prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Finge vi bara en bro, skulle aUaproblem lösa sig. Det är, som jag ser det, en märkUg debattmetod. Menvad som aldrig kommer ordentUgt in i den här cUskussionen är ju vilkaframtidsvisioner vi har. Hur viU vi att vårt trafiksystem skaU se ut? Hur viUvi att frafiksystemen i skaU se ut? Vilka problem måste man lösaframöver, i hela , för att aUa länder i skaU bU bebobara - txhbebobara pä ett angenämt sätt - också ? Detär dessa vUctiga frågor som vi borde stäUa och som vi borde stäUa inte bara iSverige utan också i aUa de sammanhang där vi samarbetar med ancfra parter utei . 1989/90:43 11december 1989 Jag tycker att det är beklämmande med det pohtUcerförakt som PerStenmarck utvecklar här. Det är klart att man kan raljera och säga att nu hardet diskuterats och här ser vi resultatet. Om mte resultatet är detsom Per Stenmarck viU, är det tydUgen helt meningslöst att poUtUcer ägnar sigåt frågoma. Jag tycker att vi, framför aUt i den här kammaren, ändå haranledning att hävda pohtikemas rätt att fatta beslut och även visa att vi kanfatta beslut, vilket naturUgtvis är målsättningen i den här frågan. Såfrågar : VUl kommunikationsministem ha en fast förbindelse överÖresund? Om jag som kommunikationsminister och regeringen mte hade någotinfresse för en fast förbindelse, skuUe vi ju inte föra några samtal meddanskarna i den frågan. Det vore meningslöst att över huvud taget utreda ochhåUa pä att arbeta med den frågan. Det är således ganska onödigt att stäUa dentypen av frågor och utveckla sådana misstänkhggöran-den. Sedanär det en fråga om i vilka former (x;h på vilka villkor detta skaU kunna ske.Vi har satt upp mycket viktiga villkor - avgiftsfinansiering, stor hänsyn tillmiljön, nyttan av det integrerat i ett europeiskt perspektiv. Man kannaturUgtvis också lägga regionala aspekter på det ckU frikoppla det nationeUa och europeiska perspektivet.Många förefrädare från har varit uppe i diskussionen. Det voreinfressant att höra vad man i och i viU om man ser dennafråga i ett regionalt perspektiv när det gäller att knyta ihop ochKöpenhamn. Det är en annan dimension av den här frågan. cUskuteras den docki , och den cUskuteras 1989/90:43 11december 1989 nationeUt och europeiskt.Vi måste i det sammanhanget värdera vilka nationeUa och europeiska effekterdet får att man knyter samman kommunikationssystemet i med systemet iEuropa i övrigt. GöstaLyngå tar upp frågan om miljöeffektema av förbindelsen som sådan, men också demdfrekta effektema. Det är klart att de fricUrekta effektema är mycket svårareatt bedöma. Det är emeUertid också en fråga om vad man viU med regionen. Idenna typ av diskussioner kopplas aUt tiU själva förbindelsen och vilkaeffekter förbmdelsen har. TiUkomsten av en fast förbindelse motiveras dock avatt man viU ha expansion i området, en utveckling av området på olika sätt. Ensådan utveckling, om än något svagare, kan säkert komma tiU stånd även utan enfast förbindelse. Det är svårt att bedöma. EnUgt vad jag förstår strävar mångai efter en utveckling av regionen. Vilka effekter får det på mUjön,företagsetableringen, befolkningsökningen och turismen? AUt detta - med eUerutan fast förbmdelse, med eUer utan bro - cfrar med sig frafikökningar som fårmUjöeffekter. Alla mUjöeffekter i Skäne är inte avhängiga av om detbUr en bro, en tunnel eUer en färja. Ancfre vice talmannen anmälde att att tiU protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tiU ytterUgareinlägg. PERSTENMARCK (m): TiU viU jag säga att jag kan respektera ett ja i denhär frågan och att jag kan respektera att vi fattar ett negativt beslut. Jagtycker dock mte längre att man kan respektera att vi mte fattar något beslutaUs. Därav min kanske något tUlspetsade artikel, där jag fröts aUt menar attvi i denna kammare borde kunna fatta ett beslut, som innebär att det är okejatt bygga den här fasta förbindelsen. Sedan måste naturUgtvis motsvarandebeslut också fattas i det danska . Därefter får de konsortier somfror