prot · GD0932 · 1989-12-31 00:00:00 — Delta skallinle jämföras med , vars stater ändå har ett myckel stort mått av självständighet.Men även där knakar det ibland i fogarna. Detär positivt alt människor fär frihet. Men man blir betänksam när man i DagensIndustri kan läsa alt funderar på atl öppna en arbetsförmedling iBerlin, därför alt vi har så ont om arbetskraft. Men arbetskraftsbristen ärväl ändå inle så fruktansvärt svår när många flyktingar och invandrare,som kan vårt språk och har en bra utbildning- många är t.o.m, högskoleutbildade-, fortfarande inle kan få arbete. Är det färgen på håret som avgör, om enmänniska skall få komma in på arbetsmarknaden? Fråganom harmonisering av skatterna har redan behandlats, Tvålredje-delssamhällel ochkonkurrenssamhället, som man nu bygger upp, där bara de starka människornakommer all klara sig, är någonting myckel allvarligt. De uteblivnaskalleinkomsterna försöker man på någol sätt kompensera genom kommunaliseringav det ena området efler del andra. Är det för att slippa ansvaret och för atlkomma undan konsekvenserna av harmoniseringen av statsskatterna som manflyttar över ansvaret på kommunerna? 3 protokoll 1989/90:32 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Man vidtar dämpandeåtgärder, t.ex. ivångssparande, med den ena handen, som man med denandra handen genomför skattesänkningar för höginkomsttagare, någol som ocksåblir en följd av en EG-harmonisering. Del visar sig all i i-länderna arbetarfler och fler deltid, sedan de fått råd att göra det. Vad kommer sänkningen avskatterna för höginkomsttagarna alt få för följder? De dynamiska effekternauteblir kanske helt och hållet. Vilka är del som kommer att arbeta mer? Jo, delär sjukvårdsbiträden, affärsan-ställda och textilarbetare, som inle kanöverleva utan alt arbeta minst full lid, medan höginkomstlagarna kan klara sig,kanske genom alt arbeta bara under halva året. Vi anser all arbetstiden skallminskas, och vi ställer oss därför välvilliga till en arbetslidsminskning. Mendå skall alla människor ha möjlighet att minska sin arbetstid, och därför ärsextimmarsdagen någonting oerhört viktigt. Men hur går det med den reformen viden EG-harmonisering? Riskenför all folkpensioneringen kommer atl påverkas finns det flera anledningarlill. Frågan är t.ex. hur vi skall handskas med de människor som arbetar i vårtland . Jag vet atl det på detta område har utarbetats en delplaner. Man får la med sig sin folkpension till hemlandet, om man bott härtillräckligt . Men hur gör man med barnbidragen t.ex. för en turkiskfamilj - om nu Turkiel kommer med i EG - eller en portugisisk familj närfamiljefadern arbetar i ? Hur blir det med barnbidragen för denportugisiske man som arbetar här och har fem barn i ? År del bara vissautlänningar som arbetar i som får barnbidrag eller gäller det ävent.ex. Enannan fråga som också bar med EG-harmoniseringen alt göra är de växande lånen.Man binder upp studielånen, och har man planer på all binda upp ävenbostadslånen, så alt dessa växer under den lid man betalar av dem. Dellapåminner mig om bruksherren som hade en butik där arbetarna var tvungna altgöra sina inköp. hade arbetarna en livs-lidsskuld, som t.o.m."ärvdes" av nästa generation. Dengeografiska rörligheten kompenserar inle överstatliga beslut och ofrihet påandra områden. Den fria handeln på gott och ont - med alla tvång att upphävahandelshindren - motverkar självförsörjning, en minskning av transporterna ochmöjligheten alt vara nära besluten, odlingen och produktionen. Man har ingetgrepp om och kan inte längre påverka skeendet. Mansäger all del är oerhört vikligl all skolan skall kommunaliseras, så all allafår vara med och bestämma hur skolan skall skötas. Det finns mycket som är brai den tanken. Men varför skall vi inte få bestämma även om andra saker? Varförskall vi inle få vara med och bestämma var potatisen skall odlas, var skornaskall tillverkas och var klädernas skall sys. Frågan är om kommunaliseringenkompenserar EG-harmoniseringen. Dessa