prot · GD0964 · 1989-12-31 00:00:00 — Låt nu i stället dem som vill ställa upp och jobba, som vill tafram egna alternativ, göra det så att vi får mer barnomsorg! Det är lösningenpå problemen. Nikan släpa dit den aktionsgruppen till daghemmet i , som jagåterkommer till. Där har man två förskollärare på tjugo barn. Föräldrarnabetalar i stället för , och ändå är den kommunalakostnaden för det daghemmet lägre än för de vanliga daghemmen. Säg ålsocialdemokraterna i att inte lägga ned det i stället för att skicka ditnågra aktionsgrupper som skall analysera problemen! Vi vet var problemenfinns. Detär gott och väl med statsbidrag till personalkooperativ - det välkomnar vi.Steg för steg tvingar vi fram förändringar Men så återkom tillatt socialdemokraterna inte vill ha någon kommersiell barnomsorg. Jag förstårinte hur det stämmer överens med att vi har läkare, tandläkare, enskildavårdhem osv. som gör vinster på sin verksamhet. Varför kommer ni inte med ettförslag till om att förbjuda deras verksamhet? Varför inför ni inteett förbud mot att vara kommersiell på de sjukas bekostnad, osv? Det hängerinte ihop. Varför denna enorma låsning från socialdemokraternas sida? Denlåsningen står i bjärt kontrast till de förslag som ni nu lägger fram här iriksdagen om att inskränka grundlagsskyddade fri- och rättigheter, t.ex.strejkrätten. Men på det här området vill ni inte åstadkomma någon som helstförnyelse. Vad är det egentligen ni är rädda för? AnL 27 (vpk): Jag blev väldigt glad när jag hörde att man nu har beslutat fördubblaantalet utbildningsplatser Det är någonfing som vi har motionerat Beslutetom en kommitté var också bra. Men jag vidhåller att det hade varit ännu bättreom man hade satt upp en ny planperiod och lagstiftat. Jagkan också tänka mig att byråkratin ute i kommunerna gör att personal medambitioner försöker att förverkliga dem genom att starta ett personalkooperativ.Men jag tror inte att det löser några problem. Det innebär ju att man tarpersonal från den befintliga barnomsorgen. vill jagsvara att barnen är hela samhällets angelägenhet - de är allas vårangelägenhet. Vi tycker att finansieringen skall vara gemensam, att den skallske genom skatter Del tycker de borgerliga också, eftersom ni vill hastatsbidrag till alternativen. Vitycker även att vi skall ha en gemensam, övergripande målsättning, så alt detblir samma kvalitet på barnomsorgen över hela landet - precis som vi harnär det gäller skolan. Men i genomförandedelen, på den enskilda barnstugan,skall personal och föräldrar utforma barnomsorgen, tycker vi. Vitycker också att vi skall ha gratis barnomsorg för alla barn, precis som vi har gratis skola för alla barn. Deeftergifter som har gjorts och som jag pratade om är t.ex. påtvingadeföräldrakooperativ. Del visar sig i undersökningar som görs att många föräldrarsom har sina barn i kooperativ hellre skulle vilja ha kommunalbarnomsorg. Andra påtvingade alternativ är Uppsalamodellen och företagsdaghem,där föräldern blir bunden till en viss arbetsplats. Den dag de behovsundersökningarsom nu kontinuerligt görs visar att det är sådana alternativ som föräldrarfrågar efter kan jag också diskutera dem. Men det finns inget som visarall föräldrar frågar efter de alternativen. 1989/90:64 9februari 1990 28 (): Det talas om attdet skulle vara en så enormt stor vinst för föräldrarna att få vårdnadsbidrag istället för utbyggd föräldraförsäkring, men jag vill avvisa påståendet att detskulle bli på det sättet. Om vi skulle ersätta en utbyggnad avföräldraförsäkringen med vårdnadsbidrag, kommer faktiskt den ensamståendemodern att få en ersättning som är lägre än socialbidragsnormen. Det är någotsom åtminstone inte jag kan medverka till. När det gäller barnomsorgen vill jaggärna säga att det inte går att bortförklara att den största andelen avföräldrarna får del av den kommunala barnomsorgen. De som står i kö, desöker till helt övervägande del barnomsorg. Den föräldragrupp sombl.a. talar sig varm för är bara en liten del av