prot · GD0961 · 1989-12-31 00:00:00 — LennartBrunander hänvisar nu till en debatt, i vilken en tjänsteman frånlivsmedelsverket har deltagit och uttryckligen har sagt att hon inte i debattenföreträder livsmedelsverkets uppfattning, utan att livsmedelsverket har enannan uppfattning i frågan än vad hon själv har som person. Det framgår myckettydligt att hon gör en klar åtskillnad, om man läser referat från den debatten.Hon tycker som privatperson någonting annat än livsmedelsverket. Det var bakgrundentill frågan. Vihar en lagstiftning mot bestrålning av livsmedel i och mot import avbestrålade livsmedel. Jag har under frågedebatten med GörelThurdin försökt visa på hur vi nu arbetar på att kunna få importförbu- det attfungera, även om det inte finns några allmänna metoder för en fysisk Prot.1989/90:61 kontroll. Det är alldeles klart vad vår lagstiftning innebär, och jagarbetar aktivt för att följa upp den. ] har sedan ställt en fråga om enhypotetisk situation, P '"° nämligen vad som händer om man från EG;s sidakommer med krav som vi inte känner till, eftersom man i EG inte harnågon gemensam uppfattning. Uppfattningen inom EG är än så länge sphttrad. Manhar mycket olika regler i olika , och det går därför inte att i daguttala sig om vilken typ av villkor man kommer att enas om i det fall mankommer överens och naturligtvis inte heller om den förhandling som ännu intehar inletts. 25 ()T Jag är tacksam för den kompletteringen. Jag vill tolka detsom att jordbruksministern står fast vid det beslut som fattade ochatt han kommer att se till att det genomförs. Det framgick delvis också av detsvar som gavs till och som till vissa delar var klarläggande. Defär bra om den tjänsteman från livsmedelsverket som haruttalat sig inte har stöd för sina åsikter inom verket och heller inte har stödför dem från regeringen. Det var egentligen detta som var avsikten med minfråga, nämligen att få ett svar från jordbruksministern om att så är fallet. Omdet förhåller sig på det sättet är jag nöjd. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1989/90:401 om handläggningen avriksfärdtjänst-resor inlämnades följande fråga av BarbroSandberg (fp); 1989/90:401 till kommunikationsministern om handläggningenav riksfärd-tjänstresor: Enligt proposition 1988/89:81 om riksfärdtjänsten skullebeställningsförfarandet förenklas högst väsenthgt för den handikappade. trädde den nya förordningen i kraft,och transportrådet utfärdade allmänna råd daterade . Där talades omatt resor med tåg skulle beställas hos SJ resebyrå och flygresor beställas påLinjeflygs ordinarie försäljningsställen. Verkligheten ser nu helt annorlunda ut. Den 31 oktober1989 kom nya anvisningar angående flygresor och ny informationangående tågresor. Rutinerna för beställningsförfarandet har blivt heltoacceptabla för de handikappade. Medanledning av ovanstående vill jag fråga; Har statsrådet förtroende förtransportrådets handläggning av riksfärd-tjänstresor? Om inte, vad tänkerstatsrådet vidta för åtgärder för att propositionens syfte skall uppfyllas? 1989/90:61 Anf.26 Kommunikationsminister ; har frågat mig vilket förtroende jag har I I för transportrådets handläggning av riksfärdtjänstresor och, om jaginte har P J 8 något sådant, vilka åtgärder jag då ämnar vidta för att syftet medpropositio- nen om riksfärdtjänst skalluppfyllas. Beträffandebokningen av flygresor har transportrådet tecknat avtal med Linjeflyg, SAS ochflygtaxi om riksfärdtjänstresor med flyg. Avsiktenvar att erbjuda riksfärdtjänstresenärerna bra service. Linjeflyg dimensioneradebokningen mot bakgrund av sin erfarenhet. Det har tyvärr visat sig att dennadimensionering inte varit tillräcklig. Linjeflyg har under flera månaders tidarbetat hårt med att lösa problemen med bokningen, bl.a. har bemanningenförstärkts. Dessutom har man gjort det möjligt att beställa resor skriftligen.Transportrådet har under hela haft täta kontakter med Linjeflyg föratt nå en snabb lösning på problemet, och handikapporganisationerna