prot · GD0931 · 1989-12-31 00:00:00 — Del är också redovisat här iutskoltsbetänkandet alt del finns möjlighet till social träning, teoretiskastudier och en varierande grad av yrkesutbildning. Utskottet har uppfattningenatt det är angeläget att de intagnas behov av utbildning tillgodoses ochförutsätter att della sker utan några särskilda uttalanden. Som har påpekats har kriminalvårdens klienter rätt till sammavård och omsorg som andra i samhället och därmed räll till den psykiatriskavård som de behöver. har i sin anslagsframställningpekat på dels att det behövs klara riktiinjer, dels atl resurser måstetillskapas för atl tillgodose vårdbehovet. Detta innebär atl frågan haraktualiserats i det kommande budgetarbetet. Utskottsmajoritetenframhåller, alt om ny lagstiftning innebär fler psykiskt stördalagöverträdare, krävs också ökade resurser. menar reservanterna allregeringen skall la upp frågan i kommande budgetarbete, vilket utskotlsmajoritetenredan konstaterat. Därför behövs del inte något initiativ i ärendet . Delär angeläget atl del finns möjligheter att använda § 34-inslitulel som ett ledi rehabiliteringen, och då är del angelägel alt det finns platser för dem somär motiverade alt påbörja någon form av behandling. Kriminalvården abonnerarpå vissa platser för alt ha garanti lill dessa och 1989/90:31 22november 1989 1989/90:31 22november 1989 har dessutom byggt upp ellkontaktnät för att tillgodose ytterligare behov av platser. Dock finns brist påvissa speciella behandlingsplatser, och har redovisat hur enutbyggnad kommer all ske . Utskottet framhåller detangelägna i att samarbete mellan och socialstyrelsenfortsätter för atl säkerställa särskilda platser till kriminalvårdensklienter. Avslutningsvis vill jag åter framhålla att det pågår en utveckling ochförnyelse inom kriminalvården, där också personalens resurser kommer att tastill vara på ett bättre sätt än . Meddel anförda vill jag yrka bifall lill justilieutskollels hemställan och avslagpå samtliga reservationer. LARSSUNDIN (fp); delar inle vår uppfattning att det behövs enutvärdering av kriminalvårdsreformen. Det är kanske naturligt för en socialdemokratisktaleskvinna för regeringen att tycka att det räcker med den översyn som bedrivsinom . Och lika naturligt är det atl vi inom oppositionentycker att en sådan översyn är otillräcklig. MenBirthe Sörestedt, som har insyn i den här översynen, kan kanske berätta föross andra. Är det fortfarande så att målen kriminalvårdsreformbedöms som realistiska? Räcker medlen för att förverkliga de fina tankarnabakom den reformen? Hur ser man på närhetsprincipen? År man beredd altdiskutera l.ex. differentiering av de intagna? Det vore roligt för oss andra,som inle har samma insyn i den översyn som bedrivs inom , atlfå reda på delta. Närdel gäller den psykiatriska vården finns det inle lillräckUga resurser inomkriminalvården för alt la hand om dem som har psykiska problem. behövs del alltså mer resurser. Om sedan den kommande reformen innebär allallt fler skall få psykiatrisk vård så behövs det ökade resurser, sägersocialdemokraterna. Ja, del anser vi också. Men poängen är alltså alt vi hävdarall kriminalvårdens psykiatri arbetar med otillräckliga medel. GÖTHEKNUTSON (m); Den socialdemokratiska kriminalpolitiken tycks ha tagit över Taxisgamla lelefonsvarare: Var god vänta! Vad vi borgerliga - och förvisso ocksåmiljöpartisterna - än föreslår, får vi veta, framfört på ett myckel sympatisktsätt av , att det inte finns skäl att nu göra det och det. Närdel gäller t.ex. våra förslag beträffande särbehandling av vissa långtidsdömdakan det ju bli så, atl man i kommer underfund med att delkan behövas åtgärder i den riktningen, men till dess: Var god vänta! Nuhar vi emellertid funnit - vi är ganska många, och vi har ganska mycketunderlag för vår uppfattning - alt det behövs åtgärder nu i den här riktningenoch alt det därför inle finns någon anledning atl vänla. Vi konstaterar i reservation2: "Som motionärerna påpekar, och