prot · GD09120 · 1989-12-31 00:00:00 — Vidare håller en arbetsgrupp på att bildas medrepresentanter för överbefälhavaren, försvarsgrenarna, de kvinnligayrkesofficerarna och de fackliga organisationerna med uppgift alt fånga uppoch la initiativ till atl lösa de eventuella problem som uppstår med anledningav kvinnors inträde i militäryrket. Åven inom försvarsgrenarna bedrivs i dagett aktivt arbete. genomförde t.ex. arméstaben en konferens försina kvinnliga officerare och kadetter I sammanhanget vill jag framhålla alt det , dåde första militära yrkesområdena öppnades för kvinnor, bland den manligapersonalen skelt en kontinuerlig förbättring av attityderna till kvinnligmilitär personal. För egen del avser jag atl även fortsättningsvis följa fråganmyckel noggrant. Jag har bl.a. gett överbefälhavaren i uppdrag atl årligenrapportera erfarenheter och ålgärder med anledning av kvinnors inträde imiliiäryrkei. Anledningen till att jag här ägnar förhållandevis myckeltid åt att beskriva olika åtgärder som vidtagits rörande den kvinnligapersonalen är att detta visar alt försvarets organisation har en kapacitet attlösa problem som rör sociala konflikter Det är nu viktigt att delta arbeteutvidgas till alt omfatta även övriga personalkategorier Anf.6 HANS (): Jag vill lacka försvarsministern för svaret. Del var ett långt svar Det var elt svar där statsrådetvisade en vilja att angripa problemet och ett engagemang, och jag tycker attdet är positivt. Jag vet alt även överbefälhavaren är personligenengagerad. Jag har fått ta del av två brev som han har skrivit. Ett är från närhan var relativt ny som överbefälhavare. Där pekade han pä risken av mobbning.Han nämnde särskilt invandrare och svagpresterande värnpliktiga. , efter vad som hade hänt i Falundär en invandrare blev utsatt för mycket allvarlig mobbning, gicköverbefälhavaren ul igen lill förbandscheferna och åberopade detta fall ochsade alt det är mycket viktigt att frågan om mobbning las upp. I senaste numret av framträdde med namn enpojke som berättade att det verkar som om del på varje pluton måste finnas enhack-kyckling, och på hans pluton blev det av någon anledning just han. Pojkenberättade alltså om några av sina erfarenheter Del ärnaturligtvis ingen som vet hur stor omfattningen av mobbningen är Frågan ärnaturligtvis som ett . Vi får se några fall, men del mesta är förslåsfördolt. Det beror förmodligen lill slor del pä atl de som blir mobbade är desom har svårast atl göra sig gällande. Den som är stark ger man sig inte på. Densom man tror är mycket svag är den man ger sig på. Del finns elt rättsfall i , ell mobbningsfall iYstad. Mobbningen pågick , innan pojken fick en nervkollaps. Hanpåstår själv att han talade med sitt befäl meri alt derine bara skrattade ochinte gjorde något åt situalionen. Vid ell tillfälle blev hans säng överöst medsäckar fyllda med . Detta visste förmodligen alla hans kamrater, för närhan kom in på logemerilet låg alla de aridra i andra ändan av rummet. Närförövaren kommer in är alla andra kamrater borta. Defta innebär alltså att mansom kamrat inte vågar hjälpa deri mobbade. Åtalet gällde irite bara missharidel, utau det var ocksåfråga om övergrepp i rättssak. Förövareri hade riämligen sagt, atl om den värnpliktigeskulle anmäla del inträffade, skulle del bli ett helvete för honom. Underöverfallet hade man också hotat atl slå ihjäl pojken. Man hade hotat horiom medatt om han anmälde något skulle det bli mycket farligt för honom. Precis som försvarsministern säger är delta ett problemsom även finns inom arbetslivet. Det finns också i skolan. När det gällerinvandrare blir problemet även allmänt, nämligen hur vi skall bete oss molmänniskor som i någol avseende är annorlunda. Försvaret är naturligtvis enprodukt av de attityder som existerar. När de värnpliktiga kommer tillförsvaret far de med sig de attityder som de redan har ute i del vanliga livet.Men därvid kan vi konstatera atl går det alt åtgärda mobbning inom försvaret,är del elt slöd för hur man beter sig i det