prot · GD0988 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:88 1 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades lillhandlingarna följande från valprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot ochersättare för riksdagsledamöter Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (), , utsetts till ny ledamotav fro.m. sedan () avsagt sig sittuppdrag som riksdagsledamot. Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts AnneliHullhén, , , , , ,, , , , och ,(alla s). har denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm 2 § Anmälan om kompletteringsval till lagutskottet ochnäringsutskottet Talmannen meddelade atl moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp som suppleant i lag- och näringsutskollen underNic ledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade utsedd lill suppleant i lagutskottet () suppleant i näringsutskottel () Prot.1989/90:88 3§ Justering av protokoll 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90:Krl3-Kr20till kulturutskottet /90;Sf46-Sf52 lill socialförsäkringsutskoltet1989/90;So24-So29 till socialutskottet /90;Sf53-Sf60 tillsocialförsäkringsutskoltet /90:Sk49 och Sk50 till skatleutskoltel 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs men bordlades återSkatleutskottets belänkande 1989/90:SkU26 Justifieulskottets betänkanden1989/90:JuU20 och JuU21 betänkanden /90:LU18-LU20Socialförsäkringsutskollels betänkande 1989/90;SfU9 Näringsutskoitelsbetänkanden /90:NU19 och NU23 Anmäldes och bordladesKulturutskollets betänkande 1989/90;KrU22 Lokalförsörjning m.m. förkullurändamål Näringsutskoitels betänkande 1989/90;NU27 Tekoindustri ochtekohandel 1989/90:AU10Den sjätte semesterveckan 1989/90:AU20Särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. 1989/90:AU21Semesteriön m.m. 7§Meddelande om interpellationer Prot. 1989/90: Meddelades atl följande interpellationerframställts 1989/90:145 av () till statsrådet om respekten för mänskliga fri- och rättigheter i ; I pågåren långsam politiskförnyelseprocess som inneburit frigivning av tusentals fångar Ännu hålls emellerlidmånga s. k. samvetsfångar under strängt regemente i fångenskap. Trots atl religionsfrihet råder på papperet har den ipraktiken varit kraftigt beskuren. Elt yttrande av ministern förreligionsfrågor Dang Thanh belyser den syn de makthavande haft ochalltjämt har på religionen; "Staten skall arbeta på alt avslöja ocheliminera ränker som imperialister och reaktionärer smider under religionenstäckmantel för alt söndra och undergräva det vietnamesiska folketsrevolution." har en motsvarighet till perestrojkan ochglasnost börjat till-lämpas i , "doi-moi-poliliken". Som enföljd av tövädret har politiska fångar frisläppts och nya lagar stiftats somskall garantera mänskliga rättigheter vilka tidigare inte ens funnits påpapperet. Enligt en utgiven Amneslyrappori återfinns dock blanddem som alltjämt hålls i fångenskap buddislmunkar, jesuitpräster ochprotestantiska präster, riktar skarp krifik mot föratl bara halvhjärtat efterfölja de nya lagarna. hålls många ifångenskap i de otaliga lägren utan all veta på vilka grunder De rättegångarsom hållits har ofta varit godtyckliga. Tortyr förekommer fortfarande iomskolningslägren. Myndigheterna vägrar att omtala hur många som alltjämt dväljsi dessa omskolningsläger, än mindre all bereda möjlighet för besök avinternationella organisationer, har som stor biståndsgivare ett ansvar när detgäller alt påverka ulvecklingen i , Biståndet är redan försett medvillkor av grundläggande art, och dessa bör kunna förtydligas. Alt liga om förhållandena, av försiktighet, för gammalvänskaps skull, för all inte störa en ömtålig process - det är atl taställning. Demokratimålet i biståndet bör medföra en självklarhet förregeringen all påtala missförhållanden. Med hånvisning till ovanstående vill jag lillbiståndsministern ställa följande frågor; På vilket sätt har regeringenverkat för alt mänskliga fri- och rättigheter skall respekteras i ? På vilkel sätt avser regeringen alt framöver verka för attdemokrati förverkligas i och mänskliga fri- och rältigheterrespekteras? Prot,1989/90:88 1989/90:146 av () till försvarsministernom mobbning inom försvaret: I åtal i ett mobbningfall vid Lv 4 i staden. En värnpliktighar utsatts för myckel kränkande behandling, får fortfarande läkarvård och kanfå bestående psykiska men. Flera värnpliktiga har varit vittnen lillövergreppen ulan all ingripa. De händelser åklagaren lar upp inträffade ifebruari och , men även vid fler tillfällen har den aktuellevärnpliktige kränkts. hade två värnpliktiga slängtelt tiotal påsar med totalt vatten i sängen där den mobbade låg.Övriga värnpliktiga tycktes förinformerade om vad som skulle hända - de hadenämligen lagt sig i sängar på motsatta sidan av logementet. Den mobbade hartvingats dricka öl, trots atl han är nykterist. Han har tvingats dansa. Enligtuppgift har plågoanden hotat den mobbade om denne vågade anmäla vad som hänt.Eventuellt har också hot om atl döda den mobbade förekommit.. Mobbning förekommer också i skolan och i arbetslivet. Delär självklart all samhället måste skydda de värnpliktiga mot mobbning. Denenskilde åläggs med tvång all fullgöra värnpliklsutbildning på plats som statenbestämmer. Då måsle staten se till att fysiskt och psykiskt våld mol den enskildeinte utövas på dessa platser Den enskilde tillåts inte avvika från platsen föratl på så sålt komma ifrån gärningsmännen. Gärningsmännen kan säkert vara av olika