prot · GD0944 · 1989-12-31 00:00:00 — Den första är om lagen behövs, den andra är när den skalltillämpas och den tredje är vad man egentligen menar med kriser och krig, omman menar för- och efter-krigsskedet också. Vi anser från sida att det verkligen behövs enreformering och modernisering av den lag som skall gälla under krigstid. Vimenar att det bör vara en beredskapslag och att den inte skall användas annatän vid krig, krigsfara, varuknapphet eller utomordentlig händelse, som manbrukar säga. Med det senare avser jag för min del de fredskriser som kan uppståoch anta sådan omfattning att det i verklig mening blir brist pånödvändighetsvaror som mat, kläder och värmeförsörjning. 1 den delen menar vi attförslaget skulle kunna bearbetas ytterligare. När det gäller tillämpningen i krigstid - jag utgår frånatt det också gäller för- och efterkrigsskedet - har vi i huvudsak inget atterinra mot förslaget. Vi hardock gjort en anmärkning beträffande kopplingen till ransoneringslag. Vi har också i reservation 3 ordentligt gått igenom vad vianser om att använda prisregleringslagen i fredstid. Vi ser detta som enutvidgning av rätten att sätta in prisreglerande åtgärder Jag har nämnttidigare att de kan riktas mot bostads- och lokalhyresektorn. Vi vänder ossalltså mot det förslaget och frågar oss om en prisreglering kan varaändamålsenlig som ekonomisk-politiskt medel i någon fredstidssituation. Jag vill rikta en fråga till socialdemokraternas talesman:I vilken situation skulle förslaget gälla? Det kunde vara intressant att fånågra exempel från socialdemokraternas talesman på den punkten. Jag vill också förklara, , att skälet till attreservation 7 utformades på detta sätt var att dessa yrkanden varandrahandsyrkanden som skulle falla om vår andra reservation gick igenom. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Jag skall börja med att yrka bifall tillvpk-reservationen. Vi från vpk välkomnar varmt att vi har en prisregleringslagoch att den inte avskaffas. Vi vill också att den skall kunna användas ifredstid. Vi hälsar dessutom med tillfredsställelse att den också gällerhyresmarknaden. Vi lever som sagt i en kapitalistisk marknadsekonomi. Därförekommer, oavsett om man vill se det eller inte, maktkoncentration, kartell-och monopolbildningar som skapar överpriser Det är långt ifrån det som en gångden kapitalistiska marknaden sade sig vilja. Koncentrationsprocessen har gåtträtt så långt. Därför behövs det möjligheter för en regering att vidta prisreglerandeåtgärder i en viss situation, att slå till bromsarna, som vi säger i vårreservation. Men man måste använda lagen offensivt, enligt vårt sättatt se. Förutsättningen för detta är att den inte bara är en beredskapslag. Vimenar att det viktiga är att man uttalar att den skall användas på ettoffensivt sätt, för att vara en press på prissättarna i landet så att de integår fria. Alternativet är den helt fria marknaden. Den diskussion som pågår om våra relationer med omvärldenhandlar om att svensk exportindustri håller på att prissätta sig ur marknaden.Frågan är hur de känsliga spröten till marknaden egentligen ser ut. Av denanledningen anser vi att en förnuftig regering kan handha en prisregleringslagpå ett mycket bra sätt. Den är även avskräckande på prissättarna. Vi har alltså en marknadsekonomi som framför alltborgerliga företrädare säger att vi inte skall tumma på ett dugg. vet vi attde borgerliga inte tar några sociala hänsyn i den meningen att prissättningenskall gynna de breda folkgrupperna, utan här gäller lönsamhetstänkandet. På något vis skulle jag kunna ta på allvaroch tänka att om vi nu har en kapitalistisk marknadsekonomi kanske vi inteskall gå in och tumma på den alltför mycket. Det finns en viss sympati i tankenatt detta nog ordnar sig i någon ände. Jag tycker att nu för ettmycket seriöst resonemang. Så kommer han att tänka på att om vi inför denna laghär blir det som i . Då förstår man att det senaste inte var särskiltseriöst. År egentligen det första påståendet seriöst? Det