prot · GD0941 · 1989-12-31 00:00:00 — Frågan blir därför: Vad blirdet för förslag som regeringen kommer att lägga fram i propositionen tillvåren? En liberal landsbygdspolitik bygger på mobilisering av människorna utei regionerna, en flexibel utbildning som bygger på folkbildningens grunder,där folkhögskolan och studieförbundet har en given plats jämsides med kommunalvuxenutbildning och statens skola för vuxna. En liberal landsbygdsutvecklingbygger också på högskoleutbildning på distans och generösa stöd tillnyetableringar av småföretag. Skalllandsbygdsföretagen utvecklas krävs ett skattesystem som gör det lönsamt attarbeta och spara. Folkparfiet har medverkat fill att skrota dagens perversa ochorättvisa skattesystem. Det nya skattesystemet ger även landsbygden ochglesbygderna i landet bättre förutsättningar att utvecklas och bygga en framtiddär hela skall leva. Landsbygdensutveckling är en viktig fråga för hela vårt land. Landsbygden omger alla våratätorten men också möjligheterna är många. Men förutsättningarnavarierar alltifrån inland, till Bergslagen ochsydöstra . Medrelativt enkla medel går det att med ett liberalt synsätt mobihsera kreativamänniskor i vårt land. Men möjligheterna till god utbildning, utveckling ochförnyelse måste läggas fast av oss politiker är, herr talman: beredd till detta? Idetta anförande instämde , , . HädarCars, och (alla fp). (vpk): Satsningen på landsbygden är avgörande för vilket vi skall ha iframtiden. Skall vi ha ett samhälle som utgår från människornas behov och vadnaturen tål, eller skall vi ha ett samhälle som bara bygger påmarknadsekonomisk tillväxt utan hänsyn människorna? Det är utvecklingen pålandsbygden som blir avgörande för den framUden. Vilever i en föränderlig värld. har på utvecklats frånett samhälle där målet var demokrati och social rättvisa till ett samhälle därekonomisk tillväxt och marknadsekonomi är rättesnöret. Därmedhar vi fått ett samhälle som är i disharmoni med både människor och natur Storastäder och befolkningskoncentrationer skapar lika stora problem som sinmotsats, öde landskap och utarmad landsbygd. Närman ser till regeringens ekonomiska poliuk, hur man hanterar förhållandet tillEG, förslagen till skatteomläggningar, omstruktureringen av jordbrukspolitikenm.m. - allt detta kommer direkt att få större konsekvenser för landsbygden änför andra delar av landet - så finns det stor anledning att ha denna debatt . Dessutombör man ta i beaktande att glesbygdsdelegationens ordförande lämnar sin post ibesvikelse över regeringens bristande engagemang. 1989/90:41 7december 1989 jag hoppas verkligen attarbetsmarknadsministern skall kunna räta ut några frågetecken och ge klarabesked om landsbygdens utveckhng . Detär bra att vi får en debatt om landsbygdens utveckling. Den socialdemokrafiskariksdagsgruppen däremot anser tydligen inte att landsbygden är så vikfig,eftersom man inte ens deltar i den här debatten. Man delar regeringens syntill fullo - eller hur är det? Dethar framförts en hel del kritik mot regeringens sätt att hantera landsbygdsfrågorna,och missnöjet finns inte bara hos oppositionen. Den motivering som denavgående ordföranden lämnade efter sig är en svidande krifik mot regeringen ochdess engagemang för landsbygden men framför allt mot den ansvariga ministern. Denförsta och grundläggande förutsättningen för en politik där man ser till helalandets intresse - alltså även landsbygdens - är att man har en helhetssyn.Det får aldrig bli ett särintresse att hela skall leva. Det får inteheller stanna vid vackra men innehållslösa ord. Denkanske viktigaste förutsättningen för en utveckling av landsbygden är att vifår en utbyggnad av infrastrukturen. Vägar, järnvägar och telekommunikationerär en del. Offentlig, social och kulturell service är en annan del.Moderaternas politik i detta sammanhang är förödande för landsbygden. Utarmningenav landsbygden - som denna ser ut - är ju en del av det kapitalistiskasamhällets utveckling med stark företagskoncentration, ratio-nahseringar