prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 del belänkande vi skall falla beslut om behandlasen proposition om ändringar i betalningssäkringslagen och elt antal motioner ianslutning lill den propositionen samt ett antal motioner väckta under denallmänna motionstiden. Enligt vad som framgår av propositionen harbetalningssäk-ringsinslitutel utformats med kvarsladsinslitutel som förebild, Imånga väsentliga delar av beialningssäkringslagen skall del allmänna, ävenefler den numera företagna omarbetningen, enligt regeringens mening ha vidaremöjligheler lill säkerhetsåtgärder gentemot den enskilde skattebetalaren änvad som gäller i mål rörande kvarstad. Jag menar all sådana skillnader skaparrisk för atl rättssäkerheten inle upprätthålls på ell fullgott sätt. Det är iprincip felaktigt all del allmänna placeras i elt sådanl förmånsläge. En sådan lagstiftning ger felaktiga signaler litl depersoner som i praktiken skall hanlera densamma. Denna form av lagstiftningmåste enligt moderat mening utformas myckel strikt. Vi vill därför allbeialningssäkringslagen lill väsentlig del utformas i enlighet med bestämmelsernaom kvarstad. Del är självklarl atl vi därför föreslår allförutsättningarna för alt säker-slälla en skallefordran enligtbetalningssäkringslagen inle skall vara slörre än vad som gäller beträffandekvarstad. Enligt vår uppfattning skall därför endast s,k, sahotagerisk liggalill grund för beslut i detta hänseende. Ett sådanl synsätt överensstämmerockså med utländska rättsordningar. Jag vill särskilt peka pä att våra nordiskatänder använder sig av motsvarande risk-rekvisil. Propositionen är ell typisktexempel på den socialdemokratiska uppfattningen all del allmänna skall ha enstarkare position. Del får lill följd atl rättssäkerheten försämras. VarförYvonne , vill ni inle i det aktuella fallet just vad beträffarriskrekvisitel utforma lagen helt i överensstämmelse med bestämmelserna omkvarstad? Genom alt riskrekvisitel utformas pä del säll som vi villtvingas domstolarna mer än vad som är fallet all i sina domskälredogöra för sin bedömning. Jag vill emellertid särskilt peka pä viklen av atldomstolarna skall motivera sina beslut. Del är beklagligt atlsocialdemokraterna inte i utskottets skrivning vill bidra lill dennaförbättring, sä alt kraven på domstolarna skärps i detta avseende. Det är tyvärr inle enbart riskrekvisitel som utformas tilldel allmännas fördel, ulan delta gäller också flera andra områden. Jag länkerta upp två viktiga avsnitt. För det första vill jag ta upp tidsfristen. Del är bra alllagen numera kompletteras med krav om atl det allmänna måste väcka talanbeträffande den belalningssäkrade fordringen från beslutet.Men vi kan inte acceptera att en förlängning av tidsfristen kan åstadkommas medhänvisning lill utredningsmaterialets omfattning. Del är återigen en felaktigsignal. Vi stärker rättssäkerheten och effektiviteten i utredningarna, om viinför en fast tidsgräns. Enligt moderat uppfattning skall tidsgränsen kunnaförlängas endast om den skattskyldige förhalar utredningen. Med beaktande av de negativa effekter som enbetalningssäkring utgör för gäldenären räcker det enligt vår uppfattning intemed en lidsfrist avseende väckande av del aktuella målet. Handläggningen av eltsådanl mål i länsrätten måste också prioriteras. Målet bör prövas inom ett årfrån beslutet om Prot,1989/90:35 1989/90:35 29november 1989 betalningssäkring.Förlängning av denna tidsfrist bör endast kunna ske om den skallskyldigeförhalar utredningen. Länsrättens arbetssituation får alltså inle vara elt skälför atl förlänga tidsfristen. Fördel andra vill vi moderater särskilt poängtera vikten av all den skada som enenskild lider av ett felaktigt beslut skall ersättas fullt ul. Skadeståndsansvaretmåste vara strikt. Det betyder enligt vår uppfattning alt all skada skallersättas. Det skall i princip inle finnas några väsenilighelskrav eller beloppsbegränsningar.Självfallet skall den skadelidande också ersättas för sina kostnader förbiträde i mål som