föräldrarnatill mycket små barn. Det är inte den stora föräldragruppen. Över huvud tagetkan jag inte, när det gäller barnomsorgen, riktigt förstå del misstroende motkommunala politiker som kommer till uttryck här I övrigt har vi i riksdagenvarit relativt överens om att ge de politikerna stort förtroende på olikapolitiska områden. Nog måste vi kunna lita på atl de gör sitt yttersta för attbygga ut barnomsorgen. Jaghälsar också med tillfredsställelse den uppmjukning som sker, därför attjag är säker på att den också kommer att innebära att vi kommer att fåbarnomsorg med utbildad och kunnig personal, vilket är oerhört viktigt. Till slut vill jag också säga att det ökadebarnafödandet inte kommit till stånd till följd av en besvärjelse frånsocialdemokratiskt håll. Det är säkert en helt naturlig följd av en framtidstrohos barnfamiljerna - något som man kunde konstalera saknades för ett decenniumsedan. Tillåt mig uttrycka min stora förvåning över den borgerliga reaktionenpå det meddelande jag lämnade om att regeringen nu öppnar möjligheterna förstatsbidrag till personalkooperativa daghem. Under i synnerhet det senasteåret men egentligen under hela min tid som familjeminis- 1989/90:64 9februari 1990 , ter har jag här i kammarenfått lyssna till uttalanden om vilka mirakler som skulle inträffa om vi baraöppnade möjligheter för personalkooperativ verksamhet. Därigenom skulle vi nåmålet, sades det. Varför jublar inte de borgerliga företrädarna nu? Vihar funnit att det är möjligt alt göra detta; låt oss då göra det, så att vifår se vilket resultat det kan ge. Jagkan vara överens med som hade en helt annan uppfattning i densenaste debatten än vad haft . Han ansåg nämligen atlföräldrakooperativ kan tillföra barnomsorgen marginella resurser som består iatt personal som annars skulle ha lämnat verksamheten kan vara beredd altarbeta i personalkooperativ. Om det är på det sättet skall vi naturligtvisöppna möjligheter för del. Det här trodde jag skulle ha lett till något annatän litet glåmiga uttalanden om atl "del här var väl en självklarhet"och "del här var väl bra" osv. frågan vill jag också gärna säga atl vi nu har för avsikt att öppnamöjligheter för personalen. Vi skall inte ha några restriktioner för personalen.Den skall kunna arbeta i den här verksamheten - men just i formen avpersonalkooperaiiv! Oron på den punkten vill jag gärna stilla. Närdet gäller arbetsgruppen är det på det sättet att vi inom socialdepartementethar ett behov av att få bättre kunskap om situationen ute i kommunerna. Tankenär att denna aktionsgrupp med kraft skall arbeta sig igenomuppgiften atl studera situationen ute i kommunerna - särskilt i de avkommunerna som bl.a. höst sade att de har svårigheter att klara, ellerinte kommer att kunna klara, det uppställda målet. Vimåste i konstruktiva former försöka finna de vägar som leder fram till målet. TillBerith vill jag säga att arbetsgruppen också skall pröva när enlagstiftning skulle kunna införas och även om det är det rätta sättet atttrygga föräldrarnas rätt till barnomsorgsplats för sina barn.Lagsfiftningsfrå-gan är alltså också något som arbetsgruppen skall ta ställningtill. Angående vårdnadsbidraget så trodde jag nästan inte mina öron när jaglyssnade till parfiledardebatten och meningsutbytet mellan IngvarCarlsson och . Då sade nämligen till IngvarCarlsson: "Vem vill stanna hemma för ?" Jag harväldigt svårt att förstå vilken meningen med den gemensammavårdnadsersäitningen är om man helt saknar tilltro lill att människor skullereagera på avsett sätt. Det har ju varit en viktig diskussion mellan oss om 41kr - eller för den delen för två barn - skulle leda till attmänniskor hade råd att stanna hemma. Mennu får vi veta att folkpartiledaren inte alls tror att vi kommer att nå denavsedda effekten. Då undrar jag varför ytterligare en gång skrivitunder det gemensamma, borgerliga kravet på vårdnadsersättning. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. 