prot · GD0967 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:67 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Skrivelse 1989/90:84 Föredrogs och lades tillhandlingarna Skrivelse 1989/90:84 1989/90;SkU21 Införande av nyamervärdeskatteregler för förskottsinbetalningar (prop. 1989/90:73). Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /90;JuU2 Trafiknykterhetsbrotten m.m. (prop. 1989/90:2). 1 (); är det den politiska krisen som står ihändelsernas centrum, så den här debatten kommer kanske litet i skymundan. Menför oss ledamöter i justitieutskottet är trafiknyklerhetsfrågorna vikliga, ochvi skall nu behandla justitieutskotlets betänkande nr 2 som berör just dem. Skälet till att ha en restriktiv lagstiftning när detgäller trafiknykterhet är att denna lagstiftning utgör en väsentlig del avtrafiksäkerhetsarbetel. Här har normbildningen stor betydelse för de unga. 1 protokoll 1989/90:67 kel i entidning med rubriken . Artikelnhandlade om en rattfull 15-åring och hans 17-åriga kamrat som omkom när15-åringen förorsakade en trafikolycka. Denna artikel innehåller en oerhördtragik i hela dess vidd; en ung människas liv går till spillo, chocken för deanhöriga och 15-åringen får bära skuld i ett helt liv. Då måste man fråga sig; Kan en sådan olycka undvikas omman förändrar den rådande trafiknykterhetslagstiftningen? Svaret blir att vi ialla fall är pä rätt väg. Vad som möjligen är något oroande är atl alltillgänglig statistik pekar på alt alkoholhallen hos dem som misstänks förtrafiknykterhetsbrott är mycket hög. I en undersökning hade av dem som misstänktesför trafiknykterhetsbrott en promillehalt som översteg 1 %o. En annanintressant siffra är atl av dem som misstänktes förtrafiknykterhetsbrott hade en promillehalt pä 1,49, dvs, en alkoholhalt somtyder på att föraren är alkoholist. Dessutom finns det studier som visar atlman vid rutinmässiga utandningsprov upptäcker högst 2 av 1 000 testade föraresom kan misstänkas för trafikonykterhel. Sammantaget visar dessa och ävenandra siffror atl de stora problemen när det gäller irafiknykterhelsområdetfinns bland människor som har alkoholproblem, eller i varje fall drickermycket alkohol. Siffrorna visar dessutom all upptäcktsrisken är liten. All denna statistik bygger i grunden på polisensaktivitet. Man har under en följd av år använt trafikpoliser som en reglerandefaktor i den meningen atl trafikövervakningen har eftersatts när polisensresurser har behövts till annat. Just därför är det intressant att kunna pekapå två skandinaviska studier, där man har försökt att bedöma omfattningen avden dolda trafiknyk-terhetskriminaliteten. I den ena studien redovisas atl det torde förekomma 200fler trafiknykterhetsbrott än antalet upptäckta och registrerade sådana,vilket betyder atl del skulle röra sig om 3 miljoner trafiknykterhetsbrott iSverige. I den andra studien, som är norsk, redovisas alt 7 000förare kör bil alkoholpåverkade under en genomsnittsdag. I officiellastatistik noteras 7 000 trafiknykterhetsbrott under . Slutsatsen av dessa undersökningar måste bli att det ärhög tid atl ur moralisk synvinkel och som en mänsklig handlingsregel inpränta- inte minst för unga människor - att man får dricka O cl alkohol, om mantänker köra bil. I de flesta andra sammanhang används ju lagstiftning föratt markera alt samhället inte accepterar vissa förfaranden. Del är viktigt altgöra en sådan markering också när det gäller trafiknykterhetsbrotten.Utgångspunkten för lagstiftningen borde vara att den får en normgivandebetydelse, dvs. att den sociala alltid skall vara att det inte fårförekomma någon alkohol i blodet vid bilkörning. Den straffrättsliga börligga så nära Ofcc som det är möjligt av medicinska, praktiska ochrättssäkerhelsmässiga skäl. Vidare bör lagstiftningen uteslutapromilletänkandel. När det gäller de rimliga mål förtrafiknykterhetslagstiftningen som jag räknade upp, har regeringens handlande idenna fråga varit olyckligt. framlade regeringen enproposition med