prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Offentlighetsprincipen är ytterst värdefull och möjliggör insyn i ochkritik av myndigheters sätt att utöva sina maktbefogenheten sköts korrekt är av vitalt intresse för alla medborgare.Möjligheten att kontrollera att så är fallet måste därför finnas i vårt öppnasamhälle. För att i möjligaste mån undvika att någon enskild person skallbehöva lida skada har ..skottet uttalat atttaxeringsnämnderna skall iaktta nödvändig hänsyn och inte avslöjaintegritetskänsliga uppgifter i besluten. Ireservation 2 önskas att sekretess skall råda för vissa uppgifter i gymnasieskolornasintagningsnämnder. Sekretesslagens7 kap. 9 § handlar om sekretess i grundskolor och gymnasier Uppgifter om elevhos skolpsykolog har omvänt skaderekvisit - sekretess skall råda. Föruppgifter om elevvård i allmänhet gäller presumtion för offentlighet. Sekretessråder enligt svensk lagstiftning bara inom det primära sekretessområdet. Någonregel om sekundär sekretess finns inte. Detta innebär att intagningsnämnderna,vilkas beslut för övrigt inte kan överklagas, har rätt att få tillgång tillalla uppgifter om en elev som finns tillgängliga i . Dessanämnder laborerar med en fri kvot - elever kan tas in av särskilda skäl. Iregel är dessa skäl avsocialt eller medicinskt slag. Det vanliga är givetvisatt den sökande själv åberopar särskilda skäl och stödjer detta med intyg avolika slag. Uppgifter om sökande utgör naturligtvis en nödvändig grund för attnämnderna skall fatta riktiga beslut till gagn för den enskilde. Eftersomjag har kontakter bland skolpolitiker och i skolvärlden för övrigt har jaggjort en egen, naturligtvis inte heltäckande, undersökning av sekretessen inomskolområdet och a\ intagningsnämndernas sätt att arbeta. Vad som då framkommitär att en sekretess upprätthålls mellan grund-och gymnasieskolan somlagen inte ger täckning för Elever med handikapp och sjukdomar av olika slaghar i onödan kommit i kläm därför att gymnasieskolan inte tillräckligt snabbtkunnat göra om lokaler eller ställa nödvändiga extra resurser till förfogande. Iintagningsnämndernas beslutsprotokoll, i de fall jag undersökt, står endastatt en elev tagits in av särskilda skäl, inte vilka skälen är Man får faktisktförutsätta att intagningsnämndernas ledamöter är ansvarskännande och intesprider uppgifter om de sökande, vare sig dessa uppgifter i primärledet ärsekretessbelagda eller inte. Minuppfattning är således att reservation 2 är en skrivbordsprodukt, därfarhågorna för att intagningsnämndernas beslut är för utförligt motiverade,eller för att integritetskränkande uppgifter om sökande kommer ut, saknargrund. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 1989/90:40 6december 1990 Tyvärr blev det så som jag hade förmodat. intog enstorebrorsattityd och visade en myndighetsförståelse som jag tycker ärbeklaglig. Hon glömmer helt och hållet att det är de enskilda människorna detgällen Hon påstår sig ha gjort en selektiv undersökning. Ja, den måste ha varitselektiv. Resultatet pekar åt det håll som önskar De uppgiftersom jag har fått leder åt helt annat håll. IStockholms län lär det vara som hör till den fria kvoten. Jag tycker attdet är uppseendeväckande mycket när man vet att det är 20000 elever som sökertill gymnasiet i det upptagningsområde som jag talade om. Påståendet att bara"särskilda skäl" skulle anföras och att det inte skulle 1989/90:40 6december 1990 anges vilka dessasärskilda skäl är, stämmer inte. Det kan stämma i en del intagningsnämnder menicke i andra. Det är därför vi säger att den enskilde eleven, var vederbörandeän bor, måste kunna få sekretesskydd. Jagtycker att skall titta på det här igen och ett annat år varamed om att undersöka hur förhållandena verkligen är och inte utgå från någonmindre, selektiv undersökning, som pekar precis i den riktning somsocialdemokraterna önskan YLVAANNERSTEDT (fp): När det gäller vårt krav att utvidga sekretessen på skatteområdet, sägerCatarina Rönnung att offentlighetsprincipen måste väga