strävanden åt olika håll sprängerdemokratin och berövar människorna trygghet. Man vet inle vad det är förpolitik vi håller på med. År det decentralisering eller centralisering, kommerökade kommunalskatter att äta upp sänkningen av statsskatterna och kommervissa delar av all bli rikare medan andra blir fattigare? Eller kommerhela rent av atl bli ett ? Det är många frågor som reser sig. Jag länker försöka hålla mig lill det ämne som interpellationen berör. Förutsättningenför att vi skall kunna slå vakt om välfärdspolitiken i är all vi kanfortsätta att vara framgångsrika också internationellt. är ettulrikeshandelsberoende land. En tredjedel av vår bruttonationalprodukt går påexport - den exporten uppgår lill många miljarder. Av denna export går faktisktså myckel som till , och går tillEFTA-länderna. Del visar hur koncentrerat vårt ekonomiska samarbele är. Omvi vill slå vakt om den offentliga sektorn och om vår välfärd, är vi beroendeav de inkomster som utrikeshandeln ger oss. Del handlar både om våra jobb ochom pengar lill vår välfärdspolitik. Del visar också den rapport somlångtidsutredningen lagt fram och som är en parallellstudie tillCeccini-rapporlen i EG. Den behandlar frågan om de ekonomiska konsekvenserna,och den rekommenderas till ett studium, lika väl som den rapport som gjorts avLO;s utredningsinstitut och som visar hur en eventuell fri arbetsmarknad skullepåverka situationen i . Den rapporten känner säkerligenlill. Närdet gäller den aktuella skattesituationen har jag redan nämnt all del inle äraktuellt med någon grundläggande harmonisering när det gäller skattesatserna.Men det utesluter inle alt vi även på skatteområdet försöker ta till varasamordningsmöjligheter. Man kan därför naturligtvis se den svenskaskattereformen som elt närmande lill EG när del gäller den tekniska utformningenav mervärdeskatten. Den svenska skallebasen kommer genom skaltereformen atlvidgas även till andra områden. Men jag tycker ändå atl vi skall kalla kattenför katt. Avsikten med åtgärden all vidga skallebasen är att vi skall fåmöjligheter atl finansiera skallereformen. Närdel däremot gäller beskattningen av personer och bolag anser jag inte att detär relevant atl säga atl den svenska skattereformen skulle innebära enEG-anpassning. EG har inte fattat några beslut på dessa punkter. Däremot ärdel vikligl alt framhålla atl sänkningen av skattesatser och vidgningen avskattebasen ligger i linje med myckel av del som händer internationellt, äveni de enskilda EG länderna. Del är också viktigt alt vi är på del klara med attskattereformen inte innebär någon minskning av de totala skatteinkomsterna,ulan del handlar om alt la in samma totalsumma på ett bättre och rättvisare sätt.Den offentliga sektorn påverkas alltså inle, och för mig är den offentligasektorn ytterst viktig. TillBirgitta vill jag säga atl man har försökt samordna alkoholpohtikeni EG, men detta har inte lyckats. Jag tror inte heller alt man kommer attlyckas, utan riksdag beslutar om vårt lands alkoholpolitik. Jag anserprecis som alt del är vikligl med en debatt iEuropafrågorna. Del är också viktigt all den är bred och att vi får så mångamänniskor som möjligt engagerade. Men förhandlingsmandatet har ju riksdagenfattat beslut om, och detta är ingenting hemligt. Vi har alla som politikerelt ansvar för atl föra ut vad detta handlar om. Under resans gång kan vibehöva gå till utrikesnämnden eller EFTA-delegationen med tekniska frågor. Jagförutsätter, fru talman, all EFTA-delegationens ledamöter förank- 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga rar ställningstagandena isina riksdagsgrupper och även ger ordentlig information om vad man sysslarmed. Att man sitter i en delegation innebär inte alt man skall behålla det somsker för sig själv, ulan det är viktigt att man verkligen förankrar sinaställningstaganden. På samma sätt förutsätter jag alt riksdagsgruppernadiskuterar dessa frågor, så atl man blir kapabel att föra en diskussion.Hemlighetsmakeri