innebörden alt den undre straffbarhetsgränsen för trafiknykterhetsbrottskulle sättas vid 0,4%o. Denna sänkning gav inga klara signaler om att alkoholoch trafik inte hör Denuteslöt inte heller promilletänkandel. Därför tvingades regeringen också attåterkalla den propositionen. återkom regeringen med ell nytt förslag.Den här gången var nedre straffbarhetsgränsen salt till 0,3 %o i blodet medmotsvarande sänkning för alkoholhalten i utandningsluften. Detta förslag varbättre, men långt ifrån bra. Förutom sänkt promillegräns indelades trafiknykterhetsbrotteni två grader, rattfylleri och grovt rattfylleri, som förslagetinnebar ökade möjligheter till differentierat påföljdsval. Men gränsen mellanrattfylleri och grovt rattfylleri låg fortfarande kvar på 1,5 %c. Vid behandlingen av det senaste förslaget visade det sigalt inte delade regeringens bedömning. I justitieutskottet har delfunnits starka önskemål om att vid förändringen av trafikbrottslagenåstadkomma en promillesänkning, som ger klarare signaler till trafikanter omatt alkohol och trafik inte hör ihop. Även önskemål om en absolut nollgräns harfunnits. Men en sådan nollgräns är inte möjlig att uppnå, vilket har att görabl.a. med vissa processer i kroppen och med att del inte är någon som hävdaratt man inte skall få dricka lättöl. Utskottet har stannat för alt den lägsta promillegränsensom med hänsyn till rättssäkerhet och medicinska skäl kan sättas är 0,2 %c. Idenna lägsta promillegräns skall det s.k. säkerhetsavdragel inte ingå. Kring frågan om säkerhetsavdragel har det förts enförvirrad diskussion där många olika uppfattningar florerat.Säkerhetsmarginalen är en garanti för atl ingen skall dömas för enblodalkoholhalt som han eller hon inte har Det är alltså en garanti för atlmätresultatet är så riktigt som möjligt. Allteftersom analysmetoderna blir merutvecklade och säkrare, minskar risken för mätfel, och säkerhetsmarginalen kandå minskas ytterligare. När jag började som åklagare varsäkerhetsmarginalen 0,14%o. är den nere i 0,06, och för lägrepromillehalter är den ännu lägre. Utskottets ställningstagande med en lägstapromillegräns på 0,2%o med mätfelet förlagt ulanför straffbarhetsgränsen tyckervi i är utmärkt, och det överensstämmer med den motion vi ifolkpartiet väckte med anledning av regeringens proposition. För att man skall kunna uppnå målet att göralagstiftningen normgivande anser vi i att del måste finnas enprincipiell nollgräns som rättesnöre. Det innebär att den sociala bliringen alkohol i blodet vid bilkörning. Vill man uppnå del målet, måstelagstiftningen introduceras och stödjas genom en pläderande attitydpåverkan.Utskottets mofivering för ställningstagandet innehåller i stället argument moten principiell nollgräns. Utskoltsmajoriteten tror uppenbarligen inte på någotpedagogiskt motiv när det gäller utformningen av belänkandelexten. Av dessa skäl kan vi i inte stödjamajoritetens motivering. Jag yrkar därför bifall till vår motion i enlighet meddet yrkande som kommer att läggas - om del inte redan har lagts - påledamöternas bord med följande lydelse; 1. beträffande nedrestraffbarhetsgränsen för rattfylleri att med bifall till motion1989/90:Ju3 yrkandena 1 och 2 (delvis) och med anledning av motionerna 1987/88 :Ju605, 1987/88;Ju610, 1989/90:67 1987/88:Ju8l3 yrkande 1, 1988/89:Jul6, 1988/89:Jul7, 1988/89;Ju640 yr- kände 2, 1988/89Ju815 yrkande 1,1987/88:Ju617, 1987/88;Ju620 yrkande 1, I988/89:Jul2,l988/89;Jul3, 1988/89;Jul4 yrkande 1, 1988/89:Ju227, 1988/89:Ju622,1988/89:Ju625 yrkande 1, 1988/89:Ju640 yrkande 1, 1989/90;Jul. 1988/89;Ju5yrkandena 1, 3 (delvis) och 4 (delvis), 1989/90:Ju7, 1989/90:Ju8 yrkande 1 samtproposition 1989/90:2 i denna del godkänner vad som anförts i motion1989/90;Ju3 i denna del. För att ytterligare understryka attalkohol och trafik inte hör ihop och för att utesluta promilletänkande har vi ifolkpartiet också en annan lagleknisk lösning än den som utskottsmajoritelenförordar Vi vill att 4 § trafikbrottslagen i sin inledning