vilket utskottet vill framhålla, har enperson som har dömts till ett så långt fängelsestraff som normalt settgjort sig skyldig till mycket svår brottslighet, inte sällan allvariiga vålds- Här måste enligtutskottets uppfattning allmänhetens skyddsintresse sättas i förstarummet." Jag instämmer i LarsSundins fråga till . Närdet gäller bevakningen i anstalterna föreligger en reservation, bakom vilkenstår företrädare för samtliga borgerliga partier. Vi konstaterar: "Ansträngningarhar under senare lid gjorts för att höja säkerheten vid kriminalvårdsanstalterna. "noterar vi emellertid att rymningarna fortsätter trots dessaansträngningar, som ju så ofta framhålls - bl.a. åtgärdspaket -och som BirtheSörestedt återigen hänvisar lill. Förrabudgetåret rymde över 200 intagna från de slutna anstalterna. Då måste del välvara rimligt att vidta ytterligare åtgärder med den skyndsamhel som krävs,bl.a. för alt inte polismän skall behöva utsättas för faror för livet när deständigt skall jaga förrymda fångar i elt alltför slappt system inomkriminalvården. Jag vill erinra om all det råder en oerhört stor brist påresurser inom polisen. 1989/90:31 22november 1989 ANDERSSVÄRD (c); Som skäl för atl man inte skall skärpa reglerna om särbehandling avlångtidsdömda anför alt vi har en kriminalvård där humanitetenulgör en viktig grund. Jag vill bara säga all man också kan lala om humanitetnär det gäller allmänhetens skyddsinlresse, och vi hävdar atl allmänhetensskyddsintresse här måste gå före. När del gäller ytterligare platser förmissbrukarvård hänvisar till vad som sker inomsocialstyrelsen. Vi menar emellertid från sida alt den akutabrislen är så stor alt del inle räcker med en långsiktig uppbyggnad avresurser. Del måste göras någonting i del akuta skedet. är det bra atl sitta nära, för då kan man se folk i ansiktetäven under replikerna. Närdet gäller den kategori interner för vilka jag önskar få ett tidigare frisläppandepå grund av all de skall utvisas - eller av annan anledning - blir jag iblandledsen över atl se hur allting tar. Man har gjort så här i Danmark.Det borde gå alt lära sig detta . Del borde gå all bereda ett förslagganska fort, och vi borde i så fall kunna förvänta en proposition illa kvickt. Vadjag vill med en översyn av kriminalvårdsreformen är atl få till stånd enutvärdering av hur måluppfyllelsen är i förhållande lill de ursprungligatankarna. För att nå målen måste man ha rätt personal, rätt utbildad personal,tillräckligt med personal, tillräckligt med sådana specialister som krävs förolika uppgifter - och därvidlag har behoven svängt ganska mycket under desenaste 15-20 åren. Och del måste vara rätt villkor för personalen. Man harrekryleringssvårigheler - det är jag mycket medveten om. Så är del inom helarättsapparaten, även inom vissa domstolar, men inte minst inom kriminalvården.Det gäller anlal platser, beläggning, platsernas skick etc. Rehabiliteringkostar ju, men den är lönsam. Det krävs emellertid personella resurser,material- och lokalresurser, kort sagt pengar. 1989/90:31 22november 1989 kan myckel väl visa atldel är pengar som fattas. Del bör i så fall vara en vink lill alt släppa till mer för att vi skall nå målen - för vi lalar om människoroch investering i människor. Det handlar också om att ha rätt personal för de psykvårds-,utbildnings- och socialträningsbehov som finns. Dessutomskulle jag vilja alt man fick ta ett ordentligt grepp i fråga om kursändringenfrån 60-lalets psykflum - ursäkta att jag använder uttrycket -till dagens kravpå ansvarstagande för det egna livets utveckling när den psykiskarehabiliteringen väl är klar. Den kursändringen är inle totalt genomförd inomkriminalvården, om den över huvud tagel är speciellt mycket genomförd alls.Skall man ha en måluppfyllnad värd namnet, måste man anpassa sig till de behovsom finns . Målet all ha en human kriminalvård har jag aldrig ifrågasattoch kommer jag aldrig att ifrågasätta. Men det är måluppfyllnaden jag vill altvi ser