tjänar ingen på i den här diskussionen. Jag vet inte om åsyftade mig när hon talade om att hållasig till ämnet. Jag anser emellertid att skatter, bostäder, kvinnors arbete,våra arbeten, vår handel och vår självförsörjning hör till frågor som del ärvikligl atl beröra i det här sammanhanget. CARLFRICK (mp): säger att vi skall ha en öppen debatt. Det tycker vi imiljöpartiet också, och del är därför vi efterlyst en speciell debatt i riksdagenom EG-frågorna. Vi kommer därför all fortsätta att interpellera och ställafrågor för alt försöka öppna debatten på delta område. AnitaGradin säger att skall vara ett framgångsrikt land. Ja, det tycker jagockså, men då är frågan: Vad är framgång? År det att skaU vara ettsocialt medvetet land? Eller mäter vi framgång i form av ökad BNP och ökadexport? Den uppfattningen kan man lätt få av skildring avsituationen. Vårhandel har en enormt stark koncentration till EG, Vi kanske borde se om vårthus och se till att minska den koncentrationen. Jag har en känsla av - det är ivarje fall min förhoppning - all vi kan öka vår handelösterut, så att vi får en mycket bättre europeisk balans på det här området.Det tror jag skulle innebära många fördelar för svensk ekonomi. Om inle annalkunde vi få in pengar på del miljökunnande som finns i och som jag trorkan exporteras med stor framgång. AnitaGradin säger också att det inte är aktuellt med någon skatleharmonisering förtillfället, för det diskuteras inte, men alt det arbete som bedrivs i Sverigeär ell led i detta ändå. Det är alldeles tydligt att det arbete som pågår ärelt steg i den riktningen, och vi har ju sett vad det får för konsekvenser. AnitaGradin säger att vi får ingen förändring av skattetrycket i , men vi fåren utomordentligt stor omfördelning, som hon säger är rättvis. Jag har oerhörtsvårt atl förstå atl den omfördelning som planeras är rättvis, när manfaktiskt tar pengar från dem som är mindre bemedlade och ger till dem som hardet alldeles förbaskat bra. Jagkan inte se att det på något sätt kan överensstämma med god svensk tradition pårällviseområdet och än mindre med en tradition inom det socialdemokratiskapartiet. För på något sätt innebär detta att man säger nej till det som man harsträvat efter de . Jagkan inle förslå vad som inträffat 1988-1989 som har gjort det möjligt att tänkaom på den punkten. Jag tycker att det vore väldigl välgörande om socialdemokratiskaregeringsledamöter talade om för svenska folket vad det är som gjort att man nuplötsligt ser annorlunda på de här frågorna. AnitaGradin berörde på inget sätt konsekvenserna för folkpension och sådant. AttEG-integrationen kommer att leda till social nedrustning i är jagalldeles övertygad om, tyvärr. Vi kommer från sida att försökamotarbeta detta på allt sätt som vi kan och tala om för svenska folkel ochfackföreningsrörelsen, för alla som bryr sig om hur människor har det iSverige, vad som är på gång med den politik som vi nu ser Jag tycker att det ärsorgUgt alt det skaU vara på det sättet. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga GUDRUNSCHYMAN (vpk): Ja, , en kalt skaU vara en katt och en skall skall vara enskatt. säger att breddning av momsbasen i och för sig är en åtgärdsom leder mot harmonisering med men att vi här i använderden metoden för att finansiera en skattesänkning. Ja, det gör vi - ellerrättare sagt ni - . Men sedan då? Manmåste ändå tänka litet längre fram. Den dagen kommer ju då momsen ärharmoniserad inom EG, och då kommer vi att ansluta oss hell automatiskt. Detfinns inte någon anledning för folk atl köpa dyrare saker här än vad man kangöra i ett annat land, när gränserna är öppna. På samma sätt kommer det att skemed många av våra skatter, även om det inte fattas några beslut inom EG omskatteharmonisering. Med öppna gränser för varor och kapital får man, med demarknadskrafter som råder, automatiskt en jämställdhet vad gäller avgifter ochskatter. Detfinns automatik i detta som leder mot att man kommer ned till den lägsta nivån,eftersom både