prot · GD09135 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag vill även understryka det som utskottetär enigt om - det är bara som har en annan uppfattning - nämligenatt man redan nu talar om att för sin verksamhet nästkommandebudgetår kan räkna med ett investeringsanslag på Det är en ganskaovanlig markering från ett uskott, men detta visar ändå att utskottet tarallvarligt på järnvägsfrågorna och att utskottet, som någon har sagt,ser fram emot ett fint decennium för järnvägen . Jag yrkar därmedän en gäng bifall till utskottets hemställan. AnL 71 () replik; använder tricket, vilket ävennågra andra talare har gjort , att han lägger ihop de pengar som skal} gåtill nyinvesteringar till - och som är det som vi mest diskuterarnär vi talar om behovet fram - med pengar som skall gå tillvidmakthållande och drift, som det heter Och låter det ganska bra. Vad det handlar om, , är att om denna summajämförs med att nästan ingenting, eller mycket litet, har skett sedan andravärldskriget, vilket var inne på tidigare, är det klart att dettakan vara anmärkningsvärt. Men om man ser på de stora behoven på mellan 60 och92 miljarder, föratt använda samma summa som SJ, sä finns det ju inte en chansatt klara av detta. Men den dag, , när vi får en majoritet iutskottet för förslagen från de tre järnvägspartierna i utskottet, behöver viinte heller skriva massor av reservationer om olika viktiga bandelar när detgäller utbyggnad eller nysatsningar.Då är det klart, för då finns pengarna attanvända för sä som vi vill att verket skall få använda dem för att viskall få se rejäla miljövänliga satsningar i det här landet. Jag vill använda av den tid som återstår tillatt försöka fä att berätta litet grand vad som har hänt inom SJoch sedan det stora trafikpolitiska beslutet . Som tidigareanställd inom SJ förmodar jag att har vissa kontakter med demsom är aktiva som järnvägsmän och järnvägskvinnor både fackligt och pä annatsätt, kanske inte minst med dem som är partikamrater järnvägsan-ställdassektion hade ett möte där det konstaterades märkliga ting som inte har nått utsärskilt mycket till allmänheten. För det första säger man att SJ tyvärr intehar gått med vinst, som det har påståtts. har framstått som denstora räddaren. Tvärtom handlar det om förlust, och jag vill att detta. Hur är det egentligen med sifferex-ercisen? För det andra handlar det om den rädsla som dejärnvägsanställda känner och den ilska de har visat därför att privatiseringarväntar bakom hörnet, då storbolagen får chansen att äga och drivastomjärnvägsbanor i det här landet. Kan ge ett klart besked? Står han på samma sida som sina f.d. arbetskamratersom inte vill överlämna denna värdefulla nationella egendom i tillprivatkapitalet? AnL 72 ()replik: undrar över vår reservafion om en parlamentariskutredning. Jag tycker att debatten här har gett belägg för att det finns ettsådant behov. Vi är inte alls eniga om behovet av 40 miljarder Det är ändå såatt experterna både inom SJ och inom är helt klara i sin uppfattningom att det behövs betydligt mer än de 11 miljarderna. Jag kan se i etttidningsurklipp från att en av medarbetarna inom sägeratt man med minst 20 miljarder i stället för 11 har hela banan dub-belspårigvid . Det gäller alltså . Det äralltså , Först då skall man kunna köra, som jag har redovisatförut, med tåg på ett dubbelspår mellan och . Under den tidenökar biltrafiken och flygtrafiken. Vi kunde i stället med dels pendeltåg iregionen, dels snabbtåg till avveckla en del av bil- och flygtrafiken.Det är mycket som talar för att pengarna behövs. Sedantycker jag att det är litet underligt när nästan är stolt överatt kunna säga till att det får 1,5 miljarder Det stämmer inte pånågot sätt. Det skulle alltså vara fråga om 15 miljarder under en tioårsperiod.Alla resonemang här har visat att det är helt andra summor som dethandlar om. Det är inte fråga om att skriva historia, utan det är bara att sesanningen i vitögat; Vad behövs det framöver för att vi skall kunna få envettig järnvägspolitik här i landet? För min del är jag säker på att 40 miljarderär för litet, men vi kan åtminstone börja med det. Och kunde vi ha enparlamentarisk utredning. kommenterade detta att en del av vänsterpartisterna har reserveratsig i fråga om olika bandelar Men ta dä bandelen . Vem harskrivit en av motionerna på denna punkt? Jo, en socialdemokrat. Jag minns såväl när vi diskuterade länsbolagen att man betonadehur viktigt det är att en sådan bana finns. 