prot · GD0929 · 1989-12-31 00:00:00 — Kan invandrarministern klartdementera ryktena om att det pågår en sådan diskussion i departementet? Jag tycker alt åtminstone två av inläggen,och , i många stycken fortfarandeinnehåller saker som jag talade om i milt första inlägg, nämligen spekulationoch mytbildning. I en situation där så många frågor om flyktingpolitiken inomEG är öppna och det inle finns några konkreta förslag till hur denflyktingpolitik skulle se ut som skulle ha möjlighet att föra,om vihade ett närmare samarbele med EG, tycker jag faktiskt alt det är ganska djärvtatt framställa situationen som om man var i färd med atl strama åtflyktingpolitiken. säger atl det är ett faktum atl Europasländer i stort håller på alt strama ål, all det är elt faktum att man håller påatl bygga Fortress Europé, den europeiska fästning som så många lalar om.Risken är all om vi säger dellatillräckligt länge kanske det blir något slags självuppfyllande profetia. Mendetta förutsätter faktiskt all del på något sätt enbart är i , möjligeni , som del över huvud taget finns en ambition all föra en humanitär ochsolidarisk flyktingpolitik. Jag vet inte vad ni har för tilltro till erapartivänner ute i och till deras förmåga atl vilja och kunna föra framsamma idéer som vi har om flyktingpolitiken, mänskliga rättigheter och sådanlsom vi tycker är viktigt för en generös flyktingpolitik. Vihar visserligen starka skäl och en hög ambitionsnivå för att driva en generösflyktingpolitik, men del finns faktiskt länder också ute i som i dagockså gör stora insatser: , , , i någon månHolland, för att bara nämna några av de länder som jag kommer på. Det är mycketviktigt att komma ihåg att flykting- och asylpolitiken också diskuteras inomEuroparådet, där man arbetar med såväl en konvention om förstaasyllandsprincipen som en om de faclo-flyklingar. Detta saknar inte betydelseför en framtida utveckling i . Senast vid nordiska rådetsmöte i diskuterades den nordiska passfrihelen och hur vi skall kunnabehålla den som vi diskuterar samarbele mellan och Europa.Sverige deltar på många olika plan i och omkring dessa diskussionen Jagtycker också att det är angeläget att påpeka hur det ser ut i . Detär någonting helt annal än del som gällde när man bestämde färdriktningen förEG mot 1993 och avskaffandet av de inre gränserna inom del som är EG. Denpolitiska ulveckling som pågår i ger oss all anledning alt funderaöver hur morgondagens europeiska strukturer kommer att se ut och hurförhållandet mellan dem kommer att vara. Det handlar inle minst om strömmen avmänniskor över gränserna. All det som sker i också kommer attpåverka den framtida invandrings-och flyktingpolitiken är tämligen självklarl. FörSveriges del handlar det om att diskutera, och jag tycker atl del vore bra omvi kunde få en litet mer långsiktig debatt. Flyktingpolitiken har i mångastycken präglats av akuta insatser allteftersom strömmen av asylsökande lillSverige dramatiskt har ökat, framför allt . Jag tycker också altde inlägg som har förekommit här lyder på all försöken att få en litetmer långsiktig seriös diskussion om hur vi skall lägga upp vår flyktingpolitikalltid hamnar i den gamla vanliga inrikespolitiska, dagsaktuella debatten. Delär svårt atl omsätta den diskussionen i mer långsiktiga mål. Detmin statssekreterare i själva verket har försökt all göra är alt fundera liletom hur vi långsiktigt skulle kunna lägga upp flyktingpolitiken, inte för atlåstadkomma snäva begränsningar, utan för att i själva verket kunna slå \'akt omen mer generös flyktingpolitik. Jag tycker att gjordeett riktigt full trick när han räknade upp alla dörrar utom en, av dem BoGöransson hade nämnt då han utvecklade sina tankegångar, nämligen en störreport för FN:s flyktingar, de s.k. kvolflyktingarna. Del belyder faktiskt inteatt man strävar mot en snävare flyktingpolitik, i själva verket handlar det omatt vi skall garantera en generös, för att inte säga en mer generös,flyktingpolitik i framliden. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga 2Riksdagens protokoll 1989/90:29 Svar på interpellationer och fråga ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk); Invandrarministern beskyller mig för fulatricks, att jag medvetet har glömt en port. Del har jag inle gjorl. Den portenär betydelselös. Kvolflyktingarna är 1250, enligt beslut.Antalet asylsökande till är 18000. Även om man ökar flykiingkvoten mednågra hundra eller några tusen, som föreslår, och avskaffar6 § i utlänningslagen - de av flyktingarna som stannar i Sverigestannar enligt 6 § - innebär det en avsevärd minskning och en restriktivitetsom tidigare bara moderata samlingspartiet har föreslagit. Men det är inle det som är poängen med den härdiskussionen. Min poäng med interpellationen är följande; interpellationen harinle med EG-anslut-ningen eller EG-harmoniseringen all göra. Den handlar om detfaktum att, oavsett om vi är medlemmar eller harmoniserar till EG och EG har enrestriktiv flyktingpolitik, är vi i tvungna alt anpassa oss till denreslriktivitelen. Alla är medvetna om atl inle kan svälja deflyktingströmmar som utestängs av de övriga europeiska länderna. Alltså kommervi alt vara tvungna atl anpassa vår politik till ökad restriktivitet. Del finnsbara en möjlighet för oss all bibehålla vår flyktingpolitik, och det är atlinitiativ las på statsminislernivå till den långsikliga politiska plan sominvandrarministern talade om. Det är just detta som interpellalionen handlarom. Varje uteblivet initiativ på detta område är elt sätt att driva Sverigelill en restriktivare hållning mot flyktingarna. För vill jag nämna alt det finns endebattartikel i där de två debattörerna påstår just det jag nusäger. tycker atl kanske också vi skall börja resonera i debanorna. Men det är just della inlerpellationsdebatten handlar om. Enförutsättning för atl man skall kunna följa med i en interpellationsdebatt äratl man åtminstone läser vad interpellalionen handlar om. MARIALEISSNER (fp): Invandrarministern bekräftade mina farhågor:den typ av diskussioner som jag frågade om pågår inom departementet. Jag hadehoppats att få detta dementerat i denna debatl. Vissl kommer vi i så fall alt få en politik som svarar motmånga svenskars krav. Denna omläggning handlar om - vilka orddimmorinvandrarministern än vill dölja del i - all avskaffa en eller flera av deparagrafer som ger sponlanflyklingar möjlighet all få uppehållstillståndi . Del handlar om dem som kommer från-Libanon därför atl de inlelängre klarar av atl leva i elt sönderbombat hus, med granater som visslar omöronen och med barn som inte vet hur de har kvar att leva. Det handlarom människor som kommer hit på humanitära grunder och som får stanna av skälliknande dem som gäller för flyktingar. Del handlar lill myckel stor del ommänniskor som är faktiska flyktingar. Del är mycket ledsamt att vi nu tvingas föra en debatt omdessa förslag även i och att diskussionen alltså inle förs enbarl ute iEuropa eller mellan och övriga europeiska länder. Det är också myckelbeklagligt att behöva konstalera all statssekreterare och ävenmöjligen invandrarministern numera diskuterar en vad jag vill hävda helt ochhållet moderat flyktingpolitikmed många element hämtade från de förslag som moderater under en längre tidfört fram i debatten. Dessa förslag går ul på alt vi skall få ett mindre antalsponlanflyklingar till , vilket möjligtvis skall kompenseras med enliten ökning av flykiingkvoten. Vi kanske kan återkomma till denna debatl - jaghar en känsla av all del kommer alt ges fler tillfällen. Invandrarministernefterlyser en långsiktighet. Jag är snar att understryka att vad vi behöver ären långsiktighet i debatten. Vi behöver en flyktingde-balt som inle bara utgårfrån del senaste kvartalets statistik, dvs. innebär att man måste göra lappkasti politiken bara på grund av all del senaste kvartalets statistik visar enliten ökning av antalet asylsökande jämfört med föregående kvartal. Vi behöveren långsiklighei av ett helt annat slag, en långsiklighei som syflar till atlde europeiska länderna i positiv anda samarbetar för att ta hand om demänniskor som faktiskt behöver skydd och som söker sig till som delnaturliga asylalternalivel. Del är en sådan konstruktiv politik ochEuropa skulle behöva. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga GULLANLINDBLAD (m): Jag vet inle vem som läser på sämst. sade att debatten inle har med EG-harmoniseringen att göra. Men han har juframställt interpellationen mot bakgrund av ett förment tvång för oss atlstrama åt vår flyktingpolitik på grund av elt eventuellt ökat EG-sam-arbete.Jag vet alltså inle riktigt hur Chrisopoulos vill ha del. Jaghåller med invandrarministern om alt vi borde kunna diskutera dessa frågorutifrån elt längre perspektiv. Jag önskar också all vi kunde diskutera dem medell slörre mått av realism. undrar jag om mina vänner här sluter bådeögon och öron. Ser och hör ni inle vad som händer i samhället? behöver niinle längre resa vare sig till eller för atl studeratältläger. Sådana finns ju i vårt eget land. Del är trist all behöva konstateradel, men frågan är hur myckel vi orkar med. Den debatten måste vi också föra idelta sammanhang. Hur länge orkar vår organisation? är ju förnärvarande oerhört arbelslyngl. Det finns tecken som lyder på altorganisationen nästan kommer alt klappa ihop. Vad gör vi då? Måste vi inle ulanaffekt kunna diskutera dessa frågor? Vi kommer atl få ytterligare en invandrardebatt , och vi kan fortsätta diskussionen då. I den mån moderat flyktingpolitik,som sade, blir den som kommer all gälla, får vi en myckel brapolitik. Jag tror emellertid att regeringen är i stånd atl komma med egnaförslag, och då får som vanligt de politiska partierna ta ställning lill deförslagen. De kommer kanske atl innehålla både det som är bra och del som ärmindre bra. Vi har som bekant litet olika uppfattningar. Vi har under årenslopp lagl fram en rad förslag. Om dessa förslag genomfördes skulle Sverigebibehålla en generös och human flyktingpolitik. Alt vi skall ha en sådanpolitik är vi alla överens om. Men vi bör också vara litet realistiska, vågatala klarspråk och se sanningen i vitögat. säger; Om EG kommer att föra en mer restriktivflyktingpolitik, om EG kommer atl föra en mer generös flyk- Svar på interpellationer och fråga lingpolitikeller om det ena eller del andra inträffar .. Detta om svävar iluften. Jag håller med om atl - och det var också utgångspunkt- att om EG för en mer restriktiv flyktingpolitik, kommer det naturligtvis atlfå konsekvenser för oss här i också. Vad jag menar är alt vi inte fårgöra del så enkell för oss. Som jag sade i mitt förra inlägg är det djärvt avoss att påslå alt vi vet var EG;s flyktingpolitik kommer alt ligga såsmåningom och hur del kommer alt bli med dessa strömmar av människor inomEuropa och lill . Grundlinjen i milt svar på är att del på grund av denna ovisshet finns desto störreanledning för att vara med i diskussionerna med EG och atl la uppdiskussioner även med EFTA. De bör också finnas med i vårt utomordentligt finanordiska samarbete. Självfallet måste vi på olika sätt följa denna fråga, ochdet gör vi också utomordentligt noga - det kan jag försäkra AlexanderChrisopoulos. Vi håller nu här gradvis på alt halka in i den debatt somvi såvitt jag förstår kommer atl föra i samband med besvarandet av de följandeinterpellationerna på föredragningslistan, som gäller dagens situation. Vaddiskussionen nu kommit att gälla är vår flyktingpolitik på lång sikt, ochdiskussionen anknyter till en artikel i . I enintervju på en halv sida redovisar min statssekreterare i mycket grova dragsina tankar om hur vi i framliden skall kunna garantera en generösflyktingpolitik i . Det är verkligen en redovisning i stora drag. Jaghade hoppats atl den också skulle kunna leda lill en debatl omkring de härfrågorna, och del gör den säkert också. Men vet redan nu exaktvilka paragrafer som skall komma all gälla och inle gälla, hon vet exakt vilkasom kommer att få stanna och inle stanna, hon