prot · GD0993 · 1989-12-31 00:00:00 — Kurdfrågan år myckel speciell, och man skulle kunna göraen beräkning av hur många flyktingar och asylsökande frän dessa länder som ärkurder Jag kan inte hålla med om alt man i delta land löper större risk om manär registrerad som kurd än om man är registrerad som turk. Det tror jag intepä. tog upp byvaklssystemet, som ju äruppbyggt efter samma mönster som det system har arbetat med, dvs. atlkurder skall skjuia kurder i slutändan. Den som inte ställer upp som byvaklriskerar alltså alt skjutas på fläcken. Trots delta har jag läst många avslagsyrkanden förflyktingar som har berättat atl de till slut har flytt efler atl ha varitarresterade och råkat ul för andra saker När de blev ombedda av militärregimenatt ställa upp som by-vakter valde de atl fly. Jag säger militärregim, därföratt det är en militärregim som bestämmer i de här kurdiska provinserna. Detfinns en specialguvernör, som har mer än 70 000 gendarmer lill sitt förfogandeför all hålla folket i schack-. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på interpellation 1989/90:140 om den framtida radio/TV-politiken AnL 31Utbildningsminister : Herr talman! har ställl trefrågor till mig om den framtida radio- och TV-politiken, nämligen dels om jaganser att det nu existerande avtalet mellan och staten skallgälla fram lill , dels om jag kommer att ta initiativ lill enparlamentariskt sammansatt beredning med uppgift atl bereda den framtidaradio- och TV-politiken, dels om diskussionerna inom om attstarta en besläll-TV-kanal föranleder några åtgärder från regeringens sida. I årets budgetproposition redovisade jag all olikaförändringar inom radio- och TV-området kommer alt aktualiseras under dennärmaste framtiden. Till dessa hörTV-reklamfrågan, anslutning fillden europeiska konventionen om gränsöverskridande television samt enmodernisering av kabelsändningslagstiftningen. Beredningsunderlag i dessafrågor finns eller kommer atl föreligga . Regeringen kommer senareatt ta ställning lill de närmare formerna för hur det fortsatta arbetet med allförbereda ställningstaganden i dessa frågor skall bedrivas. Villkoren för verksamhet kan självfalletkomma att påverkas av vad som beslutas beträffande andra delar av radio- ochTV-området. Jag ser inte nu någon anledning lill ändring av den nuvarandeavtalsperioden, men en justering kan givetvis vara befogad med tanke på atträkenskapsåret för har lagts om lill kalenderår Jag övergår nu till frågan om beställ-TV. Den utreds inomkoncernen. Viss information om del pågående utredningsarbetet har lämnats lilltjänstemän i . Sådan information har också delgettsmassmedierna. Frågan har inte anhängiggjorls hos regeringen. Något beslut harinte heller faltals av styrelse. På grundval av den allmännainformation som lämnats framstår denna fråga som mediepolitiskt betydelsefull.Om styrelsen kommer fram lill all en beståll-TV-kanal bör etableras utgår jagfrån atl frågan underställs regeringen. AnL .32ANDERS (); Jag ber att fä tacka utbildningsministern försvaret på min interpellation. Det är viktigt atl regeringen ger besked om sin syn på deframtida ra-dioTV-frågorna. En rad frågor kräver en snabb lösning, inteminst startandet av en tredje reklamfinansierad TV-kanal. Detta är beslut som det ankommer på atl fattaoch inte på någon annan. Partikongresser må diskutera, styrelsemå diskutera, må diskutera, men det är faktisktSveriges riksdag som här har beslutanderätten. verkar det som omriksdagen skall rätta sig efler partikongressers tidtabell och inte Ivärtom. Såvar det också, herr talman, tidigare i . Där beslutadepartikongresserna och sedan var del bara för parlamenten att acceptera. Sä fårdel inte gå lill i . Med tanke på utvecklingen på TV-området är del viktigt attregeringen tar sitt ansvar och snabbt låter bereda dessa frågor iparlamentariska former En parlamentarisk beredning bör därför enligt min meningsnarast komma lill stånd. Min fråga till utbildningsministern är; Blir del enparlamentarisk beredning, och