prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi anser atf det är erisjälvklarhet atl språkuridervisriingen blir mer och mer viktig under dellainternalionalise-ririgeris tidevarv. Den skall börja tidigt, allt i enlighetmed läroplanen, vilken föreskriver all engelska skall läsas på lågstadiet. Delborde vara en självklarhet att lärarna skall ha kompetens att undervisa iengelska. Så är inte fallet. Därför föreslår vi en förlängning avlärarutbildningens tidigare del. När det gäller belänkande UbU23, som behandlar kultur- ochinformationssektorn, har vi i centerpariiet inga avvikande meningar, varförjag inte går in närmare på della belänkande just . Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till samtligade reservationer som står bakom. AnL 30BJÖRN (vpk): Jag vill först passa på atl yrka bifall lillvpk;s alla reservationer lill de betänkanden som vi nu behandlar I politiska debatter kan man använda sig av, om jag skalluttrycka mig snällt, olika tekniker kan t.ex. välja all attackera och slällaretoriska frågor till sina moldebaltörer i slutet av sitt anförande. Man gerdem då mycket lilen chans alt tänka över vad altackeri haridlade om. Jag skall inte göra på del sättet riu. Jag väljer attredau i börjari av mitt ariförande la upp del som sade. Han fårdå litet belärikelid, och det tror jag häri behöver för alt kunria svara på defrågor som jag kommer att slälla lill honom. sade ungefär följande; Vi moderater harföreslagit alt man skall inrätta karriärtjänsler för all få dukliga lärare altstanna kvar i yrket. Jämför della med vad han sade under den tidigare debattenhär om de andra högskolebetänkarideria. Då sade han ungefär så här: Ingenvill bli lärare numera efter det senasle beslutet. Jag förmodar att han avsågkommu-rialiseririgsdebatten och det beslut som fattades om ettändrat Min fråga är: Vad menar med dessa två påståenden?Menar han atl det bara är skräp med de lärare som länge tjänstgjort inom sittområde i skolan? Om nu verkligen oroar sig över beslutet omkommunalisering, varför väckte då inte motiorier i riksdageri ijariuari om ell upphävande av kommunaliseringsbeslutet? Det är en fråga som jagskulle kunna rikta till fler företrädare för den borgerliga oppositionen ochäven lill , men jag väljer alt be om ett svar från . I de betänkanden som vi nu behandlar föreslåsatl förskollärarulbildningen i återinrättas och alt tandläkarutbildningeni återupptas. Det var regeringen lade fram ett s.k.besparingspakel och drev igenom en reducering tillsammans med moderatasamlingspartiet. Det handlade hell enkelt om en nedläggning av tandläkarutbildningeni och förskollärarulbildningen i och . Del var elt mycket onödigt beslut som fattade.Del är bra alt man i inte är sämre än atl man nu kan ändra sig. När del gäller förskolelärarutbildningen i ochUppsala har dock verksamheten och utbildningen aldrig lagts ned faslänriksdagen beslutade om detta. Man har i stället bedrivit utbildningen i form avutlokaliserad utbildning från i och iMölndal, eller om det är i - jag är inte rikligt säkerpå della. Verksamheten har hur som helst fortgått. Detta är någonting man börfundera över Om fattar beslut och det sedan inte får effekt, vad ärdet då egentligen för mening med ett sådanl beslul? Man kan också fundera överom delta verkligen innebar någon besparing. Det finns en viktig reservation i elt av de betänkandensom vi nu behandlar. Den handlar om vårdutbildnirigarrias huvudmanriaskap. Vii vpk vill tillsammans med moderater, folkpartister och miljöpartister att manskall utreda vårdutbildningarnas huvudmannaskap. Majoriteten i utskottet, beståendeav socialdemokrater och centerpartister, anser alt det inte är någon idé,eftersom det finns en ulredning som redan har gjort della. Den utredningen ärsnart tio är gammal. Den kom fram till all del skulle kosta ett antal hundramiljoner kronor all skapa ett enhetligt huvudmannaskap för dessahögskoleutbildningar Jag är inte rikligt säker på att detta behöver innebära ensådan ökad utgift för staten. Del har runnit mycket