t.o.m. exemplifierade medfamiljen från . Jag är förvånad över atl hon inte kunde ange siffran förhur stor kvotinvandringen skall bli , men atl det skulle bli enliten minskning fick vi nu vela från talarstolen. Litet mer diskussion omkring de långsiktiga målen skulleman väl ändå kunna kräva av en parlamentariker som med så stort engagemanguppehåller sig vid de här frågorna i sitt politiska arbete! Ett så passvidsynt tänkande kunde man väl begära atl inte börjar lala omlappkasl bara för att vi har en akut situation. Den situationen hanteraderegeringen i många stycken i sitt åtgärdspakel , och denskall vi återkomma till i debatten. Men jag efterlyser litet långsikligheiockså. Under delta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Poängen med invandrarminislerns resonemang äralt ifrågasätta den europeiska gemenskapens ökade restriktivitet iflyktingfrågor, EG kommer inle, menar hon, att föra en restriktivareflyktingpolitik. Jag anser att det finns belägg för motsatsen. Men låt oss anta all vi inte vet, lål oss anta allinvandrarministern har räll i alt den kaotiska situationen i , framförallt i , och en del andra saker gör att maninte riktigt vet vilken flyktingpolitik som kommer att bli praxis för dengemensamma europeiska marknaden. Men lål oss då anta atl det finns enpåtaglig risk atl EG och i framliden stänger sina gränser! Men inte ensdet är tydligen skäl nog alt ta de initiativ på statsminislernivå som jagefterlyser i min interpellation, för att på hög nivå inom FN och på hög nivå iEuropa verkligen slå fast det nödvändiga i en human och generös flyktingpolitik,generösare än den som förverkligas av de rika länderna i . Inleens risken för en eventuell restriktivitet kan vara skäl nog förinvandrarministern! Jagtycker atl den frågan är den viktigaste som vi någonsin har diskuterat inomramen för flyktingpolitiken. Det är kärnpunkten i den långsiktiga flyktingpolitiksom vi skall utveckla här i landet. Och där finns det utrymme förregeringsinitiativ, om man verkligen menar allvar med atl man vill upprätthålladen humana och generösa flyktingpolitik som har beslutat om. Annarsriskerar vi återigen alt falla in i någol slags dubbelmoral: å ena sidanuttalar vi högtidliga fraser, å andra sidan har vi en praxis som inte motsvarardem. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Talmannen anmälde att anhållit atllill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar påinterpellation 1989/90:40 om de kurdiska flyktingarna från har ställt elt antal frågor angående de kurdiskaflyktingarna från i . Hon frågar hur många av dessa flyktingar somkommer att beredas plats inom den svenska flykiingkvoten samt i vilken mån manvid utlagningen tagit hänsyn till handikappade, barn och gamla. Hon frågarvidare när nästa ullagning blir aktuell och hur många flyktingar som då kanförväntas beredas plats inom kvoten. Slutligen frågar om Sverigehar beredskap för att stödja eventuella ytterligare insatser från FN:sflyktingkommissarie till förmån för dessa flyktingar Låtmig inledningsvis säga att jag delar oro över situationen förde kurdiska flyktingarna från i . Det har såväl utrikesministernsom jag själv gett uttryck för både i och utanförkammaren. Vi har från svensk sida vid ett flertal tillfällen till både Turkietoch FN;s flyktingkommissarie () uttryckt vår oro över att biståndsprojektinte kommit i gång liksom över UNHCR:s bristande insyn. Vi har också med stororo tagit del av uppgifterna om förgiftningsförsök gentemot flyktingarna i eltav lägen - låt vara all del fortfarande formellt är oklart vem eller vilka somlåg bakom detta. Regeringentycker självfallet att del är glädjande atl UNHCR ånyo fått tillträde tilllägren och därför har en bättre möjlighet atl få kontinuerlig insyn iflyktingarnas situation. Svar på interpellationer och fråga När del gäller uppgifterna om alt kurder återvänt lillIrak är vår information all återvändandet - även om del tydligen föregicks avvissa övertalningsförsök - faktiskt varit