prot · GD09125 · 1989-12-31 00:00:00 — Måhända föreslår man i sammaandelag också en fri invandring. 1 eu tidning som utkommer i skrevs i gårom listor som cirkulerar bland förskolefolk och föräldrar i . Mankräver stopp för invandring till vissa stadsdelar som redan överbefolkas avinvandrare. Dessa har fått upplysningen atl i alla lägen och i alla frågorkräva samhällsinsatser för all få en lösning på sina vardagsproblem. Jag tråffade i går en iuvandrarförälder som var tvingadall flytta fråu området i fråga för atl hitta ell ställe där del, som hon sade,finns balans mellan svenskspråkiga och invandrare. Dessa människor i är iute rasisler. Jag villpåslå atl är en framstående invandrarstad, i positiv mening. Mensituationen i ger råg i ryggen ät dem som vill försvara vårtkommunplaceringssyslem. Somliga påstår alt regeringens ålgärder för att få ettgrepp om den stora gruppeu asylsökande invandrare gagnar rasismen eller rättaresagt, främlingsfientligheten. Jag träffar ofta folk som arbetar med dessafrågor i tjänsten och/eller är engagerade på annat sätt. Där finns bådesvenskar och invaridrare. Gemensamt för invandrarverkets tjänstemän och folk ikommuner - helt vettiga människor - är att de vill ha ordning och reda samlkunna ge rätt information till de nyanlända. De är - liksom jag - rädda för altden vanlige Medelsvensson, eller Virlauen, Milonovic, eller Lärkasiute längre litar på alt del gär rätt till med vär flyktingpolitik. Om iutestatsmakterna har grepp över situationen, så påstår jag att rasismen reser sig.Därför hälsade jag tillsammans med många andra regeringens åtgärder förra åretmed tillfredsställelse. Den som anklagar regeringen och påstår all dess åtgärderapplåderas av rasisler förstår ingenting. Rasislerna vill ju ha ett idiotstoppför invandringen. Det vill inte vi ha. Sverigeskall åven i forlsätlningen varaett framstående flyktingmotlagarland. När den ohämmade debatten rasar här hemma, representeradav en del av oppositionen och delar av massmedia, då uppfattas det ibland iutlandet som alt vi har en främlingsfienllig regering. FNs flyktiugkommissariefick klargöra fakta, dvs. alt faktiskt är ell av de mest progressivatlyktingmottagarländerna i världeu. Jag anser alt det är bra med regeringens aktuella propositionermed för slag till åtgårder Sanningen börjar sippra fram. nämligen att de nya invand rarna inte har förstått - eller har blivit vilseledda - att vi i sätterar betslinjen högt. Förvärvsfrekvensen hos de nya invandrare som har fått asyl 64 är förvånansvärt låg. Det har sagtstidigare . Det gäller också dem som redan är bosatta i samhället.Därför ställer jag mig hell oförstående till de tankar som förs fram i debattenom att de asylsökande direkt skulle placeras på arbetsmarknaden. En annan sak är alt vi skall göra värt bäsla för atlinvandrarna pä sikt skall få ett arbete som motsvarar deras yrkesutbildning.Innan dess borde de inte neka alt la mindre kvalificerade arbeten. Denna frågapenetrerades i debatten . Som bekant sprids rykten och en mängd flygblad avrasisler på arbetsplatserna, skolorna, osv. Jag anser alt de horriblapåståenden som står all läsa i dessa flygblad skall bemötas. Är del inte dagsatl ta itu med dessa element i ställel för att bara ösa all kritik överregeringen och de tjänstemän som arbetar med flyktingfrågorna? Jag och mina partikamrater i har motionerat omalt landstingen behöver någon form av schablonbidrag från staten för atl täckasina utgifter Utskottet har förståelse för atl sjukvårdshuvudmännen kan fåvidkännas baskostnader etc. Svaret är bra och kan utnyttjas i deu kommandehanteringen av dessa frågor. Om man inte kommer fram till en lösning av problemet,får vi återkomma med förslaget. Jag berörde de s.k. vanliga invandrarfrågornas behandlingi den tidigare debatten. Jag konstaterade i min motion alt det vore bra atlöverväga vilken instans som skall ha ansvaret för koordineringen avdessa frågor, del ansvar som ligger