skall innehålla enbestämmelse, som går ut på att en förare som är påverkad av alkohol skall dömasför rattfylleri så snart minsta fara för trafiksäkerheten kan antas föreligga.Genom att låta paragrafen inledas med ett sådant avsnitt har vi understrukitatt alkohol och trafik inte hör ihop. Lagstiftningen som normgivare blirdärigenom synligare, och promilletänkandel avtar 4§ första stycket trafikbrotlslagen handlar om vad vibrukar kalla för kliniskt rattfylleri. Majoritetens formulering av detkliniska rattfylleriet innebär ingen förändring i förhållande till vad somgäller . Lagrådet skrev om denna formulering i sitt yttrande överoppositionen att "det praktiskt sett inte innefattar någon mer vidsträcktkriminalisering jämfört med vad som gäller ". Vi ifolkpartiet har tagit fasta på detta och önskat utvidga användningen avbestämmelsen om kliniskt rattfylleri. Vårt förslag innebär därför atl om minstafara för trafiksäkerheten kan antas föreligga, skall föraren dömas förrattfylleri. Först i andra stycket har vi promillegränsen. Vårt förslag lill teknisk lösning av lagtexten finns ireservationerna 3 och 6. vilka jag härmed yrkar bifall till. För atl sedan övergå lill 4a § i samma lagstiftning somhandlar om grovt rattfylleri menar vi i all majoriteten somföreslår alt gränsen för grovt rattfylleri alltjämt skall gå vid l,(i blundarför verkligheten. Flera undersökningar visar att det framför allt äralkoholhalter över LO promille som har samband med trafikolyckor Statsrådet själv konstaterar i propositionen att"mellan 1,0 och , torde praktiskt taget varje individ ha sånedsatt körförmåga, att han är direkt olämplig, alt föra motorfordon".Konsekvensen av statsrådets resonemang måste ändå vara alt gränsen för grovtrattfylleri borde sänkas. Den slutsatsen drar trots allt inte statsrådet ochinte heller majoriteten i utskottet. Del gör vi däremot i . Därför föreslår vi attgränsen för grovt rattfylleri skall sättas vid l,0%e. Jag ber att få yrkabifall till våra reservationer nr 7 och 10. Vi i anser atl det är av storbetydelse att olycksriskundersökningar genomförs. För alt få god vetenskapligkvalitet bör det vara obligatoriskt att vid varje trafikolycka som undersöks avpolisen också kontrollera eventuell alkoholförtäring hos de inblandade förarna. Vi anser vidare atl det borde vara lämpligt alt inrätta , som skulle ha i uppgift att mera noggrant undersöka vissatrafikolyckor. Med ensådan skulle man i vissa fall bättre kunna kart- Prot.1989/90:67 läggasambandet mellan alkoholförtäring och förekomsten av trafikolyckor. Därföryrkar jag bifall till vår reservation nr 14. Avslutningsvis vill jag yrka bifall lill reservation nr16, som innebär att olika aspekter pä behovet av nykterhet i trafiken förmedlaslill allmänheten via en informationskampanj. 2 (); Få ärenden har engagerat såmånga människor och skapat en sä omfattande debatt - inte bara i det här husetutan även i mycket hög grad utanför huset - som frågan om lägsta promillegränsi trafiken. På någol sätt har denna debatt paradoxalt nog varitmissriktad, även om forskningen visat att 0,5-gränsen varit för hög ochtillåtit människor att dricka tämligen stora kvantiteter alkohol. I förgrundenför debatten har nämligen frågan om trafiksäkerheten stått. Trafiksverige producerar mänskliga tragedier Detvet vi alla. Det gäller människor som lemlästas eller får men för livet, mendet gäller också människor sorn genom misstag/felbedömningar i trafiken misterlivet. I liten utsträckning är det personer med promilletal från0,5 och neråt som står för dessa tragedier Den tillgängliga statistiken ger ivarje fall inte något stöd för en motsatt uppfattning, snarare tvärtom. Vid denhearing som justitieutskottet hade vidimerades denna bild. I stor utsträckning handlar det däremot om hög fart, ungaförare, mycket gamla förare och personer med promilletal över l,0-l,5%o.Berusade personer med mycket höga promilletal utgör således en potentiell,mycket stor säkerhetsrisk i trafiken. Deras beteende vid det