vatten under broarna,särskilt högskolebroarna, under 80-lalet. Det kunde vi höra BengtSilfverstrand säga i den tidigare debatten om högskolan. Del har redan uppträtten rad olika nya sätt atl finansiera samhällelig verksamhet. Sådanakonstruktioner och nya strukturer skulle kunna prövas när del gäller ettenhetligt huvudmannaskap för vårdutbildningen. Jag utesluter inte all man t.o.m. skulle kunna få vissaeffektivitetsvinster med ett enhetligt huvudmannaskap. Det skulle definitivtgynna dem som vill ägna sig ål högre vårdutbildning, vilka skulle få en tydligforskningsanknytning. Det skulle dessutom öppna ytterligare möjligheter alt gåvidare inom "värdvetenskapen". Man kan ju nu se en ulveckling av eltökat utbud av fristående kurser på högskolor och universitet. vidgasvårdvetenskapen inte bara till atl omfatta de somatiska symtomen hos människorulan Anslag tid utbildning för undervisningsyrken, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid utbildning för undervisningsyrken, m.m. också till atl semänniskor i elt sammanhang, i ett slags helhetssyn. Def talar för att man måsteknyta ihop den statliga högskolan och de landstingskommunalavårdutbildningarna på ett helt annat sätt. Centernär märklig i sin argumentering på den punkten. i Vårgårdasäger aft detta är så bra, eftersom def garanterar praktik-platser Om kanskulle dra ut kousekverisen av detta, skulle man kommunalisera ävenläkarufbildriingen. Men def vill inte . Det är märkligt att somsitt huvudargument hänvisar fill en utredning och anger att dettaskulle gå på 500-700 milj. kr är inte känd i för alt spjärnaemot om kostnader lyfts över från landsting och kommuner till staten. Om jaginte minns alldeles fel var det riktade kritik motskatteuppgörelsen mellan socialdemokrater och folkpartister för aft det iritefinns med någon konstruktion för utjämningsbidrag mellan stat och kommun.Argumenteringen halfar Def som ni i sade i Aktuellt och Rapport i gårkväll stämmer inte med vad ni säger i kammaren. Det är mindreän efteråt! Men, det är klart att det är bra med förnyelse, öppenhetoch förändring. Det finns en ytterligare reservation från vpk:s sida. När det gällerpsykoterapi instämmer jag i stort sett riied vad sade i siriargumeritatiori. Det behövs eri fortsatt utbyggnad av psykoterapiulbildningen.Vi har en litet annorlunda formulering i vpk:s reservation 2 i betänkande 21.Men i det fall att vår reservation faller är vi beredda atf stödja moderaternasreservation till betänkandet. Jag utnyttjade mycket tid i milt tidigare anförande, så jag väljer attstanna här. AnL31 () rephk: är på sitt filosofiska humör . Det är något sommari väl kan uppskatta. På det timida sätt som är så utpräglat för honomställde han också en fråga till mig angående eft problem som han tydligen hartänkt över i sin kammare. Det var två komponenter i def problemet. Den ena varkarriärtjänster, som vi moderater vill införa i skolan. Vad är karriärfjänster?Ja, del är redan färdigulbildade, duktiga lärare som är fullt verksamma. Vimenar att de skall stimuleras på det ena eller det andra sättet. Vi har ocksåantytt att fortsatt och ökad utbildning skall antecknas som ett plus och kunnamedföra ökade löneförmårier Deriaridra sidari av problemet är de som skall bli lärare. Det var om det somjag sade, precis som också aritydde, att det är svårt attrekrytera lärare. Det är möjligt att orden föll så, att vill bli lärare.Men det finris ett arital utbilduirigsplatser besafta, så några vill ju ändåbli lärare. Men det råder i varje fall en brist. Det finns uppenbarligen mångasom inte vill bli lärare . Vadberor det på? Det skulle kunna bero dels på att utbildningen inte ärtillfredsställande, dels på det allmänna stämningsläget efter konflikten i slutelav . Jag förmodar att bägge de faktorerna har spelat in i det härsammanhanget. Jag vet inte om det i och för sig skulle behöva föranleda någonmotion från mig om upphävande av kommunaliseringen. Det finns ett nyligerifattat beslut om detta i . Vi brukar trots allt respektera de Def är möjligt att det kan bli aktuellt all senare häva beslutet. Jagtror infe atf en sådan motion hade irineburit aff sfämriirigsläget hadeförändrats i en hast. Jag utgår från atl det kommer att förändras . SomBjörn säger, hänger de båda leden alldeles utmärkt ihop även urfilosofisk synpunkt. 