på invandrarverket. Jag hoppas alldebatten i denna fråga fortsätter har vi här i kammaren en interpellationsdebattom frågor gällande äldrevården för invandrare. Jag välkomnar kammarensledamöter och alla andra till deu debatten. Till slut nägol om min motion gällande förbud molrasistiska organisationer Om deu kommande utredningen under sin beredningkommer lill slutsatsen all effektiva åtgärder i detta sammanhang inte ärmöjliga atl vidta, borde man överväga en lagstiftning som förbjuder dessaorganisationer För atl konsekvent fullfölja mill tidigareagerande och mina motioner lill vill jag nu yrkabifall till alt-satsen nr 1 i min motion Sf52 som behandlas i belänkandetSfU18. Utskottet konstaterar i det sammanhanget all regeringen kantidigarelägga utvärderingen av diskrimineringsombudsmanueus arbele. Jag nöjermig med del konstaterandet. I övrigt vill jag yrka bifall lill ulskoltels hemställan ibetänkandet och lill propositioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fallasdeu .) 5§ Svar på interpellation 1989/90:166 om den treåriga omvårdnadsutbildningen harfrågat mig om jag avser attta något initiativ för att hjälpa de elever som, enligt ,oförskyllt kommit i klämmellau den tvååriga vårdlinjeu och deu på försök drivna treårigaom-vårduadslinjen. Vad åsyftar är de oklara besked someleverna i försöksverksamheten med den treåriga omvårdnadslinjeu anser sig hafått när del gäller möjligheter atl få anställning inom vårdområdet eflergenomgången utbildning. Eleverna har protesterat uär de iute har ansett sig hafått lillräckligl klara besked om framför alll möjligheterna alt fåanställning som skötare i deu psykiatriska vården. , alltså för jämnt en månad sedau, gav jagMargitta och ett uttömmande svar på denna fråga. Jagredovisade då de initiativ som tagils i denna fråga och som, enligt min mening,bör undanröja de oklarheter och otydligheler som har funnits. Uppfattningen grundar sig på de underhandsbesked jag fåttfrån både och arbetsgivaren. har attutforma kursplanerna för försöksverksamheten. SÖ avser alt ändra yrkesmålen ikursplanen så all de bälire motsvarar den tvååriga vårdlinjens gren för hälso-och sjukvård. Arbetsgivaren å sin sida är beredd att göra avtalsmässigaförtydliganden i fråga om elevernas anslälluiugsmöjligheter Det kan tilläggas atf jag har erfarit altLandsliugsförbuudel skickade ut information om omvårdnadslinjeulill bl.a. syo-konsulenler, landslingens utbildningsnämnder och personalnämnderoch till sjukvårdsförvaltningarna. I skrivelsen framhåller Landstingsförbundetatt del inte finns några behörighetsregler för skötare och undersköterskor.Förbundet betonar uttryckligen all det anser att försöksverksamhetensomvårdnadslinje, gren för omvårdnad och gren för hälso- och sjukvård, skalljämställas med vårdlinjens gren för hälso- och sjukvård vid tillsättning avskölarljäns-ler I delta sammanhang vill jag framhålla alt man iomvårdnadslinjen, som är en av studievägarna i försöksverksamheten med treårigayrkesinriktade studievägar, har tillgodosett behovet av eu bred utbildning medstudieinnehåll fråu både den tvååriga vårdlinjens gren för hälso- och sjukvårdoch sociala servicelinjen. Arbele inom hälso- och sjukvården kräver merkunskap om verksamhetsområde samlidigl som eu utbyggd ochförändrad äldreomsorg förutsätter att personalen har kunskaper i omvårdnad. Parallellt med kravet på utbildningsvägar som ger bredkompetens och föräridririgsberedskap finns del också krav på altyrkesutbildningarna skall tillgodose mera specialiserade utbildningsbehov.Försöksverksamheten och remissvaren ger oss vägledning om hur avvägningenmellan dessa ofta motstridiga krav kau göras och hur de på bäsla säll kanförenas i en sammanhållen, bred studieväg. Därför hälsar jag Landstingsförbundetsinitiativ med tillfredsställelse. AnL 59ROLAND (); Jag lackar skolministern så mycket för svaret,som jag faktiskt tycker att del finns skäl alt vara ganska nöjd med. Det kanväl