prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Därför är det viktigt ochbra att utskottet tydligen markerar att denna redovisning måsle göras. Del ärockså viktigt att staten föregår med goll exempel. Vi vet alt del i mångakommuner finns debatter bland kvinnor av olika politiska färg. Man har börjatgranska hur anslagen ser ut och granskar investeringarna samt debatterarfrågan i fullmäktigeförsamlingar. Kan vi från genom alt markera dettaföregå med gott exempel och sprida ljus i denna i vissa fall dunkla fråga ärdet mycket bra. , herr lalman! Utskottet har avstyrkt motionen,men sagt att analys måste göras. Del kan vi motionärer acceptera, men vi kommersäkert att följa upp frågan och se vad som händer, om redovisning görs och om iså fall åtgärder sätts in. Allra sist skulle jag vilja säga så här; Vimåste ge flickorna en sportslig chans! I delta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) Föredrogs trafikulskotlets betänkande 118 1989/90;TU18 Sjöfart (prop.1989/90:100 delvis). 117TOM (); Ett livskraftigt konkurrensdugligt näringslivär grunden för del svenska välståndet, och det är den bärande idén i denmoderata näringspolitiken. Det är inte tack vare statligt understöd ochsvenska regler som vår industri har blivit framgångsrik på världsmarknaderna.Det har man åstadkommit med egen kraft. Sjöfart skiljer sig inte från annan industriellverksamhet, och det är vår uppfattning all svensk sjöfart med riktigaförutsättningar har goda möjligheter alt konkurrera internationellt. Engrundläggande förutsättning är atl man kan få konkurrera på lika villkor somandra nationers företag och inte hindras av en rad olika svenskasärbestämmelser, som är fallet. Vi ställer inga speciella svenska krav när det gällerbemanning och drift av svenska företag i utlandet. Då förutsätter vi atl resp.bolag i eget intresse ser lill att lämpliga personer anställs för uppgifterna.För sjöfarten gäller emellertid inte detta. Detaljerade föreskrifter ombemanningens storlek, nationalitet och kvalifikationer leder till atl svenskarederier inte har möjlighel att under svensk flagg konkurrera på det sätt somär nödvändigt med hänsyn till marknaden. Resultatet har i stället blivit attsvenska rederier i första hand etablerar sig i utlandet, någol som på siklknappast kan gagna näringen i . För att lösa detta har vi länge krävt att man i Sverigeinrättar ett internationellt register, på samma sätt som man har gjort i deflesta europeiska länder Rederierna kunde då anställa de besättningar som varlämpligast i sammanhangen. Lika konkurrensvillkor skulle då gälla. Det är ingen ny lösning. Redan på 50-lalet fanns detsvenska rederier som drevs med utländska besättningar på lokala avtal. Vi kaninte finna annal än atl denna lösning skulle kunna fungera även . Vi tror däremot inte atl del är elt riktigt recept förnärsjöfarlen. Regeringens agerande innebär att har valt en lösning somskiljer sig från våra nordiska grannländers. Vi har försummat möjligheten atlskapa en gemensam nordisk politik på detta område. Svenska redare har attäven i svensk kustfart finna sig i konkurrens från NIS- och DIS-registreradeskepp. Denna snedvridning skapar en i längden ohållbar situation. För att lösa sjöfartens problem väljer regeringen istället atl subventionera näringen. Skaller och sociala avgifter återbetalas.Världshaven har blivit det i särklass största svenska stödområdet. herrlalman, om svenskl sjöfolk inte betalar skatter och avgifter, vem betalar dåderas kostnader? Vem betalar deras bostadssubventioner, deras sjukvård ochderas barns skolgång? Själva idén med subventioner är felaktig. Den har intefungerat i stödområdena, den har inte fungerat i och den kommerinte att fungera på världshaven heller. Sjöfartens förelrädare lär sig snartatt del är mera lönsamt att söka bidrag i kanslihuset än på en hårdfraktmarknad. Så får vi ännu en av dessa "skyddade" näringar som viegentligen inte har behov av. Men regeringen går vidare i sin