30 (): Jag blir faktiskt mer och mer förvånad över inlägg.Hon säger att det är en liten del av föräldrarna som står utanför möjligheterna att fåbarnomsorg för sina barn. Men det är faktiskt - dessutom tillhörde ofta LO-kolleklivet, det är människor som börjar sina arbeten tidigt påmorgonen och slutar . BengtLindqvist är förvånad över att vi inte jublar över förslaget om statsbidragtill personaldriven barnomsorg. sade också i svaret attdet är glädjande att vi i har insett att barn och föräldrar behöver enväl utbyggd barnomsorg. Ja, det var ju därför vi var med om att fördubblaantalet barnomsorgsplatser . Centernhar alltid arbetat för en väl utbyggd barnomsorg - också i praktiken justgenom att stödja olika alternativ. Men vi har verkligen haft anledning attfråga oss om den socialdemokratiska regeringen och helhjärtathar velat arbeta för full behovstäckning. Detta har vi undrat med tankesocialdemokraternas negativa inställning fill alternativa lösningar och medtanke på den situation som vi nu befinner oss i och som kännetecknas avbrister i barnomsorgen beträffande både platser och personal. Det räcker juinte med att utöka antalet platser Man måste också se till att det blirattraktivt att arbeta inom vård och omsorg. Omregeringen inte hade varit så negativ utan tidigare följt våra förslag, såskulle situationen nu ha varit betydligt bättre. Nej,man stannar säkert inte hemma om man får en ersättning på , menden som har tre barn får faktiskt om han stannar hemma - detär betydligt mer än vad socialdemokraterna föreslår Jag avser tiden efter detatt den utbyggda föräldraförsäkringen genomförts. Vi skall inte se det ena somett alternativ till det andra. Vi bygger på med vårdnadsbidrag - det behövs,det är nödvändigt! Årefter år har regeringen också sagt nej till föräldradrivna daghem ochbarnomsorg med ideell inriktning. har regeringen ändrat sig på den punktenoch gjort stor affär av detta. Det är lätt att förstå. gör den också storaffär av att statsbidrag skall utgå till personaldrivna daghem. Det är ocksålätt atl förstå. Medtanke på hur mycket den socialdemokratiska regeringen sagt nej tilloch sablat ned måste behovet att säga ja till något vara stort. Men det är ettframtvingat ja. finns det, , möjlighet att la ytterligareresurser i anspråk genom att säga ja till ökad valfrihet inom barnomsorgen. Säg ja till människors efterfrågan och behov i stället för tillförlegade doktriner! Säg ja till vårdnadsbidrag som äntligen skulle geföräldrar rätten att själva få bestämma hur de vill ordna barnomsorgen!Vårdnadsbidraget ger också bättre möjligheter till detta. 1989/90:64 9februari 1990 31 (): Det är självklart att vi inte jublar , eftersom vi ju inte vet hurdet förslag som talade om ser ut och just eftersom BengtLindqvist då han presenterade förslaget om statsbidrag till föräldrakooperativinte alls lät entusiastisk. Som jag sade tidigare var detta en omvändelse undergalgen. Samtidigtsom sade att detta nu skulle komma till stånd sade han ocksåatt han inte trodde att förslaget skulle innebära att det tillkom någraytterligare platser inom barnomsorgen. Vi får vänta litet grand och se hur dethela kommer att utformas. Jag fick inget svar på den fråga som jag hade. Närföräldraförsäkringen är fullt utbyggd, kommer då föräldrar som vill spara endel av ledigheten till längre fram att få plats i barnomsorgen, eller kommer de- om de är deltidsarbetande eller låginkomsttagare - att tvingas stanna hemmaför dessa per dag därför att de inte får någon plats i barnomsorgen? Detär faktiskt en ganska viktig fråga. Någon frågade i debatten om vi borgerliga kändemisstroende mot kommunalpolitiker Ja, det är klart att man måste misstropolitiker som vill bestämma beträffande alla detaljer i en familjs görandenoch låtanden. Från vårt håll vill vi ju att familjen skall få störremöjligheter atl välja och besluta. Vi tror ändå att den kommunala barnomsorgen kommer attvara bestående. Men vad vi har krävt är att del skall finnas fleralternativ, eftersom familjer är så olika. Vi vill inte byta