prot · GD0938 · 1989-12-31 00:00:00 — Detvore trist om jag fick berätta för mina vänner i att jag tyvärröverskattat den svenska utrikespolitiken på den punkten. Svar på interpellationer och frågor Bara kort om vad som inträffade i -sedan hoppas jag att vi kan lägga den debatten åt sidan. Utrikesministern trampade i klaveret. Det lät ganskaordentligt. Tyvärr lät det ganska ordentligt också när han drog upp foten igen.Det som bekymrar mig är inte det, utan det är att när jag läserstatsministerns anförande från och utrikesministernsinterpellationssvar finner jag att de i den alldeles avgörande frågan omde baltiska folkens framtid använder olika formuleringar. Statsministern talar om ökat självbestämmande.Utrikesministern talar om självständighet. Här måste orden vägas på guldvåg.Jag tror inte att det är några politiska motsättningar mellan herrarna. Det ärmöjligt att det är dåligt stabsarbete, men det spelar ingen roll. Så får detinte vara med utrikespolitiken i en central fråga. Vad skallvi då göra? Vi har kommit på efterhand, det är alldeles uppen- Prot..1989/90:38 SvUr på interpellationer och frågor Detsker en snabb och spännande dialog i om olika insatser som karigöras. Det viktiga, låt mig säga det, kanske inte är beloppens storlek utafiätt beloppen används på rätt sätt. Det finns oändliga möjligheter att användapengar på fel sätt i också. De västeuropeiska regeringscheferna träffades den 18november i , om jag inte rnissminner mig, och hade vissa bra idéer. Dekommer att samlas nu igen , för att gå vidare med de här idéerna,och i den dialogen finns inte med. När jag återvände från - det är nuväldigt länge sedan -lade jag fram ett förslag om att man skulle kunna användaden nordiska investeringsbankens mycket vidlyftiga resurser för att görainsatser för miljön i framför allt . Vad har de nordiskamiljöministrarna lyckats åstadkomma av detta mer än en utredning som harproducerat en halvtidsrapport? Det går för långsamt, och vi står utanför dialogen. Jag ärbekymrad över att vi bara diskuterar belopp, och det är lätt att yxa tillsådana i hastigheten, men vi verkar sakna en konkret politik för hur, var, när,på vilket sätt och tillsammans med vilka som vi skall göra insatserna. Vi harkommit på efterhand, och det är beklagligt. Låt oss nu accelerera processenoch se till att vi får en utrikespolitik som frigör sig från misstagen och kanse framåt. Jag tror att debatten har varit nyttig. PärGranstedt, och jag uppskattar de insatser som har gjorts från oppositionenssida. Jag är väldigt glad över enigheten, som jag ett tag trodde var i fara.Jag trodde inte att ni så klart var beredda att dra samma slutsats som jaggjorde där borta och som utlöste så stort gräl här hemma. Att vi är eniga ger väldiga fördelar. Om partierna äreniga, kan vi frigöra folkliga krafter- kyrkor, idrottsorganisationer och andrabehövs alla för att bygga upp de folkliga kontakter där vi kan lära ut hur viser på problemen och hur dessa kan lösas. är litet illa orienterad. Jag har under etthalvår talat med utrikesministrar i DDR, , , ,, och . I väster har jag talat med hela radenutrikesministrar, och jag har deltagit i socialistinternationalens möten, därvi alltid har diskuterat de här problemen. Det är fel att påstå att vi inte deltar i resonemangen utei . skall jag i möta 24 OECD-ministrar och den 19december EG- och EFTA-ministrar. Det bör veta, och vet det också,och då borde hans tal rätta sig därefter. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svarpå interpellation 1989/90:54 om följder av kärnkfaftsavveck- PrOt.1989/90:38 lingen har frågat mig om vilka effekter den planerade '' ° avvecklingenav kärnkraften kommer att få på sysselsättningen, regionalpolitiken ocharbetsmiljön. Vidare har jag tillfrågats om vilka stimulansåtgärder somplaneras för utvecklingen av alternativa förnyelsebara energislag. fastställde ett handlingsprogram förkäfnkraftsav-vecklingens inledning (prop. 1987/88:90, NU 40, rskr 375).Beslutet innebär att en första reaktor tas ur drift och en andra år1996 - en i och en i . skall regeringenförelägga ett förslag om vilka reaktorer som först skall tas urdrift och om turordningen mellan de två reaktorerna. Avvecklingen avkärnkraften skall vara avslutad och kommer således att sträckas ut överen period . beslut att avveckla kärnkraften innebär bl.a;att en del av el-tillförseln måste ersättas med annan elproduktion. Vidriksdagens behandling av regeringens proposition underströk näringsutskottétatt prishöjningar på el är ofrånkomliga när ny produktionskapacitet tasi drift. Utskottet konstaterade vidare att beslut om avveckling avkärnkraften innebär att vissa samhällsekonomiska kostnader får accepteras, menatt det är angeläget att kostnaderna begränsas så att sysselsättning ochvälfärd kan upprätthållas. De framtida prishöjningarna på el kan komma att innebärapåfrestningar för bl.a. den elintensiva industrin. Den utmärks bl.a av att elförbrukningeni genomsnitt svarar för av produktionskostnaderna, vilket är omkringfyra gånger mer än genomsnittet för hela industrin: Det innebär i sin tur attden elintensiva industrin är väsentligt känsligare för förändringar avelpriserna än den övriga industrin. Antalet anställda inom den elintensiva industrin uppgickår till knappt 90 000 personer, vilket utgjorde drygt en tiondel av dentotala industrisysselsättningen. Till de elintensiva branscherna räknas avtradition gruvindustrin, massa- och pappersindustrin, järn- och stålindustrin,andra metallverk samt den kemiska industrin. Dessa branscher är i hög gradlokaliserade till Bergslagen och , där den elintensiva industrinsvarar för av Bergslagens industrisysselsättning resp. av den totalaindustrisysselsättningen i . I åtskilliga kommuner svarar dessutom den elintensivaindustrin för väsentligt högre andelar av industrisysseisättningen. Samtidigtfinns det anledning att påminna om att dessa kommuner i de flesta fall ocksåutgör regional-politiskt prioriterade områden. Ur arbetsmarknads- och regionalpolitisk synvinkel är detviktigt att sysselsättningssituationen inom den elintensiva industrin följsmed stor uppmärksamhet. En utredning, den s.k. EL 90-utredningen, har därförtillsatts för att un dersöka hur konkurrensförhållandena för den elintensiva industrin påverkas under kärnkraftsavvecklingen. EL 90-utredningen bör även kartlägga beho- 43 Svar på interpellationer och frågor vet avsärskilda insatser inom arbetsmarknads-, regional- eller industripolitiken påorter och i regioner som är särskilt beroende av elintensiv industri.Utredningen skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Avvecklingen av kärnkraften kommer naturligtvis också attpåverka sysselsättningen direkt och indirekt på de s.k. kärnkraftsorterna. Regeringen har av denna anledning inrättat en särskildarbetsgrupp. Särskild arbetsgrupp kring kompetens- och sysselsättningsfrågor ianslutning till kärnkraftsavvecklingen, för att kartlägga och redovisapersonal- och kompetenssituationen vid företag och myndigheter av betydelseför säkerheten vid drift, underhåll och provning av kärnkraftverken och övrigakärntekniska anläggningar. Gruppen skall även kartlägga kärnkraftsavvecklingensförväntade direkta och indirekta sysselsättningseffekter inom berörda län ochorter. Arbetsgruppen skall redogöra för sitt uppdrag . När det gäller frågan om kärnkraftsavvecklingens effekterpå arbetsmiljön vill jag understryka att arbetsmiljölagens grundläggande kravpå arbetsmiljön naturligtvis gäller oberoende av avvecklingen av kärnkraften. Så till frågan om vilka stimulansåtgärder som planerasför utvecklingen av alternativa förnybara energislag. Staten har anslagitnärmare för forskning och utveckling på energiområdet sedanår 1975 då beslut fattades om det första statliga energiforskningsprogrammet.En betydande del av dessa medel har anvisats för forskning om och utvecklingav alternativa och förnybara energislag. Det nuvarande treåriga energiforskningsprogrammetlöper ut och energiforskningsutredningen framlade