kan väl inte vara så, son, attom vi skulle använda denna prisregleringslag i i fredstid skulle detbli som i . Det kan inte vara allvarligt menat, eftersom det rör sig omtvå helt skilda system. faller helt ur ramen. Med sin gamla präktigaantikommu-nism gör han sig närmast löjlig, tycker jag, i sitt resonemang. Harinte vpk lärt någonting av öst? För att börja från början, : 1964lärde vi, och från har vi kritiserat kommandoekonomierna i öst. Detär precis det som inneburit bankrutten i öst, nämligen att man inte sett en demokratiskmarknad. Det är en av förklaringarna. Men att därifrån gå till en kapitalistiskmarknadsekonomi, , är ganska långt. Men vpk har sett. Vi vill se endemokratisk marknadsekonomi, en demokratisk marknad, där folket verkligen kansäga ifrån, inte bara genom att välja varor eller säga ja och nej. Man skalläven ta reda på vilka varor som kan produceras, vad vi behöver dem till och varde ingår i samhällsekonomin. Men det kanske för litet längre. 1 detta läge, ivår ekonomi, tycker vi att det kan vara bra att ha en prisregleringslag, som enregering kan använda när den vill. Vi vill som sagt genom vår reservation attregeringen skall kunna använda lagen ännu mer offensivt än som anges ipropositionen. Jag yrkarän en gång bifall till vpk:s reservation. Från de grönas sida anser vi attdet måste finnas en prisregleringslag. Det kommer att finnas tillfällen avkriskaraktär som innebär att vi kan förvänta oss eller redan ha storaprisstegringar på grund av varuknappheten. När vi nu står i begrepp att stifta en ny lag, är detviktigt att vi beaktar ny kunskap och nya omständigheter 1 den gamla lagen, ochäven i den nya, talar lagstiftaren om kriser Vi motsätter oss inte detta, menvi anser att vi måste vidga krisbegreppet till att också innefatta miljöhot avolika slag. Det är trots allt så att de ekologiska katastroferna avolika slag ligger mycket nära i tiden, eftersom vi gör så litet för att undvikadem. Ta kärnkraften som exempel. Vi vet att kärnkraftsolyckor kommer attinträffa i och utomlands. Vi kan få olyckor av det slag som inträffadei Tjernobyl och mycket värre. är ett område i , stort somGötaland, drabbat av nedfallet från Tjernobyl. Vad en sådan händelse kan betydaför svensk ekonomi och livsmedelsförsörjning är inte lätt att föreställa sig. Det är därför som vi i de gröna har krävt attdet i den nya lagen skall finnas formuleringar om att prisregleringslagen ocksåskall omfatta störningar i prissystemet på grund av ekologiska katastrofer Detär med en viss förvåning som vi konstaterat att det inte finns majoritet fördetta. Det måste ändå vara så att majoriteten inser att ekologiska katastroferkan komma att bli en del av vår vardag. Eller är det inte så? Jag yrkar bifall till de av undertecknadereservationerna. LISBETCALNER(s): Det var inte helt riktigt det som sade angående prisstoppet och dess effekten , då vi hade ettprisstopp, kunde man i tidningen läsa att "trots prisstoppet harkonsumentpriserna stigit mer Utan prisstoppet hade prisutvecklingengått ännu snabbare, enligt SCB:s undersökningar Det finns en bred enighet om att det behövsen lagstiftning för prisregleringar i extraordinära situationer som krig ellerkrigsfara, och att denna lagstiftning skall vara en beredskapslagstiftning. Mensedan är det slut med enigheten, som vi också här har hört. Vi socialdemokrateranser att prisreglerande åtgärder i fredstid kan vara befogade, även om detfinns risk för allvarlig prisstegring av sådan bekaffenhet att den hotar attrubba den samhällsekonomiska balansen. , och folkpartietanser att prisregleringslagen skall tillämpas endast vid krig, krigsfara ellervid varuknapphet till följd av annan utomordentlig händelse. Vänsterpartietkommunisterna vill å sin sida att prisregleringslagen skall kunna användasbetydligt mer offensivt än vad som anges i propositionen. Vi socialdemokraterförordar härvidlag propositionens förslag. Vpk anser också att skälen inte enbart skall varastabiliseringspolitiska, utan främst fördelningspolitiska. gerbakläxa