regleringsiver. För atlmotverka den minskning av handelsflottan som uppkommer genom en felaktig sjöfartspolitikhar man permanentat flagglagen, med säkerhetspolifisk motivering.Det är en felsyn när man tror all en ny konflikt i vår del av världen 1989/90:95 skullefå samma förlopp som , med lejdbåtar och avspärr- ning.Alt nu med säkerhetspolitiska argument införa subventioner och regler för handelsflottansamtidigt som man med samma säkerhetspohtiska argu- '"''" ment lar bort subventioner och regler frånjordbrukei förefaller inte logiskt. Det verkar inte finnasnågon mer djupsinning analys bakom detta skifte av subventioner från ennäringsgren till en annan. En slor del av utskottets betänkande rör trafiken lill . Det äregentligen orimligt att förbindelserna med vår svenska ö, , är sämre änmed t.ex. , Vi har från moderat håll i skatteutskottet föreslagit åtgärdersom skulle skapa förutsättningar för lönsam trafik på , Men närGotlandstrafiken nu missgynnas på det sätt som sker blir det också ett statligtansvar att värna om förbindelsen med . Viogillar själva idén med koncessionslrafik, meri om ingen annan lösning ärmöjlig så skall villkoren för trafiken vara klara och upphandlingen ske öppetoch i konkurrens på samma sätt som annan offentlig upphandling. Det är inteacceptabelt all del gällande avtalet hemligstämplas, som skelt, närupphandlingen väl är gjord. Del strider mot svensk förvaltningstradition.Avtalet granskas nu av revisorer, och vi ser med intresse fram motderas rapport. Samtidigtmåste poängteras att staten som förhandlingspart har vissa skyldigheter motrederiet och atl staten även måste uppfylla sin del av avtalet. Att redan nu gåin och kräva en annullering av ett tioårsavtal ger inte rederiet rimlig chanslill anpassning av verksamheten. Vistöder därför från moderat sida utskottets skrivning, men vi kommer attfortsätta att kräva atl avtalet blir offentligt och att rimliga krav på omförhandlingav villkoren aktualiseras när detta blir möjligt. Miljöfrågornahar fått en omfattande behandling i årets betänkande. Från moderat sida kan vikonstatera atl de krav som framförts i motionerna i huvudsak tillgodoses genomolika insatser av departement och sjöfartsverk. Vi har därför inga särskildayrkanden i sammanhanget. Detkan vara värt att påpeka alt ett fåtal spektakulära tankbåtshaverier fått enväldigt stor uppmärksamhet i debatten, men de stora kvantiteterna olja som kommerut i haven kommer faktiskt från anläggningar i land, och det är där somåtgärderna i första hand borde sättas in. Mycketav miljödebatten har kommit atl handla om nödvändigheten att ha lots. Men enlots är ingalunda någon garanfi för att olyckor inte kan inträffa. Kravet påloistvång kan ibland få märkliga konsekvenser, och det är vår uppfattning altreglerna behöver ändras, i varje fall deras tillämpning på vissa lotsplalser Närdet slutligen gäller fritidsbåtarna, herr talman, har vi moderater igen föreslagit atl fritidsbåtsregistret skall avskaffas. Våra invändningar mot della register har visat sig vara riktiga. Det enda som åstadkommits är en utgift i statsbudgeten, som polis och kustbevakning nu måste av sätta stora resurser för alt jaga i övrigt laglydiga medborgare som vägrar att betala en registeravgift på När det dessutom visar sig att registretstill komst - tvärtemot vad som utlovades - underlättar för båttjuvar att få be hålla stulna båtar finns det all anledning all länka om. 120 Av de argumeril som framhålls för registretsexistens är nästan samtliga tillförmån för kontroll och planering av olika myndigheter. Det behövs inte. 1989/90:95 Jag kan intyga, herr talman, atl vi som ägnar oss åt dennafritidsaktivitet kla- rar oss alldeles utmärkl ulan goda rådfrån naturvårdsverk och kommunala fritidsförvaltningar. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall lillreservationerna 1,7,8, 11, 20 och 27 fill utskottets betänkande. AnL 118 (): Trots goda konjunkturer för sjöfartsnäringeni allmänhet brottas svensk sjöfart fortfarande med många problem. Att ge den svenska handelsflottan rejäla förutsättningaratt konkurrera på de internationella marknaderna är en grundförutsättning föratl sjöfartens fördelar skall nyttiggöras fullt ut. Detta gäller självfalletall sjöfart, även sådan som sällan eller aldrig berör svensk hamn. mentransporterna till och från har givetvis sitt speciella intresse. Enhandelsflolta med svag konkurrenskraft kommer till korta i tävlingen omtransporterna av den svenska importen och exporten. Inom den inlernationella linjefarten har konkurrensenunder senare decennier varit mycket svår på alla trafikområden. Det gällerAtlanten, och . Denna svensk sjöfarts tidigareparadgren omfattar numera endast ett fåtal, om än myckel effektiva, fartyg. Det är av stort intresse för landet och för den svenskaexporfindustrin atl linjesjöfart också fortsättningsvis drivs under svenskflagg. fattade beslut om en radstödåtgärder till sjöfartsnäringen. Del var för närsjöfarten som desjöfartspolitiska besluten av kom all bli mest angelägna. Stödet är som bekant tvådelat och består av delsåterbetalning av sjömansskatten, dels ett kontanlbidrag om perhelårsanställd inom näringen. Utvecklingen medför alt båda dessa delar nuurholkas. Höjda pro-cerilsatser för socialavgifterna, allmän inflation ochmellankommande avtalsförhandlingar gör att kontantbeloppet nu borde vara drygt43 för att motsvara del reella värdet i utgångsläget . Avsikten med stödet är atl öka de svenska rederiernaskonkurrenskraft. Situationen är nu den alt konkurrensen ökar medan stödetminskar. Detta är på ett sätt en olycklig utveckling. Denna form avsubventioner löser långt ifrån alla problem för den svenska handelsflottan. Därför är del uppfattning och vårt krav allSverige bör inrätta elt internationellt fartygsregister i syfte atl möjliggöraför redarna att operera vissa svenskägda fartyg på internationellakostnadsvillkor. Sådana register håller på att upprättas i flera av vårakonkurrentländer Det senaste exemplet är . Därmed har åttaeuropeiska länder etablerat sådana register, däribland våra grannländerDanmark och . 1 dessa länder blomstrar sjöfartsnäringen som aldrigtidigare. Jagövergår nu till att kort kommentera flagglagen. permanentades den s.k. flagglagen, vilkenbegränsar de svenska rederiernas handlingsfrihet när del gäller alt disponera sitt tonnage. Detta innebär nackdelar på en marknad där flexibilitet och rörlighet är viktiga för utsättningar för framgång. Atl köpa och sälja fartyg tillhör den normala re- 121 deriverksamheten,lika mycket som alt transportera gods och passagerare. Flagglagen bör därförenligt mening avvecklas. Efterdella vill jag säga något om invesleringsfondsulnyttjande. Nuvarande regler för invesleringsfondsulnyttjande börändras så att dessa fonder kan utnyttjas för investeringar även i begagnadefartyg. En sådan liberalisering skulle öka förutsättningarna försjöfartsnäringen alt attrahera nytt kapital och nya ägare. I många andra länderhar de viktigaste ex-portbranscherna också slora intressen i sjöfarten. Här i säger socialdemokraterna nej till en sådanulveckling, och man kan slälla frågan; När skall socialdemokraterna inse attdetta är ytterligare en handling som försvagar sjöfartsnäringensvidareutveckling? Miljöaspekter måsle spela en större roll även när detgäller sjöfarten. Det gäller såväl dumpningsföreskrifter som luftföroreningar,buller och andra problem vid gång i trånga farleder m.m. Regeringen bör enligtvår uppfattning ta initiativ och uppdra ål att föreslåskärpta miljökrav för sjöfarten. I den inrikes transportapparaten utgör närsjöfarten enmiljövänlig resurs, som kan utnyttjas ännu mera för atl avlasta de redan hårtansträngda land-transporllederna. Det finns alltså mycket siarka miljöskäl föratt stimulera tillväxt av sjötransporterna. Trafikpolifiken bör också formasutifrån det faktum att sjöfarten jämfört med andra iransportgrenar kräverblygsamma investeringar i transportvägarna. Vatten är ju pä ett sätt oslitbartoch alltid tillgängligt längs våra farleder Jag vill, herr talman, mill i denna sjöfarlspolitiskaredovisning kommentera en något udda fråga i delta betänkande. 