prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är viktigt omman vill bredda perspektiven alt vi har ett statligt ägarkapilal med sammainställning. Därför tror jag att de borgerliga på den punkten inte bärframtiden i sin ränsel när det gäller atl övertyga svenska folkel om alt manskall göra rent hus med de statliga företagens verksamhet. Jag tror tvärtom attmänniskorna i kommer att uppfatta atl de statliga företagen blir alltviktigare när man på många områden måste harmonisera sig med spelreglerna iutlandet. Sedan har naturligtvis de statliga företagen en speciellregional betydelse på många orter Den skall vi vårda även fortsättningsvis. diskuterade varför sade nej tillförvaltningsbolaget. Tydligen var huvudargumentet att man var osäker på omstaten i förvaltningsbolaget skulle fortsätta att satsa på LKABs ulveckling.på ASSls ulveckling osv. Jag vill då säga lill att om detbara var detta som gjorde att sade nej lill förvaltningsbolaget, hadevi naturligtvis myckel väl kunnat diskutera detta. Vi har strukitunder den belydelse som de statligt ägda företagen fäster vid forlsatl ansvarför de svenska basindustrierna. Så det kan inte rimligen vara ett argument förcentern alt säga nej. Den ägar- och förvaltningskonstruklion som man har valtkommer att ylleriigare stärka statens möjligheter att ta fram kapital för desvenska basindustrierna. Det år synd alt inte har tänkt igeriom frågantillräckligt noga. Sedan ställde en annan fråga som är välvärd alt diskutera på ett annal sätt än enbart "klichémässigt". Delär frågan om hur man bäst möter den ökande privata maktkoncentrationen. Manlalar från borgerligt håll, inkl. , om ägarspridning. Det uppnår mangenom att sälja ut På det sättet minskar den privata maklkoncentralionerienligt den borgerliga filosofin. Men är del verkligen så? Jag skulle vilja säga alt man, omman vill ge sig pä den privata maktkoncentrationen, inte skall sälja utstatliga företag-som ändå på många områden utgör en balanserande faktoreftersom de i viss utsträckning representerar en annorlunda ägarfilosofi. Istället skall man föra en diskussion och fråga sig hur vi skall göra med delslora privata institutionella ägandet. Och skall man då inte föra en diskussionom hur vi skall göra för all t.ex. förmå försäkringsbolagen eller de slorainveslmenlförelagen alt sälja ul sitt ägande? Del skulle verkligen vara eneffekiiv väg i fråga om alt uppnå ägarspridning och minskad maktkoncentration idel svenska samhället - inkl. reglerna när det gäller de storaindustriföretagens möjligheter att äga aktier i andra bolag. Det skulle havarit ett både positivt och konstruktivt bidrag lill diskussionen om en ökadägarspridning. Alt ge sig på den vid sidan av kooperationen i stort settenda balanserande faktorn när del gäller privat maktkoncentration, nämligen detstatliga förelagandel, tycker vi är att ge uttryck för en ganska konstiguppfallning. Till slut, herr talman, några ord omVolvo-Procordia-affären. Vi lycker alt det är bra all det här samgåendet som ärindustriellt riktigt - efter ett visst förhandlande - har stöd av en majoriteti . Men vi socialdemokrater beklagar all det har blivit en uttunningnär det gäller hembudsskyldigheten genom uppgörelsen med folkparliel ochmoderalerna. Vpk hade här kunnat spela en konstruktiv roll. Men vpk valde attinte göra del. Del visar ännu eri gång att man över huvud tagel inte kanresonera med vpk på särskilt många områden. Med detta är de slut som stodlill mill förfogande. Jag ber alt få yrka bifall lillnäringsulskottets hemställan i betänkande nr 35. AnL 10 PERWESTERBERG (m) replik: började med all säga altvi envisas med det s.k. Östeuropaköret. Jag förstår att han tycker det. Har mannågon form av lappar för ögonen och inte vill se vad som händer eller inhämtaerfarenheter från omvärlden, vill man inte heller titta på det som händer iÖsteuropa. Där pågår ju jusl nu en av de största omvälvningarna - enmycket dramatisk omsvängning på det ekonomiska områdel som helhel och på detpolitiska områdel saml