prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag menar att nu bör uttala att målsättningen skall varaall ge en gentemot staten fri ställning. Det aktuellautredningsarbete borde kunna vara avslutat under nästkommande år och inte islutet av 1991 som angivits i direktiven för att man för säkerhets skull skallundvika en debatl valrörelse. Genomde delreformer som genomförts har en god organisatorisk grund lagtsför att skall kunna fungera oberoende av staten. Slutligen menarvi att , oavsett hur det fortsatta reformarbetet genomförs,måste garanteras goda möjligheter atl också i fort- sättningen fungera som enöppen folkkyrka och kunna bedriva sin verksamhet över hela landet. Det sade viredan i vår proposition . Genomförandetav reformen bör därför ske i en sådan takt och på ett sådant sätt att egen åsikt om övergången respekteras. I denna viktiga fråga har ett antal tunga parlimotioner väckts.Utskollsmajorilelen har samlat sig och åstadkommit ett mycket tungtprincipiellt dokument, fyra rader långt. Man skriver så här: "Utskottetanser att resultatet av såväl kyrkomölesöversynen som den nya utredning om derättsliga och ekonomiska fönhållanden som kyrkomötet påkallat måste avvaktasinnan några nya åtgärder i stat - kyrka-frågan bör övervägas. Utskottet avstyrkersålunda ",osv. Nog är detta fantastiskt! I en av de verkligt stora frågorna, ivilken det väcks ett stort antal tunga motioner, kan man inte samla sig tillett enda argument i sak. Jagförstår att man vill skjuta det här ärendet så långt in på riksdagsåret somnågonsin är möjligt. Det vore nästan bättre att begrava del i tystnad. Men kanvi inte få en sakbehandling? Jag förmodar ändå att de som står påmajoritetens sida har några argument i sak i denna viktiga fråga där flera avpartierna har haft ställningstaganden som går iriktning mot reservation nr 1, till vilken jag härmed, herr talman, ber att fåyrka bifall. GÖRANÅSTRAND (m) replik: Eftersom jag blev apostroferad av vill jag tatillfället att göra några markeringar. Folkpartietgör politik av slat-kyrka-frågan, det är ingen nyhet. tramparpå på samma sätt som har gjort. Han räknar upp vad kyrkanhar att anpassa sig till om får bestämma över kyrkan. Närsådana här beslut fattas måste kyrkan rimligen ta hänsyn till två opinionerDen ena opinionen består i vad kyrkans folk säger vet attden är splittrad eller delad i den här frågan, något somjag ser som en styrka. Den andra opinionen är vad samhället säger , dvs. depolitiska organen och de olika samhällsorganen. Även dessa är splittrade ochhar delade meningar. Detta är en viktig markering, . Delbör därtill sägas, när nu vill göra politik av frågan, att det ärinskrivet i grundlagen att en ändring av reglerna om medlemskap i inte kan genomföras utan kyrkomötets samtycke. Hur mycket politikJan-Erik än vill göra av den här frågan är det inte somavgör frågan, utan det är kyrkomötet som har att godkänna ett eventuellt initiativi den riktning som förespråkar Om man nu efterlyser nyanser,är de saker jag nu har framfört ett bidrag i den debatten. JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp) repUk: Stundom slumrar även . , som är kyrkomötets ordförande,kommer med det fantastiska påståendet att jag och gör politik avkyrka-stat-frågan. Vi diskuterar denna fråga i 1989/90:36 30november 1989 9Riksdagens protokoll 1989/90:36 riksdagendärför alt del är politik! Detta är en stor politisk fråga. Det är inte jag somgör det till en politisk fråga. var det torftigaste av alla torftiga argument istat-kyrka-debalten som jag någonsin har hört. () replik; Om vi skall recensera har jag kanske ett ochannal alt bidra med också. Det som har påverkat kyrka-slal-debatlen under lång lid äralt några, bl.a, , har gjorl politik av frågan, dvs, velatförverkliga en politisk uppfattning i stället för atl diskutera hur kyrkan isamspel med samhälle och kyrkans folk kan forma sin framlid. Jag föredrar all se den här frågan från kyrkans synpunkt,och det kommer jag fortsätta att göra, () replik; Jag är beredd atl när som