vara trevligt för eu minister med eu nöjd interpellanl då ochdå. Samtidigtvill jag beklaga all jag av olika anledningar inte har uppmärk- sammalall eu fråga liknande min inlerpellatiou logs upp vid en frågestund Prot.1989/90:125 redan för en månad sedan. Det må väl dock kunna ursäktas mig med lanke 18maj 1990 på all jag redan tidigare vänt mig lill skolministern med anledning av proble- ~_ mel ochdå tyvärr inte fått någol särskilt klargörande svar " rp - Det svar jag och tidigare frågeställare nu fått är deslobälire mer klarläggande såväl för de elever som redan går omvårdnadslinjeu, avvilka de första nu har vall och blivit anvisade gren inför del tredje året, somför de elever som ännu inte påbörjat sin utbildning. Det är bra alt det klarläggs atl mau från arbetsgivarhållvid rekryteringen inte kommer all göra någon skillnad på de sökande beroende påvilken gren de gått och all man klarar ut de frågeställningar ombehörighet som varit oklara. För alla de elever som känt oro för sin forlsallautbildning och siua möjligheter atl få arbela inom deu sektor de önskar, ärdet naturligtvis myckel angeläget all den information som gått ut frånLandsliugsförbuudel lill syo-konsuleuterna, utbildningsnämnder persoualnämnderoch sjukvårdsförvaltningar verkligen också når ut till handläggarna, lärarnaoch framför allt eleverna. Jag lycker även all det är myckel bra alt SÖ efler de härdiskussionerna har tagit initiativ lill en förändring av kursplanerna så all debälire motsvarar den tvååriga ulbildningen. För de elever som ännu intepåbörjat utbildningen eller går någol av är ju della euangelägen information. Med lanke på den turbulens som varit kring dssa frågorär informationen säkert också angelägen för de elever som skall väljautbildning. Slutligen, fru lalman, vill jag gärna understryka att minafrågor och min kritik mol oklarheterna kring den treåriga omvårdnadsutbildningeninte är atl uppfatta som kritik mol försöksverksamheten som sådan. Den harmånga posiliva inslag, och tankarna bakom är säkert på många sätt riktiga. Det är klart all del under eu försöksverksamhet dyker uppolika typer av problem, annars behövs ju ingen försöksverksamhet. problemsom kommer att dyka upp, i den mån det iute redau har gjort del, är all deltredje året har riksintag. Det kan komma alt betyda all den som bor på en ortdär del finns en omvårdnadsulbilduiug vid val av gren det tredje året kau kommaalt slås ut i konkurrensen om en plats, och tvingas gå sill tredje år i någonannan del av landet. Detta kan givelvis leda lill vissa problem i vissa delarav landet, och del är någonting som mau säkert behöver se över i den fortsattautvärderingen av den treåriga försöksverksamheten. Del är positivt all mau nu har tagit lill sigdeu kritik som framförts och visat alt man är beredd all korrigera sig där såbehövs. Del är viktigt, atl informationen når ul ordentligt till alla delar avverksamheten. Jag lackar än en gång för svaret och hoppasatt han överser med att han nu fått svara på samma fråga två gånger Men eltpositivt svar ger ju å andra sidan en kort debatt. Det är naturligtvis mänskligt alt missa enfrågedebalt i kam maren, del lastar jag inte för Jag är, liksom son, glad över att de här problemen har fått eu lösning. Det har inte miust varit svårt för eleverna och derasföräldrar atl förslå atl utbildningen plötsligt får ett mindre kompeleusvärdenär man förlänger den som man upplever en kraftig arbetskraftsbrist.Detta är iute bra, och del är naturligtvis någonting som man måste rätta till.Nu har de ansvariga gjort detta, och det är jag glad över All jag är överens gör inte saken mindre intressant och viktig. Jag vill lackaRoland för hans synpunkter och önska honom en trevlig helg. Överläggningen var härmed avslutad. 