frivilligt. Informationen omförsvinnanden är oroande, men någon kunskap om vad som fakliskl hänl föreliggerännu inte. frågar om ullagning av kurdiska flyktingarfrån lägren inom flykiingkvoten, som hon själv konstaterar all dellavarken är eller bör vara en lösning på problemet. Jag vill understryka atlregeringen i denna liksom i andra flyktingsituationer sökt all stödja arbetetför regionala lösningar och även fortsättningsvis kommer all lägga tyngdpunkteni vårt agerande på att uppnå sådana lösningar. Principerna för atl kunna komma i fråga för ullagning inomkvot från lägren i har varit dels all man själv uttrycktintresse av alt få komma till , dels all man har någon form av anknytningtill . Inom dessa ramar har del också sagts atl särskild vikt skallfästas vid särskilda humanitära skäl. Den första utlagningen ägde rum och omfattade intervjuer med flyktingar i två av lägren. Resultatet blevatl åtta personer fick komma till . Vid den ullagning sominvandrarverket genomförde har 28 personer valts ul förbosättning i . planerar ytterligare en sådan ullagningi under innevarande budgeiår. Tidpunkten för denna är inle fastställd. I sammanhanget bör också nämnas atl kvotuttagningen iTurkiet sker inom ramen för det nordiska flyktingpolitiska samarbelel. Detantal flyktingar i lägren i som las inom den svenska kvoten måsteockså ses i relation till de av anvisade medlen för detta ändamål. frågar också om beredskap för altstödja eventuella ytterligare insatser från UNHCR:s sida. Jag vill isammanhanget understryka all den , i medvetande om den svårasituationen för dessa flyktingar, på flera sätt agerat visavi både Turkiel ochUNHCR för att få till stånd den överenskommelse som slutligen har nåtts. Detsvenska bidrag om 4 milj .kr. som avsatts för ändamålet kommer all vara tillgängligtså snart överenskommelsens alla detaljer är klara. Efter samråd med biståndsministern kan jag säga altregeringen, beroende pä utvecklingen och de appeller och projektförslag sompresenteras, är beredd all överväga ytterligare bidrag också till de kurdiskaflyktingarna i Turkiel. I sammanhanget bör nämnas alt ocksåkanaliserat bidrag via svenska frivilliga organisationer och att vi, omansökningar görs, är öppna för möjligheten alt också framöver kanaliseraytterligare bidrag den vägen. MARIALEISSNER (fp): Jag vill tacka invandrarministern för svaret.Det är ett i många avseenden myckel positivt svar. De kurdiska flyktingarnafrån utgör elt av slora flyktingproblem. har genom sittutsatta läge nära det politiskt och militärt inslabila fått taemot en med europeiska mått mätt närmast ofattbar mängd flyktingar. Först harman iranierna, vilka enligt vissa uppskattningar uppgår till kanske bortåt enhalv miljon flyktingar inom landets gränser. Sedan bortåt 40,000 irakiskakurder. senast har man fåll 300 000 lurkbulgarer på ell bräde. Dessaflyktinggrupper är på många sätt en europeisk angelägenhet. kommer i vissa fall frånEuropa eller från länder gränsande lill och har ingen annan naturligtillflyktsort undan förföljelser, krig och massakrer. Därför har det varitnaturligt atl kräva all lar sin del av ansvaret. Del är inte rimligtalt blir en Mellersta Österns flyklingavstjälpnings-plals. Turkietklarar inte dessa stora mängder flyktingar, även om man från turkiskt hållibland i retoriken hävdat att man gör det. Förutom brislen på bostäder sommänniskor kan bo i, bristen på bränsle, brislen på energi och mal saknar deirakiska kurderna frihet. De är fortfarande inlåsta. iläger har barnen fortfarande ingen skolgång. Kurdernas egna försök allorganisera skolgång har stoppats av myndigheterna. är barn såvälsom vuxna fortfarande tvingade lill total sysslolöshet. De lider brist på alltutöver det nödvändigaste, nämligen maten. De har utsatts för förgiftningsförsöksom har blivit relativt väl dokumenterade, för besök från irakiskadelegationer som har försökt övertala dem alt resa hem. Vissa av dem som harfallit för övertalningsförsöken, som för övrigi har upplevts som myckethotfulla av