när del gäller synen på det statliga företagandet. inte se vad som händer eller inhämta erfarenheter och försöka ulvärda denutvecklingen, förstår jag att det går som del går, atl man lägger fram sådanaförslag som man gör. Del är det som har varit ell problem. Vad vi ser närdel gäller förslagen om del statliga förelagandel kan betecknas som stegtillbaka. Den aktiva näringspolitiken var socialdemokraternas grepp i slutet av60-talet och i början av 70-talel. Det var 80, Uddcomb, Tjorven ochmånga andra verksamheter som misslyckades mycket påtagligt. Del är helt riktigt all del statliga företagandet harrepat sig på 80-lalel. Del är bara alt räkna på statsräntan på vadskallebelalarna har fåll skjuia till. Då ser man på ett ungefär var förbättringenligger. Dessutom har man tagit bort del politiska inflytandet och försökt skötaföretagen på strikt af- Men talar man i slället om att försöka få in någon form avsamhällsintressen i del nya statliga förvaltningsbolaget. Del vore intressant om ville redogöraför vad som menas med "sariihällsiritressen". Är del nyasocialdemokratiska politiker som skall in? Privatiseringen av förelag, en fråga som också har tagitsupp här, skulle innebära ell hot mol miljön. Men innebär det atl mari har eriannan moral när det gäller statliga företag? Det vore väldigt intressant att fåveta vad som gäller. Skall de statliga företagen agera på ell helt annat sättän de privata? Är det olika lagar och förordningar saml olika riktlinjer förprivata resp. statliga förelag? Vi moderater menar atl alla skall behandlasefter en och samma måttstock, för då kan alla jämföras med varandra. Då behövsdel i praktiken inga större statliga förelag, och då kan ägandet spridas. Pådet viset kan också makt- och ägandekoncenlralionen i samhället minskas. Om sedan kunde vara med pä all ta bortden slraffskatt på vanliga människors aktieägande som finns och ävenåstadkomma förbällringar efler skattereformen, skulle det verkligen finnasförutsättningar för elt brett, spritt ägande - på samma sätt som man har åstadkommilen enorm breddning av ägandet i företagen utomlands. En sista fråga: Varför är man i fråga om avtalet mellansvenska staten och sä angelägen om att ha en så total maktdelning mellanVolvo och svenska staten när del gäller styrelse och stora beslul? Varför inte släppa in de övriga, mindre aktieägarna? AnL 11HÄDAR () replik; är ofta en balanseradperson. Men när han lalar fritt ur hjärtat kommer ett antal värderingar fram -det är vad som skedde. Jag finner dessa värderingar väldigt stötande.Lennart beskriver privat företagsamhet som alltmer trolös gentemotSverige. Detta är inte bara en oerhört grov förolämpning mot personer som eller ägarfamiljer som och också en otroligt slor oförskämdhet gentemot alla som arbetar i svensktnäringsliv, som arbetar i och med alt sälja svenska varor utomlandseller med att leda svenska dotterbolag utomlands och som försöker se till atlsvenskt näringsliv genom internationalisering bevarar en tät-plats ål Sverigepå den ekonomiska kartan. Jag är överraskad över alt finna - och man behöver ju baraskrapa oerhört litet på grundvärderingarna för all finna del - jusl den härinställningen från ledande socialister i riksdag. Vilka är då hjältarna? detmåste vara lönlagarfondsdireklörerna som är de svenska patrioterna enligtLennart . Del är de som skall värna om alt del svenska förblirsvenskl. Del är genom atl dessa köper upp, äger, kontrollerar och styrnäringslivet som vi skall kunna känna att makten behålls inom landet. Men dessa"vi" är inte del svenska folkel - del kan jag garantera - utan det ären lilen grupp med en sned ideologisk inställning till den verklighet som vilever i. Jag beklagar verkligen de föriöpningar gentemot svenskt näringslivsom gjorde sig skyldig lill. 12PER-OLA () replik; Jag vet inte vad som är orsaken lill altLennart slår över som han gör Vi i har aldrig, somLennart sade, hävdat atl vi skall göra rent hus med de statligaförelagen. Läs våra motioner! Läs även irepariimotionen om