hartillsammans med Linjeflyg deltagit i ett möte på transportrådet för att finnakonstruktiva lösningar. Bokningenav tågresor har ändrats sedan nyår, då bokningen togs över av SJ från atttidigare ha legat på SJ Resebyrå. Vissa problem fanns i starten innan personalenpå SJ blev helt på det klara med alla rutiner Transportrådetarbetar mycket intensivt med att lösa de problem som finns med bokningen avriksfärdtjänsten. Därvid har rådet haft mycket täta kontakter med berördaorganisationer Jag utgår från att de åtgärder som transportrådet vidtagit skallleda till en tillfredsställande lösning av de uppkomna problemen. 27 (): Jag tackarstatsrådet för svaret, men jag tror inte att dessa åtgärder kommer attförbättra situationen. Dåvi behandlade propositionen om riksfärdtjänst , knöts ju storaförhoppningar till att förslagen skulle göra det enklare för handikappade attresa. konstaterade vi att transportrådet inte följde vad somutiovats i propositionen när det gällde taxesättningen. diskuterar vialltså beställningsförfarandet. Dennafråga föranleds alltså av alla ändringar som transportrådet har företagitsedan propositionen framlades. Först gavs det ut allmänna råd , därdet sades att tågresor skall beställas hos SJ Resebyrå, medan flygresor skallbeställas på Linjeflygs ordinarie beställningsställen. Det låter ju mycketenkelt och bra. Men , då SJ; s resebyrå gick upp i som inte kan åta sig uppgiften att handha riksfärdtjänsten, ändradesreglerna. Då blev det ett försäljningsställe per län för tågresorna. Dessutomskulle man beställa sina anslutningsresor på annat ställe. Denhandikappade som skall åka tåg måste alltså beställa resor på minst tvåställen. kom nyaanvisningar för flygresor - där gavs två telefon nummer som man kan ringa. kan man beställa biljett även skriftligen. En del handikappade har möjlighet att göra det, eftersom vissa av dem ju har problem att ringa. 12 Jag tycker inte att två telefonnummer för helaSverige - ett 08-nummer och ett 020-nummer - ärtillräckligt. Jag känner till en person som försökt Prot. 1989/90:61 ringa - vem har så god planering? Det verkar litet märkligtatt transportrådet inte skall kunna klara det här [ ] När man framlägger enproposition borde förslagen i den vara genomarbe- PJ 8 tade, så att man visstehur det skulle bli och så att det inte blev sådant krångel som det nu harblivit. Detta är en omöjlig situation för en handikappad att klara. Jag är överensmed om att det är beklagligt att dessa problem uppkommit. Jaghar stor förståelse för engagemang, och jag delar det. Nuhoppas jag ändå att de åtgärder som transportrådet i samarbete medhandikapporganisationerna och Linjeflyg har vidtagit skall leda till en snabblösning. Jag kan inte annat än uttala den mycket starka förhoppningen att såverkligen blir fallet. Det ligger ju i allas intresse att dessa problem kanlösas på ett tillfredsställande sätt. Jagnoterar att Linjeflyg har förstärkt sin beställningsfunktion och inrättat åttalinjer för beställningsverksamheten. Man trimmar in ytterligare tjänster föratt motsvara toppar i beställningsefterfrågan och även klara sjukdomsfall blandde anställda. Somjag nämnde i svaret har det hållits gemensamma överläggningar medhandikapporganisationerna och Linjeflyg för att på ett konstruktivt sätt kommatill rätta med problemen. Vi hoppas verkligen att så skall bli fallet inom enmycket snar framtid. 29 (); Jag hoppas attLinjeflyg åtminstone ser till att människor kommer fram på telefonen, eftersomman faktiskt inte gör det . Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1989/90:397 om förseningsavgifter på inbetalningar till staten har, mot bakgrund av den pågående bank-konflikten,frågat mig om jag avser att agera så att tredje part som inte kan betala inskatter m.m. i rätt tid inte drabbas av betungande förseningsavgifter som detinte står i deras makt att undvika. Minprincipiella inställning är att parterna på arbetsmarknaden själva måste lösauppkomna konflikter Detta gäller även när tredje man drabbas. Enligtgällande lagregler för uppbörden av inkomstskatt och mervärde skatt skall den som betalar sin skatt för sent påföras en särskild avgift, en s.k. restavgift. Samma sak gäller om en arbetsgivare betalar arbetsgivarav gifter . Länsskattemyndigheterna kan dock befria från restavgiften - antingen helt eller delvis - om det föreligger särskilda omständigheter 13 1989/90:61 Dessaregler kan givetvis bli tillämpliga även i fråga om den som på grund avbankkonflikten inte har möjligheter att betala skatt eller avgift i rätt tid. I [ Jagkan nämna att i ett brev till länsskattemyndigheterna :>var pa jragor februari sagt att om bankkonflikten skulle pågå när mervärdeskatten förfaller till betalning -vilket var , dvs. i går - skall restavgiften sättas ned så att denmotsvarar en dröjsmålsränta på . då ske utan att denenskilde behöver ansöka om det. Motden här bakgrunden anser jag att något regeringsingripande inte behövs ifrågan om avgifter vid för sena skatteinbetalningar Anf.31 (); Jag får tacka finansministern för svaret. Det är med tillfredsställelsejag noterar att har blivit så lyhört för de protester som harkommit från företagarhåll. Jag stäUde faktiskt frågan på uppmaning just frånföretagarorganisationerna, där de var väldigt oroliga. Det är alltså bra. Menhär finns faktiskt också en principiell fråga. I andra stycket i svaret sägerfinansministern; "Min principiella inställning är att parterna på arbetsmarknadensjälva måste lösa uppkomna konflikter" Det är även min principiellainställning, herr finansminister. Menom vi nu skall tala om historia så skall vi komma ihåg att detta problemdiskuterades mycket , och då diskuterade man alltsåjust hur tredje man skulle skyddas. Det är därför jag undrar: Borde vi inte haen force majeure-klausul även för de fall då staten är inblandad? Den kundestadga att i de fall man inte kan betala på grund av konfiikt, alltså strejkosv., då skall man inte drabbas av straffavgifter. En så genomgripande och principiellt stor fråga väntar sig inte MargitGennser att hon skall få svar på just . Anf.33 (): det gör jag inte, . Men jag väntar mig att fundera på den här frågan. Jaghade litet dåligt samvete över att dra hit till medtanke på att Hagaöverläggningarna skall äga rum . När deöverläggningarna är klara så vill jag att finansministern funderar på frågan omforce majeure och tredje mans rätt. Det är en gammal fråga i svensk arbetsrätt. Vifick en utmärkt lösning på den frågan genom Saltsjöbadsavtalen. Jag hoppas attstaten kommer att bli lika generös och klok som arbetsmarknadens parter var påden tiden. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1989/90:407 om användning av investeringsfonder för företag inomstödområde inlämnades följande fråga av BörjeHörtilund (c): 1989/90:407 till finansministern om användning avinvesteringsfonder för företag inom stödområde; Rätten till avdrag för avsättningtill allmän investeringsfond för företag har avskaffats. Detta drabbar särskiltföretag som avser genomföra investeringar i regionalt utsatta områden. Mångasmå och medelstora företag har också sökt dispens för att få användainvesteringsfonderna för planerade framtida investeringar Enligt min meningfinns starka skäl att från regionalpolitiska utgångspunkter medge generelldispens inom stödområdet för detta. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga finansministern; Är statsrådet beredd att medge attsmå och medelstora företag inom stödområdet får generell dispens att utnyttjainvesteringsfonderna för planerade investeringar? har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att små och medelstora företag får generell dispensatt utnyttja investeringsfond för planerade investeringar inom stödområdena. har beslutat avskaffa avdragsrätten föravsättningar till allmän investeringsfond. Beslutet utgjorde en del av detförsta steget på en reformerad företagsbeskattning med väsentligt sänktskattesats och breddad skattebas (prop. 1989/90:50, SkUlO, rskr 96, SFS1989:1016-1023). Övergångsvis