och tycker att hela propositionen bör skrivas om, på grund av att denär alltför restriktiv och begränsad i sin utformning för att kunna tillämpas påett sätt som anser vara lämpligt, nämligen att den skall kunnaanvändas när vi står inför ekologiska katastrofer eller svåra störningar i deekologiska systemen. Kammaren har att ta ställning till en nyprisregleringslag. Den gamla hänför sig till 1956, och den nya lagen bygger ihuvudsak på denna. Den nya lagen ger emellertid möjlighet att införa hyresstoppför bostads- och lokalhyror under i princip samma förutsättningar som gällerför övrig prisreglering. I fredstid skall bestämmelsen också gälla kommunalaffärsverksamhet, annan fakultativ verksamhet samt sådana obligatoriskaverksamheter som är viktiga från prisstabiliseringssynpunkt. Åven avgifter somfastställs av statliga myndigheter ingår i bestämmelserna, liksom en föreskriftom högstpris, prisstopp eller förhandsanmälningsskyldighet som skall gällaäven avtal som in-gåtts innan föreskriften trädde i kraft om varan ellertjänsten utförs efteråt. Lagen är utformad som en beredskapslag och skall iförsta hand tillämpas i krigs- och krissituationer skriver i sin motion att de är besvikna - detsade också - över att det nya förslaget alltjämt ger regeringenmöjlighet att i fredstid på samma lösa grunder som tidigare tillgripa prisstoppoch prisreglerande åtgärder säger i sin motion att den lagstiftning somgör det administrativt enkelt att tillgripa prisregleringar riskerar att ledatill att statsmakterna missbrukar dessa möjligheter skriver i sin motion att "möjligheternaatt tillgripa prisreglerande åtgärder i fredstid inte bör skärpas iförhållande till nu gällande lag". Så vänder vi på bladet, och vad finner vi då, GunnarBjörk? Jo, reservation nr 3, undertecknad av moderata samlingspartiet,och i vilken man kan läsa att alla tre partierna ärförvånade över att det nya förslaget till ny prisregleringslag ger regeringenmöjlighet att i fredstid på samma lösa grunder som tillgripa prisstoppoch omfattande prisreglerande åtgärder Var står egentligen i den här frågan?Jag har gått tillbaka till gamla protokoll och tagit del av de tidigaredebatterna. har oftafått frågan var man står någonstans när det gäller prisregleringslagensanvändande och tillämpning. Åven om har vänt på klacken mellan motionoch reservation, anser vi socialdemokrater att prisregleringslagen böranvändas undantagsvis i fredstid, och då med stor urskiljning och försiktighet.Enligt majoritetens förmenande ger inte detta utrymme för vare sig missbrukeller för att införa prisstopp på lösa grunden hävdar som vanligt - och därmed kanske detändå är en ritual - att prisreglerande åtgärder praktiskt taget alltid harnegativa verkningar på det marknadsekonomiska systemets funktionssätt ochaldrig varaktigt kan hålla tillbaka prisstegringar Hävidlag skall jag intesäga emot . Vi socialdemokrater ser inte prisreglering som någotcentralt medel för att styra prisnivån. Det är en aktiv och effektiv ekonomiskpolitik med inflationsbekämpning som en viktig ingrediens som får bära detansvaret. Men det hindrar inte att prisregleringar i vissa speciella lägen kanvara betydelsefulla . Så till möjligheterna att införa hyresstopp. De borgerligapartierna anser att hyresstopp med stöd av prisregleringslagen inte skall kunnainföras i fredstid, medan vpk tycker att lagen skall kunna utnyttjas när detfinns tecken på att priser och hyror tenderar att öka. Vi socialdemokratertillstyrker propositionens förslag med stöd av bostadsutskottets yttrande, ivilket man skriver att bestämmelserna i denna del naturligtvis måste omfattaockså hyresområdet. Men ett hyresstopp föreslås endast kunna förekomma närhy-resstegringarna är så stora att de hotar att rubba den samhällsekonomiskabalansen. Om regleringar av hyrorna anses nödvändiga av bostadspolitiska skälbör förslaget behandlas av och lagstiftning ske i vanlig ordning. I den nuvarande prisregleringslagen har inte frågan omprisregleringars effekt på ingångna avtal reglerats, vilket