prot · GD09130 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:130 Förhandlingarna leddestill en början av förste vice talmannen. 1§ Ändring av partibeteckning Förste vice talmannen meddelade att vänsterpartietkommunisterna anmält att partiet på sin kongress beslutat ändranamnet till och att partiets officiella förkortning skulle varav. 2§ Justering av protokoll 3§Svar på frågorna 1989/90:621 och 677 om anpassningen till EG, m.m. har frågat statsministern om regeringens planerbeträffande information om och den västeuropeiska integrationen. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall besvara frågan. HansLeghammar har frågat på vilket sätt jag menar att Per agerande skulleriskera att försvaga position inför EES-förhandling-arna, detta motbakgrund av att Per offentliggjort innehållet i ett arbetspapper omEES-frågan, vilket diskuterats i EFTA-delegation. Jag besvarar de bådafrågorna i ett sammanhang. Detär viktigt med en omfattande information och en bred debatt om Europafrågorna.Redan i 1987 års proposition finns bland riktlinjerna förslag om attregeringen skall "initiera en bred informationsverksamhet om detvästeuropeiska integrationsarbetet". Dettahar också skett. publicerar kontinuerligt lägesrapporter ochandra informationsskrifter De sänds ut i stora upplagor, i de 1 protokoll 1989/90:130 Prot.1989/90:130 flesta fall gratis. Vi medverkar ofta vid konferenser ochliknande som arran- 29 maj1990 geras av olika myndigheter ochorganisationer Vidare har organisationer 7 och enskilda forskare fått stöd föratt ta fram rapporter och informationsma- ' P"' ' terial. Genom ett särskilt direktivhar samtliga offentliga utredningar fått i uppdragatt redovisa hur deras förslag förhåller sig till motsvarande regler All denna information är bidrag till den offentligadebatten. Var och en som så önskar kan ta del av den. Massmedia, organisationeroch enskilda kan använda den som utgångspunkt för debattinlägg eller egeninformationsverksamhet. Jag har också lagt stor vikt vid att i olika former här ikammaren lämna redogörelser för hur det svenska integrationsarbetetfortskrider. Därvid har jag upprepade gånger sagt, att vi frånregeringskansliets sida gärna besöker utskott för att närmareredogöra för de frågor som faller inom resp. utskotts ansvarsområde. har informerats även genom redovisningar iutrikesnämnden och genom fortlöpande och ingående redogörelser vid möten medriksdageris EFTA-delégation, där samtliga riksdagspartier är företrädda. Detta förmig in på Hans Leghammars fråga. 1 den "grönbok" som regeringen offentliggjorde iförra veckan redovisas samtliga EG-regler som bedöms vara relevanta för dekommande EES-för-handlingarna. I "grönboken" görs också en jämförelsemed motsvarande svenska regler Utifrån dessa fakta kan var och en, med utgångspunkt isina eller sitt partis värderingar avgöra på vilka punkter man anser attskillnaderna mellan och EGs regler är så väsentliga att vi bör begäranågon form av särlösning - undantag eller övergångsarrangemang. Det står varoch en fritt att propagera för sina uppfattningar härvidlag. Inför EES-förhandlingarna skall svenska ställningstagandenoch positioner utarbetas. Det rör sig om ibland känsliga överväganden som fåråterverkningar på möjligheten att nå goda förhandlingsresultat. Genom förtroendefulladiskussioner med EFTA-delegation har regeringen möjlighet attfortlöpande informera de politiska partierna om detta arbete. EFTA-delegationenfår del av de bedömningar som görs inom och kan ge sinaresp. Förutsättningarna för ett sådant förtroendefullt samarbetesaknas om innehållet i det beredningsmaterial som diskuteras görs offentligtoch därmed också kommer till motpartens kännedom. Om så sker, och det är falletmed Per artikel, riskerar att hamna i ett underläge gentemotmotparten i förhandlingarna. Det är regeringen som för förhandlingar med andra länderSamtidigt är det av stort värde för som nation om vi kan utforma förhandlingspo-sitonersom har brett stöd över partigränserna. Därför fäster jag stor