kommande yrkeslivet. Insatser somsamhället gör här kan ha värde också utanför försvaret självt. Det ärnaturligtvis viktigt aft ingripa. Idealet är naturligtvis att, som försvarsministern säger,kunna bearbeta attityder på så sätt all ingen över huvud taget mobbar någonannan. Men det är naturligtvis att sätta målsättningen mycket högt. Man nårinte fram lill att alla säger atl de inte skall mobba någon annan. Då är detviktigt att det när mobbning ändå förekommer finns ell syslem som gör alt detgår alt gripa in. Del behövs då två inslag. Del ena är all den som utsätts förmobbning skall veta atl han kan gå till sitt vanliga befäl, dvs.kompanibefälet. Om den mobbade inte har förtroende för honom skall han kunriagå lill siri regementschef. Jag har då aktualiserat frågan att införa ytterligare eninstans, och det är det andra inslaget, nämligeri miloirispektören. Med deftamenar jag infe aft mari skall gå vid sidari om lirijeorgariisalionen. Normaltsett skall mari gå till sitt eget befäl. Men upplever man att befälet inte trorpå vad man säger, skall det firinas en säkerhetsventil. Det är mycket enkeltatt när grabbarna rycker in säga att en viss namngiven person skall de kunna gåtill. Def kan möjligen vara en fördel med miloinspektören då han kan få exempelfråri många förband och därmed en överblick. Def blir då lättare för honom atftala med regementscheferna. Jag håller självfallet med försvarsministern attgrundregeln skall vara att la itu med frågan inom linjeorganisaliorieri. Då har vi rialurligtvis detta med atl defiuiera vadmobbriing är. Vi hade t.ex. en situation i där ett stort anlalvärnpliktiga ålades att klippa håret.Detta var förnedrande för grabbarna, men i det här fallet var det på befälelsorder. Då är del ju inte så lätl all gå lill befälet och tala om mobbning.Just därför kan det vara en poäng atl ha en säkerhetsventil vid sidan om. När det gäller kvinnor finns det även där ett anlal somhar trätt fram och berättat. Jag tror atl det är bra. Det finns en kvinna somberättar all del gick bra för henne i . Del gick också bra för hennei början av liden på och ubåtskillarna hjälpte henne där Men när hon komin i den mindre gruppen, bland minörerna, blev hon den som stöttes ut. När allaskulle klä om till uniform talade man inte om för henne att del skulle vara enannan uniform. Hon blev alltså ensam om sin klädsel. Del finns många sådanaexempel. Jag vill fråga försvarsministern; Vad har försvarsministernatl säga om invandrare? Vad anser försvarsministern om idén alt hamiloinspektörer som en säkerhetsventil vid sidan om linjeorganisationen? Jag känner till de fall och episoder som HansLindblad beskrev. Som jag sade i interpellationssvaret kan vi aldrig accepleraalt någonting sådant förekommer Del intressanta är på vilket säll vi bearbetarattityder och på vilkel sätt vi angriper dessa frågor. Jag har redovisat minambition. Jag vet atl också ÖB har en mycket stark ambition att försöka fåborl dessa missförhållanden så mycket som möjligl. frågade vad jag har atl säga om invandrarna.När jag åker ut på de olika förbanden försöker jag ta reda på hur olika frågorhanleras. En av dessa frågor är just av den art som beskriverIblarid får jag ta del av rätt så intressanta arbeten som pågår för allklarlägga hur mau bearbetar frågorria och hur mau känner elt kollektivt ansvarför all upprätthålla en mycket god anda på förbandet genom all kollektivtförsöka bekämpa alla tendenser till mobbning. Del finns kanske skäl atl återkomma till de övriga fallsom beskrev. En del har ju - som påpekade - gåtttill polismyndigheten för att utredas där Jag förstår tankar bakom förslaget ommiloinspektörerna. Jag är något tveksam lill all vi bara pekar ut ett område,en institution, en befattningshavare med ell speciellt ansvar för dessaproblem. Jag ser hellre atl vi arbetar så brett vi över huvud taget kan meddenna fråga, så atl det blir så många som möjligt som känner ansvar för attförsöka bekämpa mobbning så mycket som det över huvud taget går Det finns ju inget som hindrar någon myndighet all väljaden här formen med miloinspeklörerria. Del finns öppriirigar fördel. Jag är bara angelägen om den andra effekten, att vi skall medvetandegöradel här arbetet för så många som möjligt. Här betyder mångfalden mycket föratt få fram eri bälire grundton ute på de olika förbanden. kan också tänka på alt vi inte har säsärskilt många miloinspektörer, men det pågår utbildning på många platser i dethär landet. 