prot · GD09122 · 1989-12-31 00:00:00 — Allt fler myndigheteroch orgariisaliorier på länsplariel har pekat på de negativa effekter på denregionala utvecklingen som en alltför stor neltoutflyttning bland unga kvinnorfår. Regeringen har också i den proposition. Regionalpolitikför 90-talet, som förelagts , särskilt behandlat kvinnornassituation. I propositionen har bl.a. föreslagits att anslaget för regionalautvecklingsinsatser skall kunna användas för kulturinsatser riktade tillkvinnor i glesbygd samt alt utvecklingsfonderna skall tillföras särskildaresurser för stöd och insatser riktade till kvinnor som startar företag. Barn- ochungdomsdelegationen fördelar medel ur allmänna arvsfonden 19 Prot.1989/90:122 till fostran av ungdom. Stöd utgår till nyskapande ellerutvecklande projekt samt ungdomslokaler. Jag har nubeslutat om en glesbygdssatsning inom ra- I men för de medel delegationen skallfördela del närmaste året. P J b kommer därvid atl anslås främsttill projekt inriktade på flickors situation i glesbygd.Flickors egna aktiviteter behov och idéer ulgör en utgångspunkt för sådanaprojekt. Satsningen sker i samarbete med glesbygdsdelegationen. Regeririgerihar vidare urider de seuaste två åreri beviljat medel till eri märigdutvecklingsprojekt för atl öka kvinnors och flickors möjligheter tillsysselsättning och förbättrade livsmöjligheter i stort på landsbygden. De särskildautbildningsinsatser som på regeringens initiativ genomförs i delar avBergslagen och norra inland är ytterligare exempel på ålgärder riktadetill flickor i glesbygdsområden. Jag kan i det här sammanhanget nämna attglesbygdsdelegalionen har antagit ett handlingsprogram för kvinnorpå landsbygd. Programmet innefattar tolv ålgärdsområden, bl.a. rörande de ungakvinnornas situation. Jag förutsätter slutligen också atl den samordnadelänsförvaltning som skall sjösättas ger goda förutsättningar för ett aktivtarbete med dessa frågor i den regionala samhällsplaneringen. AnL 49 (): Jag vill först tacka försvaret. Jag ser naturligtvis med stor glädje på atl hon har beslutat att göraen glesbygdssatsning inom ramen för de medel som fördelas av barn- ochungdomsdelegationen och aft dessa medel främst skall komma flickorna fill del.2 milj. kr under det närmaste året skall komma väl lill pass i det arbele sombedrivs ute i landet för atl skapa fina livsmiljöer också för flickorna iglesbygden. Jag tog upp denna fråga därför atl jag har blivit varsealt vi måste uppmärksamma de unga flickornas situation i hela landet. MargotWallström talar om kvinnounderskoilel. Man kunde lika gärna vända på stekenoch säga "mansöverskottet". Av tradition har man i många kommunerskapat miljöer där män trivs mycket bra och där de stannar kvar, vilket docksamlidigl medverkar till skapande av en obalans i dessa kommuner. Vi måstegöra någol för alt rätta till obalanserna. Jag har alltså fokuserat mig på de unga flickorna. Vi vetalt de inte är speciellt högljudda, men vi vet också atl de är kreativa ochberedda att ta ansvar Jag tycker därför att vi måste lyssna på dem, specielltpå dem som är i de lägre tonåren. Om vi gör det trivs de där de bor och ärkanske beredda att återvärida, när de eri gång flyttar för all skaffa sig enutbildning eller kommer lill storstaden för alt arbela. Det gäller för dem atlfå elt arbete när de kommer tillbaka, men de skall också ha möjlighet lillfritids- och kulturverksamhet. De vill ha tillgång till detta för alt trivas ien bygd. Enligt den normala arbetsfördelningen ärdet mestkommunerna som skall jobba med fritids- och kultursatsningar, men när jag läsersvaret ser jag att det som skriver tangerar ansvar Jag undrarom det är möjligt atl de pengar som skall komma från glesbygdsdelegaliorienkan användas tillsammans med kommunernas saisriingar 50Statsrådet : Prot. Det är ju många faktorer som påverkarflickornas och de unga kvinnornas vilja alt stanna kvar ute i glesbygden. Del handlar om ul- ] ] bildning,och man skall också länka på kultur och frilid. Del handlar vidare var pajragor