tillfället är kopplat tillnågonting i deras tidigare liv. i sin tillvaro har de börjat umgåsmed alkohol i samband med trafik. Framförande av fordon i kombination medalkohol har börjat bli ett accepterat beteende. Man har trampat på och rivitner trösklar moraliskt och etiskt. Risken att åka fast i poliskontroller harvarit mycket liten. Beteendet har fortsatt och accelererat. Denna utvecklinghos förare som vane-mässigt kör bil påverkade har också lett till elt mycketstarkt alkoholberoende hos dem. Den nuvarande lagstiftningen har också gettdessa förare möjlighet att dricka en del alkohol och köra bil. För moderata samlingspartiets del har inställningen alltidvarit - redovisade också samma uppfattning - att alkohol ochtrafik inte hör ihop. Det var den enkla regel som vägledde majoriteten iriksdagsgruppen när vi tog ställning i frågan och stödde den linje somjustitieutskottet redovisar i betänkande nr 2. Men vi såg den lägre gränsenvid 0,2%<) endast som en del av saneringen på trafikonykterhetsområdet. Att köra bil med en promillehalt på över 1,5är enligt propositionen att bedöma sorn grovt rattfylleri. Vi delar dennauppfattning. Att full sätta sig i en bil är egentligen en form av förberedelseför dråp, allvarlig kroppsskada eller liknande. Det är naturligtvis ell myckelgrovt brott. Men vi drar inte samma slutsats som regeringen, attstraffmätningen skall vara lindrigare ju grövre brottet är. Detta är den andra paradoxen i detta ärende.De personer som enligt all tillgänglig statistik utgör de mest kvalificeradefarorna i trafiken omhuldas av regeringen genom atl statsrådet i propositionenskriver att "skyddstillsyn bör komma till ökad användning vid grovtrattfylleri". Från moderat håll har vi bedömt situationen någotannorlunda. Vi vet att förare med 0,5 %o i blodet är olämpliga i trafiken. Viär överens om detta i utskottet. Detta förslag antyder också det allvar medvilket partierna i justitieutskottet ser på kombinationen alkohol och trafik.Men när det gäller folk som häller i sig sprit, lyckas kravla sig in i en dessutom lyckas få i gång densamma, då tycks man från regeringshåll bedömaatl deras gärning har så lågt straffvärde all den förtjänar skyddstillsyn. Regeringens beteende innebär på vanligsvenska att man vill ge sig på folks måltidsdrycker men atl man struntar i demsom är fulla. Någon annan slutsals kan vi rimligen inte dra. Från moderat håll anser vi alt dessa personer gör sigskyldiga till ett grovt brott med ett så högt straffvärde att det förtjänar enbartfrihetsstraff. Detta har vi pekat på i reservation 9. Jag talade inledningsvis om personer som körbil fulla och om att det i deras tillvaro har hänt någonting tidigare.Förhållningssättet till alkoholen har blivit en sjukdom. De är alkoholister.Det finns avhandlingar som visar att folk som regelmässigt kör bil med högapromilletal är alkoholberoende. Felet med den proposition som vi behandlar idetta utskottsbetänkande är atl den innehåller för litet skrivningar ombehandling av alkoholister Det är en brist. Vi återkommer från iden frågan. Den moderata principen i denna nu så utdragnafråga är att alkohol och trafik inte hör ihop. En påverkad eller berusad förareutgör en risk vilken är större ju mer alkohol föraren har förtärt. Alltså ökarstraffvärdet med risken. Detta leder till alt de förare som har druckit mestockså förtjänar ett strängt straff, eftersom deras beteende är, som det står ilagtexten, ett sätt att visa uppenbar likgiltighet för andra människors liv. Iandra sammanhang dömer vi i svenska domstolar personer som visar uppenbarlikgiltighet för andra människors liv till långvariga fängelsestraff förförsök eller förberedelse till mord. Så skall också ske när det gäller berusadebilförare. Mot denna bakgrund skulle jag vilja frågastatsrådet, regeringens företrädare: ser ni inte allvarligare på grovtrattfylleri? Debatten i detta ärende har ju kommit att handla om ifall man kandricka tre pilsner för att få 0,2, 0,25 eller 0,3 %o. Svenska folkel har