1989/90:135 7 juni1990 AnL 73 ()replik: uppehöll sig ganska mycket kring frågan omdetaljstyrning. Jag kan hålla med om att det inte är bra om riksdagendetaljstyr vilka investeringar som skall göras här och där vare sig det gällerjärnvägar eller vägar. Det är ganska självklart. Iförhållande till alla de förslag som har lagts fram motionsvägen är det väldigtfå reservationer till detta betänkande. De flesta av dessa gäller principielltviktiga projekt. Jag lyfte fram några av dem i mitt tidigare anförande, t.ex.utbyggnaden av Bothniabanan och södra ostkustbanan. De är mycket dyrbaraprojekt som kan motiveras från regionalpolitiska utgångspunkter Där handlar detalltså om en medveten strategi från statens sida, att man vänder på en vissutveckling. Då kan det vara motiverat, tycker jag, att får göra sä. Reservationernakan ses som uttryck för det missnöje som finns utbrett i tydligen de flestapartier med de alltför låga satsningarna på järnvägstrafiken. För att uttryckadetta missnöje konkret och tydligt väcker man motioner, reserverar sig,voterar och markerar för att visa att man verkligen vill satsa på vissa delarav järnvägssystemet. Det är synd att inte alla dessa människor i riksdageninser att man måste göra så över hela landet om det skall 1989/90:135 7 juni1990 vara konsekvent ochriktigt, och att man inte bara slår vakt om den stump man har hemmavid. Jagtycker att en del av reservationerna konkretiserar problematiken. Det visarsig, precis som flera andra talare har sagt här tidigare, att dessa satsningarär oerhört angelägna. Satsningen på NKlJ-banan är exempelvis mycket angelägen.Det är egentligen en skandal att regeringen inte redan har tillsett attpengarna kommit dit. Därför kan det vara befogat att gör enmarkering. Detpåstods att vi inte skulle ha kostnadstäckning för de anslagshöjningar som viföreslår Vi har tidigare redovisat att vi har det i budgeten. På längre siktkan man tänka sig en annan finansiering, t.ex. med sådana järnvägsobli-gafionersom vi diskuterat . Påståendet att vi inte skulle ha täckningför de 2,5 extra miljarder till investeringar i järnvägen som viutgick ifrån är fel. Det är bara att läsa innantill; vi har budgeterat det. Detinnebär naturligtvis att vi håller igen på andra områden. Anf.74 () replik: Jag har inte så mycket att säga om det inlägg som . Jag tycker att det var ett lugnt och sakligt inlägg, delvis filosoferandekring järnvägspolitiken. Men det var på ett område som jag kom att reagera, ochdet var när skulle beskriva innehållet i vår reservation 5. tyckte att vi hade väckt motionen pliktskyldigast. Det handlar omresursbehoven . Nej, , den mofionen har vi inteväckt pliktskyldigast. Vi har visserligen drivit frågan under en följd av årMöjligen kan man säga att vi har varit plikttrogna och fortfarande inser attproblematiken inte är löst. Jag vill upprepa vad jag sade tidigare i mittinlägg, nämligen att jag tycker att ett av de mest glädjande besked som komfrån kommunikationsministern var att socialdemokraterna nu börjar accepteraavgiftsfinansieringens alternativ. Det glädjer oss mycket. Man kan med rättakonstatera att vi från drivit denna fråga under en följd av år,och när den nu ger resultat kan vi glädjas över, , att vi i stortsett är eniga, frånsett och , omfinansieringsformerna. Jag tror att t.o.m. nu har ställt upp. 75 ()rephk: Efter att ha lyssnat på den första replikomgången vill jag fortfarandepåstå att det råder stor samstämmighet i utskottet vad gäller järnvägsfrågorna. Jagskall ge ett besked - om hon har tid att lyssna. Jag är inteberedd att på stomnätet