om kommunikationer, om arbetstider och om barnomsorg. Egentligen måstevåra åtgärder riklas ål en mängd olika häll, och irite minst är strukturen påen ny gymnasieskola viktig när det gäller möjligheterna all behålla ungaflickor i glesbygden. Min del i del hela, som gäller användningen av arvsfondenspengar, är i mycket inriktad på kultur- och fritidssatsningar Vi vet att delavgörande för alt en flicka skall stanna kvar på en ort faktiskt kan vara omdet finns en vävstuga på orten. Det är viktigt att samhället uppmärksammar attflickor har bl.a. sådana behov. Glesbygdsdelegationens handlingsprogram för kvinnorinnefattar bl.a. strategier för uppbyggnad av regionala ulvecklingscenlra,försöksprojekt för kvinnor på landsbygden och för kvinnorna och omsorgen pålandsbygden. Det finns en speciell tidskrift för della arbete. I arbetet ingårockså strategier för informations- och datateknik och ungdom, något som dockinte har specificerats närmare. Det handlar om alt påverka alla inblandade parter atl tasin del av ansvaret, bl.a. atl göra kommunerna medvetna om dessa frågor och setill atl de uppmärksammar dem i forlsätlningen. I näringslivsproposilionenföreslås också att utvecklingsfondens målgrupp skall vidgas så, atl fonden ävenfrämjar småföretagande som avser kvinnors traditionella verksamheter, som service,tjänster osv. Vi måste dock definitivt vända oss lill kommunerna för atl få demalt ta sin del av ansvaret. AnL 51 (): Vad nu skisserar är deu nyaregionalpolitik som börjar la form genom olika propositioner från regeringenoch som vi inte minsl frän kvinnohåll har kämpat för under många årRegionalpolitiken handlade tidigare om atl skapa jobb för manligafamiljeförsörjare, men galler det atl skapa en sådan livsmiljö att både mänoch kvinnor och både unga och gamla skall trivas. Del är något som människorkräver på de ställen där de bor. Det är roligt alt höra att del är delta som nugenomsyrar regeringens regionalpolitik. nämnde den samordnade länsförvaltningen.Jag har erfarenhet av den från , och jag vet all den inrymmer sådanamöjligheter som statsrådet framhöll. vet jag att det krävsopiniorisbild-ning, att vi håller ångan uppe och driver dessafrågor. Det är därför viktigt att vi utvärderar regioualpolitiken medkvinnoögon. Jag undrar om kan länka sig att göra det framöver Ja, del kan jag. Jag kan direkt säga atl detvore intressant alt göra det från jämställdhetssynpunkt. Över huvud tagetgäller det att vi skall ha jämställdheten som måttstock. Därför är dellaintressant. Prot.1989/90:122 AnL 53 (); 15 maj1990 Herr lalman! Jag vill naturligtvislacka även för della svar från ] ] och för att hon är beredd att satsa pengarfrån barn- och ungdoms- P ' b delegationens medel. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1989/90:603 om tillämpningen avavvisningsreglerna AnL 54 Statsrådet : har frågat vilkaåtgärder jag avser vidla för alt invandrarverket skall tillämpa bestämmelsen iutlänningsförordningen (7 kap. 1 8) om undantag från principen om förstaasylland. har ställt frågan utifrån enuppgift om atl invandrarverket för sedan bestämt atl fortsättningsvisinte göra undantag från principen om första asylland bl.a. i de fall där vuxnagifta par söker asyl i och den ena parlen har föräldrar bosalla härInvandrarverket antas anse all det vid tillämpningen av bestämmelsen omundantag från principen om första asylland måste göras avvägningar om vad somkan anses rimligt i del enskilda fallet. Vidare upplyser i sin fråga alt invandrarverket verkar för en förändring av nämndabestämmelse i enlighet med detta nya betraktelsesätt. Som svar på frågan om vilka åtgärder jag avser vidta föratt invandrarverket skall tillämpa gällande bestämmelser vill jag upplysa omatl regeringen endast har möjlighet att pröva frågan om invandrarverkettillämpat bestämmelsen på rikligt sätt, om ett sådant avvisningsärendeöverklagas. Ett eventuellt felaktigt beslut i ett enskilt ärende skall dåändras av regeringen. Eftersom regeringen inte haft möjlighel atl ta ställningfill