när kommer den i sä fall att tillsättas? Del gårnämligen inte på den här punkten att av utbildningsministerns svar få ett klarlbesked om vad som är hans och regeringens intentioner på området. Del är med tillfredsställelse jag noterar atlutbildningsministern är så klar vad beträffar nu gällande avtal mellan SverigesRadio och staten. Detta avtal gäller fram lill och ärresultatet av bl.a. ell parlamentariskt beredningsarbete under . Jag anser det vara självklart alt detta avtal skall gälla fram tillnämnda datum. Skulle emellertid några väsentliga förändringar behöva görasdessförinnan, som alltså inte föranleds av t.ex. omläggningen avräkenskapsåret, måsle självfallet detta beredas av , och del börkrävas bred politisk enighet i ärendet. Det framstår annars som mindremeningsfullt att delta i uppgörelser om den framlida mediepolitiken. Det vikliga, herr talman, är all beslut nu fattas om entredje, reklamfinansierad kanal och om de många frågor där det krävs en modernmedielagstift- ning.Sverige håller i detta avseende på atl hamna på efterkälken. Genom denpassivitet som har visats på della område från socialdemokraternas sida harvärdefull tid försuttits. Bengl har naturligtvis här en nyckelroll. Det ärviktigt att han nu lar initiativ och tillsätter en parlamentariskradio-TV-utredning, som förutsättningslöst drar upp ramarna för den fortsallasvenska mediepolitiken. Det är därför viktigt att ger klarabesked här . Vad beträffar frågan om betal-TV handlar det här inte omhuruvida en sådan skall tillålas eller inte, utan om huruvida denna verksamhetligger inom ramen för det public service-uppdrag som riksdag och regering hargivit . Det vore värdefullt all få elt besked från BengtGöransson om hur han ser på kopplingen mellan atl ell public service-företagbedriver pay-per-view-verksamhel och av statsmakten har ett publicservice-uppdrag som finansieras med licenspengar Jag lycker att det är bra alt det i interpellationssvaretslås fast all frågan om betal-TV inom skallunderställas regeringen. Enligt min mening är della en så pass viktig fråga iförhållande till uppdrag atl det inte bör råda något som helstivivel om att del är en fråga för riksdag och regering. AnL 33 (): Med dagens frågor från interpellanten Björckoch kulturministerns svar kominer vi med nödvändighet in på frågan om vem somskall ha makt över radio och TV och i frågans förlängning även över massmediaöverhuvudlaget. Kulturministerns svar är tämligen vagt hållet, varförresultatet av denna debatt kan bli elt reklamsvar En lilen laxiburen slogan utepä stan; visar vågen. Det skulle bli en olycka för etermedia ivårt land. När socialdemokraterna slutligen kommer till skott kan ell beslutom införande av fri etableringsrätt eller reklam-TV få samma långsiktigaeffekter som beslut som fattats vid ett par andra tillfällen då aningslöshelenfick råda. Det gäller bilismens och kärnkraftens expansion. Efler ett anlal årtvingas man till reträtt, och då är det myckel svårare att lösa problemen. anger i sin interpellation den förändradesitualionen genom senare tids tillkomst av nya satelliter och kabelkanaler somtillräcklig orsak för alt regeringen skall visa grönt ljus för en fri elableringav fristående radio- och Dock gör han det, lack och lov, utan attåberopa illusionsnumrel om att vem som helst har rått alt starta en TV-kanal.Allt oftare hävdar nämligen att det via satellit och ett utbyggtkabelnät i princip blir oändliga sändningsmöjligheter torde medge att vi bara har fyra marknät.Miljöpartiet de gröna menar att dessa bör användas som av Kanal och , för finska sändningar och för en elerburen lokal TV. Möjligheten att sändai kabelnät reduceras i praktiken till cirka tiotalet salellilkanaler, som etts.k. basutbud, vilka del dessutom kostar myckel pengar alt få titta på. För ettsådant basutbud kostar det ca , för en filmkanal eller en kodadkanal ca Vem har råd lill det ? Även fördirekt satellilmoltagning finns tekniska och ekonomiska hinder Man måsteha fri sikl mot söder Ca I miljon hushåll