släppa in privata åkare. Det är ett klart besked. Omdet däremot är fråga om att bygga en ny järnväg, som exempelvis ,kan vi ta upp till diskussion vem som skall driva trafiken. Behovetav investeringar i järnvägsnätet har tagits upp - det verkar varahuvudtemat. Jag skall gärna tillstå att behovet är större än de 10 miljarderunder fio år som vi har föreslagit. Problemet är bara att det inte finns pengarVia budgeten går det inte att få fram mera pengar Därför är vi öppna, HugoBergdahl, för att titta pä en alternativ finansiering. fillsammans medinfrastrukturfonden tror jag gör att vi kommer att få fram en bra bit mer än 10miljarder under . De65 miljarder som vpk och påstår sig ha täckning för tror jag inteett dugg på. Jag tror ni inbillar er att ni att har mångdubbelt mer än depengar som ni nu tror att ni har Ni glömmer bort att när de skall användas ärde bara värda en bråkdel av vad de hade varit nu om ni hade haft dem -men dethar ni inte!. 1989/90:135 7 juni1990 76 ()replik; Det kanske är svårt att räkna. Det här med ekonomi kan tydligen ha sinasidor, åtminstone för . Vilägger inte fram förslag om ökade utgifter om vi inte har täckning för dem. Detär en enkel grundprincip vi följer, och jag hoppas alla andra följer den också,annars blir det trassligt i längden. Det är bara att läsa innantill, om man nuorkar, och se hur vi finansierar våra förslag, Närdet gäller de 65 miljarderna, som alltså ligger , har vinaturligtvis inte detaljbudgeterat för så . Det har inget partigjort. Det vore naturligtvis befängt att kräva någonting sådant. Det blir naturligtvismera översiktligt och ungefärligt hur man skall klara den saken. Vi täckerutgifterna för ett par i stöten i våra beräkningar Jagskulle också vilja tillägga att miljöparfiet inte deltog trafikpolitiskabeslut. Vi hade då ännu inte kommit in i . Vi känner oss naturligtvisinte heller bundna att vänta på den utvärdering som kommer 1992 med anledningav det beslutet. Det kan möjligen förklara att vi går mera rakt på sak när detgäller satsningarna här. Jagvill också säga att infrastrukturens betydelse när det gäller trafiken ochsamhället som helhet i en lång rad aspekter nog inte kan överskattas. Vi ser jui dag runt om i landet hur otroligt viktiga kommunikationerna är Bygger man enbra infrastruktur får detta oerhört stor betydelse för mycket lång tid framåt.Just järnvägar är en långsiktig investering. Det är synd att detta skall behövavägas emot väldigt kortsiktiga budgetsiffror här i . Man behöver barajämföra dessa 65 miljarder med aft svenskarna köper nya bilar för ca45 miljarder Då förstår man kanske att det inte är så våldsamt stora pengar viföreslår, om man sätter in dem i sitt rätta sammanhang. Anf.77 () replik; Jag tycker nog att det är hederligare att göra som bl.a. vi i vpk gjorti våra motioner och i debatten. Vi försöker få ett svar av socialdemokraterna,vare sig det är kommunikationsministern eller föredragande , omde t.ex. är beredda att ta Ut en särskild infrastrukturskatt från de vinstrikastebolagen i . Mendet går inte att få besked på den punkten. Jag kan inte tolka det på någotannat sätt än att den vägen vågar man definitivt inte gå, Däremot,som jag påpekade tidigare, är man beredd atf svgiftsbelägga privatpersonersresor till och från arbetet, om dessa t,e>f; skgll passera de vägar somkanske kommer att ägas av t.ex, Arftönia Ax;son , osv. Det är samma sätt att öka klassklyftorna i trafikpolitikensom på alla de andra områdena. Det låter bra att ändå ger ett besked iriksdagen, som naturligtvis vidarebefordras till dem som är anställda inomstatens järnvägar och och tillhör . Han sägeratt de stomjärnvägsbanor som finns definitivt inte skall kunna övergå iprivat ägo. Jag hoppasatt står för det i fortsättningen. Vad är det för skillnad när man skall bygga ,, kanske Bothniabanan och allt det som det finns behov av för skall göra en satsning på miljövänliga och regionalt viktiga transporter,? Skall de banorna kunna ägas av privatkapitalet? I så fall harändå de aktiva i rätt i sina onda