helst ta enteologisk diskussion med i den här frågan. Del är nämligen så uniktatl man ingenslans i världen utom i della vårt land möter någon som försvararstatskyrkosystemet. Oavsett om man väljer all diskutera del som en politiskfråga eller som en teologisk fråga slår jag på säker internationell grund. Tredje vice talmannen anmälde allGöran anhållit alt till protokollet få antecknat atl han inle ägderäll lill ytterligare replik. Vid 1975/var jag förstagången med och reserverade mig för elt bibehållet samband mellan kyrkan ochstaten. Vid den liden gällde del de pågående övertäggningarna mellanärkebiskopen och företrädare för regeringen. Dessa överläggningar hadetillkommit efler det atl en bred opinion i vårt land sagt nej till förslagen iden Myrdalska utredningen om kyrkans skiljande från staten. GunnarLarsson i Luttra stod i denna utredning som ensam reservant för ett bibehålletsamband kyrka-stal och som företrädare för de inomkyrkliga reformer som nugenomförts. Det är intressant atl se vad som vi från centerpartietssida tog upp i reservationen lill KU:s betänkande 1975/76:38. Vi ansåg alt delvar ell oeftergivligt krav all karaktär av öppen folkkyrkabevarades. Tre karaktärsdrag hos den är därvid särskiltväsentliga sade vi då nämligen: tjänster måste även i fortsättningen ståöppna för hela folkel. Den demokratiska uppbyggnaden måste bevaras ochvidareutvecklas även på riks- och stiftsplanet. Den hela landet omfattande församlingsorganisationen harell omistligt värde och garanterar alla människor möjlighet tillreligionsutövning och själavård. noterar vi atl de senaste reformerna inom lett till Prot. 1989/90:36 resultat i den riktning som förespråkade . Dennya kyrkomölesorganisationen gav kyrkan friheten att utan riksda gens och regeringens inblandning besluta i sina inre angelägenheter ochom ° en demokratisk uppbyggnad på riksplanet. Församlingsstyrelselagensreformering med en lagreglering av verksamheten på stiftsplanet har slutförtdenna process som innebär all vi på alla nivåer har en kombination av folkligtförankrad självstyrelse och prästerlig ämbetsförvaltning. Detre principer som reserverade sig finns nu formuleradei samband med beslutet om den organisation pä lokal- ochstiftsplanet enligt följande; Teologisktfinns församlingens centrum i gudstjänsten och del församlingsliv i övrigt sompräglas av ordels förkunnelse och sakramentens förvaltning. är den grundläggande enheten i . Dendubbla ansvarslinjen är genomförd på sariilliga nivåer inom . Närdel gäller den öppna folkkyrkan så lalar allt fler i dessa termer . År1976 ifrågasattes rätt att hävda biskop ochungkyrkorörelsens folkkyrkotanke. grundsyn om den öppna folkkyrkan stöder sig på den utvecklingsom har skett under 1900-lalet, och vi är inte beredda att snäva in detta avbreda folklager allmänt accepterade synsätt. centralstyrelsebereder nu vidare frågan om dopets ställning inom ramen för den uiredning omdop och kyrkotillhörighet som avslutals inom kyrkan. Del sätt på vilket dopelsställning lyfts fram i remissarbete från församlingarna bevisar ansvaret förmissionsbefallningen i 28:18-20. Varförfortsäller vi då från sida alt driva frågan om elt bevaratsamband mellan kyrka och samhälle? Någon kan ju påstå all våra målsättningarhar uppnåtts. Anledningen till alt vi nu reserverar oss för ett nytt uttalande idetta betänkande är atl frågan om ett skiljande ständigt aktualiseras utifrån.Kyrkan borde i slällel få ägna all sin krafl ål evangelisation, utbildning ochdiakoni. Inom kyrkan och framför allt inom dess församlingar och pastoratfinns ingen majoritet för ell skiljande. På dessa nivåer slår förtroendevaldaoch lekmän närmast kyrkfolket och verkligheten, och de vet vad som skulle händaom nuvarande grundläggande förutsättningar skulle rubbas. Del är dock inle barainom församlingsorganisationen som man uttalar sig för ell bevarat samband, utansamma resultat har också kunnat avläsas i andra opinionsmätningar Vidiskuterar inte alltid denna fråga sent . Jag vill citera ur riksdagsdebattenden ; "Vihar nu hålUt debatten om förhållandet kyrka-stat vid liv. Och vad resultatet en gång kommer att bh och betyda för kyrkan och staten vet vi inle. Men vad vi vet är atl vi just nu har en kyrka som utåt fungerar ganska väl, det tycker jag vi skall hålla i minnet. Vi har en kyrka som med sin vida utbredning och sin öppna karaktär har möjlighet att nå fram till alla 131 1989/90:36 30november 1990 som vill ta dess tjänsteri anspråk. Med detta vill jag också, herr talman, ha sagt att de som är motståndaretill ett samband mellan kyrka och stat ofta får ta till räll konstladekonstruktioner för alt finna motiv för sina reformer" Jag instämmer i detta somuttalades av moderaten i . Med det anförda yrkar jag,herr talman, bifall till reservation nr 3. Ireservationen tog upp frågan om alt folkbokföringenborde bibehållas inom kyrkan. Skälen för detta var alt det inte fanns någonanledning atl genomföra en så kostnadskrävande reform som manförsämrade servicen på det lokala planet. Dessa argument står sig väl så starkai dag som då. Denna fråga är inte uppe lill behandling i detta betänkande menväl i centermotionen, därför kan jag inte undvika påpekandet. Blandövriga frågor som har tagits upp i betänkandet vill jag beträffandemedlemskapsreglerna hänvisa till att dessa regleras i grundlag. Bl.a. i sambandmed utredningen om dop och kyrkotillhörighet har en del effekter av reglerna ireligionsfrihetslagsliftningen, äktenskapslagstiftningen och folkbokföringsförordningarnaredovisats som kan verka oförståeliga i förhållande till medlemskapet isvenska kyrkan. Del viktiga är dock att understryka att folkkyrkan i sinnuvarande utformning inte har utgjort något hinder för religionsfriheten somär garanterad i vår grundlag. Inomregeringskansliet har det genomförts en utvärdering av kyrkomötesreformen.Några ställningstaganden till förändringar har inte gjorts i samband medutvärderingen. Rapporten sänds nu ul på remiss, och om det kommer fram ettstarkt kyrkligt önskemål om förändringar så har regeringen förklarat sigberedd atl föreslå sådana förändringar Såär fallet när det gäller biskoparnas ställning som självskrivna ledamöter ikyrkomötet. I denna fråga har kyrkomötet fattat två olika beslut, och det ärrimligt atl man nu går elt "skiljeset" innan vi här i riksdagenfattar beslut. När det gäller kyrkans valdag, måste den frågan kopplas till ettvidare grepp på de kyrkliga valen, exempelvis direktval lill kyrkomöte ochstiftsfullmäktige som kyrkomötet också uttalat sig för Det finns även någrafrågor som motionerat om och som utskottet tillstyrker ochföreslår all uppdra åt regeringen alt pröva som övrigaframställningar från kyrkomötet prövas. Härmed yrkar jag bifall till utskottets hemställan i betänkandet iövrigt. BO (vpk): Jag tycker att vår målsättning bör vara en ideologiskt neutral stat. Viskall inte ha en stat som favoriserar en viss religion eUer en viss ideologi -det må sedan vara en tro eller en marxist-leninistisk ideologi. Just nupågår t.ex. en mycket positiv utveckling i , där man övergerstatsreligionen - marxismen-leninismen. Jag tycker också att det är dags atlSverige överger sin statsreligion och låter de enskilda människorna självabestämma vilken tro och vilken ideologi de vill ansluta sig till. Vi skall inteha någon statskyrka, vare sig av religiös eller politisk karaktär Jag yrkar bifall tillreservation nr 2. (forts. prot. 23 § Beslut om fortsattärendebehandling Prot. 30november 1990 Kammaren beslöt atl ärendebehandlingen skulle fortsättas vidarbetsplenum . Anmäldes och bordlades Proposition 1989/90:54 Skyddför samhällsviktiga anläggningar m.m. med anledning av prop.1989/90:46 om ändring i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel1989/90:N28 av m.fl. (fp) 1989/90:N29 av ()1989/90:N30 av m.fl. (mp) 1989/90:N31 av och (båda m) 1989/90:N32 av () ngen , 1990 och 1991 13 av m.fl. (m) 14 av m.fl. (m) 15 av m.fl. (vpk) 16 av m.fl. (fp) 17 av m.fl. (c) 18 av m.fl. (mp) medanledning av skrivelse 1989/90:53 med bedömning av den ekonomiska utveckl1989/90; Fi 1989/90:F 1989/90:Fi 1989/90: Fi 1989/90: Fi 1989/90:F 25§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1989/90:89av () till kommunikationsministern om utbyggnaden av Arlandaflygplats: har fattat beslut om utbyggnad av Arlandaflygplats. För närva rande pågår uppförande av en ny inrikesterminal som bl.a. väg- systemel förbättras och parkeringsmöjligheterna utökas. Totalkostnaden är ca . Delta är en nödvändig förutsättning för att luftfarts verket och flygbolagen skall kunna tillgodose en ökad efterfrågan. Riksdags beslutet omfattar också anläggande av en tredje start- och landningsbana. Förberedelsearbetet pågår med detta projekt. EnUgt vad jag har erfarit finns dock stor risk att banan inte kommer att vara klar . 1989/90:36 Deltaskulle innebära en ransonering i trafiken under till oerhörd Ettväl fungerande , med tillräcklig kapacitet, är av avgörande betydelseför atl de av fastställda trafikpolitiska målen skall kunna uppnåsoch därmed de övergripande regional-, industri- och miljöpolitiska målen. Förall vi skall kunna hävda oss inlernationellt krävs också att flyget fungerartillfredsställande. Dendiskuterade järnvägsförbindelsen till - som är mycket angelägen - kanendast motiveras om expansionen för flygtrafiken tiUåls fortsätta. Det kanvidare konstaleras, all först när den tredje start- och landningsbanan las idrift på , kan de nu pågående investeringarna utnyttjas på eltmeningsfullt sätt. Mot den här bakgrunden vill jag frågakommunikationsminister om han är beredd atl vidta extraordinäraåtgärder för att påskynda anläggandet av tredje start- ochlandningsbana. 1989/90:90av (vpk) lill försvarsministern om utbyggnaden av : KommerJAS alt landa på ? TidningenDala-Demokraten avslöjade i en artikel 1987 alt vid Borlängeskulle byggas ut till en militär flygbas för JAS-plan. Utbyggnadenuppmärksammades först i samband med att försvarel krävde alt få Ivångsinköpavärdefull jordbruksmark av Tunabygdens bönder Dalabönderna,som var i upprorsstämning, hotades enligt uppgift med hårda straff om deberättade om de mililära ulbyggnadsplanerna. Ingen vågade därför uttala sigannal än anonymt till pressen. Det vågade däremot representanter förförsvarsmakten. läsare fick på så sätt vela alt flygplatsen iBorlänge skulle bli en bas för aktiviteter med stridsflygplanet . hjälper det inte all de drabbade jordbrukarna skrämts till tystnad ommilitärens planer Alla som färdas med bil på vägarna mellan och ,eller genom samhället , inser all elt omfattande projekt är på gång.Asfalten breder ut sig över Tunaslällens bördiga mark. Tillsynes omotiverade vägbreddningar och enorma parkeringsfickor håller på atlfärdigställas, och en "auloslrada", som ingen i sett makentill, byggs i ett skogsområde där ingen bett om en ny väg. Det finns visserligenett stort behov av bättre och trafiksäkrare vägar på del allmänna vägnätet,men där militären gjort satsningar i samarbete med är det behovetsom minst. Démililära investeringarna vid beräknas enUgl lill cirka 55 milj. kr, och utbyggnaden skall vara slutförd . Utgifter för förrådsbyggnader och underhållsarbeten har beräk nats till ytterligare 11 milj. kr Satsningen är en del av det s,k, BAS-90-pro- jeklet. Uppgiften om atl projektet, i varje fall beträffande flygplatsen vid , anpassats lill JAS-planel är märklig, särskilt med tanke på atl riks dagen inle tagit slutgiltig ställning i JAS-frågan, 134 Redan den civila utbyggnaden vid upp kommunerna och vid enplanering som omöjliggör satsningar på fler bostä- Prot. 1989/90:36 der,skolor eller daghem i de berörda områdena. Bullerstörningarna är 30november 1990 mycket kraftiga, och flygets utsläpp anses som oförsvarbara urmiljömedi-cinsk synpunkt. Men eftersom de i7iilitära anläggningarna byggts utanoffentlig insyn och debatt, finns del inga uppgifter om hur l.ex. lågflygningmed stridsflygplan kommer all förvärra situationen för invånare och t.ex. miljöi och Jag vill fråga försvarsministern: År motivet för den mililära utbyggnaden av DalaAirport atl bereda plats för en JAS-flygbas? Har försvarsdepartementet eller någon annan instansundersökt hur utökade aktiviteter med stridsflygplan kommer alt drabbamänniskor och natur i och ? 1989/90:91av () till socialministern om åtgärder för atl motverkabeskattning av mållidssubvenlioner; Folkhälsogruppen, som är elt rådgivande organ lillregeringens hälso- och sjukvårdsberedning, har presenterat riktlinjerför folkhälsoarbetet, Bl.a.vill gruppen all insatser görs för bättre mathållning bland skiftarbetare. "Atlservera lunch i slällel för mackor för nattskiftet för den gruppen ger godaeffekter", säger folkhälsogruppens ordförande, statssekreterare . Jaginstämmer i bedömningen och menar alt bra måltider under arbetet är nyttiga föralla yrkesarbetande. Inkomslskalieutredningenoch regeringen har föreslagit all arbetsgivarnas subventioner av mållider,i personalmatsalar och med hjälp av kupongsystem, skall beskattas. Denuppenbara effekten av förslaget blir exakt motsatsen lill vad Folkhläsogruppeneftersträvar När människor måste betala mera för maten kommer de atl försökaspara. Följden blir mera smörgåsar, sämre mathållning och risker förfolkhälsan. Ävensocialstyrelsen har pekat på de allvarliga konsekvenser ell genomförande avförslaget kommer all få. Mellan tvä och tre miljoner svenskar har tillgång tillmållidssubvenlioner Medanledning av detta vill jag ställa följande fråga lill socialminister : På vilket sätt avser socialministern att agera förall motverka förslaget om beskattning av mållidssubvenlioner eller för atttillse att det får en utformning som bidrar till atl minska riskerna för sämrekostvanor bland den arbetande befolkningen? 26§ Meddelande om frågor Meddeladesall följande frågor framställts 1989/90:36 1989/90:269av () till miljö- och energiministern om 1990 I den allmänna fastighetsdeklarationen, som allafastighetsägare håller på att fylla i, ingår ett antal punkter där insatser förenergibesparing innebär en högre beskattning. Motbakgrund av energiministerns uttalande om vikten av energibesparing vill jagställa följande fråga: Vilka åtgärder avser energiministern att vidta föratt undanröja effekterna på de angivna punkterna i fastighetsdeklarationen? 1989/90:270av () till statsrådet om undervisningen i kost-och hälsofrågor i gymnasieskolan: Kunskaper om kost- och hälsofrågor är av storbetydelse för välfärden i vårt samhälle. Förbättrat konsumtionsmönster skulleinnebära bättre hälsa samt livskvalitet och prestationsförmåga som iförlängningen bl.a. leder till lägre sjukvårdskostnader. Skolan har fått taöver alltmer av ansvaret för förmedlingen av nämnda kunskaper, ochutbildningen är inte komplett förrän hushållning och matlagning ingår itillräcklig omfattning. Enligt förslaget till ny organisation inomgymnasieskolan föreslås att lilla ramen försvinner och därmed dekonsumentekonomiska specialkurserna. Det råder stor oro ute i samhället i daginför nya gymnasiereformen. De 16-åringar som av olika anledningar inte villfortsätta på någon av gymnasieskolans treåriga har möjlighet attbl.a. välja en konsumentekonomisk specialkurs. Mot ovanslående bakgrundvill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka alternativ bör utbildningssystemet erbjudaför de elever som av ett eller annal skäl inte tänker fortsätta på treåriglinje? 1989/90:271av () till utbildningsministern om den nordiskaöststatsforskningen: I de båda senaste forskningspropositionerna harregeringen betonat öststatsforskningens värde. Med den utveckUng som sker iöststaterna ökar såväl efterfrågan på kunskaper om dessa länder sommöjligheterna till vetenskapligt utbyte med och vetenskapligastudier av . Medstöd av utges två tidskrifter om , envetenskaplig (European Studies) och enpopulär vetenskaplig (Nordiskt Östforum). Båda hotas nu av nedläggning sedan enindragning av anslaget till nordiska kommittén för öststatsforskning haraktualiserats. Med anledning härav berjag att få fråga utbildningsministern: Avser regeringen all vidta några åtgärder med anledningav nedläggningshotet mot de angivna öststatstidskrifterna? 1989/90:272 av StenAndersson i (m) till finansministern om skattere- Prot. 1989/90:36 formens följder för den kommunala ekonomin: 30 november1990 "280 miljoner back för . Det blir deextra effekterna när skattereformen genomförts fullt ul påstårkommunens ekonomer", enligt mediauppgifter i . Dettamotsvarar en kommunalskatlehöjning med , vilket är Uka mycket som densumma socialdemokraterna i höjde kommunalskatten med efter senastevalet. Är statsrådet beredd vidta åtgärder som kompenserarMalmö så att den s.k. skattereformen inle får de negativa effekter kommunensekonomer kommit fram till? 1989/90:273av () till statsrådet om arbete åt flyktingar påflyktingförläggningar: Enligt uppgifter i massmedia har kritik riktats motden flyktingförläggning i som utgörs av en bostadsplattform. Bl.a. hardet ansvariga fastighetsbolaget inte lyckats hålla hygienutrymmena rena iacceptabel utsträckning. Desom , , bor på denna plattform kommer från förhållanden där desjälva fått ansvara för städning och andra normala dagliga göromål. De skallefler verkställd utredning normalt inlemmas i det svenska samhället och ärgivetvis kapabla att klara sig själva. Det vore rimligt atl de som befinner sigpå förläggningar ansvarar själva för städningen. Detta förhindras av nugällande bestämmelser Ökadmedverkan från flyktingarnas sida skulle leda till minskade kostnader, ochflyktingarna skulle få åtminstone någonting all göra . Ävenannan verksamhet på förläggningarna bör kunna skötas av flyktingarna. År invandrarministern beredd att göra det möjligtför flyktingar på invandrarverkets förläggningar atl uföra arbete som ärdirekt förknippat med förläggningens verksamhet? 1989/90:274av () lill finansministern om 1990 års fastighetstaxering: I faslighelsdeklarationen för småhus inför denallmänna fastighetstaxeringen 1990 skall bl.a. redovisas fastighetensstandard. De s.k. standardpoängen påverkar sedan taxeringsvärdet förfastigheten. En standardpoäng höjer taxeringsvärdet med . Fastighetermed "inbyggd diskmaskin" får tre standardpoäng mer än jämförbarfastighet med fristående diskmaskin. Detta innebär atl taxeringsvärdet, vilketskall spegla marknadsvärdet, kan bli högre i det förstnämndafallet. I praktiken är värdet av en ny diskmaskin ca , ochförsäljningspriset för fastigheten påverkas sannolikt ytterst marginellt av omdiskmaskin finns eller inte. Mot denna bakgrund villjag fråga finansministern: 137 1989/90:36 redogöra för vilka motiven är alt låta innehav av "inbyggd diskmaskin" höja taxeringsvärdet för en fastighet med ? 1989/90:275av () lill finansministern om rennäringens beskattning: Tillsammans med riksdagskollegor har jag underflera år i tagit upp rennäringens beskattning (senast motion1988/89:Sk304) och därvid begärt införande dels av renkonio, motsvarandeskogskontot, dels en allmän översyn av rennäringens skalleregler med hänsyntill näringens speciella förhållanden. Vår avsikt har varit alt översynenskulle genomföras så, att erforderliga reformer skulle kunna träda i kraflsamtidigt med de planerade ändringarna av företagsbeskattningen. Tyvärr avslogriksdagsmajoriteten (s, vpk och mp) (SkU4) även den senaste motionen,trots alt utredningen om reformerad företagsbeskattning (URF) ej behandlatrennäringens skattefrågor. Det är många förhållanden som gör atl rennäringenbehöver speciella skalleregler inom ramen för företagsbeskattningen. Här kanexempelvis nämnas dels näringens klimatberoende och därav följande snabbiförändrade och ej förutsedda förhållanden under ett visst beskattningsår, delssamebyns ställning som juridisk person av särskilt slag, dels ävenuppdelningen av ägande och ansvar mellan rennäringsutövarna och samebyn ivilken de måste vara medlem. Medhänsyn lill viklen av rättvisa skatteregler för rennäringen vill jag frågafinansministern: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit - elleravser regeringen vidta - för att en reformering av rennäringens beskattningskall kunna genomföras med en reformerad förelagsbeskattning?