har inneburit attavtal där framtida prishöjningar har varit till beloppet fastställda vidinförandet av prisreglering och avtal med prisjusteringsklausuler harbehandlats olika. De med fastställda belopp har fått fullföljas medan de medklausuler endast fått tillämpas såvitt gäller indexförändringar till dentidpunkt prisstoppet infördes. Detta har inneburit positiva effekter för en deloch varit till förfång för andra. Det finns väl inte någon som anser dettaförhållande vara riktigt. Vi vill nu ändra på detta och tillstyrkerpropositionens förslag om att alla avtal skall behandlas lika. När det gäller reglering av marginaler, så instämmer vi iregeringens och näringsutskottets bedömning att den nya prisregleringslagen börinnefatta bestämmelser som möjliggör detta. Med den här lagen har regering och riksdaghelt enkelt en beredskap för nya situationen Det är en beredskapslag som äravsedd att tillämpas i första hand i krig, vid krigsfara och i krissituationenFörslaget till ny prisregleringslag innebär också att en framtida tillämpningkan göras mer enhetlig och omfatta de verksamheter som är betydelsefulla församhällsekonomin. Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande nr 9 och avslag på de nioreservationerna. började sitt anförande med attpåpeka att prisregleringar har fungerat bra i ett visst ögonblick. Jag vill dåsvara med LO-ekonomen berömda yttrande om att i en friskekonomi behövs inga prisregleringar, och i en sjuk ekonomi hjälper ingaprisregleringar. När försvarar att man utvidgarprisregleringslagen till att även omfatta hyresmarknaden vill jag påminna henneom att köerna till bostadsförmedlingen aldrig har varit så långa som ,vilket beror på att hyresmarknaden ända sedan kriget varit insnörd i enhopplös regleringsröra. Det är ganska orimligt att nu kräva ytterligarereglering ovanpå den bruksvärdes-princip som redan finns när det gällerhyressättning av bostäder. Slutligen var inne på reglering avmarginalen Det är just precis den sortens ingrepp i marknadsekonomin som störekonomin så, att tillgång och efterfrågan inte får spela mot varandra så somdet skall fungera i en marknadsekonomi. ger uttryck för ett återfall i enplanhushållningstankegång som vi finner orimlig. undrade var stan Det ärbara att läsa de reservationer som vi står bakom. Om man dessutom läser deyttranden vi har fått från representanter i andra utskott, finner manatt inriktningen är ungefär densamma. Vi har även lyssnat på de argument somsocialdemokraterna i finansutskottet har anfört. Därmed torde vår ståndpunktvara ganska klar. Jag tycker att det är litet dunkelt vad det ärsom vill prisreglera. År det det kommunala vattnet elleravloppet? År det sådana statliga företag som Systembolaget eller Tobaksbolaget?Det hela är litet oklart. Framför allt när det gäller det kommunala prisstoppetvore det intressant att få ett klart besked. Till vill jag säga att vi intekräver att det skall införas någon hyresreglering . Jag tycker det är välvärt att påpeka att hyresstopp skall ingå som en paragraf i den nyaprisregleringslagen, och det innebär ändå en viss skillnad. Till vill jag säga att när det står en sak imotionen och en annan i reservationen är det faktiskt litet svårt att vetavilken som gäller, men jag förmodar att det är det som vi skall rösta om . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 31§ Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarnatill för middagsuppehåll. 32 § Återupptagna förhandlingar Förhandlingarna återupptogs under ledning avtalmannen. 