prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — Då blir del större möjlighet att väljaarbetskrafl. Har vi då arbetsgivarperiod , då väljer man en helt annanarbetskraft än den som vi vill värna om i socialförsäkringssystemet. När del gäller den gamla 7-kronan är vi oerhört tveksammalill en ökning -det sade jag också i går i socialdebatlen - därför alt det ärså många som har förelagshälsovård. Vilka är det som betalar avgifterna? Jo,det är fortfarande barnfamiljer låginkomsttagare och pensionärer En blygsamökning kan vi acceplera - delta är ju en avgift som ibland stiger Men enkraftig ökning sätter vi oss emot. I nästa ärende kommer vi in på föräldraförsäkringen. Vivill inte dra in på utbyggnaden av föräldraförsäkringen. Den utlovade reformendär man satsar på barn och familj vill inte miljöparliet skjuia pä framliden.Vi har i vårt program en längre föräldraförsäkring, upp till Men vi anserall den kan byggas ut i den takt som majoriteten har föreslagit. Vi har intekrävt en utbyggnad lill innan vi har kommit upp . Vi måste göra någonting åt sjukskrivningar, arbetsskadoroch förtidspensioneringar. Med piska går del bara en kort lid, och inte i vårtsamhälle. Pel går inte alt använda piska i elt fritt samhälle, utan där måsteman använda andra metoder Vi lycker all sexlimmarsdagen behöver införas ocharbetsmiljön förbättras. Människor är inte så sjuka. De allra flesta villarbeta, sköta sitt arbete, känna atl de är fria och oberoende, klara sig självaoch inte ligga samhället till last. Det finns naturligtvis alltid några somutnyttja'-syslemel. del kan vi aldrig komma ifrån. Men det menar jag ärmarginellt. Närståendevården kom också upp här Där menar vi all detännu så länge enligt de undersökningar och efterforskningar som jag har gjortmest bhvj en pappersprodukl. I livels slutskede är det ofta myckel svåra ochlungvår-dade patienter man skall ha hemma. De kräver myckel läkartillsyn,mycket smärtstillande medel och mycket vård. Denna vård skall byggas ul. Vivilj inte ta upp del , eftersom reformen är så införd. olikareformer och förslag verka någon lid innan man kommer med andra förslag. Viåterkommer till denna fråga . Vi har i reservation 4, ett förslag att skära isocialförsäkringssystemet och jag vill yrka bifall till den reservationen. Vivill atl efler 4,5 basbelopp, dvs. vid , skall man bara få70% av sin lön. Upp lill denna inkomst får man alltså och därefter 70%.Någonslans måsle vi ju minska, och vi lycker då atl det kan vara skäl atl tänkasig atl minska ersättningen för höginkomsttagare. Även det förslaget ärtveksamt. Men där kan vi tänka oss att skära i de stora utgifterna. Jag yrkar som sagt bifall lill reservation 4 och i övrigtbifall till utskottets hemställan. 12 () replik; lalar om att arbetskraftenkommer atl välla in från EG, men vi vet genom utredningar i EG alt del inte gårlill på del sättet. Människor väller inte in i andra länder, utan av kulturellaoch språkliga skäl stannar de i sitt hemland. Det blir inte alls sä, som nitror i , atl del kommer atl välla in en massa människor Dessutom ärväl inte ett sådant enormt lyckoland alt alla vill komma hit. Ni säger i atl någonting måste göras åt demånga och långa sjukskrivningarna, men en arbetsgivarperiod vill ni verkligeninte ha. Men del går ju inte att bara slälla in sig i det socialistiska ledet,där socialdemokrater, och i viss mån också vpk, år ul och år in hävdar all detgamla systemet skall vara kvar även om del borde skrotas därför all del intefungerar Låt oss prova arbetsgivarperioden! Det är av justarbetsmiljöskäl, som jag sade i min inledning, som arbetsgivarna skallmotiveras atl göra rejäla insatser på arbetsplatsen och som arbetsgivarperiodskall införas. Det är det som är det viktiga, och då borde vi kunna varaöverens om att det är den vägen vi måste gå. Miljöparliet vill all ersättningenskall vara för inkomster över 4.5 basbelopp. Det är inte någonlösning - del blir ell slag i luften. Dessutom drabbar del vissa kategorier avlöntagarna och inte andra. Del är en