8HANS (): När jag talade om miloinspeklörer menade jaginte alt det behöver vara fråga om jusl dessa inspektörer. Jag tror all del ärviktigt alt det finns någon instans ulanför förbandet. Del normala är all man går till sin kompanichef ochdärefter till sin förbandschef, men om man vill gå till någori därutöver - delär ju iute rimligt alt gå till JO eller lill försvarsministern i varje enskiltfall - kan det vara lämpligt aft kunna gå till nästa nivå. Del kan också vararimligt att gå lill förbands-läkaren som är en civil instans. Det är väsentligtall man redan vid inryck-ningen lalar om för grabbarna vem de kan vända siglill. Det behöver inte vara just den som blir mobbad, utan delkan vara en logementskamrat som lycker atl det börjar gå för långt. Men det kanvara litet svårt om det blir känt vem del är som har berättat om saken. Då ha möjlighel all vända sig lill någon utanför. Den som mobbas har det nalurliglvis svårl - han har kanskedrabbats . Den som mobbar kan också ha det svårt, men jagmår nästan mest illa över de andra på plutonen som är tysta. De vet atl delförekommer mobbning, men om man är ensam om all reagera, riskerar man attsjälv bli mobbad. De uppvisar ell bristande civilkurage och behöver stöttas närde skall gripa in och hjälpa den kamrat som är utsatt för mobbning. Förhållandetär delsamma ute på arbetsplatserna. Det är få som mobbar och få som blirmobbade, men det är många som känner lill atl del förekommer mobbning utan allde gör någonting ål saken. Del är naturligtvis också en attitydfråga. Det talas mycket i det militära om hur viktigt det är allolika grupper, värnpliktiga och befäl känner varandra väl. Om del fungerar braär del svårl atl tro att det kan förekomma mobbning utan att det närmastebefälet märker någol, och man undrar hur del kommer sig att inte någon avgrabbarna går till sitt befäl och berättar Som försvarsministern säger är det naturligtvis i grundenen fråga om attityder Del är del väsentliga, men det måste finnas en möjlighet- om mobbning ändå förekommer - att så fort som möjligl kunna stoppamobbningeri genom alt den som själv drabbas eller hans kamrater kan gå tillnästa nivå. Del är självfallel linjeorganisationen, grabbarnas egna befäl, somär det väsentliga, men jag tror all del kari vara bra om det finris ensäkerhetsventil -som man inte bara känner lill namnet på utan äventelefonnumret till - så att man direkt vet vart man skall vända sig. Del voreett slöd till den enskilde. Det var länge sedan del uttalades någonting såauktoritativt på detta område. Försvarsmiriislerris svar har riaturiigtvis slorbelydelse för del fortsatta arbetel. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ AnL 9 TALMANNEN: Innan jag pålyser nästa iriterpellationssvar iriväritar vimiljömiriislerns ankomst lill kammaren. Svar på interpellation 1989/90:142 om buller från JAS 39Gripen AnL 10 Miljöminister : har ställt ett anlal frågorlill mig med anledning av fortifikalionsförvallningens redovisning avbullerzoner m.m. vid de flolliljflygplatser där JAS 39 avses blistationerad. frågor avser dels länsstyrelsernas handläggning avbebyggelsefrågor m.m. inom dessa bullerzoner, dels vilka åtgärder regeringenavser vidla för atl invånare i berörda kommuner inte skall drabbas av ökatbuller samt slutligen vad regeringen ämnar göra för all planarbete ochbostadsbyggande i berörda kommuner inte skall inskränkas. Mol bakgrund av alt flygplanet 39 planerasintroduceras i det svenska försvaret, med början under andra hälften av1990-lalet, uppdrog regeringen åt chefen för flygvapnetatt i samråd med och