över, diskuterar och åtgärdar. BIRTHESÖRESTEDT (s): När det gäller översynen av kriminalvården vill jag peka på alt det jui del här arbetet i och i sker enanalys av verksamheterna. Även om målen står fast, har man ju möjlighet att påolika sätt pröva medlen. Jag tycker alt det finns skäl att awakta det härarbetet. Det har sagts att man först skall gå igenom anstalterna och sedanfrivården, så att hela kriminalvården kommer alt bli belyst. Därefter kan manta ställning till om det behövs ytterligare översyn. Närdet gäller differentiering och närhetsprincipen har vi från flera håll i dennakammare uttalat att vi vill ha en bättre differentiering av de intagna. resa lill för någon vecka sedan visade det sig också att delfinns tankar på atl göra en differentiering mellan anstalterna på elt bättresätt än vad som förekommer . Närdet gäller den psykiatriska vården skall givelvis de som finns inomkriminalvården få tillgång lill den vård de behöver, oavsett vem som står förden. Det är behovet som skall styra. Den s.k. normaliseringsprincipen, att manskall få vård ule i samhället, har inte fungerat fullt ut. Därför har man inomkriminalvården begärt atl få klara riktlinjer och även resurser så att man kantillgodose behoven. Närdet gäller de långtidsdömda pågår elt beredningsarbete med anledning avfängelseslraffkommilténs förslag och i detta kan denna del också innefattas.Vi har tidigare från utskottets sida tyckt atl det var en rimlig avvägning mangjorde, men vi sade också atl del på vore bra med en enhetliglagstiftning för de långtidsdömda. Det finns då en möjlighet atl ta upp del idel här beredningsarbetet. Närdet gäller bevakningen av våra anstalter har man i en arbetsgrupp gjorl en storutredning om hur de olika anstalterna fungerar. Man har också indelatanstalterna i olika klasser efler hur säkra de är för att man skall kunnadifferentiera och placera de speciellt farliga i de anstalter som har denstörsta säkerheten. Del är faktiskt så alt inte alla intagna behöver placeraspå anstalter med särskild teknisk utrustning och med särskild säkerhet. Vi harockså en stor skillnad på anstalterna, både de slutna och de öppna, isäkerhetsgrad. Jag förstod att GötheKnutson skulle ta upp det här med rymningarna, så också jag har skaffatuppgifter om antalet rymningar. När del gäller antalet rymningar har jaguppgifter , och då rör del sig om 228 stycken. Av dem är det36 som har rymt direkl från anstalt, det kan vara anstalter av olikasäkerhetsgrad, medan de flesta är sådana som inte har kommit tillbaka frånregelbundna permissioner, övriga permissioner, § 14-vistelser eller §34-vistelser. Det är ju då lätt alt säga atl vi inte skall bevilja någrapermissioner, för då får vi inga rymningar. Men det visar sig all flera av demsom inte återkommer efter permissioner utan tar ul några dagars extra ledighetkan komma tillbaka och då är de inte rymlingar längre. Man kan dock ändå få enpåbackning på sill straff. Jagvill lill säga att rymningarna är färre . De äråtminstone färre än när partivänner var i regeringsställning,men jag vill inte ta sådana ord som flummighel eller misslyckande i min munbara för att partikamrater hade fler rymningar. Det är viktigt atl de som är motiverade all la tag i sitt missbruk harmöjlighet lill § 34-platser. Eftersom jag ser i er reservation atl del är akutbrist på platser, har jag förhört mig på . Där säger manatt delta inte är fallet generellt sett. Del finns inget akut behov. Men detfinns ett behov av speciella platser. Del gäller främst dem som ärHIV-smitlade. Här har man inte lyckats få fram speciellt bra behandlingsalternativ.Man fortsäller på med hjälp av och, harman sagt mig, atl just i dessa speciella fall försökahitta lämpliga platser för denna grupp av missbrukare. 