att de kan klara av detta, och som med ekonomiska kalkyler har visat attde kan klara av det, möjUghet att genomföra projektet. Jagtackar för övrigt för kommunikationsministerns långsamma närmande tiU ett klartuttalat ja som svar på frågan om han viU ha en fast förbindelse över Öresund.Jag ser fram emot att det kommer att förtydhgas ytterUgare . Isitt interpeUationssvar säger kommunikationsministem, med hänvisning tUlöresundsdelegationens slutbetänkande, att utredningsmaterialet mga-lunda gernågon klar och entydig uppfattning om de olika effektemas styrka. Om man läseröresundsdelegationens betänkande på samma sida som kom-mimUcationsministemhänvisar tiU, finner man att förbindelsen skapar möjUghet tiU ett ökathandelsutbyte, integrering av näringsUvet, bostads- cx;h arbetsmarknaden, ökatutbyte meUan universiteten, snabbare och bekvämare fransporter, samverkanmeUan flygplatsema Sturap och Kastrap och ökat utbyte mom turism och kiUtur,m.m. Vad mera kan man egenthgen begära? Om man kan uppnå så många positivaeffekter genom att bygga en vägstump , borde faktiskt inte ens enkommunikationsminister i en socialdemokratisk regering tveka särskUt längeinnan han vågar fatta ett beslut i den riktningen. Jagär tacksam för att BertU Fiskesjö i aUa faU gjorde en halv reträtt i fråga ominställningen tiU diverse broar på ancfra stäUen i världen. Det är såvitt jagkan bedöma ingen som helst tvekan om att en bro meUan och skuUefå många positiva effekter. Om vi däremot viU att handelsvägarna skaU sluta påandra sidan av , skaU vi även i fortsättningen underlåta att fattanågot beslut i den här frågan. vice talmannen anmälde att att tiU protokoUet fä antecknat att hon mte ägde rätt tUl ytterUgareinlägg. överläggningenviu- härmed avslutad. 1989/90:43 11december 1989 11 § Svar påinterpellation 1989/90:67 om jämvägssatsningar har frågat mig dels om regeringen kommer att vidta någraåtgärder för att förverkhga det förslag tiU mvesteringsprogram som SJ lagtfram, dels om regeringen är beredd att medverka tUl utgivande avjämvägsobUgationer. Jagdelar uppfattningen att det finns ett betydande behov av resurser för såvälimderhåUsåtgärder som investeringar inom jämvägssektom. Jämvägsnätet Jfrdelvis föråldrat och det krävs en modernisering och anpassning tiU dagensresemönster och transportbehov. Banverkethar fått i uppcfrag av regeringen att, utifrån samhällsekonomiskaöverväganden, upprätta en plan för investeringar i stomjämvägar under perioden1991 -2000. EnUgt bedömning behövs en fördubb-Ung av den nuvarandemvesteringsramen på 10 mUjarder kronor för att de mest angelägnaprojekten skaU kunna genomföras. Vidare har SJ nyUgen lämnat ett förslag tiUinvesteringsprogram tiU en kostnad av ca 40 mUjarder kronor . Detfinns stora resursbehov även inom ancfra delar av transportsektom, i synnerhetbeträffande underhäUet av vägama, och det kommer inom över-skåcUig tid mte attvara möjUgt att fmansiera ens de mest angelägna projekten med enbart medelöver statsbudgeten. Ett aktivt arbete pågår för att försöka finna kompletterandefinansieringslösningar. Jag viU som exempel nämna de uppcfrag som regeringenutfärdat beträffande finanseringen av Mälar- och Arlandabanoma. Regeringenöverväger oUka möjUgheter tUl kompletterande finansieringutanför statsbudgeten. Lånefinansiering, t.ex. genom utgivning avjämvägsobUgationer, innebär givetvis krav på återbetalning och föratsätter attprojekten ger en tiUfredsstäUande avkastning. RUNETHORÉN (c): Jag ber att få tacka för svaret på min friterpeUation. Jag hade i ochför sig vari* tacksam om svaret hade präglats mera av en bestämd vUja art låtaSJ och bverket få dessa 40 mUjarder kronor. 