prot · GD09105 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag har ställt frågor till framför allt tre partier om hurde förklarar sina jättelika budgetförsvagningar som de kräver enstramare finanspolitik, åtgärder mol inflation, höga räntor och överhettning.Jag har inte fått mycket till svar har helt förbigått frågan,medan och hävdar alt vi räknar fel. Jag vill inte uteslutaall vi kan räkna fel.Del är dock inte jag som gör dessa beräkningar, utan det är högt kvalificeradetjänstemän som på gör dem efler alla konstens regler Eftersom ni erbjuder er lill alt undervisa mig eller lillatt komma upp och diskutera della på departementet, vill jag utfärda eninbjudan till samtliga oppositionspartier all komma upp på finansdepartementet.Då kan vi gå igenom dessa beräkningar gemensamt, så får vi se hur slorafelräkningarna är på ömse håll. Jag utfärdar nu denna inbjudan, och jag hoppasatl ni hörsammar den. log på nytt upp frågan om bytesbalansen. Nusäger han alt min förklaring eller i varje fall delförklaring lill attunderskottet är så pass stort som det är, nämligen all investeringarnahar ökat, är felaktig, eflersom industrin inte investerar i ulan iutlandet. Sanningen är den atl industrin investerar ungefär dubbelt så myckel iSverige nu som den gjorde under den borgerliga regeringstiden. Vi haråterhämtat det kraftiga ras i industriinvesteringarna som dä ägde rum.Därutöver har vi haft en kraftig ökning. Den är kanske inte tillräcklig, menvi har kommit ell bra stycke på väg. Jag vidhåller alltså alt Tobissonsbeskrivning på denna punkt är felaktig. Vi får vidare höra från moderat håll alt i stort sett allaproblem i tillvaron löses med skattesänkningar Om man väckte pånatten därför atl huset brinner, skulle han nog ordinera skattesänkningar sommedicin för all bekämpa branden. Man kan naturligtvis kräva ett sänkt skattetryck, menskalletrycket är i allt väsentligt en avspegling av ulgiftstryckel. Vi har deskatter som vi behöver för all finansiera de utgifter som vi vill ta på oss.Tobisson säger atl vi skall sänka utgifterna, men jag koristalerar atl hanhittills i debatten har nämnt bara fyra områden där han vill öka utgifterna:försvaret, rättsväsendet, infrastrukturen och vårdnadsbidragel. Del sistakanske inte nämndes, men det är ell av de områden där reformkrav har förtsfram. Jag måste fråga; Hur är detta förenligt med en ansvarsfullfinanspolitik? Hur skall denna skallesänkningspolilik kunna göras irovärdig? har frågat mig om paketet medålstramningsåtgärder är tillräckligt eller bara nödvändigt. Låt mig säga atldel paket som vi nu presenterar självfallel är nödvändigt men all del inte ärtillräckligt. Vi upphör inte alt föra ekonomisk politik i och med alt vi lagtfram kompletteringspropositionen. Självfallet måste vi komma igen många gångeroch vidla stabiliseringspoliliska och struklurpolitiska åtgärder Jag sade också i mitt anförande att det inte bara handlarom åtstramning. Också andra åtgärder är viktiga. Jag nämnde ulbudspolitik,konkurrensfrämjande insatser, åtgärder för all höja produktiviteten och förall förbättra lönebildningen. Det finns också flera andra sådana områden. Jagvidhåller dock alt åtstramning är ett ofrånkomligt inslag i en politik somsyftar till alt bringa ned inflationen. När det gällde nya inlägg om reallönerna blevjag inte klok på om hon lycker alt lönerna har ökat för mycket eller för litet.I hennes första inlägg var problemet alt reallönerna knappast har ökat någotalls. I sin replik sade hon däremot atl det stora problemet var atl lönernahade höjts Rikdinjer för den ekonomiska politiken och förbudget-regleringen m.m. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm.m. för mycketefler del reallönefall som uppkom i början av 80-lalet. Lönerna skulle alltsåha legal kvar på den lägre nivån, som etablerades under den borgerligaregeringspolitiken. får en chans till i sin sista replik atl klaraut om lönerna är för höga eller för låga. Till vill jag säga atl skattereformenmedför en ökad köpkraft med i genomsnitt Det är klart atl detfinns slora variationer Del finns de som förlorar på reformen, och dit hörhöginkomsttagare med slora avdrag och som har ägnat sig ål skatteplanering. slora flertalet av löntagarna, av LO:s medlemmar, som för, kommer alt få höjda reallöner som en följd avskattereformen. Jag har inte sett någon uppgift från vpk som visar att detskulle vara felaktiga beräkningar som vi har gjort. gjorde också i sin historik en jämförelsemellan vinstandelar och löneandelar nu och 1980, och han framställde 1980 somdet slora idealårel, då vinstandelen var nedpressad och löneandelenföljaktligen högre. Del där låter radikalt och bra; så