33 § Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m.m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /90:TU9 Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m.m. Över 800 människoliv går till spillo itrafiken . Många, många fler skadas så att de får men för livet.Lidanden och stora kostnader för den enskilde och för samhället är orsakade avtrafikolyckor. Vad påverkas då säkerheten i trafiken av? Jag skulle viljanämna främst tre faktorer För det första påverkas säkerheten av fordonensbeskaffenhet. Beträffande fordonens köregenskaper och beskaffenhet ursäkerhetssynpunkt vet vi ganska mycket, tack vare bl.a. ochVTI, statens väg-och trafikinstitut. Fordonen har successivt förbättrats.Fabrikanterna har bidragit med stora förbättringar såväl vad gäller säkerhetoch komfort som vad gäller teknik för bättre miljö. Följderna av en olycka kan lindras genom att bilbälte ochbarnstolar används i bilen. Hjälmar och skyddsdräkt har fått genomslag hosmotorcyklister och cyklisten har dessutom fått en allt säkrare utformningi olika detaljer såsom belysning, bromsar, vindrutetorkare, invändig utformningm.m. Förbättringarna är mycket stora, och personbilsparkenomsätts med nya bilar per ån Vi moderater har i detta betänkande fåttstöd för bättre stimulans till skrotning, vilket ytterligare kan påskynda enförnyelse av bilparken. Vi har också fått utskottets stöd för kravet påutveckling av tekniken för avgasrening. Med så stora förbättringar som skett borde en utglesningav fordonskontrollerna kunna ske vad gäller nya fordon med hänsyn tillkostnaderna för de enskilda. Dessutom borde vissa verkstäder kunna legitimerasatt utföra fordonskontroller. Detta skulle kunna leda till ett tätare beståndav besiktningsstationer, till fördel kanske särskilt för glesbygdsmänniskorna. En annan omständighet som påverkar trafiksäkerheten ärvägbeståndets beskaffenhet, t.ex. hur dosering utförts, hur bra eller dåligvägbeläggningen är, om det finns spårbildning. Trafikmiljön är av storbetydelse för trafiksäkerheten. Förvirrande skyltning och farliga korsningarär exempel på dålig trafikmiljö. Vägpengar för underhåll och förbättring avtrafikmiljön i olika hänseenden är därför viktiga trafiksäkerhetshöjandefaktorer. Från moderata samlingspartiet markerades också vid budgetbehandlingenden vikt vi fäster vid detta, och vi föreslog ett med 1 000 milj. kr., alltsåen miljard, förhöjt anslag till vägarna. Förarensförmåga att hantera risksituationer av skilda slag är dock inte minstviktig att beakta. Min tredje punkt är därför: förarens"beskaffenhet" dvs. omdöme, syn, hälsa, nykterhet, erfarenhet ochkunskaper över huvud taget och inte minst omdöme, vilket avspeglar sig t.ex. ival av hastighet i förhållande till trafiksituation och vägbeskaffenhet. I samband med utredningen om TSV:s vara eller inte varakonstaterades att olycksstatistiken var bristfällig. Man behövde detaljera ochnyansera statistiken, helt enkelt veta mer om olycksorsakerna. Uppgifter frånförsäkringsbolag, sjukhus och kommuner kan komplettera bilden. Statistiken nusäger helt enkelt att de flesta olyckor är förarfel, även om vägmiljö, dåligvägbeläggning, förvirrande skyltning eller kombination av flera störningar kanvara starkt bidragande. Hur inverkar t.ex. saltningen av vägar genom attrutorna på en omkörande bil smörjs igen av fordonet som skall köras om?Spårbildning i vägbanan är en annan faktor som medverkar till olyckor, bl.a.till vattenplaning vid starka regn. Motorcykelolyckor är ofta en följd av spårbildning. Det behövs en , som klargör sambandet ochorsakerna vid olyckor, för även om av olyckorna sägs bero på föraren, ärförarens förmåga att tackla svårigheter ofta betydande sammanhängande med andrafaktorer. Man vet för litet om psykologiska orsaker till olyckor itrafiken. Irritation i samband med köer, s.k. väglusar resp. utbrytare-hurinverkar de på andra trafikanter? Kan t.ex. en s.k. väglus genom att störatrafikrytmen möjligen påverka olyckstalet? Betydelsen av en jämn trafikrytm,dess betydelse för både miljö och trafiksäkerhet, betonas för litet över huvudtaget medan i stället hastighetens betydelse ofta överbetonas. Hastigheten är inte avgörande, däremot hastigheten ikombination med dålig trafikmiljö, dåligt väder eller plötsliga förändringar.För hög hastighet är i sådana fall utslag av dåligt omdöme eller brist påerfarenhet. Vissa hastighetsöverträdelser kan också uppfattas som en sortsprotest mot vad man uppfattar som icke motiverade hastighetsbegränsningar Enöversyn