flyktingarna själva, har sedan inte kunnat återfinnas. De lever iskräck och utan framtidshopp. Hur länge till skall de tvingas göra det? Snartkommer vintern till framför allt lägret i , del som ligger mestotillgängligt till. Inte heller nu kommer barnen som vi besökte för nästan ettår sedan alt komma undan den förfärande, isande kylan. Inle heller nu får de boi människovärdiga bostäder utan tvingas leva lätt ihoppackade i utkyldacemenlbaracker. Inte heller nu slipper de ifrån den permanenta förkylningen ochskrällhoslan eller de återkommande lunginflammationerna. Detfinns liten tröst i det faktum alt Turkiel äntligen kommit en bit på väg genomuppgörelsen med UNHCR, men barnen i Mus kommer all offras ännu en vinter Därförnoterar jag med tillfredsställelse atl regeringen har varit beredd att bistå dekurdiska flyktinglägren både genom alt la emot elt symboliskt antal flyktingarvia flyktingkvoten och genom all ge ett ekonomiskt bistånd via UNHCR. Jagnämnde i min interpellation och även invandrarministern sade i svaret att delvarken är eller bör vara en lösning på hela problemet alt ta flyktingar viakvoten, men det hindrar oss inle att underlätta situationen. Atl det inte skallvara den stora lösningen på problemet är ett faktum som inte hindrar oss frånatl särskilt la oss an dem som har sämst möjligheter att klara sig i lägren.Många barn har dött i olika sjukdomar. Enligt uppgifter från lägren rör det sigom hundratals barn. Äldre och handikappade finns också, och de klarar inte attleva mycket längre under de förhållanden som bjuds. Därför vill jag fråga ominvandrarministern vill verka för att en något slörre grupp än 28 personer gesmöjlighet näsla gång all inom ramen för flykiingkvoten komma till Sverige.Dessa flyktingar vill i första hand inle till . De vill hem, underförutsättning alt regim faller. Iandra hand vill de vara kvar på kurdiskt område i Turkiel eller . Del är judär de har sina släktingar, där de lalar sitt språk och känner sig hemma. Dellalar alltså för en regional lösning som huvudmodell. MenSverige kan inte stillatigande åse den misshandel som de irakiska kurdernautsätta för i . Vi måste vara beredda all la hand om dem som 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Svar på interpellationer och fråga allra mestbehöver vårt stöd. Det behöver inte röra sig om några mängder, men säkert harvi plats för fler än ytteriigare bara något trettiotal personer från dessaläger. När det gäller den mer permanenta lösningen som Sverigeverkar för genom UNHCR ser jag också med tillfredsställelse all regeringen ärberedd att kanalisera ytterligare medel, om del skulle bli fråga om enfortsättning efter denna första insats. Det är också bra all invandrarministernär öppen för ytterligare insatser från frivilligorganisationernas sida. Det är vikligl atl både Turkiel och UNHCR får tydligasignaler om att är redo att ytterligare underlätta ett mottagande iTurkiet av de irakiska kurderna. Det har både och inlresse avoch inte minst kurderna själva. Jag uppfattar invandrarminislerns svar som enutfästelse att slå redo ekonomiskt om så blir fallet. Också jag tycker alt det var mycketvärdefullt att få den redogörelse som invandrarministern lämnade över Sverigesinsatser för det kurdiska folkel. Även jag känner som vi alla här stor oro ochstort deltagande med del kurdiska folkel, som ju faktiskt i århundranden varitmer eller mindre förföljt och som också utsatts för väldigl slorapåfrestningar. Socialförsäkringsutskoltet, som ju är det utskott iriksdagen som handlägger flykting- och invandrarfrågor, gjorde ett besök i sent som . Vi besökte såväl tältlägrelutanför Mus, Ki-zillepe, som det andra lägret i östra utanförDiyarbakir. Del är klart alt del är ell besök som har salt djupa spår i vårasinnen, men som också har lärt oss väldigl myckel. Allting är alla gånger interikligt så enkelt som det är när vi talar om det här hemma. har ju, som sade, haft mycket storaproblem med mottagande av ca 320 000 turkbulgarer och andraflyktingar.