vikt viddiskussionerna inom EFTA-delegationen och vid möjligheten att där avhandlaenskilda förhandlingsfrågor på ett förtroendefullt sätt. Regeringen kan inte beordra fram debatt inågon viss fråga, inte heller när det gäller Europaintegrationen. Vad vi kan göra är att ställa 2 material och information tillförfogande. Det har vi också gjortalltsedan ställde sig bakom Prot. propositionen omSverige och den västeuropeiska integrationen. Rege- 29maj 1990 ringen strävar efter en öppen och konstruktiv debatt om Europafrågorna. ] En fortsatt satsning påomfattande och bred information om integrationsar- PI 8 betet är en hörnsten i detsammanhanget. Anf.2 (); Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret. Deambitioner som statsrådet i sitt svar ger uttryck för är ju vällovliga, mensedan kommer vi till detta att gå från ord till handling. Visst kan man sägaatt det har kommit ut ett stort antal trycksaker - en del av dem mångsidiga;om jag får uttrycka mig så - men det innebär enligt min mening inte att svenskafolket därigenom automatiskt kan betraktas som välinformerat. Häromdagenredogjorde man i TV för en opinionsundersökning som handlade om människorsinställning till Europafrågorna. Det visade sig att beroende pä hur manfrågade, fick man mycket olika svar Utan att överdriva skulle man väl kunnatolka svaren så, att människor inte har klart för sig att vi de facto, omSverige skulle bli medlem i EG, skulle uppge en del av vår suveränitet. Vi kanväl, fru talman, och förhoppningsvis även statsrådet, vara överens om att endel - jäg har inte sagt hur stor del - av vår suveränitet faktiskt skulleuppges om blev medlem i EG. Sedan kan man diskutera hur stor del avsuveräniteten som skulle uppges. Dettahar folk emellertid inte förstått, eftersom informationen och debatten omdenna fråga inte har legat på en nivå som gjort det möjligt för människor attförstå vad saken gäller Dessutom har debatten än så länge handlat väldigtmycket om själva anpassningsfrågorna eller harmoniseringsfrågorna. Attdessa frågor inte är enkla demonstreras väl också, fru talman, av att man ivissa sammanhang har använt sådana ord som "osmos" för att förklaradetta. är jag, fru talman, kemist, och jag vet därför vad osmos är, menstora delar av svenska folket vet faktiskt inte det. Jag menar att det, när mantillgriper ord som osmos för att förklara hur man skulle kunna komma tillgemensamma beslut, är ett tecken på att man kanske inte riktigt har den klarhetsom skulle behövas. Anf.3 HANS LEGHAMMAR (mp): Även jag vill tacka för svaret på min fråga om hur Per Gahrtonsagerande skulle kunna försämra EES-förhandlingarna. Jag tycker mig dess värreinte ha fått något svar på min fråga i det skrivna svar jag fick strax innanjag kom hit och som nu har läst upp. Minfråga var hur försämringen skulle kunna se ut. Företrädare för regeringen hargjort många uttalanden i diverse frågor, rörande t.ex. arbetsmiljö,fackföreningar och livsmedelskontroll. Dessa uttalanden har gått ut på attSverige inte kommer att acceptera några försäniringar Detta är den svenskalinjen, den som alla förhandlare bör ha känt till om de följt den svenska debatten.Om det, fru statsråd, är den linjen som gäller, innebär det ju ingen fara attpublicera material som visar, och försöka få fill stånd en debatt om, att detkan bli fråga om försämringar Då finns det ju, frutalman, ingenting att förhandla om, utan då är det de 3 Prot.1989/90:130 uttalanden som ,och mänga andra företrädare 29 maj1990 förregeringenhargjortomatt vi inteskall acceptera några försämringar som '~' gäller Då finns det ingenting attförhandla om när det gäller asbest, arbets- Svar påfrågor - -y 1 fackliga försämringar Jag upprepar min fråga: Vad är det förkonkreta försämringar i fråga om som kan föranledas av Per Gahrtonsagerande? Jag har inte fått svar på den frågan. Först vill jag ta upp frågan om information. Ja, jag håller med ; Europafrågan äringenting som man lär sig på . Det kräver engagemang och att man ägnar tid och uppmärksamhet åt att sätta sig