forlifikationsförvaltningenklarlägga de förändrade flygbullerförhållanden som kan förväntas. Chefen för flygvapnet överlämnade sin redovisning tillregeringen . Sammanfattningsvis bedöms i denna redovisningflygplan JAS 39 alstra högre buller än flygplan 37 , men jämförbart medflygplan 35 Draken. Bedömningen grundas på preliminära, laboratoriemässiga mätningarav bullernivåer Definitiva värden för JAS 39 kommer all redovisas så snarlpraktiska mätningar genomförts. Försvarels myndigheler har bedömt att de hittillsgenomförda flygbuller-beräkningarna redan nu kan användas som underlag förplanering av markanvändningen kring de berörda floltiljflygplalserna.Beräkningarna har därför tillställts berörda länsstyrelser och kommuner somett underlag för den översiktliga planeringen när del gäller atl bedömaförsvarsmaktens riksintressen enligt naturresurslagen. Att döma av det redovisade materialet skulle befintligbostadsbebyggelse komma atl störas av flygbuller i större utsträckning änkommunerna tidigare anser sig ha haft anledning atl räkna med. Enligtförsvarels beräkningar samt enligt flera länsstyrelsers och kommuners åsiktskulle också planerat bostadsbyggande och områden som är av intresse för enframtida tätorfsul-byggnad beröras av elt ökat flygbuller. Regeringen anser all de aktuella kommunerna så snart sommöjligt måsle få besked om hur bebyggelseutvecklingen kommer att påverkas ochvilka planmässiga och tekniska möjligheter som finns all begränsaolägenheterna. Berörda länsstyrelser och kommuner behöver fä ett fullgolt underlagför atl göra den lyp av avvägningar i fråga om markanvändningen infill deaktuella flottiljflygplatserna, som förutsätts i naturresurslagen. Det gälleratf tillgodose det militära försvarets markanspråk och sJå vakt omde krav som hänger samman med god boendemiljö och bostadsförsörjningsbehovel. En rad olika ålgärder behöver övervägas i delta sammanhangför alt tillgodose behovet av skydd för människor och miljö mol störandebuller. Regeringen uppdrog åt överbefälhavaren ()och plan-och bosladsverkel att i samråd med bl.a. , utredavissa frågor kring buller från flygplan JAS 39. ÖB skall dels bedömamöjlighelerna och redovisa förutsättningar för att genom t.ex. teknisktutvecklingsarbete. regleringav flygverksamheten eller på annat sätt minska de förväntade bullerstörningarnaför befintlig och planerad bebyggelse, dels komplettera hittillsgenomförda teoretiska beräkningar av bullermatlor med praktiska prov under såverkliga förhållanden som utvecklingslaget för flygplan JAS 39 medger Plan- ochbosladsverkel skall kartlägga och sammanställa konsekvenserna förbebyggelsemiljön, bostadsförsörjningeri och markanvändningen i övrigt av denplanerade användningen av flygplan JAS 39. Dessutom uppdrogs åt berördalänsstyrelser atl ta initiativ lill överläggningar mellan de parter i resp.region som berörs av JAS-frågan. Resultaten skall redovisas till regeringensenast . har också frågat hur regeringen anser atllänsstyrelserna bör behandla fortifikationsförvaltningens material i sin handläggningav markanvändningsfrågor Jag vill erinra om att det enligt nalurresurslagen ochplan- och bygglagen ankommer på länsslyrelserna atl se till attlotalförsvarsintressena tas till vara vid kommunernas planläggning och vidtillståndsprövning av bebyggelse. Jag ulgår naturligtvis från atl berörda länsstyrelser ifrågor med anknytning till markanvändningen beaktar de avfortifikationsförvaltningen redovisade bullermatlorna. När det gällermöjlighelerna att ändra omfattningen av bullermaltorna bör berörda myndigheteravvakta bl.a. ÖB;s redovisning lill regeringen. Jag räknar med alt de uppdrag som regeringen har lämnatlill myndigheterna skall ge bälire underlag för ålgärder lill skydd förmänniskor och miljö för bullerstörningar från JAS 39 . Jag försäkrarViola atl regeringen för sin del kommer alt noga överväga hur deviktiga intressen som berörs skall kunna tillgodoses. AnL 11VIOLA (vpk); Jag ber alt få tacka för detganska långa och utförliga interpellationssvar som jag har