1989/90:43 11december 1989 Attdet mte gör det kanske beror på att det är finansministem som bestämmer iregeringen. Förklaringen kan också vara att söka i det jag läste itidningen, nämUgen att man i en proposition tänker föreslå att ochvägverket skaU göras om tiU afftrsdrivande verk. Det får vi i så faU taställning tiU när den propositionen kommer. Jag menar att det i sig inte löserde problem som vi nu chskuterar. SjälvfaUet måste staten, ochregeringen, ha ett ansvar för den frafikpoUtik som förs här i landet. JagviU också säga att jag fror att det snart börjar skapas en majoritet här ikammaren. , vpk och mUjöpartiet har fört framdessa 40 mUjarder i sma budgetar. EnUgt vad jag har förstått har foUcpartietsledare, , nu sagt att han är beredd att hjälpa SJ med pengarna.Detta är en hten varning tiU att han kanske snart blfrakterseglad om regeringen inte viU plocka fram dessa 40 mUjarder. Jaghar i min interpeUation stäUt en fråga om huravida just jämvägsobUgationerskuUe kunna komma i fråga. För egen del har jag nämhgen Utet svårt att se attdet är rimUgt att det kapital som kommer att frigöras i och med att ett antalpremie- och statsobUgationer kommer att lösas in skulle användasav svenska folket tiU exempelvis inköp av nya bUar eUer ancfrakonsumtionsvaror. Det vore väl utmärkt att i stäUet låta människoma få köpajämvägsobUgationer. Jagär klar över att rätt mycket av det som SJ har presenterat skuUe gå ihop medhjälp av sådana här obUgationer - tiU vanUg ränta. Men beträffande en delobjekt måste staten tUlskjuta medel, t.ex. för att vissa jämvägssfräckor skaUkunna byggas. Det vore rimUgt. Sluthgen viU jag bara säga att när vi i trafUcutskottet är ute tx;hreser - inte minst gäUer det våra besök på industriföretag - får vi jämt höra:Visst är vi beredda att satsa på transporter på jämvägen. Men det är då intefråga om dagens jämväg utan om morgondagens. Påsamma sätt förhåUer det sig när det gäUer personfransporter och snabbtågen.Det gäUer ju att ha ett altemativ tiU fiyget. För att åstadkomma aUt dettabehövs det aUtså satsningar på en modem jämväg. Det är i akt oda mening attmöjUggöra detta som jag har framstäUt interpeUationen. JagviU avsluta mitt inledningsanförande i den här debatten med att tiUkommunikationsminister samma neunn har ordföranden irådet för de västeuropeiska transportminisframa, så jag utgår frän att det ären och samma person - ge samma råd som där gav tUl sfriaösteuropeiska koUeger: Satsa på jämvägen medan tid är! Jag tycker att det ärett mycket gott råd som själv skaU ta ad notam när det gäUerSverige och svenska förhållanden. Underlaget i denna riksdag bUr ju aUt störreför en satsning på jämvägen. Utnyttja det underlaget, ! Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. har fattat beslut om frafikpoUtiken. Det beslutet innehåUeren uivesteringsplan om 10 mUjarder för en utbyggnad av jämvä- gen under en tioårsperiod.Vi i foUcpartiet har i stort sett stäUt oss bakom det beslutet. Men har det,herr talman, visat sig att anslagna medel är helt otiUräckUga för att uppsattamål skaU kunna uppnås. Vi i anser att det är helt nödvänchgt attdessa mål uppnås. Därför har vi vid en skrift-växhng med kommunikationsministemuttryckt några tankar om dessa saker. Jag viU något informera kammaren om vadvi i sade i samband med den skriftväxUngen: Detbehövs en flerdubblad satsnmg på jämvägen för mUjöns skuU. FoUcpartiet anseratt jämvägen skaU användas som ett offensivt mUjöpoUtiskt in-strament. SkaUtåget bU ett slagkraftigt altemativ tiU privatbilismen och flyget, måste detfä en chans att utvecklas där de stora trafUcmängdema finns. Det är uppenbartatt den nuvarande ramen på 10 mUjarder för mve-steringar i jämvägeninte räcker. Nuhar vi fått svar från kommunikationsministem dels per brev, dels genom minpartUcoUega som har haft en frågedebatt med kommunikationsministem,dels i debatten här . Avsvaren framgår att kommunikationsministem i svävande ordalag säger att handelar uppfattningen att det fmns betydande behov. Men säger han attdet också finns ancfra behov. Jaganser att det borde finnas möjUgheter att fä något mer konkreta beskedfrån kommunikationsministem. Därför viU jag precisera några frågor: beredd att som en minimiinsats stäUa medel tiU förfogande, så attmålsättningen i det senaste trafikpoUtiska beslutet kan uppnås? De 10 mUjardemaräcker ju, som jag nämnde, endast tiU