1989/90;FiU36Aktiebolaget stöd till idrotleu 1989/90;FiU38Ansöknings-och expeditionsavgifter vid statliga myndigheter 1989/90;JuU33Våldsdåd med internalionell anknytning 1989/90;JuU35Elt utvidgat knivförbud mm. 1989/90;TLI24 Tilläggsbudget II inom kommunikatiousdeparlemeutetsområde 1989/90;TU25 Luftfartsverketsverksamhet uuder perioden /91-1992/93 m.m. 1989/90;JoU19Tilläggsbudget IItill statsbudgeten /90 1989/90;JoU20 Tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 7 §Anmälan om frågor Anmäldesatt följande frågor framställts 1989/90:6311 av Berilh (vpk) lill statsrådetMaj-Lis Lööw om möjligheterna till asyl; har regeringen behandlat 246asylärenden som avsett kurder från . Dessa kurder har överklagatinvandrarverkets avvisnings- eller utvisningsbeslut. Endast i fem fall harsökande fått rätt och i 21 fall delvis rätt. Endast i två fall godkände regeringende asylsökandes krav på både upphävt utvisuingsbeslut och att de skulle erhållaflyktiugsslalus. Dessa påvisade förhållanden inger betänkligheter över detregelsystem som tillämpas av invandrarverket och som konfirmeras avregeringsbesluten. Jag vill fråga om vilka normer som skallgälla för alt få asyl i ?Måste eu sökande ha intyg från sitt lands regering på atl han är Prot.1989/90:125 förföljd? 1989/90:632 av (vpk) tillkommunikationsministern om underhållet av Blekinge kustbana: Del brisfälliga underhållet avBlekinge kustbana drabbar järnvägstrafiken på ett sätt som uu ytterligare ökatoron för banans existens. På en sträcka har hastigheten safts ned till40 km/tim på gruud av uteblivet underhåll. Vid en stafiori är det sedan någonvecka förbjudet alt anvärida det ena spåret som mötesspår för godslrafiken föralt bärigheten är otillräcklig. En följd av det senare blir atl både gods- ochpersontrafiken drabbas genom ökade väntelider på grund av att tågmöten måsleske på andra platser Måriga befarar därför att bristen på underhåll kommer attleda lill en ried-läggnirig av trafiken på banan. Min frågatill är: Är del uteblivna underhållet ettled i eu nedläggning av Blekinge kustbana? 1989/90:633 av () lill statsrådetMargot om branden i : Med anledning av branden i vill jag frågakyrkominislern; Vilka ålgärder avser regeringenvidla för all hjälpa i det läge som uppstått efter branden? 1989/90:634 av () till miljöministern omcemeulålgången m.m. för en ; Jag vill med anledning avregeringens beslul all bygga ställa en fråga. Detta blir ett stortbygge som kommer att konsumera slora naturresurser. Jag vill veta vilka mängder cementsom är aktuella för bygget och varifrån råmaterialet kommer all las? 1989/90:635 av (vpk) till utrikesministernom israeliska statens övergrepp på palestinska barn och ungdomar; Svenska Rädda barnenoffentliggjorde en rapport om barnen som offer för denisraeliska statens repression mot den palestinska intifadan. Rapporten visaratl 159 palestinska barn skjulils ihjäl av israeliska soldater under de två årsom intifadan pågått. Medelåldern på dessa barn är ! under de tvä årens uppror har 86 paleslinskabarn misshandlats av israelisk militär Sammanlagt visar Rädda barnens materiel atl mellan 50 000 och 63 000 barn skadats sä pass allvarligl att de varit tvungna alt söka vård. Undersökningen visar med iskall tydlighet den israeliska statens allt brutalare karaktär 69 Prot.1989/90:125 I gästasSverige av president . Medanledning av defta vill jag slälla följande fråga till utrikesministern: Har regeringen för avsikt att isamband med president besök kraftfullt proteslera mot denisraeliska statens mord på och misshandel av barn och ungdomar? 1989/90:636 av Per () till statsministern omStoras utsläpp i : I samband med statsministerns besöki gjordes en uppvaktning hos svenska ambassaden iLissabon av fem portugisiska miljöorganisationer, AGROBIO, GEOTA, GUEA, LPNoch QUERCUS. Man överlämnade bl.a. en flaska med utsläpp fråu , vilket, som det uttrycktes i en åtföljande skrivelse, "ärett bevis för atl ingen effektiv rening av utsläppen sker av den industri somErt land finansiellt understödjer". I skrivelsen framfördes också eu protest mot "denmassiva eucalyptysplan-teriugen" som betecknades som ett hot mot varjeform av "integrerad skogs-planering". De fem miljöorgauisationerriauttalade också sitt motståud mot Storas planer på ytterligare massafabriker iPortugal och vädjade till den "f.d. miljöministern" att vidtaåtgärder för atf förmå de svenskägda företagen att tillämpa samma miljöuormeri som de måste göra i . Mot dennabakgrund vill jag fråga statsministern: På vilket sätt och med vilketinnehåll har statsministern besvarat skrivelsen fråu de portugisiskamiljöorgauisationema angående Storas miljöstörande verksamhet i ? 