fåll. Det är ingen hemlighet alt mitt parti, vpk, är emotsatsningen på JAS över huvud tagel. Det är en mångmiljardsalsning som håller påalt genomföras ulan säkerhetspolitisk analys och, som det visar sig ,tydligen också ulan en miljömässig analys. De problem som vi här diskuterar harinte gett sig till känna förrän . Utgångslägel är alt redan civilflyget ställer till myckelstora problem, inte minst för ett antal av landets kommuner och deras invånare.Med det utgångsläget ter det sig närmast groteskt aft luftfartsverket tillåtsplanera för en ökning på fram lill . Del finns redanenorma koldioxid- och bullerproblem. Del rapporteras redan om kaotiskaförhållanden från olika håll, inte minst beroende på den avreglering som nuockså kommer atl drabba i alll större utsträckning. Jag förutspårsåledes enorma problem inkl. dem som vi nu diskuterar Det gäller bullret somökar i en accelererande takt fram om flyget får fortsätta sinexpansion. vill jag särskilt ta upp till diskussion vad dekommuner kommuninvånare och länsstyrelser som är berörda egenlligen skall lasig till. Det är bra att regeringen erkänner atl problemen med buller från JASkommer att vara så pass stora att bosladsministern nu har vänt sig till olikainstariser för alt få Jag har läst om detta i tidningen innan nämndedet här När olika kommuner skall planera för sill bostadsbyggandemåsle de nalurliglvis i förväg vela vad de har alt rätta sig efler, eflersomdel handlar om relativt långsikliga planer Det är därför , deslomärkligare när de seril omsider får reda på atl de geriom att bullerzonernaskall utvidgas kommer all drabbas av JAS ännu hårdare än de drabbas av deproblem de har haft att räkna med . är en av de kommuner somredan har drabbats av buller från civilflygel och som kommer alt drabbas avännu värre buller på grund av atl JAS kommer all få landa där Del finns en radandra kommuner som jag har nämnt. Berilh kommer särskilt atl behandlaUppsala och hur kommuninvånarna och planeringeri där kommer all drabbas. Naturvårds- och miljöintressena i nalurresurslagenöverflyglas alltid av militära intressen. Därför finns det vissa luddigheter idet svar som har gett här Det framgår inte atl länsslyrelserna ipraktiken i det här fallet kan tvingas lill atl klassa marken underbullermatlorna som riksintresse, eflersom militären kräver del för alt kunnatillgodose sina intressen. Hur, , skulle kommunerna ha kunnat velaatl del skulle bli på det här sättet när de har arbetat med sina bostadsbyggnadsplanert.ex. i de områden som redan är berörda, men som kommer att beröras i ännuhögre grad? säger all regeringen anser atl de aktuellakommunerna måste få besked om hur bebyggelseutvecklingenkommer all påverkas och vilka planmässiga och tekniska möjligheter som finnsall begränsa ölägenheterna. Redan nu har del visat sig vara ganska stora problemnär del gäller alt få upp och ner JAS. Det verkar därför finnas änriu störrefrågeteckeu för bostadsplaoerarria, kommuuerria och dem som bor i närheten närdet gäller bostadsplanerna inför framliden, om man skall vänta till dess attJAS fungerar perfekt innan man kan genomföra de praktiska bullerförsök somBirgitta hänvisar till och som skall bli de som utvisar hurslora problemen skall bli. Jag vill fråga om planerarna skall vänta på delexakta beskedet innan de kan planera färdigt. Skall de frysa alla planer? Kande tvingas lill alt inte bygga där de hade tänkt bygga därför alt bullerzonernaskall utvidgas? Det är för kommunerna myckel viktiga besked som man väntar på ialla de här berörda kommunerna; jag har nämnt några av dem. Det vore myckel braom kunde svara på detta. Jag vet också all länsstyrelserna är intresserade av allfä vela om de omgående skall tvingas lill den här nya klassuingeri av markenunder bullermattorna, som innebär alt de anses vara ett riksintresse. Hur lärige tror all kommuuerria skall behövavärita på dessa exakta besked? Vi har diskuterat flyget och flygels problem åtskilligagåriger här redari, . Jag undrar hur kan sluta sittsvar lill mig med all