berör skadestånd. Genom all utforma skadeståndsreglerna påså säll ger man en klar entydig signal lill del allmänna alt dess beslut ombetalningssäkring måste vila på fast grund - annars föreligger risk för skadestånd. Vadbeträffar de motioner som vi väckt under den allmänna motionstiden har samtligafrågeställningar som berörs i dessa motioner tidigare varit föremål för debatti denna kammare. Många av dem återkommer i samband med atl vi så småningomskall behandla förslaget lill ny taxeringslag. I vår parti-motion angåendepropositionen om inkomstskatten upprepar vi kravet om all den s.k.generalklausulen skall avskaffas. Den är oacceptabel frånrättssäkerhetssynpunkt. Jag vill emellertid särskilt ta upp frågan om förtrycktablanketter för förenklad självdeklaration. besökte lokala skattemyndigheten iHärnösand informerades vi om alt det förekom myckel fel på den förenkladesjälvdeklaralionen, fel som hade kunnat undvikas om inkomst-uppgifterna hadevarit förtryckta på deklarationsblanketten innan den översändes lilldeklaranten, Jagser all sitler här i kammaren. Han var också med i den grupp sombesökte den lokala skattemyndigheten i . Vi blev då uppmärksamma pådet här förhållandet. Del handlade inle om ett fåtal fel ulan om många, enligtpersonalen. Delkan inte vara tillfredsställande atl ha ett deklaralionsförfarande som innebäratt deklaranten undertecknar en deklaration på heder och samvete in . Detär vikligl atl den skaltskyldige ges möjlighet alt kontrollera atl de uppgiftersom har kommit in till skattemyndigheten är korrekta. Del är betydligt enklarei del fallet atl räkna ut sin egen skall. Del blir ju många problem för dem somutnyttjar den förenklade självdeklaralionen. Denförlängda deklarationstid som della system förutsätter bör med beaktande avden tekniska utrustning som myndigheten har lill sill förfogande kunna hanteraspå ett sådant säll alt gransknings- och laxeringsarbetei inle påverkasnegativt. Meddel sagda, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga reservationer sommoderaterna slår bakom. Jag vill börja med alt citera två meningar av vad statsrådet skriver iproposition 1989/90:3 om betalningssäkringslagen. På s.39 kan man nämligenläsa; "Risken för felaktiga beslut är därför myckel större i dessa fatt äni fråga om sedvanliga beslut om skatt eller avgift. ningssäkringkan nalurliglvis medföra en ekonomisk skada för denenskilde." Dessa två meningar säger egentligen det mesta om denproblematik som ligger i denna ganska speciella, för all inle säga unika, lag.Problemaliken beslår givelvis i all lagen på ell myckel grannlaga sätt måsteutformas så, all framför allt rättssäkerhelsaspekterna och rällvisekraven blirtillgodosedda på alla länkbara säll. Atl så inle har varit fallet under de somlagen varit i kraft lycks nu alla vara överens om. Kritiken har gällt mångaområden-när lagen skall få användas, beviskrav, tidsfrister, skadeståndsansvarosv. All nu regeringen efler uiredning lägger fram förslag omändringar i gällande lag för att förbättra denna, bl.a, pårältssäkerhelsområdet, ser vi i som ett steg i räll riktning. Delär bara synd alt regeringen nu inte har velat gå kritikerna - och då inle minstfolkpartiet - till mötes och la bort resten av avigsidorna i lagstiftningen.Det viktigaste med denna typ av lagar är atl säkerställa den enskildesställning så långt som möjligt och all ge bättre garantier för atl enskildainte skall drabbas av felaktiga beslut. Del är också många sådana här farhågor för rättssäkerhetensom dominerar de reservationer från oss i som har fogals lilldelta belänkande. Den första frågan gäller del s,k, riskrekvisitel som jubeskriver när denna lag skall användas. Vi i vänder oss moltolkningen av begreppet "påtaglig risk". Betalningssäkringen är en myckel omfattande tvångsåtgärd.Här ställs del, som jag sagt, högt ställda krav på rättssäkerhet. Alt då, somföreslås i propositionen, låta tagen omfatta inle bara rent sabotage molbetalning ulan också della med all säkra rena kreditrisker kan vi i