en Uten del av de projekt som tasupp. Ochär det inte av mUjöpoUtiska skäl nödvändigt att de planerade jäm-vägsprojektengenomförs i tätbebyggda områden inom den tidsmarginal som har lagts fast? Ärdet inte så, kommunikationsministem, att privat finansiering bör förekomma -även om man talar om en periodisering? Jag toUcar talet om obUgationer ochannat på det sättet att kommunikationsministem känner en oro för att det inteskaU gå att få en rimUg avkastning på pengama. Men måste vi mte tUlgripa privatfinansiering och, eventueUt, jämvägsobUgationer? De här investeringama gäUer juen period som spänner över många är. Det borde vara rimUgt att kunna räkna meden avskrivningstid om för de investeringama. De behöver intefinansieras dfrekt genom statsbudgeten. Det vore bra om vi kundefå ytterhgare klarlägganden här. (vpk): Det foUcUga stödet för en utbyggnad av jämvägen är större än någonsin -såvitt jag kan minnas - därför att mUjömedvetenheten i landet har ökat. Numerakräver fyra av sex partier, , en utbyggnad avjärnvägen motsvarande den som vpk, centem och sedermera också mUjöpartiet harföreslagit. Men och regeringen tvekar, vilket framgår med aUönskvärd tydUghet av det svar som fått på sin interpeUation. Det ärmycket märkUgt, och desto märkhgare ter det sig med tanke på att landets mUjö-och energiminister gitta inför förravalet så stort lovade att mUjöhänsyn skuUe styra den kommande frafikpoUtiken iSverige. Men är pä efterkälken, övriga länder i satsarmycket mera på jämvägen, framtiden och mUjön än vad och hanskoUeger i den är beredda att göra. Den28 april cUskuterades det stora jämvägsbetänkandet från trafikutskottet.Då var det tre partier som stäUde sig bakom kravet på en rejäl utbyggnad avjärnvägen. Det rörde sig om 40-50 nuljarder. Det fritressanta är att GeorgAndersson raljerade befräffande mina visioner om hur jämvägen ochkoUektivtrafUcen skuUe fungera i vårt land. Jag fror att minnshur det var - om inte kan jag hjälpa till med att ta fram det aktueUasnabbprotokoUet. När det gäUer jämvägspoUtUcen i har man under många årföljt ett märkhgt amerikanskt mönster. Jag vet inte vad det skuUe tjäna tiU.Kanske frodde man att det stora landet i väst i det här faUet var ett föredöme.Men det har lett tiU att jämvägen nu håUer på att spUttras upp. När det gäUerjämvägen närmar vi oss den situation som vi hade frän och fram tiU1940-talet. Då ansvarade SJ för de större banorna. Privata bolag kom med ibUden som intressenter, vilket nu också sker i . Men det är mte aUt,herr tahnan! Omuppgiftema i Rapport i är riktiga - att det är ett enda verk eUer en endastatUg organisation eUer myncUghet som faktiskt har ålagts det samhällsekonomiskaansvaret att, menar vi, göra bedömningar som borde avse hela frafikpoUtiken,och jag tänker då på det nyinrättade - skaU det, och uppgiftemaupprepas i , bh fråga om ett nytt affärsdrivande verkprecis som det nya "Affärs- SJ". Det här väcker san-nerUgen farhågorom hur det skaU gå med de ambitioner som borde finnas när det gäUer mUjön ochframtiden, ! Ävenom det enhgt nämnda uppgifter inte kommer någon proposition i ärendet förrän ifebraari vore det mycket bra om antingen dementerade uppgiftemaeUer också talade om att det är sädana här planer som regeringen har, dvs. viU göra tiU ett affärsdrivande verk. Ivåras var jag med en delegation pä en studieresa tiU , Det var straxmnan vi hade den stora jämvägspoUtiska debatten här . Jag menar attSchweiz, som också är ett Utet kapitalistiskt land, gott skuUe kunna tjäna somett föredöme för svenska satsningar och investeringar framöver. I Schweizhandlar det om mer än vad vpk har begärt för del. Där StäUer man(x:kså ganska hårda krav på landsvägs- och lastbUstrafiken - nå-gontuig som vpkhar föreslagit i , men som vi ännu inte har fått majoritetens stöd för. Enannan sak som har hänt sedan sist det begav sig med jämvägsdebatten är attSvenska har anordnat en temakonferens, enöstkonferens, om en mUjövänUgare trafUc än den vi har. Man stöder smakrav på 40-50 mUjarder kronor