1989/90:637 av () till civilministern omökad självbestämmariderätt: Kommunalrådet i planerar atlgenomföra kommunalt betald förlängning av föräldraförsäkringen. Dennainnovation kau ses ur olika perspektiv, nämligen dels utifrån insikten atfföräldrar och barn behöver mer tid för varandra och aft man därför väljer aftinfria regeringens svikna vallöfte om utbyggd föräldraförsäkring, dels utifrånförenligheten med kommunallagen atl låta kommunen ta ett sådantfördelningspolitiskt ansvar En självbestämmanderätt som grundar sig påbarnets behov och föräldrarnas önskemål är väl värd atf understödja. Med anledning av ovanstående vill jag slälla följandefråga till civilminis-lerri: Vilka åtgärder ämnar regeringerividla för att undanröja de hinder som föreligger för atl kommuuerria skallfå eri större självbestämmariderätt på detta område? 1989/90:638av (vpk) till iridustrimiriisterri om Storas köp Prot.1989/90:125 av Feldmuhle ; Stora köper samtliga aktier i deu västtyskapapperstillverkareu Feldmiihle för . Vilka följdernablir för den svenska verksamheten har inte offentliggjorts av Stora. Var skallhuvudkontoret ligga för dotterbolagen, t.ex. tryck- och finpappersbolagen? Hurskall fackens styrelsere-presentation och fackliga information garanteras? Hurblir det med investeringar i befintliga anläggningar och nyirivesferirigar iSverige? Regeririgeri har att pröva Storas aktieförvärv i Västtysklarid. Jag villdärför fråga iridustrimiriisterri: Kommer regeririgeri i sambarid medprövriingeri av Storas köp av Feldmuhle Nobels aktier att skapa garantier, somvillkor för godkännande, för Storas investeringar i så att fackensinflytande inte minskar geuom att dotterbolagens huvudkontor flyttas utomlands? 1989/90:639 av () tillförsvarsministern om svenska ned-rusluiugsinitiativ: En lång rad länder i både öst ochväst har, vid sidan av ingångna internationella avtal omrustniugsbegränsuingar, tagit ensidiga beslut om nedrustning i många fallmellau 10 och av försvarskostnaderna. Meu regeringarna i har ännuinfe tagit något regionall nedrustningsiuifiativ. Med dagens nedrustningslrendi förening med den östeuropeiska demokraliseringsprocessen är dentraditionella hotbilden inte aktuell. av tidskriften forum uttalarförsvarsministern alt vår säkerhels- och försvarspolitik måste vara"irögrörliga storheter". Det bör rimligtvis finnas godaförutsättningar för riedrustriiugsiuilialiv även i vår region. Iariledriing av del anförda får jag fråga försvarsministern: Ar regeringen beredd att la någotnedrustuiugsiniliativ i vår egen region i ? 1989/90:640 av () lill industriministern omexportindustrins möjligheter att behålla marknadsandelar: Det viktigaste stabiliseriugspolitiskaproblemet i är alt priser och löner stigersnabbare i äu i audra länder Detta problem har framhållits i finansplanefter finansplan. Där har mau också konstaterat all det kan lösas bara med enstramare finanspolitik som åstadkoms genom minskade utgifter. De ekonomisk-politiska åtgärder som regeringen föreslagitöverensstämmer i alll väsentligt med det krispakei om vilket ochregeririgeri är överens. De föreslagna åtgärderna är nödvändiga men iutetillräckliga för all långsiktigt lösa ekouomiska problem. Från flera företag inom exportindustrin kommer uu euentydig bild. Kostnadsutvecklingen är explosionsartad. Mau kan inte kompenseradenna kost- 1989/90:125 nadsutveckliug med exporlprisökningar och lappar därför i snabb takt mark- nadsaridelar. Med anledning avovanslående vill jag fråga industriministern: Vilken bedömning gör regeringen om möjligheten fört.ex. den svenska verkstadsindustrin alt behålla sina marknadsandelar påexportmarknaden? 