isomras förslag rörande energiforskning för perioden den 1 juli 1990-den 30 juni1993. Regeringen har ännu inte tagit ställning till utredningens förslag. Som framgår av min redovisning pågår ett omfattandeutredningsarbete. Det är därför inte möjligt att föregripa utredningarnasarbete genom att mera i detalj diskutera kärnkraftsavvecklingens effekter påsysselsättningen, regionalpolitiken och arbetsmiljön. Talmannen medgav att fick delta iöverläggningen i stället för . var under min frånvaro ersättareför mig. Hon har gått tillbaka till sitt ordinarie arbete, och jag har fåttåterta detta uppdrag. Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret. Detta ären mycket stor fråga, så jag förstår mycket väl att man inte kan gå in alltförmycket i detaljer. En del av eltillförseln måste ersättas, säger statsrådet,och hänvisar till ett av de begrepp som väl är allra vanligast här i ,nämligen en utredning eller t.o.m. flera. Men utredningar är inte det enda som måste till i det härfallet. Dessutom kunde man kanske tänka sig att en del av dessa utredningarskulle ha varit färdiga vid det här laget; vi har ju länge vetat om att kärnkraftenbör avvecklas. Vi skulle också behöva ekonomiska styrmedel. Vi ser ju hur maninom industrinförstår att detta är nödvändigt. Massaindustrin har på prov minskat sinelförbrukning i somliga moment och i andra moment i ännu högre grad. Oljepriset har sänkts, och det är förstås bra. Men tyvärrhar en del andra skatter gått upp, och kanske hade det varit bättreatt i stället låta oljepriset ligga kvar. Annars finns det risk för att deförnybara energikällorna slås ut. Med hjälp av ekonomiska styrmedel kan naturligtvis ocksånya lösningar tas fram och ofta göras lönsamma. Vi behöver uppmuntran över helaområdet. När jag kom hit såg jag några montörer somskulle installera kylsystem här i huset. De var bekymrade över att en mängdvärme vädras ut genom denna installation. I det sammanhanget skulle man kanskekunna göra en liten insats. Man ser hur de som arbetar med dessa frågorverkligen vill göra någonting och är mycket väl insatta i problematiken. Kanskehar vi gjort fel när vi inte har givit de berörda ansvar och möjligheter attarbeta med dessa frågor. Många små problem som löses ger ju mycket stora besparingar. Jag skall beröra ett par möjligheter till besparingar ochen del andra lösningar som har kommit fram i fråga om dessa problem. Undercenterregeringens tid skedde en stor satsning på alternativa energikällor. Densatsningen har helt enkelt försvunnit. Som ännu tämligen oerfaren politikermärker man ofta hur parti- och blockpolitik får bromsa sådant som ändå ärnödvändigt. Det är mycket märkvärdigt. Vätgasbussar börjar nu tas fram. i säger man att det skall finnasvätgasbussar som skall gå i . Det finns ju nu vätgasspill, så det ärfelaktigt att säga att vätgas inte skulle kunna tas fram. påstår nu att små vindkraftverk är lönsamma.Man har ju tidigare våldsamt kämpat emot de små vindkraftverken, och en stordel av insatserna i vad gäller alternativ energi har satts in på storavindkraftverk. Glädjande nog börjar också kommunerna tala om vindkraft i sinaöversiktsplaneringar. säger att ytterligare 23terawatt-timmar skall kunna tas från skogen utan att någon miljöförstöringuppstår. När det gäller miljöfrågor vill jag påminna om vad vislipper i och med avvecklingen av kärnkraften. 400000 farliga jobb skallundersökas här i , men struntar vi ganska blankt i vad somsker utomlands. Vi glömmer att se på helheten i fråga om arbetsmiljö. Vadkostar vår välfärd andra länder, fattiga länder? Jag vill påminna omuranbrytningen som är fruktansvärt miljöförstörande. Vi bryter inte uran iSverige, men vi importerar frän andra länder. Vi importerar från ,där det sker en fruktansvärd miljöförstörelse som drabbar bl.a. aborigines.Detsamma gäller för och , där indianerna får lida, och följderna avuranbrytningen drabbar även afrikanerna i och . Vid utvinningen fårman 200 g-2 kg natururan genom att krossa malmen och mala krosset