1989/90:31 22 november1989 KENTLUNDGREN (mp): Ja, , jag är medveten om att det pågår en mängdutredningar. Jag hade varit dum om jag inle tagit reda på det i förväg. Men ien fråga till för inte så länge sedan efterlyste jag justtotalgreppel. Jag efterlyste snabbheten och överblicken för att just få se dentotala bilden redovisad på ell bräde. Man ser inle skogen för bara trän . Jag förnekar inle nyttan av någon av de mindreutredningar som pågår, inte alls. Alla utredningar som vill någonting i positivriktning är välkomna. Men då och då, det har jag lärt mig inom minindustriverksamhet, behöver man göra en totalöversyn, få ett totalgrepp ommåluppfyllelsen. Det får man inle när man arbetar på den nivå som vi talar omhär Det är del jag efterlyser; en snabb parlamentarisk uiredning. Tyvärr fickjag inget gehör för detta eftersom justitieministern den veckan ansåg alt alltvar bra i rättsstaten ; veckan efteråt for hon omkring i spalterna ochhade lilet svårt atl försvara sig. Man skulle här kunna få intrycket att vi har partivänner som står ochbevakar internerna. Del är inte så. Det är yrkesfolk som sköter del. Men delhar stor betydelse vilken inriktning en regering har på sin kriminalvårdspolilik. Nuär del tyvärr så atl det är väldigt svårt alt vända en utveckling på några fåår. Del konstaterade alla borgerliga statsråd . ungefärlika svårt som atl vända eller komma in i en ny kursriktning med en storoljetanker, beskrev man situationen och problemen. De fångvårdsan-slalter sombyggdes med den inriktning som kom atl sladsfästas ,efter den stora sludenlrevollens år, och in , kom lagom i sjönmed alla sina bristfälligheler och alla sina rymningsmöjligheter då deborgerliga regeringarna fick råda. Då är det inte atl undra på atl det t.ex.finns en uppgift på 270 rymningar, att jämföras med, om jag minns rätt, . Den statistiken tycker jag inte säger någonting annat än att socialdemokratinhar misslyckats, eftersom det gång på gång på gång har utlovats åtgärdspaket.Det är väl ganska få procent man har dragit ned, om nu den här statistikenstämmer. är del så all de riktigt farliga internerna är på rymmen ialltför stor omfattning. Egentligen skulle inte någon ha möjlighet atl kommaut, eftersom det kan bli så fruktansvärda konsekvenser, bl.a. när de lar lillskjutvapen. Får jag, fru talman, ge ett exempel på hur man för deanstalter som tillkommit efler den här humanilelsflumkriminalvårdspoUtikenshar utformat ritningar och säkerhelsanvisningar. Senast var vi ijustitieutskottet och tittade på en av dem - en ganska ny anstalt, tre årgammal. har man fåll lov atl vidta en säkerhetsåtgärd som över huvud tagetinte funnits tidigare, nämligen larmade fönster. Man hade visserligen satt innågon form av pansarglas från början. Men del var bara att sätta en kastrull påspisen - någol som ju alla interner har tillgång till på den anstalten där manhar s.k, gruppboende; också en del av flumpedagogiken - och sälla den motfönstret, så gick fönstret sönder. Sedan var del bara alt promenera ut. Detstaket som finns runt en sådan här fin ny anstalt, tillkommen efter socialdemokratiskkriminalvårdspolitik, har inte lill uppgift att hindra rymningar. Del är 3-3,5m högt, till synes försett med taggträd överst. Men den där taggtråden ärbehändigt nog plastöverdragen och kan absolut inte vålla den minsta skada pånågon som tar sig över. Och atl la sig över staket nr 1 tar , ochsedan är del 2,5 m lill nästa staket. En vältränad intern klarar del där på 17sekunder. Följaktligen har det hänt alt en hel avdelning, beståendeav fem intagna, har tyckt att man skulle gå på stan och fira, och en nattgjorde man det. En av dem tyckte alt det blev litet för hemskt i den verklighethan upplevde tillsammans med kompisarna, så han klev tillbaka. Det var ocksålätt - del är precis lika lätt atl ta sig in på en anstalt över det därstaketet som att ta sig ut! Del är vadjag menar med en flummig kriminalvårdspoUtik. Jag hoppas, fru talman, all del skall bli bättre, när nutre eller fyra socialdemokratiska justitieministrar har utlovat sådanaförträffliga åtgärdspakel! BIRTHESÖRESTEDT (s): Det kan ju vara bra all invänta den utredningdär det görs en övergripande översyn av hela kriminalvårdspoliiiken. Då