aningar som säger attså småningom kommer SJ att upphöra totalt om denna politik fortsätter På ett sätt tycker jag det är djupt tragiskt attsocialdemokratin så ofta fel utnyttjar sina specialförmågor - om jag får sägadet - på olika områden. Det kan gälla en anställd i ett stålverk, som får ståupp och försvara nedläggning eller nedrustning. Eller det kan handla om en f.d.järnvägsanställd, som får stå här och försvara att man inte satsar de pengarsom behövs för att järnvägen skall kunna överleva och klara sig pä lång sikt.Det är djupt tragiskt. Jag vet att privat har en mycket,järnvägsvänligare inställning än den han tvingas ha här som socialdemokrat ochföreträdare för regeringen. AnL 78MARGARETA (): En väl fungerande infrastruktur har avgörandebetydelse för ett samhälles utveckling och fortbestånd. Kommunikationerna är enviktig del av infrastrukturen. Knappast någon verksamhet sker isolerad från omvärlden- som människor måste ges möjlighet att kunna pendla mellan arbeteoch bostad. För kvinnorna är detta ofta avgörande för att de skall kunna arbetaoch utvecklas inom sitt yrke. I en motion, väckt under allmänna mofionstiden, har jagpåtalat nödvändigheten av bättre tågförbindelser mellan och Stockholm.Projekteringen av den s.k. Bergslagspendeln har genomförts och visar att detskulle medföra väsentliga förbättringar av kommunikationerna mellan ochStockholm. Under den långa tid som gått har ständiga försämringar avrestider, tågstandard, komfort och framkomlighet medfört att allt färrepersoner väljer att åka tåg, trots att många önskar att kunna välja tåget somalternativ till bilen. Det händer då och då att någon utländsk affärsman ellerbesökare, som skall till något av industriföretagen i , harmissat informationen om att tågresandet kan medföra vissa komplikationer Resan mellan och är tämligen behaglig,och har man tur går det också att få köpa en kopp kaffe. Men sen börjarvedermödorna. 1 bästa fall finns ett motorvagnståg inne på stationen. Om inte,kan det dröja innan något tåg syns till. Den komfort som bjuds är ofta vagnar av förortstyp, dvs.med hårda bänkar att sitta på och små eller knappt några möjligheter att läsa,än mindre att utföra några förberedelser för arbete. Inte sällan händer det atttåget byts ut mot bussvissa sträckor Då skall allt bagage lastas om ytteriigare en gång ochtidsförsening uppstår Den resenär som upplever detta blir ingen bra ambassadörför Västerbergslagen, och det är synd för sådana behövs. Projekteringen av Bergslagspendeln visar att kommunerna iVästerbergslagen, och , åläggs investeringskostnader på 70milj. kr Dessa pengar finns inte i kommunerna, inte heller hosLänstrafikbolaget, som sannerligen inte genererar några vinster tillinvesteringar Den långvariga och omfattande industriomstrukturering somalltjämt pågår i dessa kommuner gör att ekonomin är hart ansträngd. Dessutomtillhör kommunikationer av det här slaget landets infrastruktur, varför tillkomstenbör vara ett statligt åliggande. För att underlätta den industriella omstruktureringen iVästerbergslagen har staten bidragit med stora belopp. Dessa får en betydligtsämre verkningsgrad när infrastrukturen är dåligt utbyggd. Det är därför avstörsta betydelse att tågförbindelserna mellan och Västerbergslagenväsentligt förbättras, vilket kan ske genom en förlängning avBergslagspendelns turer till . Som svar på min motion framhåller utskottet att frågan omstatligt stöd till Bergslagspendelns sträckning fram till får prövas isamband med den planeringsomgång som pågår . Jag avstår från att yrka bifall till minmotion och avvaktar den aviserade planeringsomgången. AnL 79 (); Jag skall tala litet om ochDalarnas trafik. miljö är hårt belastad av utsläpp. Det är ävenVärmlands miljö. För att landskapet skall kunna bevara sin fina karaktär, måsteSveriges regering och riksdag se till att de beslut som fattas skaparförutsättningar för att utveckla . Den kommande utvecklingen måsteockså innebära mindre påverkan på människan och naturen. Miljön är en global fråga. Svenska