ut det ena mot detandra, men vi vill att människor skall kunna välja och inte enbart luta sig motpolitikerbeslut. AnL 32 Statsrådet ; Bara några reflexioner så här i slutet av debatten. För det första skulle jag gärna vilja ha svar av UllaTilländer - även om jag nu inte kan få det i debatten - på frågan om vilkaalternativ i barnomsorgen som de borgerliga regeringarna införde under sinperiod, . För det andra vill jag gärna sammanfatta vår kritik motvårdnadsbidraget. Jag har gjort det förut, men det är angelägetatt föra fram detta igen. Förslaget om vårdnadsbidrag är olyckligt dels därför atldel ger mycket litet pengar till de människor det gäller, dvs. föräldrar tillsmå barn, dels därför atl finansieringsformen innebär ett rent dråpslag motbarnomsorgen. Man skulle ta 4-4,5 miljarder från statsbidraget lillbarnomsorgen för att klara delta. Därmed slår det helt klarl att utbyggnadsmåletär borta - med en sådan avtappning av resurser skulle kommunerna aldrig klaraden utbyggnad som de ändå gör sitt allra bästa för att klara. Jag tycker vidare att vi nu skall samla oss kringuppgiften att bygga ut barnomsorgen till full behovstäckning och koncentreraoss på att göra den kraftansträngningen ute i kommunerna. Vi tror att denarbetsgrupp som tillsätts skall kunna ge oss sådan information att vi bådeute i kommunerna och från statens sida kan skapa den politik som är nödvändigför att nå detta för barnfamiljerna så viktiga mål. Detta är en viktig socialpolitiskfråga. Den har aktualiserat hela frågan om vilken hållning vi skall ha tillvåra barn och till socialpolitiska åtaganden. För mig är det uppenbart all vårabarn är ell samhällsåtagande. Det är vi gemensamt som genom demokratisktkontrollerad verksamhet skall utforma verksamheten för våra barn. Det måstevara grundstommen också i den barnomsorg som vi nu skall bygga ut till fullbehovstäckning. vicetalmannen anmälde att och sonanhållit alt till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare Prot. 1989/90:64 inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande 1989/90;KU 15 1989/90:FiU 13 Sammanställning av tilläggsbudget I /90 1989/90;SkU2l Införande av nyamervärdeskatteregler för förskottsinbetalningar betänkanden /90;JuU2Trafiknykterhetsbrotten m.m. 1989/90;JuU16 Vissa brott m.m. betänkande ]989/90;JoUll Naturvård medanledning av prop. 1989/90:66 om särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. 1989/90;A8 av m.fl. (m)1989/90:A9 av m.fl. (vpk) 1989/90: A10 av () 1989/90;All av m.fl. (fp) 1989/90; A12 av . (c) 1989/90;A13 av m.fl. (mp) 9 § Meddelande om interpellation Meddeladesatl följande interpellation framställts 1989/90:130 av (fp) till industriministern omsvensk underleverantörsindustri; Framtiden för svenskunderleverantörsindustri är oviss och rymmer många riskmoment. Trots att köparföretagen, dvs. de stora, exportinriktade 31 1989/90:64 svenskaindustrierna, arbetar med fulll kapacitetsutnyttjande minskar anta- letbeställningar hos deras svenska underleverantörer Det tyder på att leve- rantörerna har svårt atthänga med i den allt hårdare konkurrensen. Detfinns flera skäl till detta. Ett är den låga produktivitetstillväxten och densnabba kostnadsutvecklingen i - faktorer som urgröper konkurrenskraftensärskilt mycket för de förelag som har hela eller huvuddelen av sin tillverkningförlagd inom landet. Till detta kommer bristande tekniska resurser för såvälproduktutveckling som kvalitetssäkrande processer. Fullgod kapacitet i dessaavseenden begärs av de internationellt verkande köparföretagen. Dessa ställerallt högre krav på leverantörernas medverkan i pro-duklutvecklingsprocessen, påO-felskvalitet och på närhet till produktionsorterna. Enytterligare faktor som kan läggas till de ovanstående är den snabba internationaliseringenav svensk verkstadsindustri. Utlandsinvesteringarna har ökat rejält och isärskilt hög grad inriktats på den Europeiska gemenskapen. EG-marknadensstorlek och tillväxten på marknaden har motiverat detta. Därtill har