kan vifå elt underlag för alt sedan kunna ta ställning lill om del behövsytterligare åtgärder. är sparsam med nyanser, han! På denbeskrivning han gör av den anstalt han var och besökte i kan man fåintrycket atl det är farliga, våldsamma intagna man har på en slutenlokalanslall. Så är inte fal- Den anstalt GötheKnutson besökte hör inte till dem som har den största säkerheten - och skallinte ha det heller, för vi kan inte ha alla anstalter byggda som Kumla ellerNorrköping. GÖTHEKNUTSON (m): Det här skall bli mitt sista inlägg i anslutning till det här betänkandet- såvida inle kommer med fler provocerande frågor ochpåståenden. Lålmig bara ställa en fråga, så får möjlighet att tala ännu engång - den möjligheten finns förvisso för hela kammaren : Vad är delför mening med att sätta upp dubbla stängsel med taggtråd - eller åtminstonenågonting som ser ut som taggträd - utanför en anstalt, och dessutompansarglas, som är säkrade med larmanordningar, om det inte skall varameningen att förhindra rymningar, eller det som i verkligheten har blivitbehändiga promenader ut från anstalten? Visslär den anstalt som jag nu talade om, en av dem som jag har haft tillfälle atlbesöka, Fosie, en sluten anstalt, och visst är den en lokalanstalt, men varförskall den ha beteckningen "sluten", om det är meningen atl internernaskall få lov atl gå ut och in? Då är del ju bättre all bara sätta uppsvängdörrar på anstalten i fråga! BIRTHESÖRESTEDT (s): Jag måste la lillfällel i akt alt ytterligare en gång säga till GötheKnutson att vi är helt överens om att anstalterna skaU göras säkrare. Men vadjag säger är också att vi måste ha olika grad av säkerhet på anstalterna. Vikan inte ha Kumlabunkrar där vi sätter in vem som helst, för då skullehumaniteten, omtanken, återanpassningen och hela den delen av kriminalvårdenkomma ur spel. Det är viktigt med nyanseri kriminalvården, ! GÖTHEKNUTSON (m): Jag är ledsen över atl behöva konstatera alt jag inte fick svar på minfråga. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 1989/90:31 22november 1989 Företogs till avgörande finansutskottets betänkande1989/90:FiU6 samt justitieutskottets betänkanden /90:JuU4, JuU8 och JuU9. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av - bifölls medacklamation. Prot.1989/90:31 betänkande JuU4 22november 1989 Mom. 1 (polisens trafikövervakning) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 19 förreservation 1 av . 3 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 2 (trafikpolisens synlighet) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 2 avBritta Bjelle och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (automatisk hastighetsövervakning m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 37 förreservation 3 av och . Mom. 6 (hastighelsöverträdelser i ) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 66 förreservation 4 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(straffskärpning vid återfall) Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot 125 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (skyddstillsyn vid återfall) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 60 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3 (kontraktsvård vid sexualbrott m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBerith - bifölls med acklamation. Mom. 4 (villkorligt fängelse i stället för villkorUg dom) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avJerry m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (villkorligt fängelse vid kontraktsvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (förelagsbot) Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 120 förreservation 6 av m.fl. 1 ledamot avstod från atl rösta. Mom. 1 (utvärdering av kriminalvårdsreformen) \ Utskottets hemställan bifölls med154 röster mot 144 för reservation 1 av Mom. 2 (särbehandling avvissa långtidsdömda) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 172 röster mot 126 för reservation 