på ett uttalande från en professor på området sominte har kommit tiU tals. Han säger att om vi i kunde satsamellan 40 tx:h 50 mUjarder kronor på jämvägen fram tiU , skuUe man intebara kunna bygga för all den trafikökning som annars skuUe gå på landsväg ochsom är helt mUjöförödande, utan man skuUe också kunna satsa på ett stort antalnya stomjämvägar och ett jämvägsnät som täcker hela landet. Det skuUe ocksåvara ett tecken på att vi, föratom mUjön, bryr oss om regional rättvisa. Såkom då SJ och , när det egentUgen borde ha varit , ochStäUde krav på 40 nya, friska nuljarder framöver för satsningar påjämvägen. , är det förfarande så - som kommunikationsministemuttryckte saken i aprU - att detta är cfrömmar (x;h fantastiska visionersom aldrig går att förverkhga? Det är mänga som viU satsa pä järnvägen i ord, krav och önskningar. Detär inte lika många som viU satsa när det kommer tUl kritan och det blfr frågaom att bidra med pengar, vare sig det gäUer privat kapital eUer statsfinansieUtkapital. Centem,mUjöpartiet och Uksom tidigare vpk krävde 40 mUjarder. skuUe ocksåfoUcpartiet vara på väg tUl undsättning för SJ. sade att GeorgAndersson är akterseglad. Också jag viU ha inånga mUjarder tiU frivesteringar inya b:mor på jämvägen. Jag saknarminsann inte vilja och ambitioner. Vi skaU bygga ut snabbtågsförbindelscr ochaUt detta kostar pengar. Efter att ha legat vaken en halv natt i sovvagn frånövre , från , och ner hit i en överhettad sovkupé har jag mycketfärska upplevelser av behovet av modernisering av vagnparken för att ordna brakommunikationer tlU avlägsnare delar av landet. Det råder inte någon brist påambitioner. Men var fanns centem, mUjöpartiet och vpk när det gäUde skatteomläggningen,att ta fram pengar för nödväncUga msatser? Den frågan kvarstår. Dethar här talats om obligationer, men den som köper obUgationer vUl naturUgtvisha ränta på pengama. Lång avskrivningstid, icke förty, men inte går det att gå ut på marknaden och med framgång sälja obUgationer om man inte är bereddatt betala ränta. Såsägs det att många av dessa projekt är lönsamma och räntabla. Det är ingaproblem att göra investeringar som ger avkastning och där man kan erbjuda braränta. Det är mte där problemet Ugger, utan det är att få fram kapital tiUinvesteringar som inte ger denna omedelbara ränteintäkt. Jag vädjar tUl äradedebattörer att försöka bidra med någontmg konstruktivt utöver de önskelistorman har presenterat. RuneThorén hade varit ute och rest i landet och mött industrier som är beredda att satsa. Kan jag få en hsta över dem? Jag har frågat på inånga håU ilandet där det fmns stora industrier som är beroende av snabba, säkra och tungatransporter. Borde det då inte vara i deras uifresse att få fram bra vägar ochbra järnvägar? Jag har inte mött någon vUja att satsa kapital, utom sådantkapital som ger avkastning. Närjag diskuterade frågan med ABV som skaU sälja vagnutrustning cx;h som menadeatt 40 mUjarder var ett minimum, sade man att det är skattebetalarnas sak attbetala kostnadema. Det är inte industrins eUer näringshvets skylcUghet. Jag harinte gett upp detta arbete. Men vi söker kompletterande finansiering med högambition att skaffa fram betydande kapital fÖr att ge 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 ett lyft åt investeringamaoch, kom ihåg, det gäller inte bara jämvägsinveste-ringar. talade om det breda folkhga stödet för jätteinvesteringar ijämvägsnätet. Jag kan försäkra att det fmns ett ännu bredarefoUcUgt stöd för att göra ännu större insatser på vägväsendet, att förbättraunderhäUet av vägama och att bygga nya vägar i det här landet. Har inte ViolaClaesson uppmärksammat detta, sä räcker inte hennes poUtiska"fee-hng". Sverigehar kommit pä efterkälken när det gäUer jämvägssatsningar, sade är en myt som ocUas rant om i vårt land. Det har gjortsjätteinvesteringar i , men jag är inte aUs imponerad av investeringar somär beslutade i i övrigt. Ugger väl i nivå med vad iövrigt satsar, om man naturUgvis tar hänsyn tUl det