av hastighetsgränserna och anpassning till vägens beskaffenhet behövs. Det behövs också en skärpning av påföljdernavid hastighetsöverträdelser, dock i fråga om körkortsåterkallelse en bedömningav omständigheterna i det enskilda fallet. Jag har stor tilltro till VTI:s möjligheter att i sinforskning klarlägga flera av de samband som jag har nämnt. Jag tror också påden utveckling av elektroniken som gör att trafikströmmarna kan föras jämnareoch smidigare till fördel för t.ex. miljön. Ytterligare områden som bordegranskas och forskas omkring är hur störningsmoment inne i bilen påverkar,t.ex. biltelefonpratande och rökning, men ävenså yrkeschaufförersarbetstidsregler och eventuell brist på efterföljd av regler samt äldre förareoch förare med hälsoproblem. Trötta förare och förare med vissa sjukdomar äronekligen olycksrisken De oskyddade trafikanterna följer ofta reglerna utmanandedåligt. tror jag det är ett sorts trots - man kanske tyckerilla om bilismen. Men nonchalansen hos exempelvis vissa cyklister kan bero påbristande insikt om bilistens möjlighet att hantera sitt fordon eller påfotgängarens möjligheter att väja. Information är viktigt. För barn gäller fortfarande . Barn under fem kan inte bedöma riskerna itrafiken och skall därför inte utan vuxens sällskap vistas i trafikmiljö. Åvenom barnen således undervisas och tränas i umgänget med trafiken gäller detta.Barnen har inte förmåga att inse och bedöma farorna. Jag ser trots allt ljust på möjligheterna attfå ned antalet olyckor Genom forskning om orsaker, genom brett opinionsarbetevia t.ex. för samordning och planering, rådgivande delegationen ochen rad frivilligorganisationer kan olyckssiffrorna nedbringas. Vi har i våra motioneroch i reservationerna till betänkandet visat på vägar som kan vara ett sätt attytterligare nedbringa olyckstalet. Jag ber att få yrka bifall till samtliga de reservationeri betänkande TU9 som har moderater som undertecknare samt i övrigt tillutskottets hemställan. ANDERSCASTBERGER (fp): Vi har möjlighet att debattera ettmycket angeläget ärende. Det är synd att det kommer upp så sent . ärdet alltför få såväl bland kammarledamöterna som bland allmänheten som haransett sig ha möjlighet att delta eller att lyssna. Det gäller säkerheten i trafiken. Denna angår nämligen ossalla - vare sig vi går eller kör bil eller åker med andra vägburna fordon.Bakgrunden är självfallet att transporterna är en förutsättning för att vårtsamhälle skall fungera. Människor och gods måste kunna färdas snabbt ochsäkert. Väl fungerande transporter är av stor betydelse för glesbygden.Människor kommer närmare varandra. Om vi inte hade möjlighet att resa skulle vivara mycket fattigare mänskligt sett. Transporter är också en viktigförutsättning för handeln och för en dynamisk utveckling. Utan dem skulle vårtsamhälle vara mycket fattigare ekonomiskt sett. Men trafiken och transporterna utgör en av detmoderna samhällets sförs'a V lortill olyckor och föroreningar. Många människor skadas, lemlästas eller dödas itrafiken. Många olyckor skulle dock kunna undvikas, även med nuvarande ellermed en ökande trafikmängd. Inga siffror i världen kan spegla de tragedier somföljer i trafikolyckornas spår Verkligheten bakom en oansenlig tidningsnotiskan rymma skador som orsakar livslånga rörelsehinder och ett oerhört lidande.Många av oss - det måste vi erkänna -kan ha mardrömmar om att det kommer ettmeddelande från sjukhuset eller om att poliser ringer på dörren när någon näraeller kär anhörig väntas. Tyvärr händer detta alldeles för ofta iverkligheten. Den första segern i kampen mot trafikdöden måste vi allavinna över våra egna sinnen. Vi får inte bli avtrubbade. Vi måste få klargjortatt det vi inte vill tro skall kunna hända just oss mycket väl kan hända justoss. Det är anledningen till att jag yrkar bifall till reservation 2. Vi anseratt mer forskning behövs för att utröna den mänskliga faktorns betydelse förtrafiksäkerheten. Vad är det då som sker, och varför? Svaret finns mycketofta hos oss själva.