m.m.Det behövs alltså en stark samhällsstyrning för att motverka denna utvecklingsamt stora satsningar på infrastrukturen. Därförutgör statens övervältring av kostnader på kommunerna ett hot mot landsbygden.Det gäller också det olycksaliga beslutet om omstruktureringen av SJ. Mankan se effekterna av den förda politiken överallt på landsbygden. IVästerbotten läggs timmertransporter över på landsvägarna - landsvägar som inteär dimensionerade för dessa tunga fordon, som förorsakar förslitning avvägarna i en sådan takt att inga väganslag i världen här kan utgöra enkompensation. Telekommunikationernaär på sina håll så dåliga att de utgör ett hinder för etablering av företag.Bostadssituafionen på landsbygden är också ett bekymmer Bostadsbristen är påmånga orter så stor att de ungdomar som vill bo kvar inte har möjlighet attgöra det. Närdet gäller järnvägssatsningarna kan jag inte låta bli att kommentera SiggeGodins inlägg. Visserligen sägs det att ett brev betyder så mycket. Men det somräknas är ju fakfiskt hur vi röstar här i när det gäller satsningarpå järnvägen. Var fanns då? Vii vpk har länge krävt satsningar på infrastrukturen och på den offentligasektorn. Pålång sikt är det ju landsbygden som har de stora utveckhngsmöjlighe-terna. Detär också den vetskapen som utgör grunden föi" det enorma arbete som lågbakom landsbygdsriksdagen . Det här är ju ett beundransvärt arbete. Detär ett skamligt svek av regeringen att låta det arbetet bara bli ett dokumentsom läggs till handlingarna. När det gällerregionalpolifiska kommitténs slutbetänkande finns det också enhel del frågetecken. Det första som slår en är själva målformuleringen. Den målsättning som gäller för regionalpolitiken ärnämligen att "människor i alla regioner skall ha likvärdigalevnadsförhållanden i socialt, kulturellt och ekonomiskt hänseende". I regionalpolitiska kommitténs betänkande står det att"regionalpolitikens mål är att skapa fungerande regioner i ekonomiskt,socialt, kulturellt och ekologiskt avseende". Det skulle vara mycket intressant att få höraarbetsmarknadsministerns tolkning av denna nya målformulering. Anser IngelaThalén att den är bättre än den tidigare? Ger denna målsättning bra och tydligasignaler om hur landsbygden skall utvecklas ? Eller är det här ytterligare ett tecken påsocialdemokratins avideologise-ring - att den ekonomiska utvecklingen sättsföre människornas rätt till likvärdiga förhållanden? Vi i vpk efterlyser en strategi för landsbygdensutveckling. beskriver utvecklingen ochstrukturomvandlingen i samhället. Men man intar ståndpunkten att denutvecklingen på något sätt är ödesbestämd och opåverkbar. har dennautveckling lett till problem både på landsbygden och i de tätbefolkadeområdena. Storstadsregionerna dignar av problem, och regeringentvingas panikåtgärder för att minska överhettningen. Men harlandsbygden också andra problem som angrips med ett kortsiktigt tänkande och påett ogenomtänkt sätt. Det får aldrig bli en fråga om stad eller land. Det måstevara både-och. Ensidiga satsningar på utvecklingen av vissa regioner kan baraskapa problem. Det handlar om att ha en helhetssyn. Egentligen är det kanske fel att tala om problemområden.Det handlar i stället i stor utsträckning om hur vi värderar olika resurser isamhället. Vi lever i då regeringen inte på rätt sätt kan värdera defillgångar som vi har i i form av stor landsbygd. Förändringen av jordbruket är ett exempel när det gällerbristen på helhetssyn. Den livsmedelspolitiska arbetsgruppen har haft attarbeta med ett väldigt snävt perspektiv, enligt givna direktiv. I stället föratt mera förutsättningslöst se vilka utvecklingsmöjligheter som öppnar sig ioch med en avreglering av jordbruket har man varit bunden av eventuelltkommande restriktioner från . Man borde naturligtvis i det här sammanhanget ha tagit meddiskussionen om den framtida energipolitiken. Men det är väl knappast någon sominte känner de problem som utsläppen från trafiken skapar eller det faktumatt vi skall avveckla