ganska jämn spridning av sjukskrivningarnaöver hela fältet, och då kan man inte ge sig på vissa grupper, utan man måstese till helheten. Arbetsgivarperiod är en ypperlig väg atl gå för atl förbäliraarbetsmiljön, och då klarar vi många av dessa frågor AnL 13RAGNHILD POHANKA (mp) replik; Jag sade inte atl arbetskraften väller in,ulan att den kommer in - del är en nyansskillnad. Det är självklart altarbetskraftens rörlighet är ell av målen med EG-samarbetet. Del handlar omfriheten för arbetskraften, och det smakar myckel bra för arbetsgivare attkunna ta in arbetskraft när det finns behov av sådan. Det finns många andra sätt ån arbetsgivarperiod att kommaåt arbetsmiljön. Om försäkringskassorna nu genom ett arbetsgivarinträdeavlastas ganska myckel administration kan de få lid atl ägna sig ålarbetsmiljön. De företag som spottar ur sig arbetsskador skall också få ta handom sin arbetsmiljö, t.ex. genom höjd arbetsgivaravgift och ålägganden atlförändra ar- betsmiljöri.Det firiris många saker att göra på della område ulan alt ta till enarbetsgivarperiod. Vi är i beredda på atl näringslivet skallställa upp för en bättre arbetsmiljö, för atl minska arbetsskador och sjukskrivningar,meri inte i denna form. Vi stödjer i många delar socialdemokraternasvälfärdssystem, därför atl vi vet att det har varit elt stöd och en hjälp förmänniskor som har haft del svårt. Vi stödjer inte detta system över helalinjen, men huvudprincipen i det. Det är därför som jag har så få reservationertill sådana här betänkanden. AnL 14 () repUk; säger all målet för EG är attarbetskraften skall kunna komma in över gränserna. Ja, jag vet alt del varmålet, men om man studerar EG - vilket ni i brukar göra myckelnoga - kan man konstatera att det inte fungerar så. Det har inte blivit så somdet var tänkt, därför att människor har en egen fri vilja, och de lycker allkultur och språkliga traditioner är så vikliga atl de som regel vill vara kvari sitt hemland. säger också atl man måste komma åt dearbetsplatser som spottar ur sig arbetsskador och atl del finns många sätt. Ja,men varför vill ni i inte prova de positiva sätten, i ställel föratt ställa in er i det socialistiska ledet? Socialdemokraterna har jobbat påsjukförsäkringssystemet och försämrat det så till den milda grad att det intefungerar Varför skall ni acceptera det, när det inte fungerar på ett rikligtoch bra säll? Det är inte till glädje för de människor som är sjukskrivna. Låt oss prova positiva insatser viaarbetsgivarna och arbetsplatserna! Ni kommer atl få konstatera atlsocialdemokraterna måste finna sig i alt gå denna väg, därför att det kanskeinte finns någon annan väg. Ni borde också kunna tänka om. 15RAGNHILD POHANKA (mp) replik; Det är klarl all man skall förbälira del somär dåligt och del som har gått snett, men man behöver inte alltid bygga upp ettnytt system. Många tror att allt måste bytas och hela systemet ändras så fortnågonting inte är bra, men def går aft göra mycket inom ramen för det systemsom finns . Jag nämnde några förslag. Småföretagare blir oerhört hårt ansatta, och de kommer altundersöka vilken arbetskraft de anställer Det finns oerhört måriga småföretagi , och det kommer att bli ett urval av arbetskraft. Eller också kommersmåföre-tagarria irite att klara sin situation utan går helt enkelt i konkurs.Del är inte något som vare sig eller jag vill skall ske. hade vi inte i några sloraproblem atl få en arbetskraftsinvandring när vi hade arbeten all erbjuda demsom kom hit. Det stämmer att det inte är så många som vill lämna sinahemländer, då man har släkt och vänner, en kulturtradition och ett socialtnätverk, men del går ändå ganska bra att få in arbetskraft när det behövs. Omdet finns en frisk, ung arbetskraft från ett annat atl anställa, är delmycket möjligt atl de utslagna, de förtidspensionerade - som vi nu vill ha in iarbete igen - , de handikappade och de som har hög sjukfrånvaro blir utanförDä kan vi få det Prot. 1989/90:101 här ivåtredjedelssamhället, som inte någon vill ha. 16 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela alt anslag om kvällsplenum nu har sattsupp. 