folkpartietinle godtaga, så viilomfallande riskrekvisit kan mycket hårt drabbagäldenärer som kämpar intensivt för all undvika konkurs. Del finns tyvärr mångasådana. Ja, del kan säkerligen vara just betalningssäkringen som framtvingar enkonkurs - vilken annars kunde undvikas. Att staten dessutom på detta sätt kankringgå del ordinarie konkursförfarandel och säkerställa en fordran i enbefarad konkurs är ju inte heller acceptabelt med tanke på andra borgenärer ikonkursen. Vårt krav, atl elt beslut om betalningssäkring utförligtskall motiveras, borde vara så självklarl all vi inle skulle nödgas framställaen reservation om della. Jag yrkarbifall lill reservationerna 1 och 2, Regeringens förslag om att en lidsgräns skall gälla för all få väcka åtal är bra. Vad som däremot inte ärbra är förslaget om all man med ganska lättvindiga motiveringar skall kunnaförlänga tidsfristen, t,ex, enbarl av del skälet atl del handlar om eltomfattande utredningsarbete eller utredningsmaterial. Nej, som vi i ser detta skall förlängning skeendast om den skallskyldige förhalar utredningen, och då skall förlängningmedges med, som vi skriver, högst en månad i taget, Samma resonemang tycker vi skall gälla förhandläggningstiderna i fråga om efterföljande laxeringsmål. Helst borde mål omen fordran föras samti- 10 protokoll 1989/90:35 Under alla förhållanden bör målet prövas i länsrätteninom elt är. Jag yrkarbifall lill reservationerna 4, 5 och 7. Alla tycks vara överens om atl risken för felaktiga beslutär större med denna lagstiftning än med de flesta andra beslut om skatter ochavgifter. Del är då nalurliglvis av myckel stor vikt alt den somdrabbas av felaktiga beslut också så långt som möjligt skall ersättas för all åsamkadskada. Men då skall vi veta all man inle kan få ersättning för all åsamkadskada. För psykiskt lidande och ideella skador av olika slag räcker det sombekant inle alllid med ersättning i form av pengar. Eftersom hela lagen handlar om fordringar som ännu intehar fastställts, borde det vara självklart all skadeståndsansvaret skall gällai myckel slörre omfattning än vid annan myndighetsutövning. säger ocksåutskottets majoritet. Del är då beklagligt alt samma majoritet inle har velatgå med på de krav som bl.a. vi i släller när del gäller skadestånd.Det gäller det strikta skadeståndsansvaret. Det gäller all definieraförutsättningarna för skadestånd, alltså vad vi menar med väsentligt belopp.Del gäller avvikelser och jämkning mellan beslut om betalningssäkring och dendärefter fastställda fordringen. Del gäller den s.k. självrisken på ,som vi också vill slopa. Del gäller också någol som kanske är tokigast av allt,nämligen all kostnader för biträde och uiredning som den skattskyldige haftinle skall ersättas av det allmänna. Beialningssäkringslagen är ell förödande instrument molskallskyldiga som inle har gjorl sig skyldiga lill det som lagen vill stävja.Då borde del vara elt minimikrav all den som drabbas felaktigt får ersättningför eventuella bil-rädeskostnader fullt ul. Jag yrkar i detta sammanhang bifall till reservationerna8, 10, 12, 13 och 14. I skalteulskotlels belänkande nr 1 behandlas dessutom ellanlal andra frågor om taxering och uppbörd som har väckts , Jag skall bara kort beröra några av de reservationer som vii slår bakom. Som sade återkommer många avfrågorna , och ståndpunkterna och argumenten är förvisso väl kända. Det måste t,ex, vara rimligt alt den skallskyldige får godlid på sig all begära omprövning av elt beslut av taxeringsnämnden. Även omdenna fråga kommer atl prövas vid en kommande lagrådsremiss, borde riksdagenredan nu kunna bifalla förslaget om all taxeringsnämndens beslut skall fallassenast en månad före laxeringsperiodens utgång. Detsamma gäller skatlelilläggsreglerna. Sådana reglermåste uppfattas som rättvisa av den skaltskyldige, och del är vikligl atl manlar hänsyn till hur saken ligger till i del enskilda fallet. Del kan ocksåhandla om anstånd, fyllnadsinbeialningsavgifler, kvarskalleavgifter och myckelannal. Frågan om