låga vinster som möjligtoch så höga löner som möjligt. var ell kataslrofår för svensk ekonomi. Hade densituation som var då varit kvar hade det gått käpprätt ät helskolta. Det ärnödvändigt att upprätthålla en viss vinstnivå i näringslivet för att fåinvesteringar, sysselsättning och produktion. En rimlig sådan balans haråterställts under 80-talel. Att ständigt och jämt gå ut och säga atl vinsternaskall sänkas, vilket vpk alllid gör i alla konjunkturlägen, är populistisktgångbart, men del har ingenting med seriös ekonomisk politik atl göra. AnL 34LARS () replik; skall akta sig för alt lala omsplittring. Orsaken till atl han står här är atl förre finansministern avgickdärför alt han irite fick gehör för sin politik i partiet. Orsaken till atlRoland var här tidigare är atl den socialdemokratiske ordföranden ifinansutskottet har lämnat riksdagsarbelel i protest mot den förda politiken.Det är splittring. Vidare fick jag kritik för atl jag inte hade besvaratfrågan om 20 miljarder i budgetförsvagning. Del beror på att jag tidigare engång för alla har klargjort atl della är en lögn. Vi har hört efler idepartementet om vi kunde få del av dessa kalkyler, som skulle bevisa saken.Till skillnad från miljöparliet har vi inte fått del. Men jag fick möjligen enförklaring lill misstaget. Vi har inte lagt fram något förslag , som ErikÅsbrink sade. Vi har lagt fram förslag för /91, och del ärbalanserat. Det är dessutom fullständigt, till skillnad från finansplanen. Vadvi föreslår för kommer vi alt redogöra för i januari 1991.Det kommer att bli ett fullständigt förslag, och jag hoppas atl ocksåfinansplanen blir del. Jag ser fram mot alt nu få diskutera dessa saker medfinansdepartementet. Jag ställde tidigare en fråga; Hur stimulerar mansparandet genom alt höja skatten på kapital med 30 miljarder? SkattmästareWibble, som bekände sig till den krokiga principen atl momsen måsle sänkas menförst höjas, sade också atl hon nog ansåg alt även kapitalbeskattningen skullebehöva sänkas, meri först skall den höjas med 30 miljarder Hurmotiverar skattmästare all den egna bostaden skall bli 60 miljarderdyrare utöver effekten av höjd byggmoms, all sparande för ålderdomen skallbeskattas med 10 miljarder att skallen på riskvilligt sparande, dvs. aktier,skall öka med 5 miljarder, atl skatten pä näringsverksamhet och förelag skallstiga med 13 miljarder? Frän ideologisk synpunkl är delta säkert bra all ha. Meddel kan man trösta lägre inkomsttagare som förlorar pä skatteomläggningen. Men hur blir det med invesleringar och kapitalbildning ilandet, när man på detta sätt slraffbeskattar sparande, invesleringar ochkapitalbildning? Jag förstår inte det, och ännu har det inte getts någolförslag som förklarar det. Jag konstaterar, herr talman, alt del av förslagen ifinansplanen, i del första sloppakelet och i det krispakei som vi behandlar häri dag återstår bara två saker, nämligen dels höjda sprit- och tobaksskatter-som är en klassiker -, dels invesleringsskatl i och - sominte heller är något sällsynt som behöver diskuteras här Slutsatsen kvarstår; mycket tal förekommer omulbudspolitik och avregleringar men till slut blir det i alla fallskattehöjningar. trodde atl jag om jag vaknar av althuset brinner kommer all säga: Lägre skatter. Jag vill kontra med att säga allregeringen vaknar av atl det är ekonomisk kris. Och vad säger den? Jo: Högreskatter, högre skaller! Det är receptet. Del är det som kvarstår av allaansträngningar Riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm.m. AnL 35ANNE () replik; Jag skall reda ul frågan om lönekostnaderna.Lönekostnaderna har ökat för mycket, vilket har lett till för storaprisökningar De har spalts på med för stora skaltehöjningar av , och därför har löntagarna fält för litet kvar. Så enkelt var det.Detta var i själva verket ett av de stora problemen . Jag vill inte tvista med om behovet av stramfinanspolitik. Jag kan Ivärtom unna mig nöjet atl påminna om vem som var denenda i denna kammare som talade om behovet av stram finanspolitik ,när valet närmade sig. Det hade varit angenämt om då hade pläderatså starkt för behovet av stram finanspolitik, men så skedde icke. Tvärtomövergavs den blygsamma stramhet som fanns . I valrörelsen 1988blev det plötsligt onödigt att finansiera givna löften och annal. Den uppgörelse som är aktuell mellan ochsocialdemokraterna innehåller inte bara stram finanspolitik. Den kan välbeskrivas i tre olika punkler Den första och viktigaste punkten är atlskattereformen ligger fast. Detta kommer atl vara ett av de mycket stora ochposiliva inslagen för svensk ekonomi, för medborgarna och för förelagen iSverige framöver Den andra