tyngre. Men på det härområdet finns det faktiskt ett antal undantag, som har kommit till just medtanke på skyddet för den personliga integriteten. Vi anser alltså attmotiveringarna i de fall som vi här talar om när det gäller avvikelser skulleväga exakt lika tungt som t.ex. de förhandsbesked som riksskattever-kets nämndför rättsärenden lämnar De är nämligen sekretessbelagda, och de innehållersamma typ av uppgifter som beslutsmotiveringarna när det gäller avvikelser.Likaså kan domstolarna sekretessbelägga domar som avslöjar den skattskyldigespersonliga förhållanden. Det gäller, tycker vi, i samma utsträckning debeslutsmotiveringar som taxeringsnämnden meddelar Som jag tidigare sade vill jag understryka attkonstitutionsutskottets uttalande om vikten av att myndigheter motiverar sinabeslut och att de gör det fylligt och förståeligt har medverkat fill att denhär typen av uppgifter blir alltmer integritetskränkande om de blir offentliga- och det är de ju. Det är bakgrunden till kravet. Först vill jag be kammaren notera att inte kundeange ett enda exempel på att en intagningsnämnd hade motiverat sitt särskilda beslutgenom att ange någon medicinsk eller social motivering. Detär länsskolnämnderna som utser ledamöter till intagningsnämnderna. Där ingårsom regel folk från skolstyrelsen, rektorn för gymnasieskolan, någonskolledare på , någon syo-konsulent, någon yrkesvalslärare - alltsåmycket erfaret och i skolfrågor kunnigt folk. Länsskolnämndenhar årliga informationsträffar där man går igenom intagningsbestämmelserna ochhandläggningsrutinerna. Jag ser det som självklart att ledamöterna är väl informerade,skickliga och kunniga och tar de integritetshänsyn som är påkallade. Närdet gäller fråga om skattesekretessen vill jag säga att jagtycker att det är dags att begrava den gamla trätofrågan, som har följtutskottet . Vi håller fortfarande på att offentlighetsprincipenär viktig - offentligheten i vårt öppna samhälle skall vi slå vakt om. Det ärviktigt, tycker jag, att man får insyn i taxeringsnämndernas beslut, därgrunden för vilken skatt den enskilde skall betala slås fast. Det är viktigtatt man kan kontrollera att myndigheterna fattar korrekta beslut och attskatteförvaltningen går riktigt ull, och det får man genom den insynen. Attsedan offentliga personer, som ju tyckte så synd om, får finnasig i att schavottera i tidningarna är ett pris som de personerna får betala för att varaoffentliga. Särskilt vi som politiker skall betala det priset, Prot.1989/90:40 tycker jag, och göra detgärna - vi skall inte ha så mycket att dölja att det inte kan publicerasoffentligt. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar ELISABETHFLEETWOOD (m); Det var ett märkligt konstaterande som gjorde tillprotokollet. Jag skulle inte ha anfört några exempel på att man angivitmedicinska eller sociala skäl. Nej, det gjorde jag inte. Gjorde CatarinaRönnung det? "Särskilda skäl" var vad talade om. Jagskulle ha kunnat - men jag har inte velat göra det - ta upp skäl som olika slagav svåra handikapp, som en elev inte gärna vill skall spridas, vilket kan skeom protokollen inte är sekretessbelagda. Det finns elever som har mycket storasvårigheter i samband med föräldrars skilsmässa eller upplösande avsamboförhållande. Också sådana saker bör enligt vår uppfattning varasekretessbelagda för elevens bästa. Jaghar i den här frågan rådfrågat människor som sitter i länsskolnämnderna, bl.a.en person som varit ordförande i nämnden och några av de övrigaledamöterna av samma nämnd. Jag litar helt på de uppgifter jag har fått. Jagvidhåller att dessa beslut borde vara sekretessbelagda. YLVAANNERSTEDT (fp): sade att detta var ett utmärkt tillfälle att begravaden här trätofrågan, som vi har behandlat så Det finns ett mycketenkelt sätt att göra det - socialdemokraterna kan rösta på reservationen ochstödja kravet på en utvidgad sekretess när det gäller beslutsmotiveringar itaxeringsnämnderna. CatarinaRönnung sade vidare att det är viktigt att slå vakt om offentlighetsprincipen.Ja, visst