kärnkraften. Vilka resurser finns det inom jordbruket närdet gäller att bidra till den omställning som är nödvändig? Den frågan bordeockså ha diskuterats i livsmedelspolitiska kommittén. Vi i vpk har krävt enhelhetsbedömning för att kunna gå med på en avreglering av jordbruket. Men vihar också krävt en stor satsning på energipolitiken. Jordbrukets framtid är en ödesfråga för landsbygdens utveckling.Det framgår om man studerar en rapport som är framtagen av iJämtlands län. Arbetet inom jord- och skogsbruket utgör enligt den rapportenungefär hälften av sysselsättningen i många kommuners glesbygdsområ- Debatt om landsbygdens utveckling 1989/90:41 7december 1989 Samma utveckling ochsituation kan konstateras på många andra håll. Rapporten belyser på ett brasätt hur vikfigt det är med tydhga signaler från statsmakterna. Enannan viktig fråga som i stort sett har nonchalerats av samhället ärkvinnornas situation på landsbygden. 1 mitt hemlän - -blevdet mer eller mindre en chock för dem som började dela in utflyttningsstatistikeni män och kvinnor när de insåg att det fakfiskt var kvinnorna som hade lämnatinlandet. Det hade inte ens fallit herrarna in att det kunde finnas enkönsaspekt bakom utflyttningen. Menegentligen är det inte så konstigt. Om man ser tillbaka på de regionalpolitiskasatsningar som har gjorts, finner man att det är en bråkdel av resurserna somgår till kvinnosysselsättningan Det har ansetts naturligt att stödja typisktmanlig företagsamhet. Kvinnorna har inte haft samma möjhgheter till rådgivning,och deras ansökningar har oftare ansetts vara mindre seriösa än männens. Detförtjänar också att påpekas att det är män som har gjort dessa bedömningar Jagär alldeles säker på att situafionen på landsbygden skulle ha sett annorlundaut om hälften av det regionalpolitiska stödet hade gått till kvinnorna. Jagvill avsluta med att fråga vad arbetsmarknadsministern tänker göra för attregionalpolitiska satsningar på ett bättre sätt än som varit falletskall komma kvinnorna till del. Jagvill erinra om att antalet deltagare i debatten liksom fördelningen mellanpartierna är resultatet av en överenskommelse som vi har träffat om debattreglerna. INGERSCHÖRLING (mp): Jag tror säkert att arbetsmarknadsminister klarar av atttala om vilken landsbygds- och glesbygdspolitik som hennes parti förespråkar -men det gäller ju då att hon har fått klart besked från regeringen i övrigt. Detär utmärkt att vi fått möjlighet att föra den här debatten om landsbygds- ochglesbygdspolitiken. Men måste jag säga att det ser ganska lustigt uti kammaren . Borta i vänstra hörnet, sett från talarstolen, finns välbara . Men sedan ökar lyssnarskaran så att säga ju längre norrut mankommer Jagbeklagar att det skulle behöva kosta så mycket som förlusten av en sådan kraftsom , som ju varit ordförande i glesbygdsdelegationen, för att vi påallvar skulle börja diskutera dessa frågon Detfinns ett behov av att få redovisat var regeringen och ansvarigt departementstår i landsbygds- och glesbygdspohtiken. Behovet är påkallat efter den senastetidens alltmer högljudda missnöje med arbetsmarknadsministerns och regeringenspolitik men också med att samarbetet med glesbygdsdelegationen inte harfungerat. Man kanske kan säga att det är en gammal surdeg som har börjat jäsamed full fart och som bl.a. har resulterat i att ordförandeni delegationen, , har avgått i protest mot vad han ansett varabristande förtroende och misstro mot delegationens arbete. Det är naturligtvis inte någon nystöpt surdeg som börjarjäsa med en sådan hastighet. Ämnet till den kan sägas härstamma från denalltsedan industriah-seringen rådande samhällsutvecklingen, som har inneburitatt landsbygden och dess tätorter utarmats år efter ån Visst har det gjorts endel för att lindra obalanserna, men verkliga botemedel har uteblivit. I denstyvmoderliga behandlingen har landsbygdens utveckling kommit i kläm mellanmarknadskrafter, sektorpolitik och en ostrukturerad och ganska tandlösregionalpolitik. Det har inte blivit