2 av 22 november1989 m.fl. Mom. 3 (avkortning avanslaltstiden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. Mom.4 (stramare permissionsbestämmelser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m,fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (bevakning i anstalt) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.7 (yrkesutbildning i anstalt m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (psykiatrin inom kriminalvården) Utskottetshemställan bifölls med 226 röster mot 72 för reservation 7 av . Mom.10 (platser för missbruksvård) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1989/90;JoU5 Miljölagstiftningen m.m. INGVARERIKSSON (m): I jordbruksutskottets belänkande 1989/90;JoU5 behandlas elt stort antalmotionsyrkanden. Motionerna är väckta under aUmänna motionstiden ,och flertalet gäller miljölagstiftningen. har emellertid en parlamentariskkommitté tillsatts för att se över miljöskyddslagsliftningen, och detta göratl utskottet i detta sammanhang avstått från atl gå in på en närmare ochingående prövning av många av dessa motionsyrkanden. Utskottet har enat sig omatt i stället överlämna motionerna till kommittén. Ändamåletmed utredningen skall vara att utforma förslag till lagstiftning som bidrarlill atl miljöhänsynen genomsyrar hela samhäUssektorn. skall utreda och kartläggagällande lagar och där det går alt föreslå samordnad lagstiftning. Detrör sig om skärpta tillåtlighetsregler, regler för prövning vid ändrademiljöförhållanden, normregler för ulsläppsgränser m.m. Miljöskyddets organisationkommer att tas upp, liksom vikten av att sanktionssystemet enligt brottsbalkenoch olika miljöskyddslagar kan harmoniseras och effektiviseras. Utformningenav lämplig lagteknisk lösning för att komma till rätta med trafikensmiljöproblem blir också en viktig fråga för kommittén. Karlläggning av deinternationella avtal och åtaganden som finns på miljöområdet och hur densvenska lagstiftningen förhåller sig till dessa blir en annan av kommitténsviktiga uppgifter. Utskollelhar alltså avstått från att nu behandla de motionsyrkanden som berörs av detkommande kommittéarbetet, och utskottet föreslår att motionerna överlämnastill kommittén och att detta ges regeringen till känna. Miljöpolitiken bedrivs i huvudsak med hjälp av regleringar. Ilagar, förordningar och beslut i enskilda ärenden anger staten vad som ansesacceptabelt från miljösynpunkt. I miljöskyddslagen anges i detta syfte krav påförprövning av miljöpåverkande industriell verksamhet. Vid denna förprövningges koncession, dvs. ell gränsvärde bestäms för tillåtna utsläpp. Tillståndlämnas av eller i vissa fall avlänsstyrelsen. Dessa tillstånd reglerar bl.a. hur stor miljöpåverkan får varaför att verksamheten skall få bedrivas, krav på att verksamheten lokaliseraspå bästa plats, atl utsläppen skall minskas efter vad som är miljömässigtmotiverat, tekniskt möjligt och också ekonomiskt genomförbart. Det är ganskasjälvklara saker. Vidlillståndsgivningen skall även viss hänsyn tas till vilken konkurrens företagenutsätts för och vilka miljökrav som ställs i andra länder Tillstånds-givningenär tidsbegränsad men kan omprövas före utsatt tidpunkt, om de tekniskaförutsättningarna har förändrats. Densom överskrider föreskrifterna i koncessionen kan också drabbas avmiljöskyddsavgifl, en typ av sanktionsavgift, om överträdelsen medfört ekonomiskafördelar för den som utövar den miljöfarliga verksamheten. Vid grova miljöbrottkan också böter eller fängelse dömas ut. Sanklionsavgifthar utdömts i faktiskt endast ett fåtal fall. Men vi kan ändå konstatera att dekrav som den svenska miljöskyddslagen ställer på företagen har lett tillbetydligt minskade utsläpp av föroreningar, vilket är mycket positivt. Likvälär det hittillsvarande koncessionssystemet otillräckligt i flera hänseenden.Främst gäller det bristen på ordentUga sanktioner vid överträdelser och denotillräckliga stimulansen atl uppnå bättre miljöskydd än vad koncessionsvillkorenangivit.