i vårt land saknar del. Priset för enparabolulruslning är högt, ca , vartill kommer kostnader förmontering, motorstyrning och annat för atl kunna ta emot sändningar från flerasatelliter, kodade program, etc. vill faktiskt sälja ut radio och TV tillprivata, kommersiella monopolintressen. De är i själva verket emot vanligamänniskors yttrandefrihet och valfrihet. Deras intresse för upplysning ochdemokrati på detta område är tämligen skralt. har också anslutit sig till den inom EGförhårskande uppfattningen atl radio och TV skall betraktas somindustriproduktion och ingenting annat, vilket innebär att också utländskakommersiella intressen skall få etablera sig i . de gröna har inte förståelse förstorföretagens av och andra påhejade kommersiella fätalsvälde,som syftar till atl hålla människor passiva och i okunnighet undertillväxtsamhällels ok. Ägandet i massmedia koncentreras alltmera till ell fåtal.De s.k. elermo-gulerna lägger beslag på stora delar av massmedia. Jusl nu reasi massmedia lill , & Co.; ofta för en spottstyver Yttrandefriheten bör gälla alla. Medierna skall därföranvändas för atl tillgodose vanliga människors behov och inte enskildaekonomiska intressen. Medborgarnas möjligheter atl yttra sig eller komma lilltals i media har låg prioritet hos . 1 sammanhanget brukar också påstå atlprogrammen blir bättre med kommersiella etermedia. Utländska erfarenheter visarju entydigt atl programutbudet i de länder som infört kommersiell TVförflackas snabbt. Underhållning, varulävlingar och underhållningsvåld, medmord, våldtäkter, slagsmål, lortyrscener, slrypningar och rån kommer altdominera sändningarna. Detta är s.k. moderat valfrihet, all exempelvis få väljamellan varulävling och underhållningsvåld. En sådan utveckling vill inte de gröna ha iSverige. I viss mån har vi redan fått det, genom . Men denna för barnen ochde svaga i samhället olyckliga utveckling kan förhindras eller mildras, omkoncessionssys-leniet för satellit- och kabel-TV-sändningar återupprättas,vilket vi har motionerat om. vill alltså främja storföretagens makt, inteminsl de transnationella. Deras TV-politik handlar ju egenlligen inte omnågonting annat än makten över människors preferenser Det är ju del beståendetillväxtsamhällels främsta förespråkare som har den uppfattningen, och del ärmoderaterna. AnL 34JAN-ERIK (); Några reflexioner i anslutning lill AndersBjörcks frågor och svar. Jag tror att det är bra ochegenlligen alldeles nödvändigt att vi får en parlamentarisk beredning somförbereder nästa avtal mellan och staten men också tar upp enrad frågor som vi egentligen för länge sedan borde ha tagit ställning till,nämligen frågor som gäller en ökad frihet i etern. Denavtalsperiod som gäller kan behöva förkortas med elt halvår just av delskäl som pekar pä, alt numera har sin budget perkalenderår. När vi kommer fram är det nog hög lid atl eltnytt avtal skall skrivas, bl.a. därför all konkurrenssituationen är så heltannorlunda redan nu jämfört med då det nuvarande avtalet utformades. Jag tycker också att det är bra att harbörjat utnyttja sin initialivrätt i dessa frågor. Den finns inskriven myckeltydligt. nye styrelseordförande har, med användande av denna,velat aktualisera en rad frågor som rimligen måste ta ställninglill inför nästa avtalsperiod. Jag tror också att det är bra alt nu prövarfrågorna om nya tjänster inom elermediaområdel. Jag är inte beredd all fördagen la slällning till förslaget om en besläll-TV-kanal. Men självfallet ärdet viktigt atl också inför en ny konkurrenssituation prövarfrågan om vilka tjänster som kan utföra som inte varitmöjliga på grund av gällande avtal. Jag tror att det är allmänt önskvärt att vi så snart sommöjligt får en prövning av dessa frågor i samråd mellan partierna. Utbildningsministernär ju i den lyckliga situalionen atl han i denna fråga, som så ofta, kan räknamed His Majeslys Loyal Opposition. beklagade atl mitt svar var vagt.Del var det emellertid inte. Det var mycket tydligt. A andra sidan var del ettsvar på