frågan genom ett överklagande, och då det till arbetsmarknadsdepartementetinte heller kommit någon begäran från invandrarverket om ändring avbestämmelsen som reglerar undantag från principen om första asylland, finnerjag inte anledning att vidta några åtgärder. AnL 55 (vpk): Herr talman! Jag tackar invandrarministern försvaret. Tillämpningen av utlänningslagen har länge varit elt problem. Riksdagenfattar beslul om hur lagen skall utformas, och regeringeri utfärdarförorduirigar till verkställande organ och myndigheter, t.ex. lillinvandrarverket, om hur utlänningslagen skall tillämpas. Men i många fallstrider praxis direkt mot fattade beslut och förordningar, om inte bokstavligtså åtminstone mot andan i dessa beslut och förordningar. Enligt 7 kap. 1 8 iden förordning som regeringen har utfärdat skall avvisning till första asyllandinte ske bl.a. om utlänningen har förälder bosall i landet och han inte harlika stark familjeanknytning lill första asylland. hade tjänstemän på invandrarverketstillståndsbyrå sam- 22 manträde. Vid den diskussionen komde fram till att denna förordning inte längreskall tillämpas, utan alt det i stället skall ske en rimlighetsavvägning, Prot. 1989/90:122 Dessutom beslutade dessa tjänstemän atl de skulle verka för atl den praxis som de tillämpar skall återspeglas i lagstiftningen, [ Nusäger invandrarministern atl regeringen inte kan ta slällning till detta P J 8 förrän ettöverklagandeärende har kommit till regeringen. Då kan regeringen pröva ivilken utsträckning invandrarverket tillämpar lagen. Men det behövs inte någotöverklagandeärende. Tillståndsbyrån har offentliga sammanträden. Där fattasbeslul som går ul på atl den förordning som regeringen har fatlat beslut ominte skall tillämpas. Vad avser invandrarministern att göra åt detta? Vad skallman ha dessa förordningar till? är ju en verkställandemyndighet. Skall invandrarverket tillämpa dessa förordningar eller skallinvandrarverket föra en egen politik? Om invandrarverket fillämpar det som AlexanderChrisopoulos vänder sig emot kommer det naturligtvis att överklagas. Del är dåregeringen kan pröva frågan, även mot bakgrund av den eventuella rimlighetsprövningsom har gjorts. Regeringen kan även pröva frågan om den får en formellframslällan från invandrarverket om en författningsförändring. Jag kommer att hantera ärendet i enlighet med detta. Ochjust nu finner jag inte anledning att förutskicka några andra initiativ. AnL 57 (vpk); I den utlänningsförordning som regeringen har utfärdattalas det ingenslans om all invandrarverket skall göra någonrimlighelsbedöm-ning. utan det står atl avvisning inte skall ske till förstaasylland om utlänningen har förälder bosatt i landet och han inte har likastark familjeanknyt-ning till något annal land. Den principiella frågan isammanhanget är alltså om vi skall ha en verkställande myndighet såsominvandrarverket, som inte bara ifrågasätter regeringens förordning ulan ävenlar på sig ansvaret för alt utveckla en egen praxis, vilken innebär attinvandrarverket medvetet bryter mol denna förordning. Skall invandrarministernoch den övriga regeringeri acceptera detta? Om regeringen anser atl del ärrimligt ur flyktingpolilisk synpunkl får regeringen ändra förordningen. Men sålänge denna förordning finns skall den följas. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1989/90:613 om reglerna för asylrättför vissa barnfamiljer har frågat mig vad som kanföranleda utvisning av barnfamiljer med minsl elt års vistelse i Sverige.Bakgrunden till frågan är alt det sades i anslutning till beslutet den 13december 1989 om en skärpt asylpraxis all denna inte var avsedd atl påverkabarnfamiljspraxisen. I maj 1989beslöt regeringen alt tillämpa en ändrad praxis i utvisuingsären- 23 Prot.1989/90:122 den som rörde barnfamiljer som vistats i mer än ett årSådana famil- jer skulle få stanna här om delinte fanns avgörande skäl som talade emot Ändringen var delvis motiveradav att utvisningar efter länga väntetider var p jragr kunde vara särskilt