bättre sedan landsbygdsfrågorna flyttadesöver till ett nytt departement och en ny ansvarig minister. Möjligheterna att ta till vara landsbygdens resurser ochutvecklingsmöjligheter förutsätter att landsbygden på ett rättvist sätt fårsin del av det som staten satsar på utveckling och infrastruktun Styrmedel fören sådan poliuk har saknats. Ja, landsbygden har t.o.m. via skattsedeln fåttbetala för sin egen utarmning. De bidragspaket och stöd som erbjudits landsbygden ochglesbygden har varit som en del julklappar kan vara. Det är mycket papperomkring och en liten ömtålig sak inuti. För givaren kan det vara ett jobbigtelände att slå in paketet, eller ett kärt besvär, beroende på vad man villuppnå. Jag hoppas att tomten kommer till och fillalla andra, men framför allt hoppas jag att hon och arbetsmarknadsdepartementetav statsministern och regeringen får mandat att driva en kraftfullregionalpolifik, där landsbygds- och glesbygdsfrågorna tas på manvill kan man tolka det som mer kraft till minister . Man kan också sägaatt det är mer kraft i för regionalpolitiken och pengarna -men naturligtvis bara för att sedan sprida kraften eller makten tillregionerna, som naturligtvis är "bäst" på att veta vilka behov dehar och vad man bör satsa på där I det landsbygdsprogram som glesbygdsdelegafionen nuhåller på att slutföra och som skall läggas fram för regeringen, menar vi måste "garantera" att fackdepartementen verkligen tar hänsyntill landsbygden, och vi föreslår åtminstone tre åtgärder: Varjedepartement skall precisera mål och göra program för att förverkliga detfastställda landsbygdsprogrammet. som tas fram av affärsdrivade verk och myndigheter skall innehålla särskildalandsbygdsavsnitt. Fackdepartementenmåste redovisa till ansvarigt departement vad man har uträttat förlandsbygden. Utan de här tre åtgärderna och utan förankring iregeringskansliet har landsbygdsfrågorna inte stor chans att bli hörda, och dåär risken att en massa arbete kommer att göras som inte resulterar i enregeringspolitik där landsbygdsfrågorna tas på allvar Då var det inte mycketbevänt med det arbetet. För att detta skall fungera krävs det att regeringen ärtydlig och konkret i formuleringen av målet för regionalpolitiken och förlandsbygds- och glesbygdspolitiken. För att kunna formulera trovärdiga ochhandlingskraffiga Debatt om landsbygdens utveckling Debatt om landsbygdens utveckling mål måsteregeringen och ansvarigt statsråd lyssna på de människor och organisationersom är berörda och som känner problematiken på basplanet. Planeringen skallalltså ske nerifrån och upp, inte tvärtom. Upphovet fill att surdegen har börjat jäsa är att allasignaler om en kursändring av regional- och landsbygdspolitiken har uteblivit.Inte ens den lista på över 6 000 förslag och krav, som sedan konkretiseradestill 300 efter landsbygdsriksdagen, har satt fart på regeringen. Det hade mångaförväntat sig, inte minst vid kampanjens avslutning i . Men där gavs inga besked. tal var såuddlöst att hennes egna, dvs. s-skribenterna - jag har hört det själv - ansågatt det var omöjligt att skriva ett referat, eftersom talet inte innehöll någranyheter alls och inte några som helst utfästelser för en offensivlandsbygdspolifik. Det gick inte att ta miste på att den besvikelse ochförvåning som jag själv kände också fanns bland många konferensdeltagare. Vid mitt senaste möte med statsrådet påtalade jagdetta och blev då anmodad att läsa hennes tal igen. Det har jag gjort. Det ärett långt och välformulerat tal, med en problemformulering omlandsbygdspolitiken som är okej, men det sägs inte något konkret eller någotom hur de vackra orden skall omsättas i verkligheten. Hon lyfter fram fyra områden i talet: utbildning,kommunikationer, kultur och kvinnor Alla dessa fyra områden är mycket viktiga,hksom energi, jordbruk och miljö. Jag skall kommentera två områden. visioner vad gäller utbildning, som ärmycket viktig, inskränker sig till följande: "Det behövs en medvetensatsning på utbildning, fortlöpande kompetensutveckling