befoUcningsunderlag som vihar och som skaU stå för kostnadema. Närvi diskuterar förbindelsen tUl är ju den bristande jämvägs-kapacitetensöder om genom cx;h i norra ett problem. Så förhåUerdet sig också i de europeiska ländema i övrigt. Man har betydande problem närdet gäUer att samordna järavägssatsningama, men det pågår en utveckling motframför aUt snabbtågsförbindelser. Detta är utmärkt, tycker jag, och vi är medpå det tåget också. Jag är mycket optimistisk i det fallet. Nästefter är det land i som fransporterar den störstaandelen av sitt gods pä jämväg. Vi är faktiskt mte så dåUga som man viU låtapåskina. Men vi skaU bU ännu bättre, av mUjöskäl och av flera ancfra skäl. DetgäUer dock att få fram kapitalet. (vpk): Det händer märkUga tfrig i den här debatten. börjadesitt inlägg med att fråga, apropå fmansieringar tiU jämvägen, var centem,och vpk fanns när det gällde skatteomläggningen. Jag måste sägaatt detta var någonting nytt. Kan förklara vad som skuUe gå tUIjämvägen av denna skatteomläggning, eUer århuncfra-dets skattereform som mesthancUar om att sänka skatten för höginkomsttagare. Jag förstår inte vadskatteomläggningen har med denna debatt att göra när det förhåUer sig precistvärtom, dvs. att man i likhet med andra nyUbe-rala profeter i väst ser tiU attstaten tappas på pengar, skattepengar som borde gå tUl nödväncUg upprastningför att tillfredsstäUa välchgt viktiga behov på mUjöområdet,koUektivtrafikomrädet osv. Sedanber kommunikationsministem oss övriga debattdeltagare att bicfra med någontingkonstraktivt. Jag ber på nytt att försöka komma iMg Utet av dedebatter som vi hade . Inte något av de järavägsintrcsserade och-engagerade partier som då uppfrädde och som hade väckt motioner i dessa frågori januari, dvs. vpk, centera och mUjöpartiet, hade strantat i att visa varpengarna skuUe tas. Vi har visserUgen Utet oUka uppfattningar om var dessapengar skall tas, men det ger ju regeringen desto fler idéer att nappa på.Dessa idéer visar aUtså att det fmns pengar JagskaU upprepa några av de förslag som vi i det sammanhanget lade fram. Resandetmed frafikflyg, civUflyg, kan inte fortsätta att öka så fnUc- tansvärt starkt som ärfallet. Jag vet att detta är ett bekymmer även för regeringen, men i dessatider vågar sig regeringen inte på några restriktioner, även om detta skuUegynna jämvägen och skapa ett bätfre underlag för jämvägsfrafiken. Vi föreslogatt man skuUe börja med att åtminstone låta flyget betala en skatt motsvarandebilismens drivmedelsskatt. Det var uite möjligt för regeringen atttänka sig något sådant. Viföreslog vidare en skatt på utiandsinvesteringar, eftersom det i alfra högstagrad har att göra med satsningar på infrastrakturen här hemma i hurmycket de stora företagen satsar utomlands. Detta förslag "nobbades"också av regeringen. JagviU nu komma med ytterUgare ett förslag. När nu de stora transnatio-neUaföretagen, inte minst bilkoncemcr typ , gör så enorma vmster, vmster imångmUjardklassen, skuUe man då inte kunna tänka sig att ta Utet pengardärifrån? De satsningar som dessa företag har gjort har ju faktiskt medverkattUl en dålig mUjö i . 1989/90:43 11december 1939 Jag fann mig föranlåten att gå upp i talarstolen med anledning avkommunikationsministerns fråga: Var befann sig bl.a. mUjöpartiet i samband medskatteuppgörelsen och finansieringen av koUektivtrafUcen? Redani januari när vi väckte vår motion om den ekonomiska poUtiken hänvisade vitydhgt tiU hur vi skuUe kunna fmansiera utbyggnaden av de spårbumakoUektivtransportema. Detta kan ske bl.a. genom en skatt på flygbensm, vilket ävennämndes av . Det finns även ancfra sätt att få in pengar, t.ex.att höja bensinpriset för vanUga bUar och ancfra på kUo-meterskatten. Syftet äratt se tiU att vi dämpar användningen av de fossUa bränslena. Detta angavsklart och tydUgt i vår motion, och vi kom med praktiskt taget identiskaförslag när vi förklarade oss intresserade av att diskutera medsocialdemokratema om skattepoUtUcen. Vårt klara syfte var att fåmU-jörelaterade skatter.