statliga företag,där vi motionärer lalar om atl det även av olika skäl kommer atlfinnas behov av statliga förelag. Jag nämnde delta inledningsvis i mitthuvudanförande. De statliga företagen måste få arbeta på exaktsamma villkor som kooperativa och privata företag. Men socialdemokraterna inäringsutskottet med i spetsen försöker nu i ökadutsträckning lägga tyngdpunkten på den statliga företagssektorn. De motiv somLennart radade upp här håller icke. Jag kan i stor utsträckninginstämma i del som sade. I vår motion pekar vi, , på just delfaktum att förvaltningsbolagets mål och riktlinjer kan innebära alt utsattadelar av inte kan komma i åtnjutande av investeringar om man skalleftersträva atl nå vissa mål. Vi har pekat på . Så säger alt vi, om det bara var delsom det handlade om, hade kunnat resonera om dessa saker Ja, men ni har intetagit fasta på vår motion, där vi har angivit vad vi anser i detta avseende. Sedan vill jag ställa en rak fråga lill LennartPettersson: Avser , eftersom det finns statliga förelag meddotterbolag utomlands, att medverka till atl förvaltningsbolaget skall se tillatl det inte investeras utomlands? Skall alltså investeringarna i frågan om det statligaförvaltningsbolaget bara ske i ? Skall de dotterbolag som är knutna lillde statliga företagen inte komma i åtnjutande av resurser inom det här statligaförvaltningsbolaget? Sedan tog upp det institutionellaägandet, och jag hälsar med tillfredsställelse att han gjorde det. Är LennartPettersson då beredd all medverka till all begränsa del institutionellaägandet? Vi har lagt fram förslag i om fusionskontroll så alt inteslora starka kapitalägare och institutionella ägare skall kunna förslärka sinställning. Är beredd all gå oss lill mötes på den punkten? Jag vill ställa ytterligare en fråga till LennartPettersson; På vilket säll har löntagarfonderna agerat för all de inte skall fåhögsta avkastning på kapitalel? Är del inte så att löntagarfonderna, somLennart har medverkat lill atl införa, spelar efter exakt sammaregler som andra finansiella institutionella placerare? På vilket sätt harlöntagarfonderna skiljl ut sig från mängden? Prot.1989/90:118 , 13ROLF L (vpk) replik; Jag kan konstatera att det finns sloralikheter mellan problembeskrivning av svenskl näringslivoch samhälleligt företagande och min egen beskrivning. Vi är överens om behovetav en aktiv och, om jag fattade det rätt, expanderande, alltmera aktivsamhällsägd sektor därför atl det privata kapitalet är trolöst och inte kännernågra gränser. I de marxistiska klassiker som det ännu inte är dags att kastapå sophögen finns godaproblembeskrivningar av hur illa kapitalismen kan fungera och hur dåligtskickad den är alt uppfylla människors grundläggande behov. Jag tror inte alldel behövs några hjältar av den typ som efterlyste, varkenföretagsledare som , Wallenbergarna och andra ellerlöntagarfondsdirektörer räcker gott med det folk som välståndet bygger påoch som gör sin dagliga gärning i de svenska företagen, dvs. del arbetandesvenska folket. Jag tror på en förnuftig styrning av produktionen. Vi harsett hur dålig byråkratisk styrning av produktionen kan slå fel, men vi harockså sett hur illa del går när marknadskrafterna släpps lösa. Jag tyckeralltså atl det är synd atl och jag, som är överens om såmycket, inte kan komma överens om hur problemet med eu stark biolekriik och enlivsmedelssektor med ett betydande statligt inflytande skall hanleras. Del somnu har skett är en marginell förändring av del tidigare förslaget. Del görs enviss uttunning av möjligheten för en eventuellt uppdykande borgerlig regeringatt begränsa utförsäljning, men hela grundproblemet finns kvar, dvs. sammanväxandetmellan statligt ägande och privat kapilal i form av . Volvos intressenfår väga för tungt. Jag är övertygad om alt som ett led i enlångsiktig strategi frän samhällets och regeringens sida skulle kunna bygga uppett slagkraftigt bioteknikföretag och en slagkraftig livsmedelssektor undersvensk och samhällelig kontroll, utan atl man