med svavelsyra.Svavelsyran drar ut uranet ur malmet, och sedan tippas sva-velhaltigsandvälling ut i naturen. Vilket underbart bidrag till försurningen! Samma väggår av radioaktiviteten. Svar på interpellationer och frågor Svar på interpellar tiotier och frågor Härmed avslutar jag mitt anförande, och jag hoppas att fååterkomma i frågan. Det är bra att regeringen har tillsatt en nyarbetsgrupp som skall undersöka konkurrensvillkoren för den elintensivaindustrin. Den utredning som tog fram var enligt min uppfattningen ren skandal. Man utgick från sådant som inte någon har föreslagit och sominte är nödvändigt. Man föreslog en kraftig prishöjning rakt över utan någonsom helst hänsyn tjll att det alltid, både internationellt och i , finnssärskilda rabatter för den elintensiva industrin. Vi har ju skatt på elektricitet. Den skatten kan sättasned så att inte konkurrenskraften behöver bli lidande. Den skall naturligtvisavpassas så, att också den elintensiva industrin får incitament att gå in fören ny och energieffektiv teknik. Det är bra att det nu kommer en ny utredning, eftersom denförra är helt oanvändbar. Den utredningen gjorde ett djupt intryck uppe iBergslagen i med §tora rubriker i tidningarna, där man påstod attindustrierna skulle läggas ned på grund av kärnkraftsavvecklingen. Det var enhelt felaktig propaganjJa. Det är bra att man i de orter där det finns kärnkraftverkutreder vad som skall hända vid kärnkraftsavvecklingen. revisorerskickade två personer, en från den borgerliga gruppen och en från densocialdemokratiska gruppen, till för att ta reda på om det fannsnågon eventuell brist på kornpetens inför avvecklingen och vad man skulle göraför sysselsättningen. Det visade sig att man har mycket spännande projekt pågång. I , som ligger i närheten, finns det möjlighetatt kombinera biobränslen och genom gas utvinna elkraft. Flera år innan manfattade beslut om avvecklingen ville man där bygga ett gaskraftverk som användenaturgas. Man skulle då anställa extra personal för dessaproduktionsanläggningar för gaskraft. När sedan beslut kom om attkärnkraftverken skulle avvecklas sade man att det i alla fall kommer att bliövertalig personal. Jag tycker att detta är en något konstig ordning, men detär vad man planerar Jag hoppas att den utredning som är på gång kommer attse till att det blir en lämplig arbetskraftsplanering, så att vi inte behöverskapa arbetslöshet på dessa orter. De centerle,dda regeringarna satsade kraftfullt påenergihushållning och på forskning prn förnybar energi. Som afRantzien här sade, har den satsningen successivt trappats ned,trots att oljepriset har tillåtits sjunka. Planerna på att ersätta oljan harförsvunnit. Regeringarna har ändå inte sett till att följa upp detta medhöjningar på oljepriset och skattelättnader för annan energi, så att desatsningar som har gjorts också fortsättningsvis blir lönsamma. Det är inte ettsärskilt högt oljepris som behövs för att biornassa skall vara lönsam och föratt det skall vara lönsamt med effektivisering inom industrin osv. Men om manplötsligt låter oljan återigen bli den stora energikällan, vilka miljövinsterfår vi då? Det är ju oljan som vi inte vill ha, och naturligtvis inte hellerkol. EfterTjernobyl har man i stora delar av världen börjat avveckla kärnkraf- Dettaär mycket litet känt i . 1 har man upptäckt att det intefinns någon säker förvaring för det utbrända bränslet. Det anses allmänt attdetta kommer att bli slutet för ny kärnkraft i . En kärnkraftsanläggning påLong i , som kostat motsvarande attbygga, stoppas och rivs utan att ha producerat en enda kilowattimme el pånätet. 1 omprövar man kärnkraften. 