är det det. Men inte till vilket pris som helst. Inte till priset avatt människors mycket känsliga personliga förhållanden ställs ut och avslöjaspå ett sätt som inte var avsett från början. Jagskulle vilja fråga vad hon anser att det är för skillnadmellan förhandsbesked, som är sekretessbelagda, ochtaxeringsnämndernas motiveringar för ändringsbeslut: Uppgifterna som finns i deolika handlingarna är ungefär desamma. Det handlar i bägge fallen omupplysningar om personliga förhållanden. Jag skulle vilja ha ett svar påfrågan, varför hon tycker att man kan motivera sekretessen i det ena fallet meninte i det andra. Jag må säga att det var ett märkligt uttalande attkända personer och deras familjer skall behöva finna sig i att bli otillbörligtutställda i pressen. Jag tycker faktiskt att alla medborgare har rätt tillskydd för den personliga integriteten, också de personer som är kända eller äroffentliga. Jag tycker att det är en bra sak att man har den fria kvoten igymnasieskolan, , så att elever kan tas in av särskilda 1989/90:40 6december 1990 Om sedanbeslutsprotokollen inte anger vilka de särskilda skälen är -här har ElisabethFleetwood inte kunnat anföra ett enda exempel på att så sker - är det väl bramed det då! Detär väl bra att vi har den fria kvoten så att elever med handikapp av något slagkan få utbildning inom gymnasieskolan. Det är en utmärkt inrättning. Att troatt länsskolnämnderna skulle sprida integritetskränkande uppgifter om sökandeär ett påstående som jag helt enkelt inte godtar Jag tror inte på deuppgifterna, efter att ha studerat saken närmare. Naturligtvismåste man som offentlig person kunna stå ut med att uppgifter i ensdeklarafioner publiceras i tidningen. Det är ett pris som man får betala.Givetvis kan man säga att de pressetiska reglerna i landet skulle skärpas, mendet är en helt annan fråga. ELISABETHFLEETWOOD (m): Den här debatten blir märkligare och märkligare. Vi är överens om attden fria kvoten är bra. Det är inte fråga om att den skall avskaffas. Fråganär om besluten skall vara offentliga eller sekretessbelagda. Jag har inte sagtatt länsskolnämndernas ledamöter lämnar ut uppgiften Men om protokollen äroffentliga så kan ju vem som helst få tillgång till dem. Det är den situationensom vi vill undvika för dessa eleven Attpåstå att jag inte ger ett enda enskilt exempel är ju ett märkligt uttalande.Catarina Rönnung vill att jag skall lita på hennes uppgifter, men hon litarinte på mina sagesman när de säger att denna offentlighet har skadat enskildaeleven så är fallet har vi begärt att protokollen skallsekre-tessbeläggas för att undvika dessa mycket tråkiga konsekvenser förberörda elever. YLVAANNERSTEDT (fp): Jag tycker inte som tycks mena, nämligen att detväsentliga när det gäller skattesekretessen handlar om offentliga personersförhållanden och det eventuella avslöjandet av dessa förhållanden i pressen.Offentliga personer får stå ut med en offentlighet vida överstigande den somvanliga människor blir föremål för Men det är det faktum att ytterst känsligapersonliga uppgifter är offentliga i skattelängderna som gör att både dessapersoner och vanliga skattebetalare, så att säga, får stå ut med en offentlighetsom i många fall innebär ett intrång i den personliga integriteten, första inläggen i denna debatt redovisade vi sådana saken Det kan t,ex.gälla underhållsskyldighet som i ett sådant här sammanhang kan vålla mycketstor skada för den enskilda personen. Vitycker att alla skall ha rätt till sekretesskydd. Jag vill upprepa vad vi har sagt i betänkandet, nämligen atttaxeringsnämnderna skall iaktta nödvändig hänsyn och inte avslöja integritetskänsligauppgifter i besluten. Det har vi skrivit i betänkandet för att i möjligaste månundvika att människor lider personlig skada. ElisabethFleetwood, det är naturligtvis på det sättet att protokollen är offentliga, mendet viktiga är ju vad som står i dem. Står det att en elev anta- gits pågrund av särskilda skäl, så är det inte en integritetskänslig uppgift i denmeningen