17 BÖRJENILSSON (s): var tydligen tveksam om ivilken debatt hon deltog. För atl hon skall hitta rätt vill jag säga atl vijust nu behandlar socialförsäkringsutskottets betänkande nr 10. Det är pågrundval av del betänkandet som vi för denna debatt. Sedan kan i övrigt vara hell lugn: detblir debatter om föräldraförsäkring och lagfäst sjuklön. Till talet om handlingsförlamning från regeringens sidavill jag säga alt det låter mycket falskt. brukar iblandanklaga socialdemokraterna för alt ha för hög fart i reformverksamheten. Detfinns ekonomiska balansproblem i just . och det är klart atl detpåverkar hela samhällssektorn. Förutsättningen för att vi skall kunna klaradel ena och det andra är atl vi har en god ekonomi och att vi angriperbalansproblemen. Del sker också. Del blir en debatl också om delta säsmåningom. så kan känna sig lugn även på den punkten. Debatten avspeglar grundläggande skillnader i synenpå Irygghelspo-liliken. och del framskymtar på olika sätt. gårmyckel långt i sitt ingrepp i sjukförsäkringssystemet, genom att i betänkandetoch i motioner föreslå att ersättningsnivån sänks till . Liksom Margö reagerar jag kraftigt molmoderaternas svepande formuleringar om sviktande tilltro lillsjukpenningsystemet. Jag reagerar också emot atl man säger atl det förekommerett stort missbruk av systemet. Det är djupt felaktigt, och jag tar bestämt avståndfrån della. Jag tycker all skall belägga del. Var finns detslora missbruket? Jag tycker atl det är vårdslöst atl tala om missbruk avförsäkringssystemet som ett generellt fenomen. Det finns inte. Jag lycker atlvi bör komma bort frän den diskussionen. Sjukförsäkringen betyder oerhörtmyckel för folkhälsan, och jag tror atl administrationen sköts myckel väl avförsäkringskassan. Den allmänna.sjukförsäkringen ulgör en av grundstenarna iden sociala tryggheten. Försäkringen är till för alt skydda människor från altutöver en dålig hälsa också få en förstörd ekonomi. Avsikten är all man skallha råd att söka vård eller alt stanna hemma när man blir sjuk, så atl mansnabbare och säkrare kan återfå sin hälsa och återkomma till arbetslivet. Dennaambition, som vi står för, är oerhört viktig ur hälsosynpunkt. Vi tror ocksåalt del är en god samhällsekonomi atl de enskilda människorna har möjlighet allsköta sin hälsa. Därför avvisar vi de här återkommande förslagen om försämringari sjukförsäkringen genom sänkt sjukpenning. Förslag i den riktningen ärdessutom orättvisa genom att de framför allt mycket hårt drabbar dem som har detyngsta, de svåraste och de smutsigaste jobben, nämligen de som arbetar inomindustrin. Detta är alltså en rättvisefråga i , tycker jag-Del jag har redovisat häraralltså vår grundsyn på sjukförsäkringen. skall haen generös sjukförsäkring, och folkhälsoaspekten, som finns i botlen, äroerhört viktig. Det sker som jag ser det, just nu ett omfattande arbeteför att göra försäkringen bättre och effektivare, framför allt mol bakgrund avantalet arbetsskador- vilka vi mycket väl känner lill - långvarigasjukdomsfall och ett stort antal förtidspensionärer Jag lycker alt GullanLindblad gör ell myckel stort misstag när hon ser sjukfrånvaron ochkostnadsökningarna hell isolerade. Jag har lärt mig i det politiska arbetet alltid måste angripa ett problem från grunden. I det här fallet ärgrundproblemet allvarliga brister i arbetsmiljön. Del är om delta diskussioneninäsle föras, liksom om del slora mänskliga lidande som arbetsskadorna innebärDet är ett oerhört lidande som drabbar enskilda människor och som de får levamed, kanske livet igenom. Detta måsle man la på djupt allvar. Det är alltså stora insatser som görs jusl nu frånsamhällets sida för alt förbättra arbetsmiljön och återföra människorna tillarbetslivet och till ett normall liv. Jag kan i korthet peka på alll del somsker inom arbelsmiljökommissionens ram. Det är oerhört myckel. Vi skall också , enligt dagordningen,diskutera regeringens förslag om förbättrad