ocksåbidragit att näringslivet känt osäkerhet om vilja och möjligheter attvinna en sådan anknytning till EG att svensktillverkade produkter skulle undgåatl diskrimineras såväl inom EG som på de utanförstående marknader med vilka EGtecknar handels- och samarbetsav-tal. Desvenska storföretagens internationalisering gagnar underleverantörer iinvesteringsländerna men missgynnar i motsvarande grad de svenska underleverantörerna.De förluster de lider kompenseras inte heller av beställningar från utländskaföretag, eftersom dessa endast i obetydlig utsträckning har valt att investerai . Tilldetta kommer att de svenska underleverantörerna vid en internafio-nelljämförelse är små och ostrukturerade och har otillräcklig kunskap om deförändrade krav och förutsättningar som den hårdnande europeiska ochinternationella konkurrensen medför Det senare har i hög grad sin förklaring iatt valt att stå utanför EG. Avföretag med fler än fem anställda finns det i ca 4 000 somkategoriseras som underleverantörer De kan uppdelas på olika branscher och somexempel på en sådan bransch kan nämnas tillverkarna av fordonskomponenterDessa har Svenska fordonskomponentgruppen (SFKG) som intresseorganisation ochtill denna är 120 företag anslutna. Desvenska fordonstillverkarna köper produktionsmateriel för totalt ca 40miljarder kronor Av dessa svarar de svenska underleverantörerna för ca 15miljarder kronor Härtill kommer en viss export. Antaletanställda inom är omkring 28 000 personer Direkt eller indirektberäknas branschen ge arbetstillfällen för ca 50 000 personer Flertalet avdessa är för sin utkomst praktiskt taget helt beroende av den svenskafordonsindustrins beställningar Bildenvarierar självfallet mellan olika grupper av svenska underleverantörer, men iväsentlig grad står de inför samma problem och inför samma krav på nytänkandeoch omställning till ändrade marknadsförutsättningar InomEG har redan åtskilligt gjorts för att underlätta omstruktureringen 32 och skapa livskraftiga underleverantörer Sverigeoch svenska företag har endast haftstarkt begränsade möjligheter atl medverka i och dra Prot. 1989/90:64 nyttaav de olika EG-programmen för underleverantörer och andra mindre 9 februari1990 och medelstora företag. Föratt kunna säkra en konkurrenskraftig svensk underleverantörsindustri iframtiden måste en total omstrukturering genomföras. Målet måste vara att skapaslagkraftiga enheter med erforderlig kapitalbas och uthållighet och därmedockså förutsättningar att i hård konkurrens fungera som underleverantörer påen internationell marknad. Genomförs inte en dylik omvandling riskeras upp emot20 000 arbetstillfällen enbart bland leverantörerna till fordonsindustrin. industriella omvandling som skall eftersträvas måste kundens krav och behovsältas i centrum. Förändringsarbetethar stort nationellt intresse. Omstruktureringen av fö-retagsslruktiiren hossvenska underleverantörer måste betraktas som en av svensk industris störstautmaningar . Mot denna bakgrund villjag fråga industriministern: Hurbedömer regeringen läget för svenska underleverantörer? Vilka åtgärder -om några - avser regeringen vidta för att underlätta en nödvändigomstrukturering av den svenska underleverantörsindustrin? 10§ Meddelande om frågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1989/90:417av () till kommunikationsministern om miljöskadliga utsläppfrån luftfarten: har givit tillstånd tillökade utsläpp av koldioxid från , detta trots attriksdagen har beslutat att koldioxidutsläppen inte skall tillåtas öka och attnaturvårdsverket därför i det aktuella fallet har sagt nej lill ökade utsläpp.I sammanhanget bör nämnas att snabbtågstrafiken kommer att påbörjasmellan och och att det därmed kommer att finnas ett fullgotttrafikalternativ till hands, ett alternativ som inte ger upphov tillytterligare koldioxidutsläpp. Därtill anges det klart i det trafikpolitiskabeslutet att trafikslagen skall samordnas bl.a. i syfte att minskamiljöpåverkan och för att uppnå de miljöpolitiska målen. Medanledning av detta vill jag ställa följande frågor till kommunikationsministern: Anser regeringen att de miljöpolitiska målen skalltillämpas även för luftfarten? Anserregeringen att en fortsatt kraftig ökning av luftfarten är förenlig med vallöftet att minska miljöskadliga utsläpp under naturens egna tolerans gränser? 