32 i (c) replik; påstår att för ettunderligt resonemang. När det gäller huvudmannaskapet är det störstadiskussionsämnet forskriingsankriytnirigeri. Där ariser vi i cerilerri alt denkari med nuvarande organisation. I stället dras en annan gräns gentemotpraktikplatser i vårdutbildningarna. Alt dra paralleller med läkarutbildningentycker jag inte stämmer Def är en helt annari volym på läkarutbildningen jämförlmed övriga vårdutbildningar och dessutom en helt annan tradition. Beträffande det ekoriomiska resonemanget satsar vi icentern pengar där de gör största nyttari. Det är utgåugspurikteri för vårtekoriomiska resonemang. 33 (vpk) replik; Jag skall inte föra debatten vidare med BirgerHagård. Men jag vill påminna honom om tidsperspektivet när del gäller om manskall väcka motioner eller inte. Hagård uttryckte nu inte någon regel. Jag kange exempel på när Hagård har varit snabb, ibland alltför snabb, att väcka motionerefler del att har fattat ell beslul. När detgäller filosofin kan väl andra få avgöra hur pass filosofiska vi är i talade om huvudmannaskapet.I de betänkanden som vi har diskuterat har reservationer omlekni-kerutbildningen. Del är oerhört viktigt atl den förs över tillgymnasieskolan. Sedan skall det vara någol slags hybrider när det gällervårdutbildningarna. Man kan alltså tillskjuta några tjänster hit eller dit osv. Plockar och pytsar man på det sättet, blir hybridenvårdutbildningen inom högskolan ännu värre. Jag hoppas all klarl för sig att när det gäller om högskoleutbildning skall finansierasöver den landstingskommunala skaften eller över den statliga, finns deffortfarande en viss rättviseprofil i att använda den statliga börsen. Däriligger då atl det skall vara en likvärdig och enhetlig vård för alla över helalandet så långt del går inom vissa medicinska basbehov. Jag tror all del ärnågot annal som ligger fill grund för aff infe vill gå med på ens enutredning om ett ändrat huvudmaririaskap av vårdufbildriirigarna. Infe ens närcentern applåderar en översyn av vårdutbildningarna vill man se över denorganisatoriska delen. Det är någol som är gömt i debatten eller också är delnågol som man inte har insett, . Anslag lid utbildning för undervisningsyrken, m.m. 34MARIANNE i (c) replik: Fru talman! Att det skulle finnasnågonting gömt här vet i varje fall inte jag någonting om. BjörnSamuelson anser alltså alt nuvarande vårdutbildning skulle bli 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid utbildning för undervisningsyrken, m.m. sämre om man salsade merresurser på den. Det måste jag säga att jag infe begriper, Anf.35 (vpk) replik; Den behöver inte bli sämre, men det blir en rörigare organisatiori ochsvårare att se vem som har arisvar för vad. Man renodlar irite ansvarsområdenanär det gäller en så viktig verksamhet som vården och vårdutbildningar. Vi harnog problem i utbildningsutskottet med att reda ut vem som ansvarar för vad,när, hur, hur länge osv. Detta är inte alldeles oproblematiskt. Varfördå virra till begreppen ännu mer, i ? En utredningkan i alla fall inte försämra vården. Det kan vi väl åtminstone vara överensom. AnL 36 (): Det känris litet overkligt att stå här efter alt för riågra dagar sedanha mött Tjernobyls offer. del passar utmärkt nu när vi skall lala omvårdutbildning. Jag är glad över att vi har en vårdutbildning i offentlig regioch över alt vi har oberoende forskare i . Vii miljöparliet vill tacka för atl vårt önskemål om en total översyn av demedellånga vårdutbildningarna fått gehör i utskottet och för att utskottet stårenigt bakom detta. Vi ser det som litet vansinnigt aft bara gå in och peta pånågra små fel och försöka lappa och laga. Del är bättre att göra en riktigöversyn. Förstoch främst vill jag slå ett slag för den