företag och människor annars kommer att söka upp det land där detkostar minst. Alltså blir det en anpassning till den lägsta nivån. Medintegrationspolitiken och vårt i och med den ökade beroende av EG som marknadkommer vi att finnas med där, helt självklart. I det läget minskar inkomsternatill staten. kan inte förneka alt det blir så. Därförtycker jag fortfarande att det är väldigt konstigt att man inle tillsätter enarbetsgrupp som räknar på konsekvenserna av detta och som talar om för oss sominte är med i de inre rummen vad det kommer att betyda. Kom åtminstone med ensiffra: Vad skuUe en harmonisering på skatteområdet, t.ex. av momsen, i daginnebära för ? År det 34 eller 37 miljarder eller vad är det? Hurskiille vi i så fall finansiera bortfallet? Det är ju i alla fall enkelmatematik att räkna ut det. Jag tycker att det vore ärligt att lägga fram dessaproblematiska fakta på bordet. Sedan skulle jag fortfarande vilja ha en kommentarav . Varför är det inga kvinnor med i det här arbetet? Varför ärden offentiiga sektorns företrädare inte representerade i arbetsgruppen förEuropafrågor? Företräder inte de stora och viktiga delar av vårt samhälle? Det lät litet grand på statsrådet som om orsaken till att viockså i fortsättningen skulle kunna bedriva en självständig alkoholpolitik iSverige var att inte hade lyckats harmonisera sin. Svarpå interpellationer och fråga ha elt klarläggande på denpunkten. Kommer vi i fortsättningen, oberoende av vad gör, allkunna bedriva en självständig svensk alkoholpolitik? Sedanvill jag la upp frågan om möjligheterna all få insyn i inlegrationsar-belet,som kommer atl la fart och som kommer att leda fram till enproposition som bara har all anta eller förkasta i befintligt skick. Detär värdefullt atl statsrådet nu har berättat att delegaterna iEFTA-delegationen skall för sina grupper redovisa också alla hemligheter som defår kännedom om. Det innebär, vad jag förslår, att riksdagsgrupperna kommeralt få ta del av allt underlagsmaterial som EFTA-delegationen har tillgångtill och alt vi också kan mer i detalj studera vad arbetsgrupperna har kommitfram till. Del är nämligen del som blir det praktiska förhandlingsmandatet. Riksdagensbeslut är ju mycket övergripande och, som jag beskrev det i mitt första inlägg,också litet glidande. Del kan inle räcka för oss alt bara ha fattat ell besluti våras och sedan inte ha några möjligheler till påverkan i en offentlig debatlförrän vi får det stora paketet all säga ja eller nej lill. tycker all del är förvånande atl det inte finns någonarbetsgrupp i som behandlar frågor rörande den offentligasektorn. Då vill jag säga att frågor som är av betydelse för den offentligasektorn behandlas i flera av de arbetsgrupper som finns inom regeringskansliet.Det gäller grupperna som sysslar med utbildningsfrågor, hälso- ochsocialpolitiska frågor samt industri- och regionalpolitik. Det finns också enarbetsgrupp för skaller, . Jaghar, fru talman, i denna kammare sagt att jag är förvånad över altinle utskott skaffar sig grundlig kunskap och bjuder till sigordförandena i arbetsgrupperna och på det sättet inom sina områden gördjupdykningar och studier. Det vore, tycker jag, att känna engagemang ochmedansvar för det som pågår. LiksomGudrun är jag bekymrad över att inle tillräckligt många kvinnor äraktiva på alla områden i delta samhälle. Jag har gjorl många ansträngningarunder min pohliska gärning för all aktivera kvinnor och för att se till atl fåkvinnor med i olika sammanhang. Tyvärr lyckas det inle alllid, och det beklagarjag, men jag tror alt vi med gemensamma krafter skulle kunna förbättrasituationen. Förste vice talmannen anmälde att alt lill protokollet få antecknat alt hon inte ägde räll lill ytterligareinlägg. GUDRUNSCHYMAN (vpk); Om vi med gemensamma krafter skall förbättra kvinnorepresentationen,, föreslår jag all vi nu här gemensamt beslutar om en arbetsgruppsom skall ta reda på konsekvenserna för den offentliga sektorn och atl vilåter den arbetsgruppen beslå