1 har manfolkomröstningar, och det är troligt att man kommer att avbryta utbyggnaden ochkanske t.o.m. stänga kärnkraftverk. I stället visar Brundtlandrapporten vägen,och det är förnybar energi. För innebär detta enorma utvecklingsmöjligheterfrån sysselsättningssynpunkt. Vi kan i genom att halvera vår energiförsörjning -vilket är fullt möjligt, det finns utredningar i av bl.a. m.fl. som visar detta - visa att man i ett högt industrialiserat landkan leva på de förnybara energikällorna och vara konkurrenskraftig utan attförstöra miljön och på något sätt belasta människor i andra länder. Det är denvägen vi skall gå. Detta är självfallet morgondagens industri ochmorgondagens teknik som får nya möjligheter. Jag hoppas verkligen attarbetsmarknadsministern vill ta detta till sitt hjärta och klart säga ifrån attdetta är framtiden, Industrin behöver en tydlig signal. Kärnkraftsindustrin är en liten del av svensk industri,men den är mycket förmögen och har mycket att förlora på den politik somSveriges riksdag har beslutat om. Kärnkraftsindustrin utgör en liten del, menden hörs kolossalt. Regeringen måste här tända moteld och visa att framtidensenergisystem inte bara ger oss en trygg, solidarisk energiförsörjning utanockså många industriarbeten i Bergslagen och i de trakter som genomgår enstrukturomvandling. Svar på interpellq--tioner och frågof- Jag vill som en liten upplysning tillprotokollet säga följande: och talat väl om det sätt på vilket de tidigare regeringarna bedrevenergipolitiken. talade om centerregeringen och BirgittaHambraeus talade om den centerledda regeringen. För tydlighetens skull skallsägas att det var en folkpartistisk energiminister som hetteIngemar . Jag är mycket gladöver det påpekande som gjorde. Det är riktigt att vi har haftIngemar , som är en utomordentligt kunnig och fin politiker, somenergiminister. Vi hade , då de stora besluten fattades omsatsning på hushållning och förnybar energi, en centerpartistisk energiministersom hette , frågade mig vad jag hadeför uppfattning och grundinställning. Folket har sagt sitt i kärnkraftsfrågan,och har fattat ett grundläggande beslut. Det är detta som ärutgångspunkten Svar på interpellationer och frågor Detta gäller också arbetsmiljön, sysselsättningen och regionalpolitiken. säger att det tar alldeles för långtid med alla dessa utredningar. Det är självklart att ett utredningsarbete kanta mycket , men det kan också ske på . Jag anser att detkänns betydligt tryggare att veta att de utredningar som skall förbereda en såstor samhällsförändring som en energipolitisk omställning ändå innebär, om tid och ser på frågeställningen utifrån många olika aspekter för attkunna lägga fram ett bra och genomlyst beslutsunderlag till regering ochriksdag. En utgångspunkt för interpellationen har varitsysselsättningsfrågorna och regionalpolitiken. Det är oerhört viktigt att kommaihåg att den elintensiva industrin, och för den skull även annan industri,behöver energi till en kostnad som är riktig från konkurrenssynpunkt. Menindustrin behöver också ha press på sig för en god resursanvändning, så att manforskar och utvecklar t.ex. nya processtekniker. Det behövs inom en lång radolika branscher en energisnålare processteknik. Det behövs oavsett om man harkärnkraft eller inte. Det handlar om resurshushållning i vid mening. Detta ärnaturligtvis ännu viktigare, eftersom vi har ett bestämt antal år framför ossför att ta fram olika typer av energislag och processtekniker för att klarabl.a. den elintensiva industrin. De fyra kärnkraftverken sysselsätter ett stort antal människor,nästan 4000 helårsanställda. Omställningen på dessa orter är mycket viktig.Dessutom sysselsätter den elintensiva industrin i andra delar av landet mångamänniskor. Det är viktigt att vi tar vara på den kunskap och kompetens somfinns hos de anställda. Det är viktigt att vi noga bevakar vad som händer undersjälva omställningsprocessen, att vi kan behålla drifts- och säkerhetspersonal,kompetent personal, så att vi inte drabbas avsäkerhetsrisker. I en strukturomvandling som det här handlar om finns det vissarisker. Vi har ju erfarenheter av andra strukturomvandlingar här i landet, somvi inom parentes sagt har klarat förhållandevis väl i vad gäller sysselsättningoch tillvaratagande av kompetens. Vi har då kunnat se att en bransch eller ettföretag, när man har