skatleflyklslagen eller generalklausulenbehandlas också i delta belänkande. Jag yrkar nalurliglvis bifall lill reservation33, Denna fråga kommer att ligga på bord - nämligen isamband med behandlingen av propositionen om inkomstskatterna för , Det här är sannerligen enrältssäkerhelsfråga, och nackdelarna med lagen är så stora atl den böravskaffas, Ireservation 34, som jag yrkar bifall lill, återkommer vi i tittkravet på en s,k, omvänd generalklausul. vill härigenom förhindraatl skattskyldiga utsätts för, som vi tycker, oskälig beskattning som beror påbrister i lagstiftningen eller på atl reglerna inle stämmer överens medlagstiftarens ursprungliga intentioner. Ett gammall kärt folkpartikrav är avskaffandet av bevissäkringslagen.Åtgärder enligt denna lag är egentligen värre än husransakan, och nog borde deti de flesia fall räcka med hol om vite för all få fram material för granskningfrån deklarationsskyldiga som misslänks för brott men som vägrar lämna ifrånsig sina handlingar. Tillsist, herr talman, vill jag beröra en fråga som log upp mendär vi ännu inte ställt upp på reservationen. Mycket av del är riktigt, och jag tror alt vi bör kunna kräva förtrycktaförenklade deklarationsblanketter där inkomstuppgiflerna finns med. Vi har förnästa år sett de tekniska svårigheterna, men vi tror och hoppas atl vi inom ensnar framlid skall kunna få även inkomstuppgiflerna tryckta pådeklarationsblanketterna. Om della har vi skrivit i ell lill betänkandet fogatsärskilt yttrande. Försäkerhels skull, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga reservationer lilldella belänkande som folkpartister slår bakom. 1989/90:35 29november 1989 Föreliggande utskottsbetänkande, skatteutskottets belänkande nr 1, sombehandlar förslaget lill ändringar i den s,k, beialningssäkringslagen är settutifrån de grundläggande principerna för vår rättssyn ell myckel viktigtbelänkande, Belalningssäkringsinstilulel utgår civilrätlsligl ell intrång iförmånsrätten, men det är ur förvaltningsrältslig synpunkt i vissa speciellafall nödvändigt med hänsyn till det allmännas intresse. Del är ju därför vi hardelta institut. Men just därför bör det användas restriktivt och endast i defall där gäldenären på ett uppenbarl och entydigt sätt undandrar sig sinaåtaganden. Den gamla principen "hellre fria än fälla" måste varavägledande vid tillämpningen. Utformningenav betalningssäkringslagen handlar å ena sidan om den enskildes rättstrygghetsedd i ell förvaltningsrällsligt förhållande, dvs, gentemot del allmännasinlresse. Men det handlar å andra sidan i lika hög grad om att garanterarättssäkerheten i del civilrätlstiga förhållandet, dvs, mellan det allmänna somfordringsägare och gäldenären men också del allmännas förhållande lill annanfordringsägare. Delfinns i propositionen förslag till förändringar som innebär förbättringar idet här avseendet, men jag vill understryka att dessa är otillräckliga.Fortfarande blir lagtexten enligt del föreliggande förslaget allt för vag.Flera paragrafer ger fortfarande på grund av bristande stringens alltför storautrymmen för tolkning från betalningssäkrande myndighet, och de blir därmedtill förfång för den enskilde. Uppenbarligen,herr talman, finns det en grundläggande skillnad mellan å ena sidanmajoritetens syn på dessa frågor och å andra sidan reservanternas - huvudsakligende tre borgerliga partiernas - syn på den enskildes rättssäkerhet. Enligtcenterns mening präglas lagförslaget av ell synsätt där det allmännas inlresseintar en primär ställning och där den enskildes intressen kommer först i andrahand. Utgå-igspunkten måste vara all skydda den enskilde, ochbevisbördan måste därför ligga på den beialningssäkrande myndigheten. Det ärdärför som vi från sida i likhet med moderata samlingspartiet ochfolkpartiet vill ha skärpta formuleringar på en rad punkter i lagtexten, såalt denna i allmän juridisk mening får en entydig innebörd. Exempel härpå ärall man bör använda "synnerliga skäl", som är en skarpasteformuleringen, i stället för "särskilda