rehabilitering. Den är bara enbörjan, den måste naturligtvis fortsätta sedan. Där finns mycket finainsatser. Vi skall också diskutera arbetslivsfonden, där det finns pengar förarbetsmiljöförbättrande åtgärder. Det är alltså en offensiv på bred front somnu startar för att angripa ohälsan i arbetslivet. Del är del som är delväsentliga, som jag ser del. Men i botten ligger arbetsgivarnas ansvar för att göraarbetsplatserna bälire och säkrare. Detta måste man leva upp till.Förutsättningen för förelagarna all kunna rekrytera ungdomar lill industrin iframliden är atl skapa en god arbetsmiljö. Därför måsle man ta detta pä djuptallvar Del primära i debatten är, som jag ser del, den dåligaarbetsmiljön och det lidande som drabbar enskilda människor. Det är del som ärdel primära. Jag tycker inte att man skall fixera den här debatten vidkostnadsökningar och sjukfrånvaro. I ärendet i övrigt och i reservationerna är det väldigtmycket som återkommer från tidigare behandlingar. Jag har inte för avsikt attgå djupare in i del. Frågan om kvinnornas arbetssituation har utskottet lyftupp på grundval av en motion från . Jag vill säga att det finnsmycket som är riktigt i den motionen. Utskottet har också gjort en braskrivning. Jag trodde länge all vi hade slor enighet inom utskottet i den härfrågan, men har tydligen ändå velat ha en egen mening. Del har manju rätt till. Vi har alltså skrivit myckel starkt på den punkteri. ram pågår ett arbete, och man har lagt fram en rapportav vilken det framgår atl elt flertal kvinnodominerade yrken, såsom vårdyrken,serviceyrken och vissa lillverkningsyrken, är utsatta för särskilda hälsoriskerVi menar alt detta måsle bli föremål för en djupare analys, såväl av dearbetsmiljömässiga faktorerna som av de sociala. Jag lycker att det är viktigtatl man tar tag i den frågan på allvar Patientavgifterna diskuterade Margö och vi . görs en höjning till 65 resp. . Vi lycker all den höjningen istort sett är rimlig. Den följerden allmänna kostnadsutvecklingen. Jag menar alt del inte finns någon som intekan söka läkare av ekonomiska skäl. Det är en lilen kostnad. Naturligtvis ärden också en del av finansieringen. Höjningen är rimlig och acceptabel, menarvi. och har omnämnt 55-årsgränseninom den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Jag vill bara säga atlåldersvillkorel är ett resultat av en försäkringsmässigt kalkylerad risk somfinris i själva försäkringen. Frångår man 55-årsgränsen, måste mannaturligtvis också ha en ari-riari finansiering. Det är alldeles självklart. Jag villmed detta yrka bifall till utskottets hemställan. 18GULLAN (); Nej, , jag vet myckel väl ivilkeri debatt jag deltar Det är betydligt värre med den regering som BörjeNilsson representerar från vilken det, som jag tidigare sade, föreligger tvåolika förslag på utskottets och bord, nämligen om enförsöksverksamhet med arbetsgivarperiod och elt uttalande iregeringsförklaringen om det förslag som bär moderat - vilket för någonmånad sedan var mycket förhånat och förtalat - och gäller en arbetsgivarperiod. I egen debatt talar han mest omarbelsskadeförsäkringen. Jag debatterar sjukförsäkringen . Visserligen ärarbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen samordnade , men det är faktiskt sjukförsäkringen vi debatterar just . Vi skall inte fixera ärendet vid kostnadsökningar, sägerBörje . Jag vill ställa frågari: Vad är det socialdemokralerrias egenfinansminister håller på med ? De ekonomiska balansproblem sompåverkar samhällssektorn, säger vidare. Vem har ställt till meddem? Det är väl den regering som representerar År del inte ganskanaturligt all då se över de syslem som drar de största kostnaderna isamhället, nämligen de stora socialförsäkringssystemen? Del är uppenbarligendel som finansminislern nu håller på med när han aviserar atl del kanske kommerförslag om viss lägre kompensationsnivå inom sjukpenningförsäkringen. Hurställer sig lill de förslagen från det egna hållet? Del kan väl ialla fall inte vara något förtal av försäkringen eller