tillslut undervisats om hur mycket man kan dricka för att få si eller så mångationdels promille. Men när vi talar om marodörerna i trafiken, de som i 100km/tim ränner upp på trottoarer och mejar ned människor i taxiköer, då talar viom människor som visar uppenbar likgiltighet för andras liv. Kan vi inte kommaåt den gruppen, borde vi nästan låta bli dem som har druckit en middagspilsner. Varför visar socialdemokraterna en sådan likgiltighet,flathet, inför dessa marodörer? De kan rimligen inte utgöra en potentiellväljargrupp. Om vi sanerar nertill och säger atl 0,5 %c är för högt, att detskall vara 0,2 %o, då borde vi rimligen sanera upptill och säga att de som körbil fulla skall åka in pä kåken, och inte en eller , ulan kanske sexmånader. uppfriskandeför denna debatt om vi finge ett svar på just den frågan. Få partier och fåpersoner i denna debatt har ägnat sig åt den frågan. Jag yrkar bifall till reservationerna 8 och 9och - under förutsättning av bifall lill reservation 8 - bifall tillreservation 11. 3 (); Vi har under relativt lång lid här i hållitpå med arbetet att förändra nuvarande rattfyllerilagstiftning. På grund avolika diskussioner om vilken den lägsta promillegränsen skall vara har delhela dragit ut . Under den här liden har man i alla fall kommit ner påen lägre slraffbarhelsgräns än vad regeringen till en början förutsåg. Detta äri och för sig glädjande, men det räcker inte. Sänkningen från 0,5 till 0,2 %o kan bli större pä papperetän i verkligheten med tanke pä att blodprovets säkerhetsmarginal är 0,06 %c ochluftprovets är 0,14 %6. Med en slraffbarhelsgräns vid 0,2 %o och ensäkerhetsmarginal med 0,14 %c blir inte sänkningen tillräcklig. Olika undersökningar har visat alt många människor kör bilmed "laglig" mängd alkohol i kroppen enligt dagens bestämmelser Medutskotlsmajori-teiens förslag kommer många fortfarande att kunna köra"lagligt" med alkohol i kroppen. Det finns många olika experimentsom visar att man kan förtära en icke ringa mängd utan att nå upp tillstraffbar promillehalt. Detta är helt oacceptabelt. Vi måste vara helt tydligai vårt budskap all alkohol och trafik inte hör ihop. Därför måste vi få slut påspekulationerna om atl man kan dricka si eller så mycket och ändå köra bil. Delgör vi bäst genom att sätta en principiell nollgräns, så att det inte finnsnågra utrymmen för spekulationer. Varför är nu detta så viktigt? Jo, därför atttrafiknykterhetsbrotten ställer lill många tragedier både för rattfylleristensjälv och för andra som är ute i trafiken. Det har vi hört av både BrittaBjelle och . Vi i har i olika sammanhang framhållit atlvi skall ha respekt för livet. I ira-fiksammanhang är det minsta man kan begäraatt förare av motorfordon skall ha en sådan respekt för livet att de inte körmed alkohol i kroppen. I den intensiva trafiksituation som vi har är detytterst nödvändigt alt föraren är skärpt och inte påverkad i någon form. är de kända trafiknykterhetsbrotten omkring 20 000per år De faktiska är med sannolikhet mångdubbelt fler. I avdödsolyckorna bland molorfordonsförarna är alkoholen en bidragande orsak, ochi singelolyckorna är andelen mer än det dubbla. De unga förarna är kraftigt överrepresenterade itrafikolyckor med dödlig utgång där bilföraren har varit påverkad av alkohol.Omkring en tredjedel av de kända irafiknykterhelsbrottslingarna är mellan 18och . Även därför är det nödvändigt alt våra ungdomar får ett entydigtbudskap; Drick inte alkohol i samband med förande av motorfordon! De som såg Trafikmagasinet kunde se enmycket vanlig händelse i vårt land. Ett par hade blivit hembjudna till fest hosgoda vänner De tog bilen, och frun "offrade sig" och sade att honskulle köra. Hon hade kanske inte tänkt dricka någon alkohol. Men sä bjuds honpå välkomstdrink, och det blir vin till maten. Hon tror att det inte görnågonting. Trafik nykte rh ets -brotten m.m. tillkaffet gör inte heller något, för del är ju så litet. Framåt nattkröken är detdags atl åka hem, och frun kör för hon har