att man utvidgar beslutsmeningarna och meddelar att eleven harantagits på grund av sociala eller medicinska skäl och därmed utvecklar skälen.Man gör aldrig så i beslutsprotokollen - enligt vad jag har tagit reda på. sade att utskottet skrivitom försiktighet i motiveringar och om utelämnande av personliga uppgiften MenarCatarina Rönnung då att det här är en signal till taxeringsnämnderna att skrivasärskilda beslutsmotiveringar som skall införas i skattelängderna? Upprinnelsen till problemet är faktiskt att man utanvidare i skattelängderna har fört in det meddelande som man har skickat tillden skattskyldige med motiveringen till avvikelsen från deklarationen. Det ärdärför alla dessa uppgifter kommit med. Man måste ju tala om för denskattskyldige på vilka grunder taxeringsnämnden frångått deklarantens uppgift ideklarationen. Om menar att taxeringsnämnderna hädanefter vidalla fall av avvikelser skall skriva en ny och annorlunda beslutsmotivering somskall föras in i skattlängden borde en sådan skrivning ha funnits med i betänkandet.Men det står faktiskt ingenting om det. Om ändå anser att de motiveringar som nulämnas är alltför avslöjande, då är det lämpligt att rösta för reservation 1. framhärdar Hon säger att ibeslutsprotokollen anges "särskilda skäl" och ingenting men Så sägerCatarina Rönnung "Man gör aldrig så", men så blev det en paus och såsade hon "enligt vad jag har tagit reda på". Det är just det jagpåstån har gjort en selektiv undersökning och har själv fåttfram orden "särskilda skäl". Vore det så, , att detenbart stod "särskilda skäl" i protokollen, då skulle vi inte haväckt förslag om att sekretessbelägga protokollen. Orden "särskildaskäl" avslöjar ju inte särskilt mycket, men det förekommer att skälenanges, och det är det som vi vill komma åt. Det kan ju inte få vara på detsättet att vi står här i och talar förbi varandra. Jag har ju försöktförklara för att det förekommer att skälen anges, nämligenmedicinska och sociala, medan påstår att det bara förekommeratt det står "särskilda skäl". Vi måste ju mötas i debatten, annarskommer vi ju ingenvart! Avsikten med det som vi gör här är ju att beslutenskall förbättras på så sätt att de inte skadar någon. CATARINARÖNNUNG (s): Det är väl på det sättet, ElisabethFleetwood, att vi har gjort var sin undersökning. Jag har kommit fram till attbara "särskilda skäl" anges. har gjort sinundersökning. Jag skulle vilja höra litet mer utförligt vilka exempelhon kan andra i debatten. År det verkligen som säger? Jaghar inte fått det bekräftat. Jag har bara fått svävande uppgiften Så längeuppgifterna förblir så här svävande ställer jag mig avvaktande. ELISABETHFLEETWOOD (m); Det var en märklig debatt! Jag har ju sagt att det vore bra om det bara stod"särskilda skäl". Jag tror på när hon säger att honfått besked om att det är det som förs in i protokollen. Skillnaden mellan oss är att när jag påstår att jag fåttklara belägg för att skälen öppet anges och att detta förhållande kan skada, såvill över huvud taget inte diskutera denna fråga medutgångspunkt från att detta skulle vara möjligt. Om hon förstod vad som ligger i detta tror jag faktisktatt hon kunde ha stått bakom reservationen. YLVAANNERSTEDT (fp): Jag noterar att inte svararpå någon av mina frågor För det första vill jag ha reda på vilken skillnad det ärpå ett förhandsbesked som meddelas av och denbeslutsmotivering som taxeringsnämnden meddelar den skattskyldige och somsedan införs i skattlängden. Den ena uppgiften beläggs med sekretess medan denandra inte sekretessbeläggs. För det andra; Menar med sina uttalandenatt taxeringsnämnderna nu skall skriva andra och åtskilda beslutsmotiveringarnär det skall föras in i skattlängden? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fanades under16§.) Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /90:KU10 Riksdagsfrågor. I KU;s betänkande 1989/90:10 har moderaternaoch en reservation om regler om sanningsförsäkran vid utskottensutfrågningar Bakgrunden torde vara klar för de flesta, inte bara här ikammaren utan även för dem som har lyssnat på de utfrågningar som har sänts iradio och TV. Jag anser inte att ordet "ljuga" är lämpligt attanvända i kammaren, och därför gör jag det inte heller Jag föredrar att hävdaatt de utfrågade inte alltid har framfört hela sanningen och redovisat allaomständigheter på ett sådant sätt att det hade hjälpt utskottet i dess arbete.Tvärtom har det försvårat arbetet. Denna omständighet leder också tillbristande förtroende från allmänhetens sida för politiker totalt sett och överhuvud taget för den verksamhet vi här bedriver Man ställer sig frågan: Var går gränsen mellan att faramed osanning och att fördölja efterfrågade fakta? Jag konstaterar att man i utfrågningarna ofta använtuttrycken "jag upplevde det som att", "jag har upplevt det somatt", "jag såg det som så att", osv. Det blev således en mycketsubjektiv upplevelse av inträffade fakta, och som jag ser det tog man bort endel av ansvaret för vad man hade sagt. Man undvek helt enkelt raka svan Det är mot denna bakgrund som vi moderater har reserveratoss beträffande sanningsförsäkran. Granskningen av regeringen har vuxit i omfattning, och vifinner starka skäl fr itt införa nya former av sanningsförsäkran för den somutfrågas av utskoitet. Det är också därför som vi anser att en skyndsamutredning bör ta upp den här frågan. Jag yrkar således bifall till re.servation5. Så några ord om reservation 6, herr talman. Den stårmiljöpartiets representant ensam bakom. Det åren märkligreservation, som grundar sig på en motion av , där han anmärkerpå hur det går till här i kammaren - att vi inte säger "du" tillvarandra rakt upp och nen Det har vi inte gjort; jag tror vi bör undvika det. Reservanten skriver att när stenograferna antecknar vadsom sägs så bör de ledamöter som så önskar "ha rätt till sina egna ord ochinte få dem utbytta eller redigerade i efterhand". Han menar att det"för att protokollet så sannfärdigt som möjligt skall spegla vad somförekommit vid sammanträdena" är viktigt att ingen "får möjlighet attförändra sakuppgifter". Det här är alldeles fel! Det förändras inga sakuppgifter -inte på något sätt. Det här har vi gått igenom förut, så jag tycker det ärbeklagligt att Hans Leghammar har följt upp den här motionen i en reservation. Riksdagsstenograferna gör ett absolut utomordentligtarbete, och de bidrar inte så litet, herrar och tillläsförståelsen av vad vi säger i den här talarstolen. Tredjevice talman (): I den intima krets som kammaren utgör i dendebatt vi nu har om , antar jag att det är väl känt att vi icenterpartiet har väckt rätt omfattande motioner omarbetet i . Det är motioner som vi har byggt ut undan för undan.Syftet har naturligtvis varit att göra riksdagsarbetet effektivare och merameningsfullt. Vi hade som utgångspunkt för våra resonemang de dubblaroller som riksdagsledamöterna har: vi skall dels kunna stå till svars påhemorten och delta i allmänna samhällsaktiviteter, dels vara här i riksdagenoch sköta vår uppgift på bästa möjliga sätt. Så långt har vi haft framgång, attalla möjliga personer nu talar om riksdagsledamöternas dubbla roll. Vi har fåttgenomslag för den tanken-ja, t.o.m. för det språk som används inte bara härikammaren utan i hela . Men det konkreta i vårt förslag var att vi skulle försökafå en ordning på riksdagsåret som gör en meningsfull och effektiv planeringmöjlig. I den planeringen skulle då också kunna ingå regelbundet inlagda veckordå riksdagsledamöterna kunde vistas på hemorten eller i övrigt delta iaktiviteter Vi fick tidigt ett litet genomslag av detta initiativ, som haravsatt sig i de riksdagsfria veckor som vi nu han Men vi hade ju tänkt oss skulle kunna gå mycket längre och få en helt annan systematik. Det har viemellertid inte fått. Det grundläggande hindret, såvitt jag kan förstå, för attfå en vettig planering av arbete är att vi egentligen inte börjarriksdagen när den formellt börjar, nämligen . Det mest omfattandeunderlaget för arbete, nämligen budgetpropositionen, läggs ju ijanuari. Då