3Riksdagens protokoll 1989/90:64 Prot.1989/90:64 1989/90:418 av ()till miljöministern om naturskyddad Regeringen gav klarteckentill att 16 000 ha urskogsmark i norra inköps av föratt skyddas som naturreservat. Det betyder att arealen naturskyddad skog ökarmed . Därmed är av landets skogsareal naturskyddad.Huvuddelen av detta ligger i den fjällnära regionen. I resten av landet ärandelen skyddad skog mycket låg. I blir den skyddade arealenbara , och det trots att flera av de nya reservaten ligger där! Andelenskyddad skog utanför den fjällnära regionen är ännu långt ifrån det enprocentsmålsom en majoritet av de politiska partierna lovade i valrörelsen . Ändå har naturvårdsverkels företrädare uttalat i pressenalt man nu har köpt in den urskog som behöver skyddas i ! Med anledningav detta vill jag ställa följande fråga till miljöministern; Har regeringen gett upp vallöftetall av den produktiva skogsarealen nedanför de fjällnära områdenaskall skyddas? 1989/90:419 av () till jordbruksministernom satsning på jord- och skogsbruk i , m.m.: Landsbygdsutvecklingen har undersenare år tett sig alltmer jippobeto-nad - åtminstone vad gäller de norradelarna av landet. I stället för att satsa på produktion på miljövänligt ochresurssnålt sätt i jord- och skogsbruk, gärna i kombination och med fördel iliten skala, så har allehanda långsökta turistifieringar och binäringar lyftsfram. Pessimismen bland småbrukare i norr har följaktligenblivit alltmer utbredd. Risken är också uppenbar attlivsmedelspolitikens utformning kan komma atl ytterligare missgynnaNorrlandsbruket. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern; Avser regeringen stärkaförutsättningarna för produktion i bl.a. småska-ligt jord- och skogsbruk ochsmåskalig livsmedelsförädling i ? 1989/90:420 av () till jordbruksministernom laxfisket längs ; En rad regleringar som infördes iVästernorrlands länssladga 1979 medförde ett minskat fiske på lax.Norrlandsfisket svarar nu endast för av den totala laxfångsten i helaÖstersjöbäckenet mot tidigare . föreslås från statligt håll ytterligare inskränkningarsom skulle medföra att ytterligare cirka en tredjedel av laxfisket försvinnerför Norrlandsfiskarna. ökar fisket på lax i egentliga , ochdet är naturligtvis i hög grad lax som har satts ut i Norrlandsälvarna ellersom naturligt har förökat sig där Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga tilljordbruksministern: 34 Anser regeringen att det är rimligtatt ytterligare försämra för Norrlands- fisket,som fisket ökar i egentliga ? Om inte, vad avser regeringengöra för alt förbättra förhållandena för Norrlandsfisket? 1989/90:421 av () lill jordbruksministernom fritidshusområden i närheten av ladugårdar: finns en av naturvårdsverketrekommenderad skyddszon kring ladugård Innanför denna skyddszon skall inte bostadshus, fritidsbebyggelse m.m. tillåtas med hänsyntill lukten från stallgödseln. Att detta är viktigt illustreras av fall därbönder tvingas upphöra med djurhållning på grund av omkringboendes klagomål pålukten. Likväl har företrädare för lantbruksnämnder hävdat att det räcker med 200 meters gräns. Kontroverser har uppkommit när kommunledningen m. fl. försöker genomdriva byggnationav fritidshusområde innanför 500-metersgränsen från ladugården-oaktat atl jordbruketär livskraftigt och en viktig näring för bygdens överlevnad. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågortill jordbruksministern: Anser regeringen att det ärlämpligt att anlägga fritidshusområden så nära ladugårdar att jordbruksföretagensmöjligheter att fortleva och utvecklas helt eller delvis förstörs? Om inte, vadavser regeringen göra för att hindra att så sker?