de frågor som var ställda, och inte svar på frågor som inte varställda. Jag tillhör dem som gärna anstränger sig all svara på de frågor somverkligen har ställts och undviker atl göra bataljmålningar av ett heltverksamhetsområde med utgångspunkt i en fråga. inleder med ett uttalande som någol förvånarmig. Han slår fast del fullkomligt självklara att beslutar i dessafrågor. Om han därmed menar att del skulle vara förbjudetför partikongresser alt diskutera partiets ställningslagande iriksdagsbehandlingen, gör det mig något häpen. Jag skulle inte reagera på detsättet om del inte var sä atl hans uttalande stämde överens med ett referatfrän en ung moderat, som på en moderatstämma för litet sedan sade; Lät oss inteapa efter socialdemokraternas vana alt lyssna på sin rörelse. Här krävs delbeslutskraft hos de centrala organen. Jag anade något av, om inte en general sådock en korpral i uttalande. Det tyckle jag var lilel tråkigt.Vi brukar inte föra debatterna i den formen, och jag. Tvärtom harvi, , i en mycket god både demokratisk och parlamentarisk ordningkunnat komma fram lill överenskommelser som kan underställas förbeslut. Jag delar uppfattningen att radio- och TV-frågorna mår välav alt ha en bred förankring. Jag ser ingen poäng i atl ta ställning tillradio- och TV-frå-gor med knappaste möjliga marginaler i . Jag vill också påminna om atl förra gången vi hade alt laslällning till detta tillsattes en beredningsgrupp på inbjudan av regeringen,efler elt regerings- beslut den20 , arton månader innan del nya avtalet skulle gälla. Vi liggeralltså inte på någol sätt i en sen fas för tillsättande av en beredning, omregeringen och övriga partier kommer lill den ståndpunkten alt vi villförbereda frågan i den formen. När del gäller radio- och TV-frågorna allmänt vill jagtillägga alt del faktiskt inte är som sä ofta påstår, attvärdefull tid har gått lill spillo. Den avvaktande hållning som densocialdemokratiska regeringen har iakttagit har visat sig vara mycketvälmotiverad. Vi kan se atl länder som har sökt finna nya former för sinradio- och TV-politik inte alltid har lyckats finna former som de är nöjda med.Vi har möjlighet atl dra slutsatser Det som möjligen kan sägas ha gått förlorat undermellantiden är naturligtvis de annonser man skulle ha sålt i förrgår för deprogram som skulle ha sänts i går om man nu bestämmer sig för enreklamfinansierad kanal. Den förlusten är naturligtvis försumbar, om man fårmöjlighet all på grundval av de uppgifler vi nu har fatta kloka beslutför morgondagen och i övermorgon. Jag vill alltså ined en viss bestämdhettillbakavisa påståendet att vi skulle ha försuttit lid. Svaret på mycket konkreta fråga om denparlamentariska beredningen är all del naturligtvis år en möjlighet. Myckellalar för all del blir en parlamentarisk beredning. Jag har också redovisat deltidsperspektiv som finns. Vi får anledning att återkomma lill det. Når det gäller den forlsalla diskussionen ombesläll-TV-verksamheten vill jag bara understryka atl det har redovisats tankarpå en sådan. Ett förslag finns för diskussion. Men det är ingenting som harförelagts regeringen för beslut. Vi har alltså all anledning all inte påförhand deklarera hur vi ställer oss till de propåerna utan i stället redovisaen öppenhet att pröva tankarna om och när de underställs prövning. AnL .36ANDERS (): representant ägnade sig i stortsett uteslutande åt att angripa . Han företräder en mediepolitisksyn som jag inte trodde existerade i längre, en syn på dessa frågor somgår ut på atl man i praktiken skulle begränsa satellit- ochkabel-TV-verksamheten och all det skulle bli fråga om koncessionstvång. Del varingen hejd på vilkel elände som skulle bli fallet om vi fick litet mer av frihetpå della område. Jag tyckte mig, herr lalman, lyssna till en"mediestalinisl", och jag måste säga att den typ av mediebudskap sommiljöpartiet uppenbarligen slår för är ell budskap som man numera i ,efter vad som har hänt i de östra delarna, får gå till för atl finna.Det är tydligt alt är "medie-albaner". Så över till det som ändå är det viktiga i denna debatt,nämligen utbildningsministerns svar. Det är självfallet på det sättet att delhar skett en rasande snabb utveckling på massmedieområdet under senare år.Någon miljon svenskar kan titta på satellit- och kabel-TV. Det är därförenligt min mening mycket viktigt, inte minst för att slå vakt om svenskaalternativ på della område, att det ges besked om ifall del skall bli en tredjereklamfinansierad nationell TV-kanal eller inte. Jagförmenar naturligtvis inte partikongresser att diskutera dessa pro- Men vad än säger - och han befinner sig naturligtvisinte i någon lätt situation - handlar det ju här, som vi alla vet, om attsocialdemokratin på grund av en splittring i radio- och TV-frågorna sedan längeär beslulsoförmögen. Hur än vänder sig, får han en slor del avsitt parti emot sig. Å andra sidan ökar detta, herr talman, hanshandlingsfrihet. Med lanke på alt socialdemokratin är sä pass splittrad som denär, har också här en chans att la ledningen och se till atlnågonting nu händer Del är positivt att Bengl ändå indikerar altdel, såvitt jag kunde förslå, skall tillsättas en parlamentarisk beredning. Medtanke pä atl del ändå händer så oerhört mycket på detta område blir min frågatill ånyo: När kommer en sådan utredning att tillsältas? Jagtror atl det vore värdefullt om utbildningsministern kunde ge någon form avindikation på en ungefärlig tidpunkt i detta avseende. AnL 37 KAJNILSSON (mp); Här nämns lidsfaktorn, att det skulle varabrådskande, och kulturministern säger att han ej har försuttit lid. Men det ärju helt uppenbart att det brådskar när det gäller att få igenom t.ex. fråganom reklam-TV. Till vill jag säga atl de grönasedan sitt inträde i har framhållit atl allmän-TV ochallmän-radio i vårt land, för alt kunna hävda sig, bör stärkas och få ordentligaresurser. Vi har föreslagit atl della skall ske genom en höjning avlicensavgiften. betraktar delta som något slags stalinism. Dettasäger ganska mycket om syn på demokrati. Kommersiell TV och radio anses allmänt, enligt en enigexpertis, tjäna den bestående maktens intressen. Man kan säga atl TV och radio,i varje fall på lång sikt, fungerar som ett slags opium för folket. Därför ärdel inte heller ägnat alt förvåna alt ledarskiktet inom socialdemokratin ocksåär intresserat av atl införa reklam-TV. har man kunnat se huren del socialdemokrater har försökt övertyga andra socialdemokrater om attdella beslut skall påskyndas och alt kongressen inte behöver inväntas, dettaeflersom man har sett atl tidigare kongresser har sagl nej lill reklam i TV. Högsta vinsten för och de näringslivsstyrdaTV-indu-slrierna är atl ro hem koncessionen för en tredje marksänd TV-kanal. Omen sådan reklam-TV-kanal skulle tillålas agera från svensk mark får vi ett nyttmonopol, ett reklam-TV-monopol. Visserligen bryts då Sverigestelevisions progranimonopol, men vi skulle alltså på delta sätt byta ettmonopol mot ett annal. Om vi får reklam på elt ställe är del sannolikt attreklamen kommer in på fler ställen. Till slut - och det kan gå mycket snabbi -blir all radio och TV kommersiell. Det är ju dit , och kanske ävenetablissemanget inom socialdemokratin, egentligen vill komma. Men vad händer i så fall med alla tidningar som förlorarannonsintäkter? Och vad händer med A-pressen, som lill övervägande delöverlever med hjälp av presstöd? För mig är det en gåta atl kulturministern ochsocialdemokratiska ledamöter i denna kammare inte vill inse risken med alltillmötesgå införandet av en näringslivsmegafon i form av reklam i TV. är ju deti särklass effektivaste instrumentet för masstyrning och kollekliv påverkan,och det ligger i händerna på dem som betalar mest, styr oss mest och styr ossmest exakt. Låt mig bara i anslutning till det som KajNilsson nu sade mycket kort peka på alt det finns något motstridiga tendenser itillvaron. I det senaste numret av kan manläsa alt mer reklam ses av allt färre. Den slutsats man i den tidningen drar ärden motsatta mot , nämligen