och högforskningsintensitet. Kort sagt: kunskapssamhället måste få en chans även pålandet." Det hade varit intressant att få veta mer konkret hur det skallgå till. Det tycker är viktigt och det jag gärna hadevelat höra säga - det sammanfaller också mycket med det som ståri glesbygdsdelegationens landsbygdsprogram under punkten utbildning- är bl.a.: - ta bort regler som hindrar samverkan mellanutbildningsanordnare i glesbygden, - se till attsmåföretagarutbildningen "garanteras" - därmed ökad satsning påKomvux, - utvecklaglesbygdsanpassad hantverksutbildning, - stödfolkhögskolorna för att de skall kunna utvecklas till centra för det regionalautvecklingsarbetet - stöd de mindrehögskolorna och distansundervisningen - detta är viktigt inte minst förkvinnorna, som ropar efter utbildningsmöjligheter, - se till att detfinns tillgång till gymnasieskola i varje kommun och - "byskolorna"skall vara kvar på grundskolenivå och även nyetableras på småorten brukar ibland anklagas för att varateknikfientUgt. Det är vi inte, som många vet. I detta sammanhang vill jag sägaatt datatekniken är en fantastisk möjlighet för glesbygden. Kanske har vi barasett början på en utveckling som ger många fler möjligheter att bo i glesbygdoch kommunicera via energisnål svagströmsteknik. Det är ett mycket bra redskapockså för dem som vill studera på distans på högskolorna, men det ärnaturligtvis också braför dem som vill arbeta med kvalificerade arbetsuppgifter i hemmet, långtborta från tätorternas kontorslandskap. Tiden går fort när man står i talarstolen, och jag skallbe att få återkomma till kommunikationer, som är nästa område som jag hadetänkt ta upp. Min tidsfrist är ute . Regeringens ocharbetsmarknadsministerns tidsfrist vad gäller viljan att åstadkomma enlandsbygds- och glesbygdspolitik värd namnet går enligt min mening ut om någramånader, när det slutliga regionalpolitiska förslaget ligger på bordet. Då kanvi se hur regeringens prioriteringar ser ut för landsbygden och glesbygden. Debatt om landsbygdens utveckling I detta anförande instämde , , , , , , och (alla mp). har det förts enintensiv debatt om glesbygdsfrågor. I den debatten har det förekommit såvälöverdrifter som rena felaktigheter Av det skälet är det mycket bra att vi i dagfår möjlighet att sakligt gå igenom vad som gäller beträffandeglesbygdspolitiken. Det som föranlett debatten är, som flera talare harpoängterat, att har avgått som ordförande för glesbygdsdelegationen. För att åtminstone klara ut en del av missförstånden villjag inledningsvis redogöra för regeringens beredningsprocess inför arbetet meden regionalpolitisk proposition. Den regionalpolitiska kommittén avlämnade sitt betänkande. Det gick ut på en bred remiss till 250 remissinstanserDärutöver kom jag överens med landsbygdskampanjen om att det vore bra att tafram en populärversion, och den har distribuerats till bygdekommittéer ochandra i ca 13 000 exemplar. Det är således ett mycket omfattande remissarbetesom pågår, där en rad myndigheter, organisationer och enskilda människor får taställning till hur de vill ha det med regionalpolitiken. Remisstiden gick ut , och just nu håller vipå med att sammanställa remissynpunkterna. Arbetet på en regionalpolitiskproposition börjar härmed, och avsikten är att regeringen i slutet av februariskall presentera ett regionalpolitiskt förslag för . Underlaget för den regionalpolitiska propositionen utgörsav ett flertal utredningar. Det är naturligtvis först och främst denregionalpolitiska kommitténs betänkande, men det är också utvärderingen avteknikcentra och utredningen om industricentra samt glesbygdsdelegationensolika arbeten. Även utredning om insatser förÖstersundsområdet hör till det underlag som bereds i samband med arbetet på enproposition. I den utredningen föreslås att ett glesbygdscentrum bildas ochlokaliseras . Jag tycker det är rimligt att det förslaget beredsnu, så att den regionalpolitiska propositionen kan innehålla förslag också idenna del. Jag har därför tillsatt en utredningsman som skallredovisa arbetsuppgifternas inriktning och de praktiska möjligheterna attlokalisera detta glesbygdscentrum till Östersundsområdet. I direktiven heterdet att utredaren skall samråda med glesbygdsdelegationen och berördamyndigheten Han 2 protokoll 1989/90:41 Debatt om landsbygdens utveckling skallarbeta snabbt och redovisa sitt resultat senast , för att detskall kunna avsätta resultat i den regionalpolitiska propositionen. Enligt min uppfattning är en viktig utgångspunkt förarbetet att i ett sammanhang får ta ställning fill såväl denpolitiska inriktningen som den organisatoriska formen och de finansiellaramarna när man fattar beslut om den framtida regional- och glesbygdspolitiken. På samma sätt resonerar jag när det gäller frågor ominnehållet i den regionalpolitiska propositionen. Jag anser att man måste harespekt för att remissinstanser först skall få säga sitt. Jag villnaturligtvis ta del av vad olika organisationer, myndigheter och personeranser i de regionalpolitiska frågorna. När det gäller landsbygdspolitiken har jag redan tidigaresagt att det kommer att finnas en sammanhållen landsbygdspolitik i denregionalpolitiska propositionen. Det är vikugt att ta vara på det engagemangsom finns i landsbygden och de inifiativ som har tagits i samband medkampanjen . Jag ser mycket positivt pålandsbygdens möjligheter i framfi-den. Det anmärkningsvärda är ju att den här debatten förs i ensituation när det går bättre än på mycket länge för landsbygden. Det finns enopfimism, det finns en framtidstro, det sjuder av investeringsvilja och nyaföretag startas i stor omfattning. Befolkningssiffrorna har stabiliserats i den renaglesbygden - ökade befolkningen något på många,. De tre första kvartalen var nettoinflyttningen till skogslänen 6100 personen Sysselsättningen i stödområdena ökar, och arbetslöshetenminskar över hela landet. Stödet till glesbygden ökar kraftigt. Bara under desenaste två åren har det ökat . Det innebär att omkring 1500arbetstillfällen skapas med hjälp av glesbygdsstödet. Till detta skallläggas lokaliseringsstödet, som innebär att ytterligare jobb tillkommer Den optimism och framtidstro som finns avspeglar sig ocksåi ett förändrat stämningsläge. Låt mig ta - ett av de mestutpräglade glesbygdslänen i landet - som exempel. 1 sin senaste rapport skriverlänsarbetsnämnden: "Den positiva utvecklingen i länet kvarstårTillströmningen av lediga platser fortsätter. Arbetslösheten har minskat.Folkmängden har ökat och fler människor flyttar till än från länet.Sysselsättningen har ökat speciellt för kvinnorna." Den förändrade sinnesstämningen, den sjudande optimismenpå många håll måste ju bero på någonting. Det är en förändring som har skett.Och jag menar att det är den politik som den socialdemokratska regeringen harfört. Den har inneburit att det skapats goda förutsättningar för människor ihela landet. Det står i kontrast till den situation som rådde då de olikaborgerliga regeringarna hade makten i landet. Då präglades verksamheten avpessimism och misstro. Den politik som skall bedrivas måste bygga på att vi skallfortsätta med de positiva inslagen, förstärka den optimism som finns. Detgäller att satsa på den utveckling som redan pågån I den regionalpolitiskapropositionen kommer en sammanhållen politik att presenteras för att utvecklajust hela landet. Jag skall kommentera några av de tidigare inläggen. BörjeHörnlund var inne på lantbruksfrågorna och livsmedelsfrågorna. Lantbruket - ochmjölkproduktionen - i norra har enligt en undersökning, som gjorts avarbetsgruppen för framtidens jordbruk, varit det mest lönsamma i riket, beroendepå de stöd till jordbruket som finns i norra . I förslaget till nyjordbrukspolitik har jordbruket i norra prioriterats. Vårt förslag -dvs.arbetsgruppens förslag- innebär fortsatt Norrlandsstöd, utökat naturvårdsstödoch utökat glesbygdsstöd. Till vill jag också säga att avsikten inteär att skall dra ned gränsskyddet ensidigt, utan det skall ske i samrådmed länderna inom .