sammanhållna utbildningen i friskvårdpå högskolenivå. Just nu omfattar denna utbildning 80 poäng och den finns barai /. Vi önskar utöka denna utbildning till att omfatta 120 poäng.Vi vill all del skall bli en allmän linje och att def skall tillföras flerplatser bedrivs undervisning enbart på nybörjarstadiet. Man har inte kommiti gång ordentligt och kanske infe alla gånger fått kompetenta lärare. Men omden här linjen blir allmän, skulle den få en förhöjd status. Vårsyn är alt människans hälsotillstånd inte kan ses isolerat från hennes relationlill medmänniskor och miljö. Varje försök att påverka människans hälsa kommeratt misslyckas, om man inte inriktar sig på en förändring ilivsmiljön - någontirig som jag än en gång vill understryka efter att ha setthur livsmiljön kari förstöras för 30, , kariske ännu längre framöver Ilivsmiljön ingår den fysiska, sociala, psykologiska och biologiska omgivningen.Hit hör också inriktningeri av boendepolitik, arbetsmarknadspolitik ochtrafikpolitik liksom även frågor som gäller livsstil, levnadsvanor,samhällsansvar och människors gemenskap och samhörighet. Viser det därför som oerhört angeläget all friskvårdslinjen vid högskolan iGävle/blir eri allmän linje och alt antalet nybörjarplatser till attbörja med ökas med 60. Kunskaperoch helhetssyn, friskvård och förebyggande hälsovård är nyckelord för ökatvälbefinnande. Iutskottet har vi också ställt oss bakom förslaget att öka platserna påapo-tekarutbildriirigen och på receplarieutbildningen. är det negativt att dessautbildningar koncentreras till , eflersomutbildningen finns bara i . Jag hade gärna sett alt den spridits ullitet mer över landet. I förlängriingen hade man också hoppats att vi intebehöver droga ner oss så myckel med tabletter och lugnande medel. Det bäslavore om vi kunde få ett friskt samhälle. Vi hoppas atl dessa utbildningar inteskall behöva utökas Ifråga om fandläkarutbildnirigen har vi samma uppfattning. Vi hade helst settatl antalet platser hade skurils ned med 40, Det är ändå positivt med deplatser som hamnat i . har efterfrågat ytterligare 20 platser,och eflersom det sägs atl inte har tillräckligt med utbildadarbetskraft på detta område, har vi - om än något motvilligt - funnit oss idet. Närdef gäller det statliga huvudmannaskapet är de flesta partier överens om atl seöver och överföra all högskoleutbildning till statligt huvudmannaskap. Vianser att den utbildningen i psykoterapi som bedrivs vid en myckel bra utbildning. Vi är glada över all hartilldelats , men vi önskar att detta anslag skall utgå ochinte bara vara ell engångsbelopp. Dägår jag över fill undervisningsyrkena. Def är många som här har sagt attläraryrket är del viktigaste yrket i samhället, och detta kan jag bara understryka.Alla lärare och föräldrar har elt oerhört ansvar för all ge basen till vårabarn för livet och framliden. En grundskolläramtbildning bör därför vara bådedjup och bred. Det pedagogiska innehållet beiyder oerhört mycket, liksom atlutbildningen förändras i samma takt som samhället förändras. Här har viglobala överlevnadsproblem som måsle las på allvar År det någonfing som deffinns ett skriapde behov av, är det just att få lära sig om miljö i skolan.Detta måste återspeglas i lärarutbildningen. Det är dessutom viktigt medelevakliva arbetssätt. Vid utvärderingen i länsskolnämnderna kom man fram til'att lärarna fortfarande håller på med katederundervisning. Del är denvanligaste undervisningsformen. Så nog behövs det gn genomgripande förändring iskolan, och dä måste man börja med lärarna och ge dem adekvat utbildning. Vianser också att den nya utbildningen har luckor Lärarutbildning 1-7 spänner juöver tre stadier Ända är det den kortaste utbildningen. Det är litet mystisktatl utbildningen för atl undervisa på tre olika stadier är den Kortaste. Det ärett enormt ansvar De grunder som läggs i första och andra klass är oerhörtviktiga, liksom även ämnesfördjupningen i klass 7. Vi vill således förlängadenna utbildning. BjörnSamuelson var också inne på att yi vill se