signalerat att man är på väg in i en omfattandestrukturomvandling, får problem att behålla den högt utbildade och mestkompetenta personalen. Därför är det oerhört viktigt att vi uppmärksammar justdenna fråga särskilt. Det gör vi också. Jag håller helt med statsrådet om attprocessindustrins omställning är viktig, vilket jag själv berörde tidigare.Jag skulle vilja fortsätta på det jag sade i min inledning: att vi måste räknamed även i denna fråga. Jag skulle vilja ta in den verkligt storafrågan om tillväxt-behovet av tillväxt och mera energi. Det är ju oerhörtviktigt för denna fråga. Tillväxt till vad och i vilken riktning? Om tillväxtenfortsätter i samma riktning som måste vi ha nya marknader. Det leder oftatill att vi exporterar sådant som kanske är "onödor" till ,som får ökande skulder. Det är helt andra hjälpbehov som finns där. menarjag inte alls att vi inte skall exportera kunnande och teknik till t.ex.öststaterna. Det är självklart att vi skall göra det. Men ocksådär skall vi ha den nya inriktningen klar för oss: hellre satsa på alternativteknik också i detta fall. BIRGITTAHAMBRAEUS (c): Det är naturligtvis riktigt att den elintensiva industrin behöverincitament för att ta fram effektiv teknik. Det visar sig att energianvändningen,så fort man inför en ny maskin eller process, i stort sett kan halveras. Det ärofta mycket lönsamt, men man brukar inte tänka i de banorna. Det behövs alltsåincitament i form av prishöjningar. Men jag tycker att vi skall slå fast attdetta inte har någonting att göra med konkurrensförmåga. Ofta får manhöra att stora delar av landet. Bergslagen, osv., kommer att slås utpå grund av kärnkraftsavvecklingen och höjda elpriser. Statsrådets tal andadesen antydan av detta. Detta är ren och skär propaganda från kraftindustrin, enpropaganda som inte har med verkligheten att göra. det övriga är det alltid regel att den elintensiva industrinbetalar ett lägre pris än hushåll och annan industri - verkstadsindustri, sominte alls drar så mycket elektricitet eller annan energi. i gav miguppgiften att den elintensiva industrin betalar hälften av det pris som hushållenbetalar för el. Det finns alltså ingen risk ur konkurrenssynpunkt om vi skullefortsätta med den modell vi har i . Man talar så förunderiigt tyst omatt den elintensiva industrin betalar ett helt annat pris än vadhushållen betalar. Detfinns många spännande möjligheter . harantytt en möjlighet här, nämligen vätgasen. Det finns en möjlighet att isamarbete med använda sig av sol och kanske Medelhavetsvatten utanför för att få fram vätgas. Det har jag hört att västtyskaföretag arbetar med. får då exportinkomster som är helt ofarliga,oci r. får 2n energiform. Energin är helt kontrollerbar genom en fixering imetaller, s.k. hydrider. Det är inte någon risk för knallgas ellervätgasexplosioner. Somarbetsmarknadsminister har statsrådet möjligheter att stimulera industrin tilldenna sorts framtidssatsningar. är ett rikt land därför att viför några decennier sedan, i början av detta århundrade, hade framgångsrikaföretag som satsade på framtidens teknik. Vad gör våra företag ? Deklamrar sig fast vid en uråldrig teknik, åtminstone de som hörs i massmedia.Jag tycker att regeringen, och i synnerhet arbetsmarknadsministern, har ettansvar att genom klara regler och styrmedel i form av skattelättnader ochavgifter se till att det blir lönsamt att utveckla ny teknik och på allt sättdriva fram en satsning på morgondagens teknik. 1989/90:38 4december 1990 Svarpå interpellationer och frågor Oavsett processtekniskt kunnande, teknisk utveckling och den satsningpå nytt kunnande som kommer - något som vi vill se mera av, som vi villskall dominera - måste vi ändå säga att industrin kommer att behöva mycket elockså . Det gäller att ta fram en produktion av denna energi, så attindustrin verkligen får tillgång till den. Jag vet att det finns enomfattande teknikutveckling både ute i och 1989/90:384 december 1990 Svar på interpellationer och frågor i andradelar av världen.