in i frågan och det breda fält som den spänner över. Man kan fråga sig vilken regeringens uppgift skall vara idet här samman hanget. Vi har skaffat fram pengar och material. Det finns ett antal partier i riksdag, och jag menar att det är vår uppgift att via dessa föra ut frågorna till en större allmänhet. När det gäller partier och andra intresseor ganisationer ser vi ju att många av dem verkligen tar vara på det informa tionsmaterial som finns samt utökar det med sina egna värderingar och sitt eget tyckande för att sedan föra ut det till allmänheten. Det här kanske av speglar sig i de opinionsundersökningar som vi tar del av, även om jag tror att man får svar så som man ropar ; Här har jag en lång lista på alla de informationsskrifteroch det material som miljonerna används till för att vi.skall kunna ge alla som är engagerade ett underlag för att de skall kunna föra ut debatten till allmänheten. Jag tror inte att en regering ensam kan klara att ge alla information med de värde ringar som hör till denna. ' Det andra jag vill säga, fru talman,,och här återkommerjag till den principiella frågan, är att om vi också skall ha riksdagensbistånd i de förhandlingar som förestår kräver det ett förtroendefulltsamarbete. 5 (): En av de åtgärder som man kunde ha vidtagitvar att ta i an språk det relativt rejäla anslag som stod till förfogande för allsidig informa tion. . ,, Det är alldeles riktigt som statsrådet påpekar att vissaorganisationer verkligen har tagit på sig. uppgiften att informera. SAF t.ex.lägger ju ned oerhörda pengar, man kan få böcker gratis i bokhandlar och viser affischer över hela stan. blir väl folk fundersamma över hur densvenska flaggan egentligen ser ut. Men detta ger ju ingenting som vi skullevilja kalla för allsidig och saklig information. I samband med andra stora frågor som svenska folket harställts inför har det ibland kommit ut debattskrifter som bekostats av allmänna medel, där man har tagit upp vissa problem och belyst dem från två sidor Jag skulle kunna nämna det som ett exempel på vad man faktiskt skulle kunna göra. Redovisningen skulle präglas av en viss objektivitet; först kommer en sak- 4 redogörelse, och sedan kommer tvåolika ståndpunkter 6 HANS LEGHAMMAR(mp): Prot. Jag blev litet konfunderad när jag läste det första svaret jag 29maj 1990 fick och det sedan inte kom något ytterligare svar när jag ställde mina frågor [ [ Jagställde raka frågor: Vad är det för försämringar som kan komma av var pafrågor . Gäller inte de uttalanden som statsrådet hargjort tidigare om att vi inte skall tillåta någon försämring av arbetsmiljön,fackliga frågor, livsmedelspolitik osv.? Gäller de eller gäller de inte? uttalanden kan de ju inte leda till några förhandlingssvårigheter Statsrådethar undvikit min fråga två gånger , och jag hoppas att hon tar tillfället iakt och svarar mig. Jag tycker att det äroförskämt att hon bara skakar pähuvudet och går härifrån. . > Överläggningenvar härmed avslutad. 4§Svar på fråga 1989/90:637 om ökad självbestämmanderätt har frågat mig.om vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att undanröja de hinder som föreligger för att kommu nerna skall få en större självbestämmanderätt när det gäller föräldraförsäk ringen. RolandLarssons fråga har sin grund i en skiss till ett kommunalt förnyelseprogramsom presenterats av den nya kommunledningen i kommun. Det är ettmycket intressant program. Det kommer att bearbetasinom kommunen och därefter bli föremål för kommunala ställningstaganden. Denfråga det här gäller berör vitala delar av vårt välfärdssystem, såväl relationen mellan två olika organisatoriska nivåer - stat och kommun - som relationen mellan samhällsorganen och de enskilda medborgarna. Ett ställ ningstagande frän regeringen till eventuella förändringar i det statliga regel systemet kan göras först i samband med att en framställning frän kommunen föreligger. ' Anf.8 (): En framstående och tongivande socialdemokratisk politiker som LarsEngqvist går i sin nya roll som kommunpolitiker ut och presenterar de häruppslagen till reformer på den kommunala nivån. Dessa står uppenbarligen istrid med de synpunkter som regeringen tidigare framfört i liknande sammanhang,t.ex. när det gäller rätten att utbetala kommunala vårdnadsersättningar När nuLars går ut med dessa.förslag i en situation när stora extra bidragnyligen har betalats ut till kommun -bidrag som skulle kunna användasföratt finansiera dessa reformer - och vi dessutom vet att det tidigare funnitsmotstånd mot förslagen, då frågar man sig om det är en förändring i regeringensinställning på väg. Det var egentligen detta som jag tyckte var intressant attfå höra, att man ända är beredd att pröva en sådan förändring efter enframställning från kommunen. 1989/90:130 29 maj1990 skulle i realiteteninnebära att man också öppnar möjligheter för kommunala vårdnadsersättningar,eftersom detta ur strikt kommunalrättslig synpunkt är en och samma sak,nämligen ett kontant bidrag till enskilda barnfamiljer Därförvälkomnar jag svaret att man efter en viss prövning är beredd att ta ställningtill eventuella förändringar. Motståndet har ju tidigare varit kompakt. Jagskulle ändå vilja fråga civilministern vad det är för typ av framställning frånkommunens sida som man förväntar sig. Om man ämnar genomföra detta så torde detknappast krävas någon speciell framställning. Det måste väl i så fall vara enlagändring som civilministern åsyftar. Det är inte min sak att bestämma vilken typ av framställning som Malmökommun skall komma med. Jag vet inte hur noggrant man har gått igenomproblemen, innan man lade fram förslaget. Det finns ett antal problem här Dithör kommuners möjligheter att, utan särskilt lagstöd, lämna understöd tillenskilda personer Om man skulle ha den utformning som skisseras i programmet sårör detta också socialtjänstlagens regler om hur man hanterar olika typer avbidrag. Det är detta jag förväntar mig finns med i framställningen, att man hartänkt igenom problemet. Sedan får vi diskutera igenom de formella och reellaproblem som föreligger, för båda typerna av problem finns med i dennafrågeställning. Anf.10 (): Som jag sade förut så är det ingen skillnad mellan detta förslag och dekommunala vårdnadsersättningar som har diskuterats i åtskilliga kommuner Dethandlar om att man betalar ut kontant ersättning till barnfamiljer Det tordeväl knappast ha någon betydelse vilken grund man har för detta, utan det ärsjälva åtgärden som sådan som skall prövas. Jaghar vid åtskilliga tillfällen här i kammaren frågat biträdande socialministernom dessa möjligheter och fått ett absolut bestämt besked om att det strider motden kommunala självbestämmanderätten. Därför tycker jag att det finns enpositiv ansats i svaret när civilministern ändå säger att man är beredd attefter en framställning pröva saken. Jag utgår då från att en sådan prövningblir förutsättningslös, och jag hoppas att den skall leda fram till att manbestämmer sig för att kommunerna skall ha den här möjligheten. Det återstår attse, men jag hoppas att det blir så. Jag har sagt att vi inte kan pröva detta innan vi har en framställning.Sedan förhåller det sig så, att en kommun inte kan lämna understöd åt enskildapersoner utan särskilt lagstöd. Det finns den typen av formella hinder i denhär frågeställningen också. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar påfråga 1989/90:643 om byggstarten för ett nytt polishus Prot. 1989/90:130 i 12 Civilminister : Svar på frågor harfrågat mig om jag är beredd att tidigare-lägga en byggstart för ett nyttpolishus i . Polisens lokaler i är inte bra.Byggnadsstyrelsen har därför planerat en nybyggnad och hosregeringen begärt projekteringsuppdrag. Regeringen har inte tagit slutligställning i saken. budgetpropositionernainvesteringar i byggnader i rullande treårsplaner Detta sker för att ökamöjligheterna till en mera långsiktig planering av lokalförsörjningen förstatliga myndigheter, däribland polisen. Planeringen bygger bland annat på enavvägning mellan tillgången på resurser och de skilda investeringsbehov somfinns. Den priori-teringsplan för polishusbyggen som redovisas ibudgetpropositionen 1990 grundas på sådana avvägningar Situationen har i stort sett inte förändrats sedanbudgetpropositionen lades fram. Det är självklart att regeringen håller sigunderrättad om förutsättningarna för att genomföra ett nytt polishusbygge iGällivare och att regeringen så fort dessa förutsättningar är uppfyllda fattarde nödvändiga besluten. Jag är inte nu beredd att tidsbestämma byggstarten för ettnytt polishus i . Tidpunkten för byggstart påverkas också avsysselsättningsläget. Det är inte uteslutet att man kan görapunktinsatser för att t.ex. förbättra arbetsmiljön för polisen eller för attåtgärda andra akuta problem som kan uppstå. 13 (): Jag tackar civilministern försvaret. Anledningen till minfråga är att jag besökte polishuset i och där ficken mindre chock över de arbetsförhållanden som Gällivarepolisen tvingas arbetaunder i sina lokaler Polisdistriktet är stort och innefattar stora delar avfjällförvaltningen och en mycket stor del av inland. Man har där enlokalbrist som är sådan att man knappast kan tro det är sant . Man hadenio celler, eller arrestlokaler, fyllda av tillfälligt omhändertagna. I enarrestlokal uppehöll sig advokater och förhörspersonal. Huset var också drabbatav mögelskador Projekteringen av ett nytt polishus har pågått ocharbetarskyddsstyrelsen har gigantiska listor över saker och ting som behöveråtgärdas för att man skall få en bra arbetsmiljö. Detta är inte tillfredsställande. Med tanke harman delvis löst problemet med omklädningslokaler, så att man kan ha skildaomklädningsrum för de kvinnliga poliserna och de manliga poliserna. Menfortfarande är situationen otillfredsställande. De baracker som man hade körtdit var så kalla att vattnet frös både'på toaletterna ochi duschrummet. Detta kan absolut inte fortgå i längden. Det saknas dessutomtio arbetsrum, och det saknas också lokaler för de nya instrumenten för blodprovstagning. 1989/90:130 Enligtvad jag kan utläsa av civilministerns svar finns det faktiskt en liten Regeringen skall hålla sig underrättad och är beredd att på nå- I ] got sätt prioritera bygget om det skulle uppstå ytterligareförutsättningar för P ' S detta.Min fråga är: Har jag tolkat civilministern rätt? Anf.14 Civilminister : Fru talman! är ett avde polishus som helt klart är i behov av en helt annan utformning. Det ärupptaget i de planer som finns för nybyggnad av polishus, och vi är medvetna ombristerna. Jag vill bara till-lägga att det finns andra polishus som också harstora brister och vilka man har prioriterat ännu högre. Jag hoppas att vi såsnart som möjligt skall få plats för även bland de polishussom det kan finnas utrymme för inom de investeringsramar vi har 15 (): Om man vill haytterligare förutsättningar för en ökad prioritering av kanman se pä den byggarbetsmarknad som finns. Bygget i Aitikgruvan kommer att bliklart . Da förutsätter man att det blir en ökad arbetslöshet idetta område som redan nu har betydligt högre arbetslöshet än den somredovisats av andra byggkassor i Kassa36, som omfattar , kan redovisa en arbetslöshet på . Det innebäratt förutsättningarna finns för ett tidigareläggande just med hänsyn tillsysselsättningskravet. Men jag anser att också arbetsmiljökraven talar fördetta. Är civilministern beredd att vid tillfälle besöka polishuset iGällivare för att på ort och ställe informera sig bättre om det behov somföreligger att prioritera ? Anf.16 Civilminister : Fru talman! Jag har besökt ett antalrisiga polishus, och jag är fullt beredd att besöka också polishusmed de risker som kan finnas där Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1989/90: 656 om den offentliga sektorns produktivitetsutveckling liar frågat mig om regeringen är beredd att gestatskontoret i uppdrag att genomföra mätningar av produktivitetsutvecklingenunder i den offentliga sektorn. Statskontorethar på regeringens uppdrag gjort en uppföljning av produktivitetsutvecklingen1980-1985 för av de statliga