gäller att ett företag som före den 1februari 1990 ansökt hos regeringen om medgivande att ta i anspråk avsättningtill ledning eller senare års taxeringar får avdrag för avsättningenom regeringen lämnat företaget tillstånd att utnyttja avsättningen. Regeln tillkom på skatteutskottets initiativ. Utskottetunderströk att regeln skall tillämpas restriktivt. Utskottet tog ocksåuttryckligen ställning mot yrkandet i en c-motion att fonderna även fortsättningsvisskulle få utnyttjas för investeringar inom bl.a. stödområdena (motion1989/90;Sk24 av m.fl.). Jag kan inte se några skäl att föreslå någon ändring avriksdagens beslut. Mitt svar på fråga är därför nej. AnL 35 (); Jag tackar finansministern för svaret. Detgör mig inte glad, och inte heller blir de västerbottniska småföretagarnaglada. Små- och medelstora företag inom stödområdena har ofta låglikviditet, och låg likviditet ger stor sårbarhet. Högkonjunkturen kom ocksåmycket sent till stödområdena. Det är nödvändigt med en förnyelse ochutveckling av småföretagen. Dessutom sköter inte heller regeringen deregionalpolitiska medlen på det sätt som har rätt att kräva. 1989/90:61 enkelt inte medel så att det räcker till de bestämmelser som har Det gör att både länsstyrelserna och SIND prutar på I [ ettuppseendeväckande sätt. Det är stor skillnad om man jämför hur finans- P 1 8 ministernbehandlade och när det gäller investeringsfonder och regionalpolitiskt stöd medhur regeringen, och i det här fallet , behandlar småföretagen iutsatta områden. Skattereformendrabbar över huvud taget de norra länen hårt, så också när det gällersmåföretag. Det här är koncentrationspolitik i sin enkelhet. Jag tror inteherrar och tänkte på det när de träffade överenskommelsen. Finansministernär glad på fel sätt när han hänvisar till att en centermotion tillbakavisats.Man gick en bit till mötes, men dock för litet. Jag hoppas attfinansministern i sitt prövande från fall tUl faU godkänner fall efter fall. Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1989/90:393 om feriearbete av utländska studerande har frågat mig om regeringen redan till sommaren 1990avser att ändra 4 kap. 2§ utlänningsförordningen enUgt ett förslag från statensinvandrarverk. Ändringen skulle innebära att utländska ungdomar mellan 18 och 30år som arbetar i under tre sommarmånader inte skulle behövaarbetstillstånd. Det är inte sannolikt att dennaberedning resulterar i så genomgripande förändringar att invandrarverketshandläggning av tillståndsärenden kommer att påverkas. Jaghar av invandrarminister inhämtat att statens invandrarverk ämnarvidta åtgärder för att handlägga feriearbetstillstånden på ett så smidigt sättsom möjligt. Jagavser dessutom att diskutera frågan i ett vidare sammanhang under deöverläggningar med arbetsmarknadens parter om tillämpningen av reglerna förarbetskraftsinvandring som jag planerar att genomföra. 37 (); Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern försvaret. Bakgrundentill min fråga är följande. Det har blivit allt svårare att rekryteratillfäUig arbetskraft till jordgubbsplockning och annat trädgårdsarbete undersommarmånaderna. De svenska ungdomarna är allt mindre benägna att ställa upp.Däremot är intresset stort från , inte minst från sida. Visserligenhar rutinerna ändrats, och handläggande myndigheter har ge nomgått förändringar . Men ändå kvarstår problemen oför- 16 ändrade. Exempelvis har en jordgubbsodlare på Ölandfått flera arbetstill- ståndefter det att skördesäsongen är avslutad. Av 45 beviljade arbetstillstånd vardet endast två som inkom i rätt tid. Jag har med mig här en kopia daterad den 2oktober som avser arbetstillstånd från . Sådana sakernas tillståndär ju helt orimliga. Så får det inte gå till i fortsättningen. Jag är besviken över att svaret inte var mer positivt. Detsker alltså inte någon ändring i är. Vad innebär det egentligen atthandläggningen skall ske mera smidigt? Jag väntar mig faktiskt litet merasubstans i svaret. Vad är det som hindrar att man redan nu tar tag i fråganoch gör som invandrarverket har begärt? Svar pä frågor Svar på frågor Denna fråga måste man ta ställning till i ettlitet större sammanhang än enbart frukt- och bärodlarnas situation. Det är förtidigt att här i ta ställning till invandrarverkets förslag sombereds , precis som jag sade i mitt svar Jag kan på två sätt belysa att frågan måste tas upp i ettstörre sammahang. Frågan kommer dels att bli aktuell i samband med deöverläggningar mellan EG och EFTA som förs beträffande personers rörlighet påarbetsmarknaden, dels vill jag avvakta resultatet av arbetet i kommittén omungdomarnas villkor . Det betänkandet skall belysa det nuvarande ochförväntade ungdomsutbytet mellan och andra länder, där också den härfrågan har sin position. Men jag vill understryka att jag just av invandrarministernhar inhämtat att man ämnar vidta åtgärder för att handlägga feriearbetstillståndenpå ett så smidigt sätt som möjligt. Jag kan inte gå in mer i detalj på detta . Dessutom tror jag att inser vikten av att ta upp frågani överläggningar med arbetsmarknadens parter 39 (); Frågan är inte ny, och det har funnits tillfällen underårens lopp att ta upp frågan med alla inblandade parter Detta har skett, mendet har tyvärr inte blivit någon bättring. använder arbetsmarknadsministern ord som avvakta,utreda och överlägga. Jag känner igen uttrycken. De återkommer gång på gång isådana frågor där man inte riktigt vet hur man skall klara ut en situation.Invandrarverket klarar helt enkelt inte av denna fråga. Det visar ju också detillstånd som kom in . Det är att krypa bakom formaliteter när man inte kan tatag i frågan och verkligen genomföra något radikalt . Svaret kan också tydapå att invandrarverket inte har hanterat frågan smidigt. skall man ju göradet i fortsättningen. Det är ett underkännande av tidigare arbete. Då bordeman verkligen se om sin organisation. Det finns ju annat att göra även påinvandrarverket. Överläggningen var härmed avslutad. 2 Riksdagetis protokoll 1989/90:61 11 §Svar på fråga 1989/90:400 om moratorielagstiftningen inlämnades följandefråga av (); 1989/90:400 till justitieministern ommoratorielagstiftningen; Konflikt pågår i bankvärlden. 1 åtskilliga fall har från myndigheter, hyresvärdar ochföretag hotats med förseningsavgifter, straffavgifter, dröjsmålsränta etc.Därför förefaller en särskild moratorielag behövas. Vill statsrådet föreslå sådan lagstiftning? har, med anledning av denpågående bankkonflikten, frågat mig om jag vill föreslå en särskildmoratorielag. Ett moratorium skulle innebära att de som har skulder fåranstånd med att betala skulderna. Vi har en lag om moratorium i . Enligtden kan statsmakterna i vissa exceptionella situationer besluta om bl.a.anstånd med betalning av skulder De situationer som lagen tar sikte på är krig,krigsfara och åtgärder i utlandet som hindrar betalning i . Det finnsstarka skäl att förbehålla möjligheten till moratorium för sådana heltextraordinära lägen. Om detta har det rått en bred enighet. När det gäller arbetskonflikter och deras inverkan påingångna avtal finns vissa principer fastlagda i lag och genom rättstillämpningen.På ett viktigt område preciseras dessa principer ytterligare genom det förslagtill ny konsu-mentköplag som lagrådet yttrat sig över och som inom kortkommer att föreläggas . Dessutom är det vanligt att parterna själva i sittavtal tar in en bestämmelse om hur en arbetskonflikt skall inverka på avtalsförhållandet.Vad som skall gälla mellan parterna är alltså ofta redan reglerat - antingengenom lagstiftning eller av parterna själva. Ett generellt betalningsanståndskulle innebära att man i ett slag ändrade förutsättningarna mellan parterna.De fulla verkningarna av en så ingripande åtgärd är mycket svåra att förutse.Behovet av en sådan lagstiftning som efterlyser kan inte hellervara stort, eftersom det redan finns erforderlig reglering på de viktigasteområdena. Jag är därför inte beredd att förorda en sådan lagstiftning. 41 (): Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag tycker att den situation som har uppstått medanledning av konflikten i bankvärlden är exceptionell. Många människor är heltenkelt skräckslagna när de har hotats med straffräntor, extra avgifter osv.Människor kommer inte åt sina banktillgodohavanden och får inte sin lön somvanligt på grund av konflikten. De enskilda människor som drabbas värst är desvagaste i samhället, de som ständigt lever på marginalen och som inte hartillgång till personkonto, kontokort, osv. Statsrådet säger i svaret att det redan finns en lag närdet gäller arbetskonflikter, och det påtalas även i svaret att det finnsprinciper fastlagda i lag och Betyder detta att jag kan gå ut och lugna de drab- Prot. 1989/90:61 både och säga att det inte är någon fara, eftersom det finns en lag ommorato- rium och en lag som gäller avtal mellan parterna? Handelnkan ge exempel på hur besvärligt det är. Åkerinäringen har påta- P I 8 lat attden är hotad på grund av att den av olika skäl inte kan betala fordons-ochkilometerskatt i rätt tid. Det innebär dessutom att åkarna drabbas avkörförbud. Är det inte dags för statsrådet att fundera över ett slagsmorato-rielagstiftning eller i vart fall att göra ett lugnande uttalande? Jag utgår från att menar attdet som människor drabbas av i detta läge är just konsekvenserna av att deinte betalar skulder och sköter andra åtaganden . En moratorielag ellernågon annan liknande lag har inte någon inverkan på det förhållandet att mångamänniskor drabbas av den pågående konfiikten på grund av att de inte rentallmänt kommer åt sina pengar Jag utgår från att med sittförslag vill komma åt konsekvenserna av att människor inte kan fullgöra sinaåtaganden. Det är helt klart att människor kan råka illa ut. Hur illade råkar ut, eller vilka möjligheter det finns att förhindra att de råkar illaut, måste naturligtvis bedömas utifrån vilken situation vi talar om, t.ex.vilka avtal som finns och vilka skyldigheter dessa människor har Men om dett.ex. handlar om dröjsmålsränta finns det i många av de standardavtal somnumera ofta reglerar dessa förhållanden reglerat vad som händer i samband meden arbetskonflikt och ett därpå följande dröjsmål med betalning. Om avtaletinte reglerar detta på ett acceptabelt sätt, finns det regler i avtalslagen,skuldebrevslagen och i en del andra lagar som träder in och jämkar konsekvensenav en sådan situation. Låt mig avslutningsvis understryka varför jag tror attsituationen egentligen är annorlunda än den var tidigare. Det har attgöra med att den här typen av situationer har förutsatts i samband med attstandardavtal har upprättats på olika avtalsområden. Jag var själv i mitttidigare arbete som konsumentombudsman mycket aktiv när det gällde att se tillatt man i dessa avtal tar in klausuler som skyddar även den som skall betalamen på grund av yttre omständigheter inte kan göra det. 43 (); Jag tackar för de kompletterande upplysningarna. Jag anseremellertid fortfarande att statsrådet måste fundera över om det är informationsom behövs. I så fall bör det ges information nu där jämkningsmöjligheter,avtalsregler, osv. Folk i allmänhet har nämligen inte detta klartför sig, utan oron finns och uttalanden görs. Jag undrar om inte erfarenheterna av denna exceptionellakonflikt inte bäddar för något alldeles särskilt uttalande från statsrådet. Jag ser gärna att detta uttalande sker informationsvägen. Huvudsaken tror jag ändå är att folk lugnas, så att de vet att de inte står på bar backe och drabbas av förse ningsavgifter och straffavgifter när de inte kan betala . För övrigt harjag ett förslag till en liten lagtext. Prot.1989/90:61 Anf. 6 februari1990 Herr talman! Det är inte möjligtatt gå ut med någon allmän information [ I i dessa frågor, eftersom det i dettafall handlar om väldigt många olika typer var pajragor situationer och många olika slagsavtal. Det avgörande är i första hand vad som äravtalat mellan parterna. Därför är det inte möjligt att ge någon enkel, allmänoch lugnande information.