uttalanden gjorda isyfte atl vara elak mol sjuka människor? Vad far gör är ju alltid del rätta! Jag vill också som ell förtydligande säga atlsocialförsäkringarna faktiskt inte är något fördelningssystem.Sjukförsäkringen, arbelsskadeförsäkringen, föräldraförsäkringen ochATP-systemet är uppbyggda pä inkomst hos försäkringstagaren. Det kan videbattera i ett annat sammanharig. Det kari var ett djupt orättvist system,t.ex. riär det gäller föräldraförsäkringen, som ju skall diskuteras - den som har tur får en mycket hög ersättning och den som stär ulanförarbetsmarknaden kanske inte får någonting alls. Alt arbetsgivarna skall ansvara för bättre arbetsmiljöerär ell förslag som vi har ställt långt före socialdemokraterna. Det lycker viär riktigt, dvs. om arbetsgivarna blir ordentligt kompenserade för del. Men härverkar del som om del enbart skulle vara vissa arbetsgivare - de privata - somär bovarna i dramat. Prot.1989,/90:101 Jag såg i någon tidning all länslandsting måste kompensera sig med en tredjedel mer i personal än vad manegenlligen behöver därför atl sjukskrivningen tar så stor del av arbetsstyrkan.Så många är sjukskrivna atl man måsle anställa fler människor istället. Vad beror då del på? Ser inte med stor oro på all människor,oavsett var de arbetar, är så mycket sjukskrivna att man måste anställa entredjedel fler personer? Det tror jag oroar finansministern, och del bordeoroa också. Det gäller alltså inte bara vissa arbetsgivare, somtydligen skall klämmas åt. Enligt det förslag som föreligger är det så, mende förslag som de borgerliga partierna har framlagt går ut på att vi ställerkrav på arbetsgivarna, men vi vill också ge kompensation till dem som kanhålla låga sjukskrivningsnivåer Jag länker då framför alll på småförelagen,där det redan visar sig alt man har en mycket lägre sjukfrånvaro. Jag villalltså ha en del klargöranden från . På någol sätt nonchaleras kortlidssjukskrivningarna och deproblem som är förknippade med dem. Gör inte det! Alla långtidssjukskrivningarhar börjat med en rad korta sjukskrivningsfall. Sedan är del faktiskt så, omvi ser till kostnaderna, all två tredjedelar faller på de 90 första dagarna.Ser vi finner vi atl del var av de 31miljarderna som låg . Det stämmer interikligt med del tal som vi här hör att det är enbarl de långa sjukfallen som ärintressanta. AnL 19SIGGE GODIN (fp); sade - jag antar atl del gälldeoss alla på den borgerliga sidan - all del fanns grundläggande skillnader isynen på sjukförsäkringssystemet. Jag måste berätta för kammarens ledamöter,om ni inte har upptäckt del, alt del är skillnader mellan socialdemokraternaoch folkparliel. Vi i känner en större oro för all syslemel intefungerar I min inledning frågade jag hur det kankomma sig att ni ändå börjat reflektera, för det gjorde ni ju inte . Dähänvisade ni lill alt allt var frid och fröjd; syslemel var jällebra som detvar Sedan sade atl grundfelet är de allvarligabristerna i arbetsmiljön. Han sade också atl vi inte skulle fixera debattenvid kostnadsökningarna och sjuktalen. Men det är ju så, , alt omman vill göra någonting åt arbetsmiljön måsle man hitta positiva inslag. Jaghoppas att de senaste propåerna i media ändå har visat att ni tänker er attsvänga när det gäller kostnadsersättningen lill arbetsgivarna, så att vi får enpositiv ulveckling och så alt de kan göra någonting ål arbetsmiljön - den ärju oerhört viktig. Men det är också väsentligt alt man ser till att pengarnaanvänds på ett riktigt och bra sätt. Om man får sådana kostnadsökningar ochsådana sjuktal som vi nu är på väg mol har man inte pengar all åstadkommarehabilitering, atl få människor tillbaka till arbetet fortast möjligt, osv.All åtgärda de sjukdomar och arbetsskador som människor har och inte baravänta och låta systemet rulla vidare och miljonerna rulla ut, är kanske delallra viktigaste. var litet förvånad över all vi inte var nöjda med skrivningen när delgäller analysen av den kvinnliga sjukfrånvaron. Vi tror inte att det räcker medarbetsmiljökommissionens synpunkter