släppte ifrån sig maklen lillVolvo på del sätt som man nu gör och utan alt man öppnade för vidareutförsäljningar. Anf.14 () replik: Jag vill först säga atl särskildaomständigheter gör atl jag inte kan gå upp i fler repliker i denna debatt. Del var hemskt hur gick på i sin replik. Detlät precis som om han debatterade med Per och inte med mig. Det var intressant atl höra vilkel stort, obegränsat ochovillkorligt förtroende de borgerliga har för den svenska slorföretagsamhelenoch de svenska slorförelagsledarna. De borgerliga menar alt man inte allsskulle behöva dis-kulera och ifrågasätta olika saker i den internationellanäringslivsutvecklingen. Man skulle inte behöva några balanserande synpunkterMan skulle inte behöva någon viskande slav i triumfvagnen, osv. Jag är orolig för denna ulveckling från svensk synpunkt.Jag är orolig för den kraftiga investeringsutveckling som har ägt rum. Jag ärorolig över diskussionen om att forsknings- och utvecklingsverksamheten samtde centrala funktionerna skall flyttas ut. Jag tycker atl det är rikligt altstaten har vissa medel för atl kunna ta upp en diskussion i dessa frågor ochäven kan agera på ett förnuftigt sätt via statligt ägande och via statligtkapital. Vi kan inte gå blåögda genom världen. Det är en fightinlernationelll sett, och det är inte självklart atl går ur den pä ettbra sätt. Därför skall olika medel användas; övergripande ekonomisk-politiskamedel, statligt ägande och annal. Del gör andra länder och del skall vi göraockså. Därför har del statliga ägandet på dessa områden en viktig uppgiftframöver. förnekar nu atl vill göra renthus med den statliga företagsverksamheten. Det gläder mig alt höra det, mencentern ger ofta uttryckför motsatsen genom att ständigt gä samman med och Prot. folkparlieli dessa privatiseringssträvanden. Det skall bli inlressatit om vi längre fram kan mötas i en mer förnuftig debatt. Jag vill uppmana atl frigöra sig frän och tvångströja på delta område. 15 HÄDAR () replik; Också jag är oroad. Jag är oroad närframträdande socialdemokrater i kammaren uttalar sig på ell sådant sätt altdet innebär grova förolämpningar mot svenskl enskilt näringsliv och beskyllerdem som arbetar på alla nivåer inom detta för brist på patriotism. har gått, men jag måste ändå avslutamin replik lill honom genom att säga. att när han sjunker ned på den debattnivåoch lar lill de debattargumenl som Per använder får han finna sig i altbli bemött på del sätt som han blev i min första replik. AnL 16 PER () replik; Eftersom har gått skalljag inskränka min replik. Jag vill bara konstalera att det inte är tvångströjanför som behöver tas bort, utan tvångströjan för socialdemokraterna,inte minsl med tanke på påpekande om den marxistiska klassikerna- framför allt när han pläderar för kapitalels trolöshet. Förändringarna i och i mot ökatprivat ägande och mot minskat statligt ägande visar mycket tydligt vartutvecklingen går i världen. Det sker inte på grund av någon blind tro påprivat ägande, ulan därför alt man finner det vara den effektivaste och bästalösningen. Det som vi inte har fått någon klarhet i, och somjag hoppas alt industriministern återkommer till, är vad det är för särmoral,särbestämmelser och särpolitik som de statliga företagen skall bedriva, vilkauppenbarligen skall vara någon sorts vita riddare för kungariket. AnL 17 () replik: Del är en litet ovan situation atl begärareplik på ell anförande av en person som inte finns i kammaren. Del känris somalt lala mot en vägg - meri skillriaden kanske inte hade varit så stor om hanvarit här. har alltså den främste företrädaren för statligtansvarstagande åkt till för att få möjlighet atl diskutera svensktnäringslivs konkurrensmöjligheter inom EG. När han kommer tillbaka hoppas jagatt han läser protokollet. Låt mig då säga att jag gärna ställer upp iförnuftiga debatter om näringspolitik och statlig företagsamhet - vi hadekunna föra en debatt fullt ut här . Jag är beredd att, som LennartPettersson sade, ordna en sådan förnuftig debatl i andra