myndigheterna. Myndigheterna var ihuvudsak desamma som omfattades av studien avseende . Statskontorethar vidare fått i uppdrag att kartlägga vilka re-sultatmått avolika slag som förekommer inom statlig resp. och privatsektor och hur de används där I uppdraget ingår att bedöma möjlighe- Prot.1989/90:130 terna att mer allmänt för statlig verksamhet använda de.resultatmått som kartlagts samt lämna förslag till inriktning och omfattning av det fortsatta ] [ arbetetmed att utveckla resultatmått. Uppdraget skall redovisas senast den P J 8 1 en promemoria överlämnad till regeringen i april i århar statskontoret redovisat ett antal åtgärder som borde ingå i en offensiv föratt höja produktiviteten inom den statliga sektorn. I denna promemoria tasockså upp att produktivitetsmätningar i någon form bör fortsätta. De idéerochsynpunkter avseende fortsatta produktivitetsmätningar som statskontoret harpresenterat i denna promemoria kommer att beredas i samband med attstatskontoret avrapporterar ovan nämnda uppdrag om resultatmått. Jag vill slutligen framhålla att jag är positiv tillproduktivitetsmätningar i den offentliga sektorn. 18 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det väckte mycket stor uppmärksamhet när en ekonom påstatskontoret på uppdrag av långtidsutredningen presenteradeuppgifter om produktivitetsutvecklingen inom den offentliga sektorn. Hansuppgifter visade att den hade sjunkit . Det väckte också vissuppmärksamhet när regeringen i en finansplan talade om attproduktivitetsutvecklingen inom den offentliga sektorn var mycket bekymmersamoch att löneutvecklingen för de offentliganställda på något sätt skulle kopplastill produktivitetsutvecklingen. Jag måste därför säga att jag verkligen höjde påögonbrynen när jag läste vad som stod i en promemoria från statskontoretavgiven Man skriver följande; "Vi har i olika sammanhang- utan resultat -försökt intressera för att i någonform fortsätta dessa mätningar" Med den vikt som också regeringen lägger vid den härfrågan ter det sig närmast obegripligt att man sedan har lagt utett sådant uppdrag. Det tycks vara så att stabsorganet på detta område,statskontoret, tycker sig behöva ett uppdrag från regeringen för att sätta igång. Jag anser inte att den sista meningen i statsrådets svartyder på någon särskilt stor handlingskraft. Statsrådet säger; "Jag villslutligen framhålla att jag är positiv till produktivitetsmätningar i denoffentliga sektorn." Skall den meningen tolkas som att det stabsorgan -expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, långtidsutredningen,statskontoret eller något annat organ -det organ som-sätter i gäng en sådan härproduktivitetsmätning har statsrådets välsignelse? kan vara övertygad om att detär så. Annars skulle vi inte ha uttryckt ett så stort intresse och gått igenomfrågeställningarna så som vi har gjort i det uppdrag som vi har lagt ut tillstatskontoret. Jag har personligen intresserat mig mycket för demätningar som har skett och använder resultaten i en rad olika sammanhang. Vi har tagit med dem i 9 1989/90; 130 enrad dokument som regeringen har lagt fram, senast i kompletteringspro- positionen. Vi har där uttalat att det bör skesystematiska produktivitetsmät- ningar och att det skallvara ett produktivitetsmål inom både statlig och kom- Svar på frågor , , . f > ° munal-sektor Jagvet inte riktigt vilka sammanhang som åsyftas i promemorian. Jag känner intetill hela förhistorien i de olika diskussioner som har varit. Men jag har helatiden ställt mig positiv till de propåer som har funnits beträffandemöjligheter till produktivitetsmätningar Det är därför som jag har varit positivtill att de skall utföras. Vi väntar oss en mera konkret diskussion i sambandmed att vi får den rapport från statskontoret som vi har begärt. 20 (); Frutalman! Statsrådet är uppenbarligen mera positiv och handlingskraftig än vadsom framgår vid en genomläsning av svaret. ser alltså gärnaatt sådana här mätningar sker och de organ som sätter igång med detta harcivildepartementets välsignelse.