över barn- och ungdoms-pedagogiskutbildning. Det har tidigare utlovats att förskollärarulbildningen skulle ändrainriktning. Vi står bakom denna reservation. Sågår jag över till kultur- och informationsyrken. Jag är väldigt glad över attanlalel platser på etlämnesutbildnirig utökats med 24, efter-spm detfiriris eri hög efterfrågan och ett skriande behov. måste statusen påtvåämnesutbildningen höjas. Under ell övergångsskede ser jag det som nödvändigtatl man utökar dessa platser När det gäller högremusikutbildning vill vi i stödja kammar- 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid utbildning för undervisningsyrken, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtill utbild-ning för undervisningsyrken, m.m. musikalisk inriktning lillHärnösand. Vi vill satsa så mycket på den staden därför all man där har startatmed kulturskola från lågstadiet och uppåt. Det finns över huvud taget mångamusikutbildningar i kommunen: folkhögskola och kulturakademi. Atl få enhögskoleutbildning lill skulle vara som kronan på verket. Det finnsen högskoleutbildning som har med en mu-sikhandledarutbildning alt göra påfolkhögskolan. Detta skulle även ge en mer humanistisk ochkulturell inriktning, så att det inte blir en övervikt för tekniskautbildningar Vihar också velat slå eff slag för att religionsvetenskaplig utbildning ochbaskurser skall kunna förläggas permanent till , eftersom Härnösandsstift har väldigt svårt atl rekrytera präster Den här utbildningen gäller ävenför lärare i religionsvetenskap. Därför har vi avgivit en reservation också närdel gäller denna fråga. Meddel anförda vill jag yrka bifall till alla de reservationer som miljöpartietstår bakom. 37 (): Om det kan glädja någon, vill jag redan nu säga att jag nog inte kommeratt hålla på aft tala i Utbildningsområdet,enkannerligen högskoleutbildning, är oss alla utomordentligt kärl. Denslutsatsen drar jag av det faktum att vi som sysslar med detta område avpolitiken får så oerhört många brev, påstötningar och propåer - för alt intetala om motionsyrkanden från olika håll och kanter och partier och enskildariksdagsledamöter är naturligtvis utomordentiigt glädjande. Utbildningsdepartementefsbilaga till budgetpropositionen är också vederbörligen omfångsrik, om äri intefullt så omfångsrik som en del skulle önska. Eridel av det vi sysslar med rymmer principiellt skilda inställningar till hur manskall ordria utbilduirigeri. Annat är mera en bedömningsfråga och en avvägningmellan olika anspråk inom givria ekonomiska ramar Till spelet hör förstås ocksåalt en del stäridigt har mera pengar aft fördela och därför kan framstå somfrikostigare. Det är i någon mån oppositionens speciella privilegium. Debetänkanderi som kvarstår gällande grundläggande högskoleutbildninginnehåller också dels dessa principiella eller - om man så vill - politiska,skillnader, dels skillnader i sakbedömningeri i vad gäller prioriteringar Dessasenare är inte alltid så lätl hänförliga till ideologiska skillnader Ensak kan man emellerlid konstatera; det finns en oändlig massa organisationer,institutioner och enskilda som är beredda att förse oss med synpunkter på detvi har att behandla. Somt bhr vi övertygade om, och somt får antingen anstå avbrist på pengar eller verkar rent av mindre välbetänkt. Jagskall nu göra några kommentarer rörande utbildningsutskottets betänkanden,UbU21, UbU22 och UbU23, Jag börjar med vårdutbildningsbetänkandet UbU21. Tandläkarutbildningensdimensionering och också lokalisering, som har nämnts, har varitföremål för många diskussioner under nästan . Ofta har det varitsvårt att riktigt känna att planeringsunderlaget Detta, vill jag säga, har inte berott på alt de som harhaft till uppgift atl förse oss med underlag varit försumliga. I ställel hardel varit sådanl som svårigheter vid bedömningen av del verkliga behovet somhar spelat in, men framför allt sökandebilden har kanske gjort situationensvårbemästrad. I årets budgetproposition föreslår regeringen alttandläkarutbildningen skall återupptas i med hemvist vid iLund. 