skäl". Formuleringen"strikt skadeståndsansvar" är ell annal exempel. Jag vill så i korthet beröra några av de områden därcentern anmält en avvikande mening. Frågan om del s.k. riskrekvisitel, som även föregåendetalare nämnt, gäller vid vilken lidpunkt eller i vilket skede sombetalningssäkring får beslutas. Kan en betalningssäkran beslutas redan innan enfordran inträder etter när en fordran ännu inle förfallit till betalning!Otveiydligt ger del aktuella lagförslaget utrymme för att en betalningssäkrankan tillgripas redan innan en fordran faktiskt gäller. Redan vid en befaradutebliven betalning kan alltså denna åtgärd vidtas. som nämnde, leda till atl enpresumtiv gäldenär -observerapresutntiv gäldenär- kan bli insolvenl. Åtgärdenkan skapa en likvidations- eller konkurssiluaiion. Det kan också leda litl allandra borgenärer kan föriora sina möjligheler atl säkra sina fordringar,fortfarande i ett skede när en fordran från det allmännas sida inte uppstått. Del företräde i förmånsrätten som betalningssäkranmöjliggör och som ur civilrättslig synpunkt är en unik möjlighet - del skall vikomma ihåg - bör och får inle ges ett alltför uttalat användningsområde. Det ärdärför som vi i likhet med moderata samlingspartiet och anser atldet s,k, sabo-lagerekvisiiel måste vara uppfyllt för alt riskrekvisitel skallkunna tillämpas. Vad gäller frågan om hävandet efler av beslut ombetalningssäkring anser vi, också i likhet med moderata samlingspartiet ochfolkpartiet, atl de som lagen anger räcker. Del enda skälet lill enförlängning av elt sådanl beslut är atl den skattskyldige uppenbart förhalarutredningen, och då skall "synnerliga skäl" gälla. Vad beträffar tidsfristen för handläggning av mål som rörbelalningssäkrad fordran måste del anses räcka med elt år från beslutet ombetalningssäkring. Till skillnad från majoriteten anser vi att förlängning äveni sådana fall får ske endast om den skallskyldige uppenbarl förhalar ärendet. Det är del viktigt atl ett strikt skadeståndsansvar skallgälla vid betalningsförsäkring i enhghet med vad som gäller iskadeståndslagen, dvs, skadeståndsansvar gäller ulan krav på bevisföring,oavsett om skadan för den enskilda uppkommit genom felaktigt beslut på grundav fel eller försummelser. Här skall ett strikt skadeståndsansvar i enlighetmed skadeståndslagen gälla. Begränsningen av skadeståndsansvaret enligt lagförslagetså alt en självrisk för den enskilde på . skall utgå anser vi varaprincipiellt felaktig. Myndighetersansvar för fel och försummelser är lika stort oavsett beloppels storlek. I della belänkande berörs även en rad andra frågor, bl.a.frågan om be-skallningsmyndighel skall få föra det allmännas talan i skallemål.Enligt vår uppfattning bör sådan talan föras av ett fristående allmänt ombud. Jag vill också la upp en fråga som vi ständigt återkommerlill, nämhgen frågan om lidsgräns för meddelande om avvikelse fränsjälvdeklaration. Även här är det viktigt att vi får spelregler som gör all denenskilde får en chans alt svara på meddelande om avvikelse frånsjälvdeklaralionen. När del slutligen gäller skallepliklslagsliftningen anservi, i likhet med de andra reservanterna, att man med en generalklausul riskeraratt skapa betydande brister i rättssäkerheten. Atl införa en lagstiftning somi sin generella utformning inle ger den enskilda möjlighet atl förutse lagenstillämpning, dvs. en lag där varken bokslavslolkning, förarbeten, rättspraxiseller prejudikat ger vägledning, är hell otillfredsställande. Därför vill vi, i likhet med moderata samlingspartiet ochfolkpartiet, atl den s.k. skalleflyktslagsliftningen skall avskaffas. Med delta, herr talman, vill jag yrka bifall lill samtligareservationer som fogats lill detta betänkande och som bär centernsunderskrift. MAGGIMIKAELSSON (vpk); Detta belänkande behandlar förutompropositionen om ändringar i betalningssäkringslagen också ell antal motionerfrån den allmänna motionstiden. Jag skall uppehålla mig vid två av dem i dettaanförande. Del gäller två socialdemokratiska