politiker kommeri sina beslutsunderlag i allt större utsträckning att få väga in miljöskälsamt visa solidaritet mot andra människor och deras möjlighet att överleva. Den värmländska miljösituationen kan förbättras en heldel, om regering och riksdag fattar rätt beslut . Flyg-och landsvägstrafiken i måste minska och den spårbundna trafiken öka.Karlstads kommun har en flygplats som är utdömd av miljöskäl. En nyflygplats projekteras nu på ett område från vilket ca 90 000 människor får sittdricksvatten. Snabbtågsförbindelser planeras mellan och Karlstad.Det betyder att denna flygplats har mycket ringa betydelse och att man inteborde bygga den. I finns det en järnväg som går mellan ochHagfors. Den har berörts . Den är tyvärr nedläggningshotad. Om denbanan rustas upp påverkas hela infrastrukturen i . Denna positiva påverkanbehövs i , framför allt i de norra delarna av landskapet. För och bästa vill jag att riksdag ochregering medverkar till att förbättra järnvägstrafiken till och från samt iVärmland parallellt 1989/90:135 7 juni1990 med att det reguljäraflyget till och från avvecklas. Då får vi renare luft och bättremöjligheter till rent dricksvatten, ett dricksvatten som t.o.m. kan bli enexportvara . Mitteget hemlän är ett ganska typiskt skogslän vad beträffar infrastrukturen.Det finns en eller ett par större städer där trafiken ganska bra motsvararbehoven. I det övriga länet, med mindre städer och orter samt i den renaglesbygden lyser en fungerande kollekfivtrafik med sin frånvaro. Då återstårendast bilen, skolskjutsar och färdtjänst för de äldre. Miljöpartietde gröna anser att bil i alla fall är en förutsättning i glesbygden, menandra bra alternafiv kan fill stor del användas och ersätta bilen i tätorternaoch fill och från tätorterna. Vi vill satsa på tåg, fjärrtåg, snabbtåg,pendeltåg, miljövänliga bussar drivna med vätgas och i större tätorter kanskeelbussar Mankan säga att det rinner en älv genom landet och att bifloderna behövs för attfylla älvfåran med vatten. Där finns mycket fisk och man kan använda den förallt möjligt trevligt. Sedan tycker man att bifloderna skall klippas av. Vadblir kvar då? Ja, då blir det tomt i mittfåran. Det är samma sak som kan händamed järnvägar om man inte låter bibanorna finnas kvar Därför är detmycket viktigt att vi har ett välförgrenat järnvägsnät i landet. Dettakan hända med järnvägen i . Bibanorna, som kan kallas för länsjärnvägar,hotas av nedläggning, Ekonomin övertas av ett redan hårt drabbat län, där mansatsar på bussar t.o.m. parallellt och med järnvägslinjen. Följdenkan bli att den hitfills lönsamma delen av stomnätet blir allt mindre lönsam.För del har det föreslagits, men jag ser att det är borttaget , attstomjärnvägen skulle sluta i . Vi vill behålla både Västerdalsbanan ochbandelarna samt i stomnätet. De två senareföreslås vara kvar Vianser att Västerdalsbanan bör elektrifieras och byggas ut till Salens storafritidsanläggningar Den är av riksintresse. Om man har varit i över enhelg förstår man vad det betyder att ha en utbyggd bana ända upp till Salen.Man kan inte gå över gatan, Det är omöjligt. Så mycket trafik är det där uppe.För att de som inte är bilburna skall kunna njuta av fjällen behöver dessajärnvägar byggas uf, Man kan inte enbart satsa på bussar Vägarna orkar intemed den förslitningen, Det är oerhört dåliga vägar i den här delen av länet närtjällossningen pågår och man kör med tunga bussar och en mängd lastbilar pådem. FrånMora skall självfallet fortsätta norrut. Vi vill att linjenMora-Älvdalen utnyttjas även för persontrafik. En analys bör inifieras om vadsom är lämpligast för och . Nytt spår behövs,eller så bör trafiken återinföras på sträckan . . Om vi menarnågot med regionalpolitiken måste behållas, byggas ut ochunderhållas. Det gäller även turismens bevarande. Detär mycket vikfigt att behålla den s.k. Bergslagspendeln med snabba pendeltåg. Isamband med Bergslagspendeln bör statsmakterna stödja ett försök med tätarependeltågstrafik mellan t.ex. och , där det går bussar