påfrestande förbarn som hunnit rota sig i def svenska samhället.Regeln gavs en schablonarlad utformning. Någon närmare undersökning av barnensförhållanden skulle iute behöva göras. Den ersatte en tidigare gällande praxisdär särskild hänsyn togs till barnens skolgång - den s.k. treterminsregeln. Ändringen motiverades också av att den nya utlänningslagenskulle träda i krafl och atl målsättningen var att ettslutligt beslut skulle kunna fattas . Detta var en målsättningsom skulle uppnås successivt, men redan då ansågs del rimligt atl sätta upp enbortre gräns för barnfamiljer En handläggningstid om tolv månaderförmodades bli aktuell endasl i undantagsfall. De omständigheter som kan tala emot tillämpningen av dennapraxis hänför sig till bl.a. brottslighet och säkerhetsskäl. Även andraförhållanden kan leda till ell avslag om det vid en samlad bedömning inteframstår som rimligt att familjen får stanna här Exempel på sådana förhållandenär att sökandena själva i hög grad bidragit till tidsutdräkten eller attbarnet är så litet alt del rimligtvis inte kan ha fått någon anknytning tilldet svenska samhället. Utgångspunkten för ställningstagandet den 13 december 1989all låta deu nu beskrivna ellårsregeln slå kvar trots en skärpt asylpraxis, varen förväntan att inströmningen av asylsökande skulle återgå tillmer normala tal. Trots en markant nedgång är emellerlid inströmningen i dagmer än dubbelt så stor som . är det intemöjligt atl upprätthålla målet om sex månaders handläggningstid. Handläggningstiden - även i fråga om barnfamiljer- kommeri många fall all närma sig elt år I den situationen är det inte rimligt att haen schablonarlad tidsgräns som enda grund för uppehållstillstånd. Ensådan schablon skapar stora orättvisor. Det kan därför bli nödvändigt alt ta upp frågan om enmodifierad bedömning av när ett barns anknytning till skall anses habUvit så stark att della skall utgöra enda skäl för alt låta familjen stannatrots alt grund för asyl saknas. 59 (): Jag tackar för svaret. Det var långt och innehållsrikt. Svaret bekräftar det som jag misstänkte. Jag har nämligensett många exempel på barnfamiljer som enligt beslutet från i maj förra åretborde ha fått stanna i . Del kan naturligtvis i någol fall ha varitfråga om misstanke om brottslighet, men antalet verkar vara för stort. Svaretgör mig nedstämd. Det ändras och fixas nämligen med lagar ochförordningar efter behov. Praxis ochundanfagsklausuler förändras . beslutetsom underlättar förhållandena för barnfamiljer Jag kan inte inse varförinte småbarn, även om de inte har fått så stark ankriytning till det svenskasamhället, får stanna här Det är väldigt cyniskt att skicka tillbaka 24 dem till elt land där de går emotett osäkert öde. Jag kan inte förstå sådana skäl, ochjag har faktiskt inte känt till dem förut. Jag är lilel bekymrad när Prot.1989/90:122 jag ser att jag har fått mina misstankar bekräftade. 60 Statsrådet ; Svarpåfrågor Jag vet inte vadRagnhild Pohanka grundar sin uppfattning på atl för många barnfamiljer harundantagils från ettårspraxisen och att den absolut övervägande majoriteten avbarnfamiljer inte har fått besked om atl de får stanna. Jag har tidigare, i majförra året, myckel noggrant redogjort för att gränsfall kan uppstå med dennapraxis, men del finns också saker som gör att det inte framstår som rimligt atten familj får stanna i . Jag har noggrant redogjort för sådana skäl imitt svar, bl.a. atl man själv har bidragil till tidsutdräkten. Jag kan ocksåpåpeka alt det dessutom finns de som blir barnfamiljer medan de är här, ombarnet föds . Detta är sådana fall där det knappast kansägas att barnet har fåft en sådan anknytning lill del svenska samhället althumanitära skäl har uppstått på grund av barnets koppling till . AnL 61 (); Även barn, om vi nu undantar riktigt småbarn, kan ha egna asylbehov. Del bör man titta speciellt på och inte enbart påföräldrarnas eventuella problem. Jag tycker atl det är viktigt alt manbehandlar barn som egna individer. Där har jag sett en förbättring från förraåret. Man tar numera hänsyn till barnen. Det noterar jag med stor glädje. AnL 62 Statsrådet ; Får jag bara understryka att vi faktiskt iden nya utlännings-lageri också skrivit in att barn kan haegna asylskäl. Men här talar vi om att de skall fä stanna enligtettårspraxisen utau att man egentligen har prövat asylskälen. Vi grundar denutvidgade praxisen i det avseendet - har gällt den treterminsregel somär kopplad lill barnens skolgång - på alt det med rätta har framförts att ävenförskolebarn kan ha rotat sig lika väl som barn som har gått tre terminer iskolari. Detta lar vi alltså nu hänsyn till. 63 (); Här gäller del barnfamiljer. Men det finnsockså ensamma barn. eller barn som bor ihop med syskon. Är del samma regler somgäller för dem? Tar man hänsyn till om de har vistats i mer än ett årinnan det första utvisningsbeslutel kom? Del är minst lika ömmande fall. AnL 64 Statsrådet ; Frågan om ensamma barn är utomordentligtkomplicerad. Jag tror mig inte ha möjlighet alt i enminutsrepliker utreda den. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:122 17 § Svar på fråga 1989/90:591 om arbetsförmedlingarnasverksam- mig om regeringen har för avsikt att medverka lill att arbetsförmedlingensSlink In-verksamhet permanentas eller avvecklas. Låt mig börja med alt säga att den förnyelse ochutveckling av förmed-liugsservicen som skett har varit mycketpositiv. En del av denna förnyelse har yttrat sig i s.k. öppna förmedlingar typSlink In och . Jag anser i likhet med att dennaverksamhet fyller ett behov och är värdefull som ett komplement till denordinarie förmedlingsverksamheten. Vad gäller Slink In-verksamheten iHelsingborg så är den särskilt värdefull för alt bistå arbetssökande mellanDanmark och . Regeringen har också gett uttryck för sin syn på dennaverksamhet genom del bidrag som tidigare givits till just SlinkIn-verksamheten. Del år angeläget alt nya former och metoder förförmedlingsverksamhet kontinuerligt utvecklas. Målet måsle dock vara alt demodeller och metoder som prövats och fungerar väl inlemmas i den ordinarieverksamheten inom arbetsmarknadsverket. Det är således verkels ansvar all laställning till Slink Ins fortsatta verksamhet inom ramen för de drygt 2miljarder kronor som är avsatta för förvaltningskostnader inomarbetsmarknadsverket. vill jag framhålla att regeringen arbetar föratt minska detaljregleringen och öka målstyrningen av olika myndigheler Alt gåin och i detalj reglera hur förmedlingsverksamheten i ett län eller en kommunorganiseras strider helt mot denna inriktning. 66 (); Jag fär tacka för svaret, som jag i allaavseenden naturligtvis känner en myckel slor tillfredsställelse över Allt somsägs i svaret kan jag ställa mig bakom och dela uppfaltningen om. Vad som är olyckligt med den här typen avförsöksverksamhet, som ju bedrivs även på andra ställen än i , äralt den bedrivs under ganska ytliga former och hela liden löper risken alt drasin. Jag ställde en liknande fråga till när hon vararbetsmarknadsminister. Då var situationen ungefär likadan, men SlinkIn-verksamheten fick då fortsätta. ifrågasätts den igen. När man har haft en försöksverksamhet - del säger ocksåarbetsmarknadsministern i sitt svar - som fungerat på ett mycket bra sätt, börman permanenta verksamheten och se till att den kan bedrivas under tryggaformer, för personalens skull men framför allt för verksamhetens skull. Runt omi uttalar man nu ett synneriigen stort stöd för Slink In-verksamheteni . De som är nya inom den statliga verksamheten och studerarstatistiken över vad som har gjorts kan klart se att Slink In-verksamheten iHelsingborg har en alldeles utomordentlig god statistik vad gäller antaletplaceringar Jag lycker atl man bör permanenta verksamheten. Jag förstår alt detinte är regeringens sak att göra det, men jag lycker att det svar som 26 arbetsmarknadsministerrihar lämnat är en klar markering av alt verksamhe- Prot. 1989/90:122 len bör permanentas. Överläggningenvar härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1989/90:601 