1987 inrättadesunder motstånd från bl.a. ell register för fritidsbåtar Ibudgetpropositionen görs klart alt registret inte vunnit någon störreframgång hos båtägarna, trots den relativt låga avgiften för registrering. Altdöma av de förväntade intäkter som redovisas i statsbudgeten räknar regeringenmed att registrets kostnader kommer all översliga intäkterna även under nästaår. Argumenten för registrets existens har enligt vår mening knappast stärktsunder det år som har gått sedan vi senast diskuterade den här frågan i sambandmed behandlingen av ett betänkande. Vi föreslår därför atl registretavskaffas. Efterdella, herr lalman, skall jag återvända lill sjöfartspolitiken. Jag konstaterar all den socialdemokratiskasjöfartspolitiken under en följd av år har förklarats vara enberedskapspolitik. Syftet med sjöfartsstö-del är alt hållahandelsflottan vid en från beredskapssynpunkt acceptabel storlek. Dettainnebär atl hell andra än näringspolitiska aspekter kommer atl påverkabehandlingen av rederierna. behövs ett nytt samlat näringspolitiskt grepp överden svenska sjöfartsproblematiken. De isolerade sysselsättningsintressen ochberedskapsintressen som i stor utsträckning har gjort sig gällandebör enligt uppfattning ersättas av en helhetssyn pårederinäringen. Inom andra sektorer av det svenska näringslivet är konkurrensenfri. Där är subventionerna mer eller mindre isolerade utanför Varför skallytterligare en del av den svenska näringen, den som har utgjort en av destarkaste grenarna, utsättas för denna utpressning genom subventioner? sjöfartenmed andra näringar i det svenska näringslivet. Regering och riksdag börsnarast samla sig till en näringspolitik på sjöfartsnäringens område. Färjetrafiken lill beskrivs ochdiskuteras livligt i detta betänkande. kommer senareatt redogöra för våra synpunkter på färjetrafiken till . Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1,3,6, 7, 11 och 12. AnL 119RUNE (); Sjöfarten är en mycket viktig näring, som harslor betydelse för vårt land ur många olika synpunkter Sjötransporter är enmiljövänlig och energisnål Iransportmelod. Dessutom ger näringen sloraexportinkomster till , och den är vidare oerhört viktig urberedskapssynpunkl. Det är viktigt att näringen ges godautvecklingsmöjligheter för framtiden. Regeringens nuvarande sjöfartspolitikpräglas främst av beredskapsaspek-lerna. Detta är ett alltför snävt synsätt.Enligt mening bör därför regeringen ta initiativ tillireparisöverläggningar mellan staten, rederinäringen och de fackligaorganisationerna för att få till stånd en näringspolitik för sjöfarten somgrundar sig på en helhetssyn om näringens mångfasette-rade belydelse. Sjöfartsnäringen är till sin karaktär myckelinternationell och verkar i en hård internationell konkurrens. hardärför föreslagit all ett svenskt internationellt fartygsregister inrättas föralt stärka de svenska rederiernas konkurrenssituation. Sådana register finns nuetablerade eller är under elablering i de flesta sjöfartsländer i . Påhela kuststräckan från till är det snart bara kvarsom inte har ett sådant register. Inte minst sedan regeringen öppnat de svenska kusterna förtrafik med fartyg registrerade i de norska och danska öppna registren, harnödvändigheten av elt svenskl register ökat. Det senaste exemplet är atl ellnorskt kryssningsfartyg skall börja köra mellan den svenska och ,till priser som är omöjliga att konkurrera med för svenska färjerederier. Alternativet till elt svenskt internationellt register ärofta att svenskägda fartyg registreras under andra flaggor unders.k. Delta är ett ur alla synpunkter mycket sämrealternativ. Fördelen med ett svenskl register är att fartygen kommer alt förasvensk flagg och därmed omfattas av svensk lag och de internalionellakonventioner som