varjehalvtimme. Trafiken skufle lika väl kunna gå på den befintliga järnvägen. mest omfattandestyrmedel kanske är skatterna, men infrastruk- turen ärett lika viktigt styrmedel. Den infrastruktur som samhället erbjuder gerinvånare och företag verktyg för sitt agerande. Det är därför av yttersta viktatt man väger investeringar i vägar mot investeringar i järnvägar De storadiagonala investeringsobjekten i vägar, bl.a. det som kallasBergslags-diagonalen, får inte stjäla underlag för en långsiktigjärnvägssatsning. i stödjer en investering i diagonalavägar Men anser att man skall satsa medlen på järnväg i stället. Med framtida planerade satsningar på snabbtågFalun-Stockholm och minskar behovet av och Borlängeflygplatser När Stockholm-Arlanda-Uppsala-pendeln blir utbyggd är och kan läggas ned för reguljärt flyg. Moras flygplats bör inteexpandera. Flyget bär inte sina egna kostnader och subventioneras på olikasätt, framför allt med skattefria drivmedel. Allt detta har berörts tidigare ide övergripande debatterna, man jag vill ändå stryka under detta speciellt. Jag yrkarbifall till reservationerna 49, 65, 66 och 68. 80 BONILSSON (s): Jag väckte en motion omfördelarna av en utbyggnad och förbättring av . I den anförde jagatt en utbyggnad av är nödvändig, bl.a. av miljöskäl. Att knyta ihophela med ett snabbt, miljövänligt transportsystem är av stor viktför denna region. Men jag tog också upp möjligheten till en eventuellalternativ finansiering av utbyggnaden. När vi skall fatta beslut om järnvägens framtid,åtminstone den närmaste, kan jag konstatera att mina argument i motionen harmottagits och behandlats ganska väl. En utbyggnad av har givitsganska hög prioritet, ja, kanske t.o.m. högst. Såväl trafikutskottet som SJ ochbanverket anser att en satsning på är nödvändig. är för långt för bilen och för kort för flyget, anser bl.a. banverket.Västkusten är, bortsett från huvudstadsregionen, den mest tätbefolkade delenav landet. Det borde vara ganska naturligt att just här satsa på ett moderntoch snabbt järnvägsnät. Det kan dessutom tilläggas att när den fasta förbindelsenöver planeras och byggs är det utomordentligt viktigt att såväl södrastambanan som förbättras för att verkligen förkorta restider ochtransporttider från såväl som /motkontinenten. har utskottets ledamöter enats om en ytterligareekonomisk satsning, utöver regeringens, med 340 miljoner på järnvägstrafiken.Detta borde innebära ytterligare chanser att satsa på . När jagnu har hört utskottets talesman blir jag ännu mera säker på atten ytterligare satsning på skall bli möjlig under de närmasteåren. När det så gäller själva satsningen är det enligt minuppfattning tre delar som är speciellt - och kanske lika - viktiga, nämligendubbelspår på hela sträckan, en tunnel under och en ny sträckningfrån via till och . Med den sistnämnda nya sträckningenskulle man knyta ihop hela den skånska som ju, som jag tidigaresagt, är mycket tätbefolkad. Detta skulle betyda att man kan skapa en endaarbetsmarknad som sträcker sig från i norr och åtminstone till Malmöi söder, och detta med pendlingstider . Det skulle naturligtvisockså vara möjligt att använda denna nya bansträckning till t.ex. lokaltrafik.Pågatågstrafiken är ju redan nu framgångsrik och skulle kunna bli ännu merattraktiv om en sådan ny linje förverkligades. Det skulle dessutom passautomordentligt väl ihop med den nya knutpunkten i . Här skulle jag vilja fråga , som ju ocksåsitter i styrelse: Vore detta inte en viktig fråga för oss att lösatillsammans - en vision som kan bli verklighet ? Vi kunde kanske bli överens om att den nya sträckningenblir klar med den fasta förbindelsen över sundet. kanske någon säger att de statliga pengarna inte räckertill hela satsningen. Till det kan jag göra två kommentarer I den socialdemokratiska pressreleasen om förbindelsenöver sägs att en satsning på hänger infimt samman medsjälva förbindelsen över . Detta skulle ju kunna innebära att man gören gemensam finansiering av åtminstone också den sydliga delen av den nya .