att det pumpas ut mer reklam än någonsinsamtidigt som alll färre lägger märke till den. är, säger man, förreklammakarna utomordentligt bekymmersamt och del bör ägnas uppmärksamhet. Ochdelta är nalurliglvis ell av skälen till atl jag vidhåller en något avvaktandehållning i TV-frågorna. ställde frågan; När tillsätts en beredning?Sedan växlade han till ordet "ulredning". Men del är faktiskt inte enulredning vi behöver Det faktaunderlag som vi behöver för ett ställningstagandehar vi i stort sett. Vi kan naturligtvis av iakttagelser vi gör i vår omvärld draolika slutsatser, men del som kan bli aktuellt i detta fall är en beredning. Jag förutsätter all regeringen, om man beslutar inbjudalill en beredning, också får acceplans från övriga partier. Jag beklagar gemensamma beredning vi 1988 föreslog skulle tillsättas med anledning av enöversyn av kabellagstifiningen inte kunde komma till stånd. Då var det intemoderaterna som lackade nej, utan och . Jag vill understryka att vi från regeringens sida harvisat en mycket stor beredvillighet all resonera oss fram till bredaste möjligauppfattning om utformningen av den lagstiftning som rör radio- och TV-frågor AnL 39 (); Jag vill gärna säga att jag väldigt myckeluppskattar beredvillighet i det förflutna atl bjuda in lillöverläggningar kring mediefrågorna. Jag menar alt ordet "beredning"är en korrekt beteckning på del som bör komma lill stånd. Det är, herr talman,min förhoppning att del i är tillsätts en parlamentarisk radio- och TV-utredning.Med tanke på den eventuella förändringen i fråga om avtalsperiodens längd pågrund av omläggningen, som bl.a. har pekat på, tror jag alldet är viktigt att vi redan nu sätter full fart och försöker bereda dessafrågor gör nu ingenting, men under lidenfinns del andra som gör desto mer. Och delta är de i sin fulla rätt atl göra.Kabel-TV, satellit-TV och betal-TV-projekl inte bara diskuteras, ulan kommerockså till stånd. Mot den bakgrunden är del beklagligt alt frågan om en tredjereklamfinansierad TV-kanal ännu inte har nått beslulssladiet. Jag vill till säga atl jag när jag användeuttrycket "medieslali-nist" inte kunde vela alt miljöpartietsrepresentant skulle lala om kommersiell TV som ell opiumför folkel, föratt använda ord. Jag tycker all detta uttalande ganskaklart gav en vink om den brist på frihet som finns i miljöpartietsmediepolitiska länkande. Det som här sades av är precis sammaargumentation som vi hört år efler 3 protokoll 1989/90:93 Prot.1989/90:93 år, decennium efler decennium, idet som äntligen har fått sin 26 mars1990 frihet. Det är exakt sammaargument. Alt höra de argumenten upprepas i Svar på interpella tioner av en representant för är sannerligen inte någonting somär glädjande. Här maler miljöparliet sig ul från den gemenskap som jag iindåiror finns i när del gäller frågan om yttrandefriheten. Herr lalman!Jag vill slutligen säga all jag tycker givit besked pä ellantal punkter. Jag beklagar dock all han hillills inie har velat svara på enviktig fråga, nämligen hur han ser på kopplingen mellan ett publicservice-uppdrag för och en kommersiell belal-TV-kanal. 40 (); sätter fortfarande eltlikhetstecken mellan en demokratisk allmänradio och allmän-TV och stalinism.Del tycker jag är oroväckande. När del gäller del som kulturministern sade är vinaturligtvis tacksamma för all ett beslut om reklam-TV ännu inte har kommit.Del gäller inte bara opinionsbildningen. Vi vill främja all var och en skall fåmöjlighel att komma till tals i medierna, vilket är något som intestriivar efler De vill alt bara vissa ekonomiska intressen skall få komma lilltals. När det gäller opinionsbildning är det också en fråga omkostnaderna. Vi har i en kostnad på 34 miljarder förreklam. Det är per capita. För en normalfamilj rör del sig omca i reklamkostnader som liiggs på varorna. Detta är också en oroandeulveckling. När del gäller frågan om en besläll-TV-kanal kan vi tänkaoss alt del lill all börja med år en väg att gä. Konsumenten betalar då för denutförda tjänsten.