slag. En delmobbar i berusat tillstånd. Andra gör det systematiskt. En del mobbar kansketil! följd av psykiska defekter - den som mobbar vill känna makt eller barakänna den perversa njutning i alt pläga och förnedra andra. Det är i grundensamma ondska och perversion som ligger bakom mobbning i alla sammanhang. Detkan inte uteslutas atl värnpliklsmiljön, där kollektivet formats med tvång, kanleda till alt där spärrarna mot omognad och dåligt omdöme är mindre än normalt. Det grundläggande bör vara atl den som utsätts förmobbning alltid skall kunna anmäla detta och all den som mottar anmälan då harskyldighet att ingripa. Lika självklart måste del vara alt den värnpliktige somblir vittne lill mobbning på samma sätt måste känna all han bör anmäla delinträffade. I fallet i har den drabbade enligt tidningsuppgifttidigt anmält vad som pågick, men "ingen viUe lyssna på mig". Inför utbildningen får de värnpliktiga information avgenerell karaktär, om ekonomiska villkor, resor, skyldigheter och rättigheterav olika slag. Redan där bör de - både skriftligt och muntligt - upplysas omall mobbning inte får förekomma. Den enskilde skall uppmanas all omedelbartanmäla sådan, om den förekommer mot honom själv eller om han blir vittne tillmobbning mol annan. Grundregeln bör vara alt den enskilde skall vända sig lillsin chef, t.ex. kompanichefen. Naturligtvis kan man anmäla även till annan, somförbandsläkare och personalvårdsassislenl. Enligt min mening bör man därutöver- skriftligt och muntligt - upplysa om att den enskilde har en överordnadinstans att vända sig till. T.ex. miloin-spekiören (ett alternativ kan varaslabschefen i milostaben). Den enskilde kan dä vånda sig till denneom han uppfattar att del egna befälet inte lar anmälan på allvar. Det kan förden enskilde också ligga en trygghet i atl alltid kunna vända sig lill någonutanför det egna förbandet. Mobbning cch pennalism är ju också någol som kanutövas av andra än andra värnpliktiga, även befäl kan utöva sådan. Upprepadehändelser vid lolkskolan kan las som exempel. Även andra för den enskildekränkande handlingar kan beordras från befäl. Ger man de fem miloinspektörerna elt övergripande ansvarinom resp. niilo att förebygga och ingripa i fall av mobbning får man rimligenockså effekten atl dessa i sina kontakter med förbandscheferna aktualiserarproblemen kring mobbning. Han bör ha ett särskilt ansvar för att se lill attinformationen fungerar och all man ägnar dessa frågor uppmärksamhet i befälsutbildningen.På central nivå bör ett särskilt ansvar i mobbningfrågor ligga hos t.ex. enenhet inom försvarsstaben, som i sin tur använder miloinspektörerna för atl nåut i organisationen. Vissa förband har av erfarenhet speciella problem genomdelvis myckel dåliga traditioner, Det gäller t.ex. jägarförbanden, vilket iolika sammanhang observerats Gränsdragningen mellan mobbningoch dumma traditioner vid en utbildningsmyndighet är ofta hårfin. (Grovaom-dömeslösheter vid ger exempel på atl problemen inte ärbegränsade lill det militära området.) Ansvaret för att motverka mobbning har inte minstgiltighet i fråga om försvarets sätt atl la hand om de kvinnor som påbörjarutbildning i syfte alt bli officerare. Både vissa befäl och en del värnpliktigatycks vara alltför omogna för all kunna acceplera kvinnor som likaberälligadedeltagare i verksamheten. gav en 25-årig kvinna offentligt uttryck försina nedslående erfarenheter från marinens officershögskola i , därhon utsattes för psykningar Motsvarande redogörelser från andra kvinnor finnerman från flera förband. Med hänvisning till ovanstående önskar jag attförsvarministern ger sin syn på följande frågor; Vilka åtgärder för att förebyggaoch ingripa anser statsrådet möjliga för att förhindra att enskilda värnpliktigautsätts för mobbning? Vill statsrådet pröva tanken all ge t.ex.miloinspektörerna ett särskilt ansvar för frågor kring mobbning, både iförebyggande arbete och för all la emot anmälningar från värnpliktiga? Vilka ytterligare åtgärder bör vidtas för all vidförsvarets skolor och förband komma till rätta med fördomar mol kvinnor? Prot,1989/90:88 8 §Meddelande om fråga Meddeladesall följande fråga framställts 1989/90:467 av () till utrikesministernom avrättningen i av journalisten : Avrättningen i av denbrittiske journalisten har med rätta mötts av en våg protesterfrån hela världen. Men enligt uppgifter i massmedia har meddelat inte tänker protestera mot avrättningen i . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga: Av vilket skäl tänker UD inteprotestera mot avrättningen i av den brittiske journalisten ? 9§ Kammaren åtskildes ,03. TOM T;SONTHYBLAD Prot.1989/90: 1§.................................................. Ny riksdagsledamot 1 2§ Anmälan om kompletteringsval till lagutskottet ochnäringsut skottel ..................................................... .... 1 3§ Justering av protokoll....................................... 2 4§ Hänvisning av ärenden tillutskott...................... .... 2 5§ Förnyad bordläggning....................................... 2 6§ Bordläggning.................................................. .... 2 1989/90:145 av () om respekten för mänskliga fri- och rättigheter iVietnam................................ 3 1989/90:146 av () om mobbning inomförsva ret .............................................................. 4 8 § Meddelande om fråga 1989/90:467 av IngemarEliasson (fp) om avrättningen i av journalisten ................................ 6 gotab 96294, 1990