motioner som vi har tyckt varabra och som vi vill stödja. Den första motionen handlar om kontrolluppgiftsskyldighetför ränteinkomster. Som det är så gäller denna skyldighet endastprivatpersoner och dödsbon, medan juridiska personer, dvs, bolag, banker ochförsäkringsbolag och liknande, slipper. Förutom all del är stötande förrättskänslan - atl privatpersoners ränteinkomster skall redovisas intill sistaöret, medan t,ex, företagen skall slippa undan - är del ju också så all del sker en betydande underdeklaration av juridiska personers ränteinkomster. Utskottets förklaring aft del skulle vara krångligt attinföra samma upp-giflsskyldighet för ränteinkomster för juridiska personer somför privatpersoner anser jag vara ell svagt argument för all slippa göra dennaförändring. Det har ju gått all lösa del för privatpersoner så varför skulledel vara svårare när del gäller bolagen? All del har varit ell av syftena medskalleomläggningen all också komma till rälla med förelagensräntedeklaralioner är inle heller särskilt hållbart. Problemet med underdeklaralion av ränteinkomster ochorättvisan gentemot vanliga människor finns ju . All skjuta fråganpå framtiden och hänvisa till skatteomläggning syns mig vara en tämligen osäkerväg atl gå. Finns över huvud taget den möjligheten kvar efler uppgörelsen medfolkpartiet? Den andra motion som jag vill ta upp handlar omlänsskaltemyndigheler-nas rutiner när del gäller lagföring av skattebrott m,m.Del finns enligt motionärerna bakom motionen anledning atl anta alllänsskattemyndighelerna Prot, 1989/90:35 29november 1989 alltför sällan anmälermisstänkta skattebrott och bokföringsbrott lill åtal, utan i stället nöjer sigmed alt påföra skatletiUägg. Om del är på det sättet, verkar det ju logiskt altstödja motionen och kräva en översyn av rutinerna. Härinträffar all utskottet håller med motionärerna och önskar sig en bättreordning på detta område, men där man skulle ha kunnat stödja motionen ochkräva den här översynen sätter utskottet i stället sin tilltro till försynenoch en from förhoppning om en bättre ordning, eftersom ochstatsmakterna, som man säger, prioriterar denna fråga. här frågan som i så många andra, hade del med all säkerhet varit bättre medbeslut i stället för förhoppningar. Ifrånvpk;s sida har vi tyckt all del här var bra motioner även om vi inte harskrivit dem själva, och vi har yrkat bifall lill dem i utskottet och reserveratoss till förmån för dessa yrkanden. Meddella, herr talman, vill jag yrka bifall till de tre reservationer som vpk harundertecknat i detta betänkande. All det alls behövs lagar och regler om betalningssäkring beror ju påalt det finns folk för vilka skulder till myndigheter inte las på lika stortallvar som hedersskulder lill vänner och släktingar. Del är i många fallalldeles nödvändigt alt myndigheter får gå in och säkra betalning för fordranpå skall, tull eller dylikt innan det är fullt bevisat alt en sådan fordranverkhgen är korrekt. Likafullt som alla hederliga medborgare vill all de ochsamhället skall skyddas mot skattesmilare, likafullt är det viktigt alt inleoskyldiga skall råka ut för den konfiskation som en myndighet har möjlighetatl göra när sannolika skäl för en fordran föreligger. Del är alltså två sidorav samma mynt som måste betraktas, och på båda sidorna slår det en del om skyddför den enskilde. På ena sidan gäller det skydd för alla oss hederligaskattebetalare mot skallesmilarna, på den andra gäller det skydd för den somoskyldigt misstänks för undanhållande av skattemedel. Propositionenavser att ge medborgarna förstärkt skydd mot överhetens misslag, och dettaanser vi inom är en bra inriktning. I några fall anser vi dock inle har gått tillräckligt långt, och i ell fall anser vi atl man bordevarit hårdare i de fall där skattebrott misstänks. Defall där vi tillsammans med andra partier vill ha en större säkerhet för denenskilde gentemot överheten har tidigare motiverats väl av andra partiersföreträdare, men även jag vill yrka bifall lill följande reservationer: