prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — När utfärdar etttypgodkännandebevis ges ett bindande förhandsutlåtande om all ett visstbyggmaterial uppfyller bygglagstiftningens krav. Ett typgodkännande innebärför byggherren att han vet all byggmaterialet kommer att godkännas av kommunensbyggnadsnämnd. Riksdagsbeslutet innebar att byggnadsnämnderna ocksåskall godta byggprodukler som godkänts av ett behörigt organ i något annatnordiskt land. Del främsta syftet med beslutet var att underlätta importen avbyggmaterial, att öka konkurrensen och därmed dämpa den kraftiga kostnadsutvecklingenpå byggmaterial. Enligt uppfattning är det viktigt att en ökadimport inte leder till att nya kvalitets- och miljöproblem byggs in i detsvenska bostadsbeståndet. Vi har mer än nog med problem. Detta kommer myckeltydligt att framgå av den följande debatten - förmodligen i morgon eftermiddag- som kommer alt behandla bostadsutskottets betänkande nr 3, Där kommerverkligen en hel del problem att diskuteras. Vi måste göra allt för attförhindra nya problem. Därför framhåller i reservation nr 17 all det ärmycket väsentligt att byggnadsnämnderna blir mer aktiva i sin granskning. Jag yrkar bifall till reservationerna 7,8,10,15,16 och 17 och i övrigt till utskottets hemställan, (vpk); Jag har själv under den lid som föregick mittinträde i detta hus varit engagerad i ett arbete med alt följa upp hur PBL ochNRL fungerade i verkligheten efter alt beslut hade fattats i . Minhuvudreaktion var alt jag var förvånad över hur väl det hela i stort fungeradeoch hur pass väl man hade tagit emot PBL och NRL från faktiskt alla håll. Detvar förvånande mot bakgrund av den hårda debatten i . Trots allthade man accepterat detta så pass totalt ute i kommuner och organisationer- så upplevdejag detta utvärderingsarbete. Jag har alltså inte någon förståelse för de rallarsvingarsom riktar mot . Jag uppfattar att de förändringsförslag som och hans parti har slängt fram inte har någon förankring alls i kommuner och organisationer. Jag har mera förståelse för krav 165 Prot.1989/90:12 på en omprövning av hela plan- och miljölagstiftningen. 18 oktober1989 tycker jag att vi måste avvakta översynen av naturvårdslagen ochmiljö- skyddslagenplus den kontinuerliga pulsning av PBL och NRL som pågår. °° Jag är inte nu beredd all ställaupp på krav på en total genom- ° gripande översyn. Jag vill peka på ett par av de förslag som vi har lagt idelta betänkande. Först och främst har vi reservation 12, där vi trycker på borde förbättra möjligheterna för och de socialaföreträdarna att delta i den fysiska planeringen. Traditionellt är det alltidde hårda tekniska intressena som kan göra sig gällande i den kommunalaplaneringen. Vi menar alt allt det vackra som står skrivet i socialtjänstlagenom en medverkan i samhällsplaneringen, lyckas man inte i praktiken attgenomföra. Man har inte tillräckligt stöd vare sig i lagstiftningen eller i dekommunala prioriteringarna av arbetsuppgifter. Med en enkel hänvisning i plan-och bygglagen till att socialtjänstlagen skall tillämpas, precis samma hänvisningsom finns till naturresurslagen, menar vi att ochsocialförvaltningens företrädare skulle känna sig mera tvingade att vara med.Del skulle vara lättare att prioritera de uppgifterna. När del gäller frågan om friggebodar kan man fråga sig hurdet skall gå till nästa val om plötsligt alla valstugor måste bli 15,99 m-.Klarar partiernas ekonomi detta? Men skämt å sido. Redan nu kan man byggafriggebodar som är 1416 m- - åtminstone ute på vischan, eller som del heter påPBL-språk, utanför samlad bebyggelse. Det är nämligen bygglovsfrilt all förstbygga en 10 m- friggebod och sedan bygga till den med en mindre tillbyggnad.Det slår inget i lagen om hur som skall gå mellan bygget ochtillbygget. Jag kan bjuda till en ö där jag har salt upp ensådan stuga och visa honom hur det har gått till - helt lagligt. Jag vill slå ett slag för den obligatoriska kommunalaenergirådgivningen som bl.a. vpk har föreslagit. Vi tror att del är viktigt allom man skall kunna genomföra kärnkraftsawecklingen måste alla klutar sättas inpå att klara delta via ett sparande. Då är det en god investering om det finnsen ordentlig rådgivning i varje kommun med kunnigt folk som kan ställa upp ochge råd i dessa avseenden. Ett stöd till reservation 16 är ett stöd tillkärnkraftsavvecklingen. () replik; Jag tackar för inbjudan. Men jaghade blivit ännu gladare om hade ställt upp på vår reservation.Då hade vi fått majoritet, och då hade även de som bor i villaområden på annathåll i en- och ivåfamiljshus kunnat bygga sina friggebodar pa 16 m. Man hade dåinte behövt gå utanför samlad bebyggelse. (vpk) replik: Jag vill till att börja med påpeka alt det i den genomgång av förslagtill förändringar som hänvisade till i övrigt även tas uppförslag som gäller denna fråga. Har man hänvisat till den kan man ju förväntasig all det även i detta sammanhang kommer alt läggas fram förslag 166 som kanske l,o,m, går längre än delsom ni föreslår i reservationen. Dessutomtror jag att det i sak ligger något i det faktum att det är rimligt Prot.1989/90:12 att begränsa storleken på komplementbyggnader till nuvarande tio kvadrat- inom tätare bebyggelse, dvs. inom planlagda områden och samlad be- byggelse. Men i glesare bebyggelse tål man så att säga större komplement- "' °°' Det är alltsårimligt att det görs en differentiering i delta sam- ° manhang. BIRGERANDERSSON (c) rephk: Också jag har tillgång till förslagen. Vi i väckte emellertidvår motion under allmänna motionstiden. har jag uppfattat påett sådant sätt att vi har fått ett löfte om att vi, när propositionen läggsfram , får stöd från , och det tackar vi för, ÅSADOMEU (mp): Vi i har äntligen fått igenom vårt krav på en utredning,som skall se över hela den nuvarande miljölagstiftningen, så att det äntligenskall kunna ske en samordnad, effektiv och skärpt miljölagstiftning. Närvi motionerade om detta under allmänna motionstiden sade vi i vårlagstiftningsmotion att det inte räcker med denna parlamentariska kommitté utanatt det behövs ett komplement i form av en expertutredning som skall se överplanlagstiftningen från miljö- och naturresurssynpunkt. Därför tycker jag attdet är litet märkligt att utskotlsmajoriteten skriver följande; "Dessutombör erinras om att en utredning om en översyn av naturvårdslagen m.m. pågårsamt att en utredning om en översyn av miljöskyddslagstiftningen nyligentillkallats." Detär ju just därför som vi har krävt denna utredning. Jag sitter med i den nyautredning som skall se över miljölagstiftningen. Vi har en övermäktigarbetssituation och skulle verkligen behöva ha hjälp av en expertutredning närdet gäller att se över just planlagstiftningsfrågorna som är komplicerade. Vårutredning skall vara färdig med sitt betänkande . Det handlar om260 författningar. Utredningen har ett sammanträde , och det förstaegentliga arbetssammanträdet blir . har vi bara haft ettförberedande möte. Jag menar att detta arbete kommer att bli svårt att klaraav. Detär litet synd att vi inte har fått stöd av i just denna fråga,eftersom också har motionerat om en parlamentarisk kommitté somskulle göra en övergripande översyn av miljölagstiftningen. Det hade ju varitbra om hade kunnat hjälpa till i denna fråga och stöttat denutredning som har påbörjat sitt arbete. Vi i utredningen kanske måste ta nyagrepp i fråga om planlagstiftningen t,ex. Vi måste kanske arbeta mednaturvårdsplaner för all klara av biotopskyddet. Vi måste kanske arbeta medmiljövårdsplaner. Vihar ju på senare lid sett att planlagstiftningen har stora brister när detgäller miljön och naturvården. Som exempel kan jag nämna den aktuella frågansom regeringen skall avgöra och som gäller Ammerån. Kommunen har intemöjlighet all skydda sitt eget vattendrag. Kommunen har försökt skydda Ammeråni översiktsplanerna, men översiktsplanerna är inte juri- Prot, 1989/90:12 disktbindande, och därför kan de lätt köras över. Översiktsplanerna är 18 oktober1989 egentligen bara som vilket beslutsunderlag som helst. Ettannat exempel är vägbygget i Bratteforsåns dalgång på . 766 Trots att området har klassats som riksintresseexploaterades det till förmån för ett annatriksintresse. I naturresurslagen finns det ingenting som säger hur avvägningarmellan olika riksintressen skall gå till. Del är t.o.m. så illa att del inteens förklaras vad ett riksintresse är. I en lag som långsiktigt skall skyddanaturresurserna finns det - t.o.m. när områden konkret räknas upp, vilket görsi del tredje kapitlet - en brasklapp, i vilken det sägs att om det här skyddethindrar utvecklingen av det lokala näringslivet gäller det inte. Detfinns många sådana fel i planlagstiflningen som gör att inte hellermiljölagstiftningen fungerar. Jag skulle vilja säga att miljö- och naturvårdenpå planområdet och när det gäller naturresurslagen mer är en fråga om regeringensgodtycke än om att det finns något verkligt skydd i lagstiftningen. Tillsist vill jag yrka bifall till alla reservationer som slår bakom. (Forts, prot. 22§ Beslut om fortsatta förhandlingar Kammaren beslöt att förhandlingarna skullefortsättas vid morgondagens sammanträde. 23§ Meddelande om val Förste vice talmannen meddelade att val avytterligare en suppleant i utbildningsutskottet skulle ske vid sammanträdet . 24§ Meddelande om interpellation Meddelades all följandeinterpellation framställts 1989/90:28av () till statsrådet om anpassningen till EG; innehålleren intressant artikel med rubriken , I artikeln sägs det "För Eftahandlar del om hur mycket man kan ge upp för att bli sambo med EG i del stora europeiska ekonomiska samarbetsområdet". Viktiga samtal pågår och i arti keln hävdas det med bestämdhet att framgången hänger på om EFTA-län derna kan enas om att underkasta sig allt vad EG redan har bestämt, i bästa fall i utbyte mot alt få vara med när EG:s framlid formas men inte när beslu- 168 ten fattas. Och har man betalt ett högt prisjämfört med priset för med- lemskap,sägs det i artikeln. Allt vad EG redan har beslutat kallas på EG-språket förTacquis communautaire. Det rör sig om 70 000-80 000 sidor lagtext som vuxitfram sedan EG skapades. Att acceptera allt detta blev EFTA:s grundplåt i debegynnade samtalen, och EG uppfattade det som positivt enligt . De svenska förhandlarna anser detta vara okontroversiellt.En annan bild träder enligt fram om man talar med källor utanförde närmaste förhundlingskretsarna. Där heter det alt accepterandet av gemenskapenshittills uppnådda resultat i realiteten innebär att måste anpassa sigtill delta. En källa inom näringslivet säger enligt de svenska riksdagsmännen fattar vad det är vi gått med på kommer del attbli ramaskrin. Det är ju fråga om ett helt system av regler på det ekonomiskaområdet som principiellt skiljer sig från del svenska regelverket och som EGnu vill alt vi skall anpassa oss till och tillämpa i våra domstolar som om detvore svensk lag. Denna artikel i landets största dagstidning, med ett gottrykte för korrekt information, är utomordentligt oroande. Som medborgare ochriksdagsman måste man fråga sig; Vad är det egentligen som håller på att ske bakom våraryggar. Del som sägs i denna artikel stämmer över huvud taget inte alls med debilder av okonlroversiellt förhandlande om anpassningar där svenska synpunkterfaktiskt skulle ha tyngd, som givits från regeringshåll. Den verkliga bilden som framträder är en om fullkomlig kapitulationinför EG från såväl som från . Är det delta som är EFTA-spåret? Det är svårt att frigöra sig från tanken, att det som nusker är ett led i ett smygarbeie för en tolalanpassning som sedan leder till enanslutning, vilken blir nödvändig för att över huvud laget kunna påverka beslutinom EG, Detta är linje fast litet mera i smyg och mera lömskt! En annan logisk fråga blir då: Hur har man tänkt att gäförbi grundlagen i detta komplex? en grundlagsändring kan knappast alladessa regler föras in i del svenska rättsmaskineriel. Jag vill med anledning av artikeln i och debefogade farhågor för svensk självständighet som den reser frågautrikeshandelsminis-le rn; Ärulrikeshandelsminislern villig att öppet redovisa alla de regler som vi nu ipraktiken har anpassat oss till? Årutrikeshandelsministern villig alt i beskriva hur dessa reglerkominer att påverka svenskt samhällsliv? Ärutrikeshandelsministern beredd att låta ta ställning till alla de nyaregler som vi uppenbarligen nu har förpliktigat oss att följa? Ärulrikeshandelsministern beredd alt låta svenska folkel i en folkomröstning taställning till själva anpassningen som princip och till om grundlagen skalländras? 1989/90:12 25§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:114av () till justitieministern om en inventering avnarkotikamissbruket: I har fem socialarbetare lyckats kartlägganarkotikamissbruket i kommunen genom en heh ny metod. "Narkotika i "beskriver i klartext myndigheternas, institutionernas och föreningslivetssamlade kunskap om situationen vad gäller missbruk i kommunen. Man har - genomatt sända ut en enkät till i detta fall 66 olika uppdragsgivare - fått fram enskrämmande bild av ökningen av narkotikamissbruket inom kommunen. Man har ävenlyckats kartlägga ålder och kön och frekvens av missbruket. Utredningenger besked om att det finns 539 kända missbrukare i kommun, att trefjärdedelar av dem är män varav nära hälften är , attmissbruket bland unga kvinnor har mer än fördubblats och attmissbruket ökat , då man gjorde en ingående undersökning. Myndigheterbrukar grovuppskatta antalet missbrukare till mellan 10 000 och 14 000. Polisoch socialarbetare brukar varna för att antalet är betydligt större, men ingenvet egentligen hur verkligheten ser ut. Skulle man slå ut Luleås siffror påhela landet blir det 68 000 "kända fall". Medanledning av denna nya undersökningsmetod vill jag framställa följande fråga: Är justitieministern beredd att fatta beslut om enlandsomfattande inventering av narkotikasituationen, och kan justitieministerntänka sig att använda den så framgångsrika "Luleåmodellen"? 1989/90:115av förste vice talman () till statsrådet omalternativa former för barnomsorg: Enligt Morgonekot har finansministerKjell-Olof vid ett Kommunförbundsseminarium i sagt att detbehövs krafttag inom barnomsorgen, - Därför, sade finansministern, får vi inteutestänga alternativa barnomsorgsformer vad gäller rätten till statsbidrag.Utöver kommunala och familjekooperativa daghem nämnde han attpersonalkooperativa och privata daghem borde få verka på likvärdiga villkor.En självklar förutsättning var att kvaliteten var hög. Hanansåg detta viktigt för att kunna uppfylla målsättningen om full behovstäckninginom barnomsorgen 1991. Finansministernsuttalande överensstämmer inte med regeringens och statsrådet fördapolitik. Mot den bakgrunden villjag fråga statsrådet ; 170 Är statsrådet beredd att ompröva sitt tidigare sårigida motstånd mot stats- bidragockså till personaldrivna eller privata daghem, som uppfyller Prot.1989/90:12 de kvalitetskrav som alltid måste ställas? 26 § Kammaren åtskildes . 