sammanhang. Jag vill ändå till protokollet foga en fråga lill LennartPettersson, med anledning av vad han sade om alt privata företag är trolösamot ; År de statliga företag som har dotterbolag utomfand också (rolösamot ? Förslaget till ett nytt förvaltningsbolag syftar till atlden vik tiga industriella resurs som de statliga förelagen utgör skall kunna utvecklas 23 ytterligare,sä all den bidrar lill att tillväxten i svensk industri stimuleras under1990-talet och till att detta ägande bättre kan medverka till atl näringsliveti vårt land vidareutvecklas. Det gör del också möjligt för staten att på eltbättre och effektivare sätt än , genom de företag som ingår i förvaltningsbolaget,tar en aktiv del i nödvändiga strukturella förändringar i enskilda branscherDet är viktigt atl i sammanhanget påpeka all sådana aktiviteter skall ske medbibehållen affärsmässighet i bedömningarna. Statens ägande kan också på dettasätt bättre fungera som motvikt till en alltför ensidig privatägarkoncenlralion av vårt lands näringsliv. Del är en ägarkoncent-ralion somför övrigt har förstärkts , vilket ägarulredningen har visat. framgångsrik och lönsam statlig industri bidrardessutom till en jämnare inkomst- och förmögenhetsfördelning, genom altföretagens resultat och värdeökning kommer oss alla som ägare till del ochdärmed kan motverka de tendenser till ökade förmögenhetsklyftor somutvecklingen har fört med sig. Även öm deltanaturligtvis är marginellt, eftersom den statliga prissektorn är så passbegränsad, är det ändå en fördelningspolitik som går åt rätt håll. En viktig motivering för elt förvaltningsbolag är altstaten ges samma möjligheter som privata ägare har Förutsättningenför privat och statligt ägande blir därmed mer jämställd. Det är elt ganskanaturligt krav att staten skall kunna fungera som ägare lill sina industrier påsamma villkor som andra industriägare har Internationaliseringen utgör också ett skäl till alteffektivisera det statliga ägandet. Utlandsinvesteringarna har, som harpåpekats här tidigare, ökat dramatiskt i företag, aktier och fastigheterDäremot har inte avkastningen på dessa invesleringar utomlands förts tillbakatill i samma utsträckning. Vi har också fått höra olikaföretagsledare hota med alt flytta utomlands med sina verksamheter om de intefår som de vill i t.ex. miljöfrågor Ett effektivare statligt ägande kan kompensera en del avde negativa effekter som den ofrånkomliga internationaliseringen medför, genomatt vi skapar en stark industrigrupp där såväl investeringarna som avkastningenpä dessa kommer del här landet till godo, även om de statliga företagengivetvis har atl verka i den nya internationella miljö som skapats. I en dynamisk utveckling finns del ett behov av atltillföra ekonomiska resurser för att långsiktigt utveckla den statligaföretagssektorn. Där öppnas nya möjligheter med ett förvaltningsbolag.Regeringen föreslår och utskottet tillstyrker atl förvaltningsbolaget därförskall få ge ut konvertibla förlagslån. Därigenom kommer statens ägande attspädas ut till en viss del, men det är nödvändigt för atl åstadkomma dettillskott av kapital som sedan kan medverka lill att utveckla den statligaförelagsgruppen. 1 liksom i övriga industrialiseradeoch marknadsorienterade lånder finns statligt ägda företag i större ellermindre omfattning. Skälen lill det statliga ägarengagemanget varierar frånföretag till företag och mellan de olika länderna. Själva det faktum atlstatlig företagsamhet bedrivs i många länder med marknadsekonomi visar atl detfinns ett behov av ett statligt ägarengagemang. Del visar också atl delhittills inte har funnits någolbrett gehör för tanken att staten av princip inte skall vara företagsägare. Imånga av länder är den statliga ägarandelen av industrin förövrigt större än den är hos oss. Vi kan konstalera att någon fundamentalförändring i de industrialiserade ländernas ekonomier, som skulle ge anledningtill en förändrad politik på det här området, inte har ägt rum. När nu bl.a de borgerliga partierna i