av enbart kvinnor. del står i alt göra det, och jag skulle bli myckel glad om jag fick se denarbetsgruppen med en sådan representation. Sedansäger att hon är förvånad över att utskotten inte bjuder till sigfolk från arbetsgrupperna och tar reda på av de tjänstemän som arbetar medfrågorna hur del är. I socialutskottet har vi faktiskt gjort del. Vi gjorde delföre sommaren. Vi bjöd in den arbetsgrupp som vi trodde hade att göra med desocialpolitiska frågorna. Kanslietansträngde sig ganska hårt, tror jag, för att få fram någonting och hittadenågra som arbetade med vad man kallade för den sociala dimensionen. Del visadesig inle alls handla om socialpolitik utan om arbetskraftens rörlighet. Mycketmer fanns det faktiskt inle att få. Sammaerfarenhet har gjorts av andra som försökt sig på all tränga igenomEG-byråkratin, nämligen att del finns ingen som ansvarar för de här frågorna.Det är väl precis som säger, atl de ligger och skvalpar lilet häroch där. Visst finns det ett särskilt utskott för skatter men inte förkonsekvenserna av skatteharmoniseringen för den offentliga sektorn och förvälfärdspolitiken. Det borde finnas en arbetsgrupp som sysslar med all göra enkonsekvensutredning eller vad man nu vill kalla det. Man måste ju vara medvelenom alt harmoniseringen kommer att innebära minskade inkomster för staten. Detsvarade inle på, men jag antar att hon håller med mig om att i detläge när vi skall harmonisera vår moms hjälper det inte atl vi har breddatmomsunderlaget, ulan statskassan kommer atl få minskade inkomster. På liknandesätt blir det med andra skatteförändringar Det kommer hell enkell att bli enföljd av den öppna marknadens liberala ekonomi. Det är ju marknadskrafterna sområder. Vitycker att det har varit bra all vi kunnat bestämma själva och stävjamarknadskrafterna till viss del här i landet, men del kommer vi inte att hamöjlighet att göra i och med EG-integrationen. Alltså kommer del att bliminskade statsinkomster. Närland efler land som redan är medlemmar i kan visa på det, och när land efterland kan visa på en försämrad socialpolitik, minskade utbetalningar tillsocialbidragstagare, minskade pensioner, svårare med barnomsorg, hur privataförsäkringar lar över osv. osv., kan man väl inle blunda för detta och säga attallt det skall vi stå utanför, för vi håller vår välfärdspolitik högt. Menden kostar ju, , och vi måste betala den. Vemskall göra del och hurskall vi kunna ha ell helt annat syslem för alt finansiera vår socialpolitikän den övriga EG-marknaden har, när vi skall vara fullt integrerade?Jag får inte den ekvationen atl gå ihop, och jag har inte fått någrasvar av som har hjälpt mig på traven, tyvärr. OmAnita inrättar arbetsgruppen med kvinnor som skall titta påkonsekvenserna, kanske vi kan få svar så all vi kan hinna debattera detta itid. Jag tycker alt del skulle vara väldigt bra. 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga PER (): Jag har begärt ordet i nästföljande debatt och hade inte tänkt förlängaden här diskussionen. Men när jag hör tala om EFTA- 1989/90:32 24november 1989 Svarpå interpellationer och fråga delegationens tillgångtill material och atl det inle skulle föreligga hemlighetsmakeri, då går delfakliskl för långt. Jaghar i EFTA-delegationen begärt atl få tillgång lill material från rådet förEuropafrågor. Del är del råd som är överordnat hela EG-apparaten i regeringskansliet.Där sitter regeringsföreträdare tillsammans med näringslivels loppar Jag harfått besked av all jag inle kan få veta någonting, för del försinga protokoll i rådet för Europafrågor! Detär alltså så hemligt atl inle ens framtidens historiker efler 50-åriga se-krelessperioderskall få veta vad statsråden överlägger med näringslivels loppar om när detgäller hela landels framlid i samband med EG-anpassningen. Vad är del, om intehemlighetsmakeri? Vidarehar jag i EFTA-delegationen begärt all få tillgång lill samtliga de utredningarsom svenska ämbetsmän utför med pelnoggrannhel och under ämbetsansvar, de 