1989/90:12 Innehållsförteckning 1 § Justering avprotokoll.................................................. 1 2 § Hänvisning avärende till utskott................................ 1 3 § Meddelande omsamlad votering................................ 1 4 § Jämställdhet................................................................ 1 CharlotteBranting (fp) GudrunSchyman (vpk) 5 §Ledighet, arbetstid och semester 34 ErikHolmkvisl (m) Kjell-ArneWelin (fp) GudrunSchyman (vpk) RagnhildPohanka (mp) MonaSahlin (s) Beslutfattades under 6 § Arbetsmarknadsutskottetsbelänkande AUl ................... 49 Arbetsmarknadsutskottetsbelänkande AU2.................... 51 7§Medbestämmande i arbetslivet, m.m........................... 51 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden AU6, AU5, AU4och () () () (vpk) KarinThomé (mp) () () (vpk) Tredjevice talmannen () Beslut.............................................................................. 79 Prot. Arbetsmarknadsutskottetsbelänkande AU6................... 79 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU5.................. 81 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU4.................. 82 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU3.................. 82 8 § Beslutom samlad votering........................................ 83 9§ Negativföreningsrätt samt kollektivanslutning m.m... 83 HansNyhage (m) Tredjevice talman () Lars-OveHagberg (vpk) HansLeghammar (mp) SörenLekberg (s) BirgitFriggebo (fp) 10.................................................................................... §Lagstiftning beträffande ideella föreningar 94 AllanEkström (m) LolaBörkquisl (fp) AnitaStenberg (mp) 11 §Tillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare ......... 103 UllaOrring (fp) GunnarThollander (s) AnitaStenberg (mp) Beslutfattades under 12 § 128 Beslut....................................................................... 111 Konstitutionsutskottetsbetänkande KU7....................... 111 Lagutskottetsbetänkande LU2....................................... 111 Lagutskottelsbelänkande LUl......................................... 112 13§ Beslut omuppskjuten votering av kvällsärenden..... 112 14§Aktiebolagsrätlsliga frågor........................................ 112 UllaOrring (fp) Lars-OveHagberg (vpk) AnitaStenberg (mp) Beslutskulle fattas l-' Prot.1989/90:12 15§ Konsumentkreditfrågor........................................ 118 18 oktober1989 betänkande LU14 16 § Ajourneringför middagsuppehåll............................................................. 119 17 § Återupptagnaförhandlingar.................................................................... 119 18 § Vissatransplantationsfrågor m.m............................................................ 119 DanielTarschys (fp) AnitaStenberg (mp) MargittaEdgren (fp) 19 §Jordförvärvslagen...................................................... 125 AnnikaÅhnberg (vpk) ÅkeSelberg (s) 20 §Vissa faslighetsrättsliga lagstiftningsfrågor m,m....... 138 JanSandberg (m) IngridHasselström Nyvall (fp) JanStrömdahl (vpk) KristerSkånberg (mp) Hans GöranFranck (s) 21 §Plan- och bygglagen.................................................. 161 JanSandberg (m) JanStrömdahl (vpk) 22 § Beslut omfortsatta förhandlingar .................................. 168 23 § Meddelande omval.................................................................................. 168 24 §Meddelande om interpellation Prot. 1989/90:28 av () om anpassningen till EG 168 25 § Meddelande omfrågor 1989/90:114 av () om eninventering av nar kotikamissbruket ............................................ 169 1989/90:115 av förste vicetalman () om alternativa former förbarnomsorg.......................... 170 gotab 99171, 1989