse. Då var det väldiga underskott och det lovades saker. är detalltså , den strama finanspolitikens man, som inte ger någralöften åt något håll. Mitt intryck är annars att löftena är minstlika stora nu som då. Hur kan det komma sig att det var underskott på JörnSvenssons tid men är överskott under tid, trots att det ärfråga om samma löften? Det går inte ihop för mig. TillCarl vill jag säga att tidsplan, direktiv och ledamöter för dennautredning om grund-BNP kommer att presenteras . Jag vill genom attsäga detta skapa Utet intresse för det evenemanget. GunnarBjörk beskriver mig nu som en osaklig demagog och jämför med den försiktigaframtoning jag hade här första gången i kammaren. Efter att ha hört GunnarBjörk vet jag inte hur jag skall uppfatta detta och om det skallvara ett beröm. Jag har fallit in i de tongångar som präglar en del inlägg. Jagvill svara på frågan om beräkningarna. Det är främsta exper-fis somhar ägnat sig åt att räkna på kostnader och effekter av olika åtgärder istatsbudgeten. De har hög integritet, och de har stått till förfogande sombudgetavdelning för regeringar av oUka kulörer Vi skall alla sätta värde på densakkunskapen, kompetensen och integritet. Men låt oss i stället vara vaksammapå effekterna av de löften som ställs ut.