om arbetsförmedlingarnas verksamhet Sorija Rembo anför atl arbetsförmedlingen ger företagen enmycket kvalificerad service som påmiririer om deri som rekryteririgs-konsultererbjuder har frågat mig om regeringeri ämnar vidta riågori åtgärdmed hänsyn till alt arbetsförmedlingeri härigeriom med skatte-firiarisierademedel avlastar förefageri avsevärda admiriistrativa och andra kostnader Arbetsförmedlingensuppgift har alllid varit och är atl anvisa lämpliga sökaride lill de ledigaarbeleria. Härvid har förmedlirigeri alltid gjort ett urval. Det är väseritliglatt bedöma deri arbetssökandes kvalifikationer i förhållaride till de krav somställs på del lediga arbetel och anvisa personer som har förutsättriirigar attklara av arbetel. Deriförnyelse och utveckling av förmedlingens service som skett under 1980-talethar varit mycket positiv. En naturlig utgångspunkt har varit att förbättraservicen till svaga grupper på arbetsmarknaderi. har kori-takten medarbelsgivarria och serviceri lill dem förbättrats. Bättrekonlakler mellan arbetsgivare och arbetsförmedling leder lill en rad fördelarFörmedlingen kan bättre överblicka rekryteringsbehoven hos enskilda arbetsgivare.Förmedlingen kan också få en realistisk bild av den yrkeskompetens somefterfrågas. Kontinuerliga och förtroendefulla kontakter kan ännu leda tillbättre möjligheter att placera t.ex. handikappade. goda konlakler medarbetsgivarna skulle arbetsförmedlingen ha större svårigheter all effektivthjälpa de svaga grupperna på arbelsmarknaden. Givelvisär del nödvändigt att gränsen mellan förmedlingens och företagens ansvar ärtydlig och klar Förmedlingen skall inte gå in och ta över arbetsuppgifter somåvilar företagen. Det slutliga urvalet och anställningsbeslutet åvilarföretagen. Jaghar dock irite uppfatfriirigen att detta är något stort problem,även om Iveksamheier kari ha fuunils i enskilda fall. Jag utgår från attarbetsmarknadsstyrelseri följer upp verksamheten och tillser att förmedlingensresurser infe används på ett felaktigt sätt. AnL68 (); Jag lackar statsrådet för svaret. Anledningeri till miri fråga är eririotis i arbetsmarkriadsslyrelseris senaste verksamhetsberättelse. Däråterfiriris eff exempel på att en arbetsförmedling i har söktupp ett högteknologiskt företag och tillhandahållit en myckel avancerad servicei samband med rekrytering av sju kvalificerade tjänstemäri. Förelaget besparadeskostriaderria för den rekryteririgskamparij som mari 27 Prot.1989/90:122 annars hade behövt genomföra. I stället fick förelagettjänsterna helt gratis från arbetsförmedlingen. ' Den fasta kontaktperson somföretagel nu har vid arbetsförmedlingen var paJrago sparar enligt notisen in halvapersonalchefens jobb. Del förhållandel all AMS återger detta i sin årsberättelselyder på alt det här är en verksamhet som man vill bygga ul och som man tyckerär väldigt bra. Det är atl notera atl del inte gäller några svaga grupper ulandel handlar om högkvalificerade tekniker, försäljare och ekonomer Jag tror alt det som arbetsmarknadsministern säger i slutetav svaret är väldigt viktigt, nämligen alt arbetsförmedlingen inte skall gå inoch ta över arbetsuppgifter som åvilar företagen. Men del har uppenbarligenskett i del här fallet. Jag tolkar AMS egen annonsering om detta så, att dethär är någonfing som man avser aff fortsätta med. Med tanke på alt syftet nuär att ge AMS större frihet när det gäller målstyrning - vilket vi ju är enigaom -tror jag alt det är mycket viktigt alt det slås fast var gränsen går förvad AMS får lov alt syssla med. Jag skulle vilja ha ett klart uttalande från att sådana uppgifter som del talas om i det här exemplet faller utanförramen för vad ett skattefinansieral monopol får syssla med. Här är del, som mycket riktigtpåpekar, väldigt myckel en fråga om gränsdragning mellan arbetsförmedlingenoch företagens normala personaladministration. Jag är medveten om alt dengränsen är väldigt oklar Men del kommer ju en proposition i höstmed förslag till förändringar av arbetsförmedlingslagen.