400personer som på jobbar med EG-anpassningen. Jag har begärt all fåtillgång lill de handlingarna. Då har man från EFTA-delegationen sagt all man intekan beställa in dessa myriader papper, dessa berg av papper, ulan närmarespecifikation. Jag måste vela vad del är jag vill titta på. Jaghar då skrivit till integrationssekretariatel och begärt att få en enkelförteckning över de handlingar som inkommer lill inlegrationssekrelariatel frånalla de tiotals arbetsgrupper som analyserar alla olika aspekter avEG-anpassningen. Jagfick svar på den begäran från , administrativaavdelningen fjärde enheten. Man skriver följande; "Du har i brev till OlofAllgårdh begärt all få upplysningar om handlingar vid ISEK,vilka rör EG-anpassningen, Eftersom Din fråga direkt berör rutinerna förregistrering och utlämnande av allmänna handlingar inom departementet, och dådetta är mitt ansvarsområde, har jag övertagit ärendet från för direktbesvarande, och jag ger Dig följande svar. NärDu vänder Dig direkt till UD med begäran alt få uppgifter om handlingar gör Dudel i egenskap av enskild riksdagsman. Då gäller bestämmelserna itryckfrihetsförordningen och sekretesslagen m.m, vad gäller departementetsskyldigheter all lämna ul handlingar och uppgifter om handlingar till Dig, Detfinns ingen särskild förteckning inom UD över de allmänna handlingar somkommit in lill ISEK, Departementet är enligt tryckfrihetsförordningen inteheller skyldigt all göra upp en sådan förteckning. Jagkan alltså inte ens få en förteckning! Detta är rena Moment 22, För atl kunnafå ut handlingar måste jag veta vilka handlingar som finns. Men för all velavilka handlingar som finns måste jag ju ha en förteckning över dem. Meneftersom det inle finns en förteckning över dem, hur skall jag då kunna vetavilka handlingar jag vill se på? Vadär della om inte hemlighetsmakeri? Del finns ju mängder av papper. Motivet tillalt man inle kunde beställa alla handlingarna var ju att del fanns så många.Vill man då ha vissa handlingar, kan man inte veta vilka som finns. Sanningen är naturligtvisatt vi miljöpartister trots allt i några fall lyckats få ul originalrapporter avtjänstemän på arbetarskyddstyrelsen och livsmedelsverket, vilket tydligen harvarit olycksfall i arbetet. Samtliga dessa handlingar visar på de påtagliganegativa konsekvenser som följer av den EG-anpassning som regeringen är på vägalt genomföra. Myndigheterna säger: Det går inle all anpassaasbestbestämmelserna, det skulle bU en försämring. Del går inle att anpassalivsmedelsbestämmelserna, det skulle bli en försämring. Pensionsberedningenhar talat om alt vi måste ändra principerna för folkpensionen, osv. Vadär delta om inte hemlighetsmakeri när inte ens jag som sitter iEFTA-delegationen, som har sekretess, fritt kan få ta del av allt det materialsom ni i har rörande EG-anpassningen? Vad är det ni villdölja? Om ni inle vill dölja någonting, varför öppnar ni inte dörren på vidgavel till detta väldiga material om EG-anpassningens mycket konkreta effekter? Dethandlar om myckel konkreta effekter, milligram kaptan på grönsaker och frukter,stort och smått om vartannat, och lusentals andra konkreta effekter. Deltaanalyseras och rapporteras av oväldiga svenska tjänstemän. Vad är det ni haratt dölja? Varför öppnar ni inle dörren på vid gavel? Svarpå interpellationer och fråga har i finansutskottet följt uppmaningen att begära allgrupper som arbetar med EG-frågor bjuds in till utskottet. Det blir trestycken, och de skall komma lill finansutskottet . De här tregrupperna har på sig att redogöra för vad de håller på med. Dettavisar litet av det intresse som finns för de här frågorna. Jag tycker alt delär mycket beklämmande, särskilt mot bakgrund av vad Per här harberättat. Vifår den uppfattningen atl del hela liden är den lägsta nivån som skall styra.Det är detta som är konsekvensen av att marknadskrafterna skall styra de inremarknadsprocesserna. Delär självklart, som säger, att människor och kapital förs ditkostnaderna blir de lägsta.