på det. Vi tror att det är så allvarligaproblem atl man kanske exempelvis måsle forska på området och verkligen sällasig in i vad del är för olika komponenter som styr sjukfrånvaron för kvinnorVi vet ju att det handlar om dubbelarbete, om tunga jobb, om stressigaarbetsmiljöer, osv., men man kanske måste gä djupare i den frågan, och del ärdärför vi inte är nöjda. Lål mig avslutningsvis också säga några ord om55-årsgränsen. Det är nästan löjligt atl skriva så som utskoltsmajoritetengör, att man på grund av en försäkringsmässigt kalkylerad risk har satt gränsenvid Jag undrar då var den försäkringsmässigt kalkylerade risken i övrigadelar av sjukförsäkringssystemet finns. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens för-haridlingar 20 (); Del var intressant att lyssna till . Inte med ett ord berörde han timsjukpenningssyslemel, som ju trotsallt är det system som har trasat sönder mycket av sjukförsäkringssystemet ochsom har inneburit att personalen inte haft möjligheter alt följa upp långa sjukskrivningsfall.Det är grunden till myckel av den situation vi har förstår jag också atl irite har störrekuuskaper äri vi andra om vad som händer i när det gällerförberedelserna av en proposition om arbetsgivarperiod. Det skulle ocksä var intressant att höra vilka synpunkteroch önskemål skulle ha på en arbetsgivarperiod. Det måste varasvårt att vara socialdemokrat och tvingas försvara elt förslag som man en veckatidigare med all kraft arbetat emot. Jag förstår all det är bekymmersamt, intebara pä det här området utan på många andra områden, när maninte riktigt vet var regeringen till slut kommer alt hamna. Jag lycker all kopplingen mellan arbetsskador ochsjukförsäkring är helt given, eftersom de två försäkringssystemen löper parallelltunder tre måua-ders tid. Del är viktigt atl vi kommer ål del starkt ökadeantalet arbetsskador för atl på det viset också minska kostnaderna i systemet.Men jag vill inte påslå alt mari från regeringens sida har gjort några sloraansträngningar förrän det senasle ärel - efter valrörelsen - då manplötsligt fick ett stort intresse för det områdel. visade maningel större intresse att komma ål de problemen. Tvärtom slog man vakt om desystem som finns och såg inga skäl atl ändra på dem. Del är dock ett sleg i rätt riktning atl man nu följer detförslag som vi lagt fram om en arbetsgivarperiod. Men jag hoppasatt man lyssnar på oss också i del här fallet och inser alt vi från centernssida har rätt - vi hade rätt när det gällde timsjukpenningsreformen, och vi harrätt också när det gäller inriktningen av en arbetsgivarperiod. Man måsle ocksådär ta hänsyn till småföretag och till ofta sjuka. är ju självengagerad i handikapprörelsen och vet vad man där har för krav på enarbetsgivarperiod. 1989/90:101 5 april1990 återstår alt se hurstarka de kraven kommer all bli när regeringen lill slut lägger fram förslaget. Närdet gäller 55-årsgränsen för den frivilliga sjukpenningsförsäkringen sade jag imilt anförande just precis det citerade om den försäkringsmässigtkalkylerade risk som låg i all tillåta 55-åriga kvinnor att ingå i ellförsäkringssystem. Jag lycker inte alt riskeri är så uppenbart stor all denskulle förhindra aft man också såg lill alt de får en bra försäkring som gerdem en lilen trygghet. Det är de väl förtjänta av. Anf.21 (vpk): vill inte diskutera patientavgifter, vare sig vidläkarbesök eller läkemedelsinköp, med mig. Han tycker att det är så små summorHöjningarna som föreslås är blygsamma, lycker , sä deär inte mycket atl diskutera. Höjuingarna följer ju bara kostnadsutvecklingen,säger , men det är just det de inte gör Ompalieritavgiflerna hade följt kostriadsutvecklingen, hade vi inte haft vårreservation här , för vi kräver jusl att patientavgifterna skall följa denövriga kostnadsutvecklingen. Om vi tittar på den utvecklingen sedan sjukronaninfördes, finner vi att patientavgifterna , om de hade följtkostnadsutvecklingen i övrigt, skulle ha varit uppe i en summa av Men får man betala när man besöker en läkare.