tillträtt samt stå under tillsyn av del svenskasjöfartsverket. Sjöfartens internalionella karaktär gör ocksä atl vi icentern anser atl den numera permanentade flagglagen skall avvecklas.Flagglagen begränsar på ett olyckligt sätt de svenska rederiernashandlingsfrihet när det gäller att disponera tonnaget. har aktivt medverkat till alt införa det s.k.sjöfartsslödet, som lill viss del kompenserar den svenska sjöfarten för desshöga kostnadsläge. Enligt beslutet, som togs 1988, återbetalas deninlevererade sjömansskatten lill rederierna samt utgår elt kontanlbidrag på . per helårsanställd ombord på fartyg i fjärrfart. Bidraget är i ställetför sänkta socialavgifter Dettasjöfarlsstöd har varit mycket positivt och medverkat lill den opti- Prot.1989/90:95 mism som finns . Det är dockviktigt all detta stöd följer kostnadsul- 28 mars1990 vecklingen och inte urholkas i taktmed inflafionen. Stödet borde, om det värdesäkrats,ha uppgått till ca . Vi anser att en sådan värdesäkring avstödet bör genomföras och vill ge regeringen detta till känna. Jag nämnde inledningsvis alt transporter tillsjöss är fördelaktiga ur miljö- och energisynpunkl. Även om så är falletföreligger också stora risker framför alll för olyckor med tankbåtar Vi hartyvärr fått flera exempel på katastrofer av delta slag påolika håll i världeri. Som jag riämnt tidigare är sjöfarteninternationell till sin prägel. Del innebär alt de regelverk som styr delmesta inom della område är inlernationella konventioner måsle därförmed krafl agera i olika inlernationella fora för att få till stånd bättre ochsäkrare regler för fartygs-transporter Delta gäller bl.a. krav på dubblabottnar för tankfartyg. Just dubbla bottnar skulle vara en mycket bra regel,som kan innebära atl en grundstötning med en tanker inte behöver innebära enekologisk katastrof. På detta område kan gå före de internationellakonventionerna genom alt föreskriva krav på dubbla bottnar för tankfartyg somanlöper svensk hamn. I detta belänkande från trafikutskottetbehandlas också Gotlandstrafiken . kommer senare att ta uppdenna problematik. Därför avstår jag från del. Dessutom har vi elt flertalreservationer tillsammans med aridra partier Jag tänker alltså inte hållanågot längre tal nu utan vill avsluta med atl yrka bifall till samtliga dereservationer som centerpartister i trafikutskottet har varit med om att avge. 120 (vpk); Regeringen, s-ledamöterna och företrädarna för de treborgerliga partierna var helt överens. Sjöfolkets pensioner skulle borl. Dengången kände smärta över sitt eget agerande. Jag undrar; Gördet ont fortfarande, ? Skälet lill att sjömanspensionen skulle bort var attpengarna i Handelsflottans pensionsanstall, HPA, höll på att ta slut.Föredraganden påminde oss om alt "intäkter och utbetalningar för pensionerbalanserar inte alls". Vad brukar statsmakten göra i andra fall närintäkterna inte räcker till? På något sätt brukar del ju alltid lösas, för attfinanserna inte skall rasa ihop. Det vanligaste är att man höjer avgifter eller skattereller föreslår att privata intressen skall la över Pengarna i HPA-fonden harkommit från mycket låga avgifter från redarna. Är redarna ell fattigt släkte?Strax efter del att ni avskaffade sjömanspensionen presenterades det svenskaprivatkapitalets rankinglista . Redarna hade flaggan och vinsterna itopp. nybeställde och projekterade redarna fartyg för 24miljarder. Men dessutom kan de räkna in 550 milj. kr. i statligt bidragför att de inte skall förlora intresset för . Enligt min mening är detmärkligt all tycker atl de behöver ännu mer inte minsl som sammaparti hjälpte regeringen atl avskaffa sjömanspensionen. Att jag nämner just centernberor på atl jag tycker atl det parfiet i många andra sammanhang har 124 sinne för del som ärsocialt rättvist. Men här förefaller den principen inte alls Prot.1989/90:95 fungera. 550-miljonersbidragelhar använts som argument mot all redarna skulle ~7 behöva betala någramiljoner ytterligare till sjömanspensionen. Jag tror alt ' en högre avgift för redarna skulle ha ökatmöjligheterna att få dem till förhandlingsbordet med sjöfolket. Det argumentethar flera av oss framfört tidigare. Riksdagenhar uttalat att för sin utrikeshandel "är nästan helt beroende avsjötransporter i någon form". Det tycker jag är ett understate-ment. Delär väl inte "nästan", ulan vi är väl hell beroende. Med lanke på detstöd som redarna får och den pension som sjöfolket inte får verkar det som omredarna bar upp hela sjöfartsnäringen. Men de skulle inte klara en enda lilenresa utan bemanning och sjöfolk. Sjömännen och -kvinnorna är väl värda sinpension. Det är småsnåll och ogint av arbelsköparna att inte ordna detförhandlingsvägen. När del inte har skelt kan med ell likasnabbt beslut som ordna del lill arbetarnas fördel, omriksdagsmajoritelen så vill. Jag ber atl få yrka bifall till vpk;s förslag och reservation om atlsjömanspensionen skall återinföras. Reservationen har vi gemensam medmiljöpartiet. Vpkkommer aldrig atl acceptera de borgerligas förslag om ett internationelltregister Vi hoppas naturligtvis att socialdemokraterna står fast vid sinståndpunkt. Det gör de igen, och det tycker jag är bra. Alternativetskulle innebära atl svenska arbelsrätlslagar kunde upphävas. Den debatten harvi också fört tidigare här i . Vpktror all det finns möjlighel för både järnväg och sjöfart atl la över fjärrgodsfrån landsvägstrafiken. I båda fallen skulle del helt klart innebäramiljövinster Det hindrar inte, tycker vi, att mycket mer måste göras. Fartygsmotorernasläpper ut stora mängder svavel och kväveoxider. De använder fortfarandeoftast högsvavliga och starkt förorenade oljor Men visar några av de nyafärjorna att det bl.a. med bättre kvaliteter och modern reningsteknik går atlminska utsläppen drastiskt. Del lycker vi är lovande. Eftersom del redan finnssådan teknik är det märkligt att inte mer av tvingande åtgärder, som ledertill ännu fler förbättringar, vidtas. Längsden svenska kusten finns ett system för trafikinformation som kallas TIC. Detfinns inom sjölrafikområdena , , och . Det härsystemet skall gå att utveckla så att det också omfattar miljöhänsyn ochnaturskydd. Vpk, som har tagit upp detta i en motion, vill att systemet byggsut och kompletteras med uppgifter som skyddar miljön. Vi vill också ökasäkerheten lill sjöss vad gäller farligt gods. Vi anser alt alla fartyg,oavsett storlek, skall ha lots ombord i svenska farledsområden när de har lastmed farligt gods. Skälet är bl,a, att övervakningen behöver förbättras. Jag ber atl få yrka bifalllill vpk-reservationerna 18 och 21, Miljöparliethar i motion och i reservation 24 tagit upp den vikliga frågan om miljökonsekvensanalyser, en fråga som också vpk driver Men vi har inte väckt en motion i den saken . Inte heller har vi tagit upp den koppling som görs i miljöpartimotionen. Jag ber all få yrka bifall till den mo- 125 Prot,1989/90:95 tionen, någol som jag har missat itrafikutskottet, men del går ju alt rätta till I övrigt, herr talman, yrkar jag bifall lill samtligareservationer i belänkan- ' del som vpk har signerat, Anf, 121 (): All vägtrafikens miljöeffekter är på lok förstora för atl kunna accepteras vet numera de flesta. Följaktligen har också enrad beslut för att minska utsläppen kunnat fattas, t,ex, besluten om en rejälavgasrening, sänkta hasligheler åtminstone lidvis i delar av landet,miljöavgifter och förhoppningsvis snarl också om biltullar differentierad accisoch annat, I debatten har också hävdals all både järnväg och sjöfartär miljöväriliga alternativ till den traditionella vägtrafiken, I fråga omjärnvägen är det verkligen så, och det är elt mycket viktigt skäl till altkrafiigt öka investeringarna i det svenska järnvägsnätet. Vad gäller sjöfartenär det dess värre sant bara till hälften. Godstransporter lill sjöss är vanligen mycketenergieffekliva, dvs, förbrukningen av förbränningsolja är liten i förhållandetill den transporterade godsmängden.