40 platser skall den omfatta där Dessa 40 platser skulle bekostas med enlika stor neddragning vid i . Från ulskoltelssida har vi emellerlid varit osäkra på om en så slor neddragnirig som 40platser var välbetänkt i . Nyutexaminerade tandläkare tenderar attstanna i den region där de fått sin grundutbildning, och i Stockholmsregionerifinns åtminstone ett stort antal vakanta tjänsler Utskottet har därför stannat för alt föreslå attneddragnirigeri vid Kl skall begränsas lill 20 platser och alltså omfatta 100nybörjarplatser fro.m. fårsin återupprättade laridläkarulbildriirig. Elt annat problem som vi ägnat en del tid och begrundan iutskottet är den dåliga examinationen från taridläkarhögskolorna och det faktumalt arilalel behöriga sökande lill linjen under en slor del av 80-talel legatpå så låg nivå. Dessutom har en mycket stor andel av de landläkarstuderandeinte svenska som modersmål och kommer uppenbarligen in med svaga kunskaper isvenska. I utskottet har vi utgått ifrån att UHÄ och högskolorna verkligen görnågot ål de studerandes svenskkunskaper så alt de klarar sina studier och blirtandläkare. Dimensioneringen av utbildningen för apotekare ochreceptarier är ell annat område som tilldragit sig utskottets uppmärksamhet pågrund av en rad motioner från de flesta partier, inkl. mitt eget. Vi har kommitfram till att dimensioneringen måste öka . När vi hargjort det har vi främst stött oss på Apoteksbolagets bedömriingar av behovet avfar-maceulisk personal framöver Vi föreslår nu all de två lirijerna, som båda fiririS iUppsala, räknas upp med 20 nybörjarplatser vardera /91, och viskickar också med pengar till utrustning för dessa dyra utbildningar Dessutomsäger vi att ytterligare 20 platser på vardera linjen skall komma till underden aktuella treårsperioden. Utbildningsministern anmäler i budgetpropositionen alt hanavser all la initiativ till en översyn av hälso- och sjukvårdslinjensgrundutbildriirig. Häri siktar iri sig på bl.a. antalet inriktningar eventuellaalternativa studiegångar beroende på förkunskaper, utbildningens längd ochdessutom dess benämning. Till saken hör atl del sedan ell antal år pågår enförsöksverksamhet med en längre grundutbildning för dem som inte harvårdutbildning i bollen. med översynen lycker utskollet är alldelesutmärkt. Vi lycker alt del är så pass bra att vi vill haka på en delytterligare. Del har framgått av mina föregångare här i talarstolen. Ständigt nya krav på utökat kunskapsstoff för såvällaboratorieassislentut-bildningen som rehabiliteringslinjen med sina tvåvarianter gör det alll svårare att lägga upp utbildningen så all alll hinnsmed. En växande flora av Anslag lid utbildning för undervisningsyrken, m.m. 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglill utbildning för undervisningsyrken, m.tn. påbyggnadsutbildningar kanockså tolkas som ett tecken på atl del finns ett välgrundat behov av alt seöver utbildningarnas längd och struktur Iulskotlel har vi därför enats om alt utvidga den översyn som utbildningsministerntalar om till att gälla inte bara hälso- och sjukvårdslinjens grundutbildningulan också rehabiliteringslinjen och laboralorieassislenluibild-ningen ochdessutom de påbyggnadsutbildningar och vidareutbildniugar som finns i anslutninglill dessa tre linjer Logopedutbildningenhar vi däremot inte tagit upp i detta sammanhang, eftersom UHÄ redan nästa årförväntas komma med förslag som kan leda till förlängning av denna utbildning.Det gäller då närmast en tillgångs- och behovsanalys. En förlängning som sådanhar UHÄ redan utrett, så för själva utbildningens uppläggning finns del eltbeslutsunderlag. Utskoltsmajoriteten vill därför inte göra några förändringarav vare sig dimensionering eller längd jusl . Moderalerna och äremellertid i reservation nr 7 beredda atl la förlängningssteget från 120 till160 poäng Jag yrkar alltså avslag på den reservationeri. Inomramen för detta betänkande vill jag till slut kommentera den gamla kärastridsfrågan om huvudmannaskapet för den kommunala högskolari.