försäkra att regeringen "kommer all nogaöverväga hur de viktiga intressen som berörs skall kunna tillgodoses". här fallet går del inte atl tillgodose både de militära och de civilaintressena i samma utsträckning; del är min uppfattning. AnL12 (vpk); Miljöminister är ju från , liksomjag, och är naturligtvis väl insatt i problemen och de diskussioner som underåren har förekommit kring F 16, , bullerproblem, vägdragningar och bostadsbebyggelserunt den aktuella flygplatsen. Redan med nuvarande bullerproblem ulgörflygplatsen en sanitär olägenhet för de omkringboende och ligger också i vägennär det gäller att tillgodose behovet av nya bostadsområden. Man vet redan en hel del, bl.a. att flygverksamheten på1990-lalet kommer atl öka med vid dessa bostadsområden, därdecibeltalet redan är för högt. Det gäller alltså , Svartbäckenoch delar av . Därtill kommer Stenhagen, där man har salt i gångbyggandet. Överbefälhavaren, , kan tänka sig altkoncentrera flygverksamheten till färre flottiljer Och enligt flygstabenkommer minst två flygflottiljer att försvinna när neddragningen av antaletdivisioner skall göras. Är del inte nödvändigt atl nu fä veta vilka flottiljerdet kan gälla, så all planeringen ute i de kommuner som berörs kan göras? Vemskall ha det ekonomiska ansvaret för de merkostnader som det innebär för exempelvisUppsala kommun alt redan projekterad nybyggnation måsle frysas- och demerkostnader som det kanske blir när planet börjar flyga på 1990-lalet och detvisar sig att bebyggelsen måste flyttas? Vilken tur all i var såförutseende atl man begärde information om JAS - och frågade om JAS innebärandra bullervärden - så att den här utredningen kom i gång! Menförutsällningen för alt man skall få exakta besked är ju all JAS kommer iluften, och del kan la . Vad kommun behöver vela är vem som skall ståför kostnaderna. Skall flottiljen eller bostadsbebyggelsen flyttas? AnL 13HANS (); Det är självfallel viktigt all diskutera bullerproblemenkring flygflottiljerna. Det har alltid varit diskussion om delta, och varjekommun har haft atl la ställning; "Vilka problem har vi med vårtbuller?" När vi fattade beslut om all minska antalet flottiljer,var naturligtvis detta ell viktigt moment. De två flottiljer som väl är belägnanärmasl omfattande bebyggelse är flolliljema vid Norrköpirig och . Ifallet Norrköpirig vägdes ju den flottiljen mot flottilj, som låglångt ul i skogen. Varje kommun angav sina argument, och då sade Norrköpingskommun med myckel slor emfas: "Vi vill ha kvar flottiljen trots all del äromfattande buller" Alla i den här kammaren vet atl hade man i slälletvalt alt lägga ner flottiljen i och behålla flottiljen i ,så hade bullerstörningarna varit väsentligt mindre. På motsvarande sätt var del med F 16 när man valde mellanolika lokaliseringar Kommuner och länsstyrelse har agerat i det sammanhanget,och vi kan säga; Varför inte tillmäta buller större betydelse? - då hade nalurliglvisandra flottiljer lagts ned än dem som i del fallet beslutades. Sedan vet vi också alt JAS 39 kommer att bullra mer änViggen. Och bullrade mindre än Draken, beroende pä alt hade enmotor - med s.k. by-pass - därbullret blir miridre. Innebär dä det all man har élt givet buller? Nej, man kanäveri på ett och samma ställe miriska bullret, t.ex. geriom atl bygga eri nybana, i en annari riktriirig. Det kostar perigar Vill mari göra det, så karimari. Vilkeri flyginriktriing skulle vara miust bullerstö-raride? Och kostar en ny bana 40 milj. kr, blir frågan: Skall staten stå för denkostnaden, eller skall staten och kommuner dela på kostnaden för att man skallfå större möjligheter all bygga bosläder? Detär också andra frågor som är bekymmersamma. Vill man för all få ned bullretålägga restriktioner av den typ som vi införde på ? Det går naturligtvistekniskt sett alt ha ett anriat start- och laridningsförfararide -kariske iriteför de yrigsta pilolerria men för de erfarna piloterna. Det är icke rationellti krig, och det är uppenbarligen inte ett bra sätt om planet skall stigasnabbi.