1989/90:641av () till ulbilduingsmiuislem om : i eldhärjades svårt nattenmellan . Större delen av byggnaden förstördes, ochkulturhistoriskt mycket värdefulla föremål försvann i lågorna. Katarinakyrka har sedau den uppfördes varit eu av mervälkända silhuetter. Den slora kupolen, som uppfördes efler eu brand på 1700-lalet,har kunnat ses över stora delar av staden. Förmånga stockholmare, speciellt för dem som växt upp och lever på , ärförstörelsen av eu slor förlust. Kau regeringen på någol säll hjälpa till för atl fåKatarina kyrka återuppbyggd? 1989/90:642av () till jordbruksministern om moratoriet för kommersiellvalfångst; Skyddet av de slora valarna har sedan början av1970-lalel varit en symbolfråga för det inlernationella naturvårdsarbetel. Deninternationella val-fåugslkommissionen, IWC, beslutade om elt stopp förkommersiell valfångst, ett moratorium, fråu 1986 lill och med 1990. Sverigehar i olika sammanhang aktivt stött moratoriet. IWC skall under första veckani juli ta slällning lill huruvida moratoriet skall förläugas. Såvitt jagvet kommer atl förorda att så sker. Det finns ett intresse frånbl. a, atl återuppta den kommersiella valfångslen. fiske-riministrar hade ett möte på , I sambandmed delta uttalade en företrädare för del svenska atlSverige inte ville verka för eu generell förlängning av valfiskemoraloriel. Jag vill därför frågajordbruksministern: Innebär uttalandet alt regeringiute kommer all verka för eu generell förlängning av moratoriet för kommersiellvalfångst? 1989/90:643av () till civilministern om byggstarten för ett uytt polishus iGällivare; Sedan slutet av 1970-lalel har det varit aktuelltmed ett polishusbygge i . uttalade atlbefintliga lokaliteter i olika avseenden var klarl otillräckliga.Yrkesinspektionen har pekat på ett stort antal brister på lokalerna.Byggnadsstyrelsen har gjort framslällan om att få projektera eltnytt polishus, vilket har avslagits. I budgetpropositionen1990, bil. 15, redovisas byggnadsprojekt som blir Prot. 1989/90:125aktuella efter 1992/93. Bland dessa objekt återfinns blaud de sista. Med hänvisning fill ovanstående vill jag fråga; Är statsrådet beredd atf tidigarelägga en byggstartför ell nytt polishus i ? TOMT: SON THYBLAD 1 8Reformerad svenskuudervisniug för vuxua invandrare 1 () () i (c) (vpk) () () (s) () Beslut....................................................................................... 16 2 8Meddelande om sammanträdet m.m 17 38 Beslul om uppskjuten votering................................................... 17 48 Invandring, m.m 17 i (m) 5 8Svar på interpellation 1989/90; 166 om den treåriga omvårdnadsut- 78 Anmälan om frågor 74 1989/90:631 av (vpk) ommöjligheterna till asyl 68 1989/90:632 av ViolaClaesson (vpk) om underhållet av Ble- Prot. kinge kustbana............................................ 69 1989/90:633 av Jan-ErikWikström (fp) om branden i 1989/90:634 av () om cemeulålgången m.m. för 1989/90:635 av (vpk) om israeliskastatens över grepp på palestinska barn och ungdomar....... 69 1989/90:636 av Per () om Storas utsläpp i 70 1989/90:637 av () om ökad kommunalsjälv bestämmanderätt..................................... 70 1989/90:638 av (vpk) om Storas köpav Feld miihle ............................................. 71 1989/90:639 av Hans GöranFranck (s) om svenska nedrusf- 1989/90:640 av () om exportindustrinsmöjlighe ter alt behålla marknadsandelar................... 71 1989/90:641 av KentCarisson (s) om 72 1989/90:642 av () om moratoriet förkommer siell valfångst.......................................... 72 1989/90:643 av LeifMarklund (s) om byggstarten för ett nytt polishus i ........................................ 72 gotab 96906, 1990