kommer den allmänna motionstiden, och har vi allamöjliga särpropositioner som kommer . Vi vet ju alla här hur dettätnar fill fram på vårkanten, när vi praktiskt taget blir inlåsta i detta hus. Om man skall kunna tänka sig att få ordning på arbetet iriksdagen, är vi rätt övertygade om att detta måste kombineras med enomläggning av budgetåret som gör att vi får statsbudgeten när riksdagenstartar. Sedan kan vi vara klara med den till jul, och sedan kan vi ta hand omalla andra propositionen Då kan vi få en jämn arbetsbelastning, och vi fårockså utrymme för de riksdagsfria veckorna, som vi tycker är värdefulla. Jag har inte gått tillbaka till och upprepat precis alltvad jag har sagt tidigare i de här debatterna, men jag minns att jag brukarunderstryka att man i alla andra anständiga demokraUer har det på det sättet,dvs. börjar när den börjar och inte som hos oss ungefär mitt i. har utskottets behandling av motionen blivit merkortfattad undan för undan, och man lyfter undan den. I stället lyfts det framandra, mindre ting. De är väl i och för sig vällovliga; vi har ju gjort en delförändringar i riksdagsarbetet, och en del av dem har varit positiva - intealla, enligt min mening, men en del. Det är möjligt att man kan gå ytterligarelitet grann på den vägen, men vi tror alltså inte att det är möjligt att inomde nuvarande reglernas ram få till stånd en lösning som är tillfredsställande. Jag yrkar bifall till reservation 1. Som en följd av den ordning vi har kan man i dagensSvenska läsa en liten trespaltare om att Landstingsförbundetsordförande med liv och lust har gått in för att det i länenskall inrättas länsparlament som i stort sett tar över länsstyrelsernasfunktion. Det är väl och bra, och det stämmer fint med den partimotioncenterpartiet har väckt, och det stämmer bra med de åsikter vi framförde i endebatt . De här frågorna diskuterades ingående i en mycket omfattandedebatt -den ledde t.o.m. till att man återförvisade ärendet tillbostadsutskottet; kanske inte enbart för att behandla just den punkten. Vad hörde och såg man i massmedia om detta? Jo, inte ettenda ord. De som har skrivit den nämnda artikeln i kännernaturligtvis inte till att vi har ägnat flera fimmar åt den här frågan ikammaren. Det beror givetvis mycket stor del på att debatten fördes efterdet att daghemmen stängts och sedan s.k. vanliga människor slutat arbeta fördagen och även journalisterna gått hem. Om vi över huvud taget skall få något egentligt innehåll iallt tal om att skall bli ett centralt debattforum från vilketidéerna avspeglas i massmedia, då måste vi enligt min mening se till att vi haren arbetsordning i som.gör att debatterna förs då detfinns en chans att få dem refererade eller fåde trådar i massmediadebatten som kan vara intressanta från de nystan som virullar här i kammaren. Jag vill inte förringa de förändringar som har gjortsoch förändringar som det har talats om, men vi kan alla konstatera att någrastörre positiva förändringar sannerligen inte har kommit till stånd. Jagskall inte lägga mig i vad som står i övriga reservationen I frågan omavgivande av sanningsförsäkran vid utskottsförfrågningar kan jag dock säga attjag från början var positivt inställd att sådana skulle avges. Men det varinnan jag hade tänkt över saken ordentligt. När jag fick tillfälle att för migsjälv grubbla över de problem som skulle kunna uppkomma om en sanningsförsäkranav det slag som krävs av och miljöpartisterna i reservation 5infördes, då intog jag en annan ståndpunkt i frågan. Iutskottsmajoritetens skrivning anges en del av de skäl som kan anföras emotinförande av sanningsförsäkran. Skälet är naturligtvis inte att man inte skullevilja få fram sanningen av dem som kommer till utskottsutfrågningarna. Fråganär i stället om det kan anges ytterligare skäl för att sanningsförsäkran börinföras. Jag kan tänka mig att de som hörs av utskottet blir utomordentligtförsiktiga med att lämna upplysningar, om de inte är hundraprocentigt säkra påatt det verkligen gick till så som de minns.