föreslår altvi skall sälja ut de statliga företagen, kan vi konstatera alt det bara ärförankrat i en allmän retorik, som baseras på tanken att privata ägare äreffektivare än statliga och atl staten i princip inte skall vara företagsägare.Båda dessa argument motbevisas av verkligheten. åberopas i debatten utvecklingen inom de östeuropeiskaländerna som ett argument. Men det är inte den verkligheten som vi lever i. Detär utvecklingen i del marknadsorienterade och det väl demokratiskt utveckladeSverige som är vår verklighet och som vi vill diskutera och förändra. i en kommandoekonomi inte är framgångsrika, inte gertillräcklig växtkraft i ekonomin har vi fått bevisat genom de östeuropeiskaplanekonomiernas och kommunistiska regimernas kollaps. Men statliga företag iVästeuropa, inte minst i , är effektiva förelag, med avancerad produktion,med avancerade produkter och med god avkastning på det investerade kapitalet. Det finns givelvis inget som säger atl företagsledningenoch de anställda i företag som har staten som ägare skulle vara mindremotiverade atl göra bra jobb än de som arbetar under privata ägare. Det är inteägandet i sig själv som avgör detta , utan hur ägandet utövas. Hur skall annarsså stora skillnader i vinstnivå och utveckling mellan olika privata förelagkunna förklaras? Del är givet all del spelar en roll vilken kompetens somägare, företagsledning och de anställda har Men det är inte på något som helstsätt bevisat atl staten under lämpliga ägarfomer skulle vara mindre kompetentsom ägare än ägare i del privata näringslivet. Ändå spelar statliga och privata företag för närvarandeinte alls på jämförbara villkor Privata industriägare har haftfördelar jämförl med de statliga företagen, genom atl de har haft en enklarebeslutsorganisation och en större handlingsfrihet. Trots delta törs jag sägaatt staten har lyckats bättre än tidigare privata ägare med atl utveckla deföretag som vi diskuterar skall ingå i det framtida förvaltningsbolaget. Flera av dessa företag var konkursfärdiga när staten förinte så länge sedan tog över. Dålig företagsledning och tvingande yttreomständigheter hade försatt företagen i en situation som inte kunde avde privata aktörerna på marknaden, utan staten fick träda in och överta företagi mycket bekymmersamma situationer. Atl, som de borgerliga partierna föreslår,sälja ul dessa företag , när företagen har blivit attraktivare, lycker jagvore alt misshushålla med statens resurser. Det är med tillfredsställelse som jag kankonstatera alt majoriteten i näringsutskottet har ställt sig bakom regeringensförslag om bildandet av ett förvaltningsbolag för vissa av de statligaföretagen. Dock har del tillägget gjorts att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en precisering av de riktlinjer som regeringen anser bör gällaför förvaltningsbolaget i fråga om dess möjligheter att avyttra aktier utanriksdagens hörande. Det är regeringens avsikt att i enlighet med utskottetsönskan återkomma till i detta ärende. Det är också med tillfredsställelse som jag kan konstateraatt utskottet med vissa mindre justeringar ställer sig bakom regeringensförslag till avtal mellan och samt bolagiseringen avaffärsverket FFV. Båda dessa åtgärder syftar lill en fortsatt positivutveckling för resp. förelag. Det är min övertygelse alt vi genom de här tre förslagenkommer atl bidra till en fortsalt positiv näringsutveckling i och enförstärkt ekonomisk tillväxt med en aktivare statlig industriseklor, där manbättre kan ta lill vara de möjligheter som finns på marknaden i . Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar 19PER () replik: Industriministern sade att det som skelt iÖsleuropa inte var särskilt relevant i förhållande till vad som sker i Sverigeoch alt den verklighet som vi lever i är begränsad enbart till . Det ärinte riktigt sant. Verkligheten är faktiskt i allra högsta grad vår omvärld. Detär ju den vi uppehållit oss vid under en stor del av debatten; den ökandekonkurrensen, investeringar som försvinner utomlands.