ju druckit så litet. Det blir litettrångt på vägen, och hon råkar köra på ett par bilar Ett vittne ser det helaoch kontaktar polisen. Ett alkolestprov visar ett positivt utslag, och hon fårfölja med till polisstationen för blodprovslagning. Provet visar en alkoholkoncentration om 0,7 %c. Hon ådömskraftiga dagsböter, hon får själv betala skadorna och hennes körkort dras in.Detta får lill följd atl familjen måste sälja sin sommarsluga för att klara avekonomin. Det här är ett ganska vanligt exempel . Måhända anserföraren i god tro att han eller hon inte förtärt mer alkohol änatl det inom lagens råmärken är tillåtet att köra. God tro eller ej - det härställer till många personliga tragedier där människors hela tillvaro kanskeslås i spillror. Även samhället åsamkas stora kostnader i form avsjukhuskosinader på grund av rattfylleribrotten. Rattfylleriet kan skada så många; rattfylleristen självoch hans egendom, andra helt oskyldiga och deras egendom, för att inte tala omnär rattfylleriet leder till atl liv går till spillo och där inblandade blirinvalider för livet. Det finns sä många tragedier kring rattfylleriet att vimåste la kraftlag och göra klart alt alkohol och trafik inte hör ihop. För att vi skall få slut på ett spekulerande i vadvederbörande kan dricka och inte dricka är det nödvändigt att vi sätter enprincipiell nollgräns. Människor skall inte hålla på och experimentera kring omde kan dricka öl eller vin eller kring alt försöka sova bort en riktigt våtkväll, eftersom en fylla "sitter i" ell lag efter det att alkoholenlämnat kroppen. Det är heller inte säkert att kroppen fungerar speciellt bramed dagen-efter-effekten. Även härvidlag är det viktigt att slå fast att det ären principiell nollgräns som gäller En del säger kanske att polisens resurser skall användastill att gripa dem som gjort sig skyldiga till grovt rattfylleribrott.Självfallet skall polisen ägna stor uppmärksamhet åt de kraftigt påverkadeförarna, men inte deslo mindre är del viktigt atl se efter alt alla som körmotorfordon håller sig nyktra. Innan jag börjar kommentera de olika reservationerna villjag fråga , socialdemokraternas företrädare i debatten,beträffande utskottets skrivning om allmänna utgångspunkter. Det slår på s. "Även polisens övervakning och kontroll är av storbetydelse i sammanhanget. Bl.a. måste övervägas om del föreligger risk för altpolisens insatser i praktiken skulle komma atl gälla bilförare med enförhållandevis låg alkoholhalt medan de verkligt trafikfarliga förarna skulleha lättare att undgå upptäckt." Jag förstår inte vad utskottet menar Om man har enirafikkontroll, skulle man då bara ta fast dem med låg alkoholkoncentration?Jag kan inte förstå vilken betydelse det har om de har en promillehall på 0,1eller 0,2. De som gjort sig skyldiga lill riktigt grova rattfylleribrott gripsvanligen inte i planerade trafikkontroller utan oftast efter upptäckt på grundav osäker körning eller efter anmälan. Jag ställer mig också frågande till andra stycket på s.14, där det står följande; "Strafflagstiftning är i princip ett medel som börbegränsas till gärningar som är klart skadliga eller farliga för enskilda ellerför samhället, och för att utsträcka tillämpningsområdet längre bör del finnasmyckel starka skäl. Dessutom skulle de förslag om en principiell nollgräns somhar framförts -inte minst med hänsyn till nuvarande trafikintensitet - innebäraen ny kriminalisering i en storleksordning som över huvud taget torde saknajämförelse i tidigare lagstiftning." Jag frågar: Är inte just dagens stora trafikintensitetockså ett mycket viktigt skäl till att fordonsförarna skall hålla sig nyktra? För alt sedan någol kommentera reservafionerna kan jagsäga alt reservation 1, som står bakom, föreslår att riksdagenbeslutar om en nollgräns med en straffbarhet vid 0,1 %o med motsvarandesänkning för alkoholhalten i utandningsluften. Genom att fastställa en straffbarhetsgräns vid 0,1 %cslipper vi dessa diskussioner orn lättöl eller punschpraliner osv.