posiliva punkten är all vi nu kommer lill skottmed konkreta förslag till besparingar inom socialförsäkringssektorn. Ett förstasleg las för atl fä bukt med de mycket snabba kostnadsökningar som har sketl. Den tredje punkten, som är särskilt positiv, är sänkningenav arbetsgivaravgifterna, som motsvarar . Det är oöverträffat,såvitt jag vet. Det har inte sketl under de senasle decennierna i svenskekonomisk politik all arbetsgivaravgifterna har sänkts sä myckel i elt slag. Det var bra alt visade sig vara medveten omatl det krävs mer än detta första steg för alt lösa ekonomiskaproblem. Riktlinjer för den ekonomiska pohtiken och förbudget-regleringen m.m. gladde migockså åt atl höra att han särskilt nämnde konkurrensfrämjande irisatser Därförvill jag upprepa deu fråga som jag ställde beträffande konkurrensfrämjandeinsatser inom den skattefinansierade produktionen - den tredjedel av ekonominsom producerar sociala tjänster av myckel stor betydelse för Sverigesmedborgare, som sjukvård, skola, barnomsorg och annal sådanl. Varför vill inte använda sig av juslkonkurrensfrämjande ål-gärder för att ge medborgarna valuta för de skattepengarsom de betalar för alt få sjukvård, barnomsorg, skolutbildning ochannal? upplever många människor att de inte får det när de behöver det,utan det är många köer Jag vore glad om i sitt sista inlägg visadesig vara medveten om alt del också krävs konkurrens och enskilda alternativinom den offentliga sektorn. 36 () replik; När det gäller investeringssidan är del juändå ett stort problem för den framlida sysselsättningen i , om en alltstörre del av de framtidsinvesteringar som borde ha gjorts i skerutomlauds. Och ökningen av investeringarna utomlands ligger någonstans mellan50 och 130 miljarder enligt uppgifter som jag har sett i olika tidningar. Detta är ett långsiktigt allvarligt problem, och del ärnaturligtvis någonting som är fel, eftersom näringslivet inte anser sig medfördel kunna investera i . Näringslivet saknar nalurliglvis ett beskedfrån regeringen om vilken industri- och strukturpolitik man skall ha. Jag vill upprepa min fråga till budgetministern: avser regeringen atl vidla för att göra investeringsklimatet så passbra att framtidsinvesteringar kan göras inom landet? Del lycker jag är enmyckel viktig fråga, och den har också samband med det som budgetministern togupp. När del gäller inbjudan lill kan detväl alltid vara irevligt att dricka kaffe. Annars har vi ju neutrala personer ifinansutskottets kansli, som också är räknekunniga. Beträffande lycker jag att det är ellbekymmer om han mitt , om någon av hans fastigheter skulle brinna,ropar: "Sänkt skattetryck!" Del naturliga i det läget är alt hanropar: "Höjt vattentryck!" När det gäller höjningen av ersättningen lill barnfamiljeri form av barnbidrag är del viktigt alt lala om atl del alternativ som centernförordar är att man anvisar pengar för ett vårdnadsbidrag. Därigenom får manändå några av de angelägna kraven tillgodosedda. Det paket som presenteras, därman tar borl föräldraförsäkringen, innebär ju ändå en slor oro för mångaföräldrar som har räknat med denna. Även om jag lycker atl del är rikligt,eftersom vi har vårdnadsbidraget, har ju socialdemokraterna genom sin politikmisslett kommuner och misslett barnfamiljer genom atl säga atl de skall fåföräldraförsäkring. Och man har inte hunnit anpassa barnomsorgen såsomvallöftet löd. Del är trist för barnfamiljerna alt socialdemokraterna på detsättet sviker två av sina vallöften. AnL 37LARS-OVE (vpk) replik: Jag tror alt det är väldigt farligt förstatsrådet all tala om hur många alternativ del finns här i kammaren.Vi har ju upplevt enregering som har en mängd alternativ. Och del kanske allra allvarligaste är alten regering som skall företräda arbetarrörelsen inte längre har arbelarrörelsensideal kvar. Statsrådet skall nog tala väldigt tyst i delta sammanhang. Detsönderfall som präglar socialdemokratin och den del som denna behärskas avarbetarrörelsen är kanske allvarligare än mycket annat som händer i del härsamhället framöver Närdet gäller produktivitetsökningen talar man om att vinu har problem, och man undrar vilka åtgärder regeringen föreslår Vad är detegentligen som skall öka produktiviteten och tillväxten här i landet? Jag harfrån vpk;s synpunkl och med lanke på arbetarrörelsens ideal funderat över omdel inte är de demokratiska elementen, med arbetarnas inflytande ochmeningsfulla arbetsuppgifter, som måste vara del grundläggande. Man måstenågonslans i en demokratisk kontroll säga att här skall framtidsinvesteringarnagöras-i stället för all förlila sig pä marknadskrafterna, som alltmerförskjuter sin tyngdpunkt utomlands. Men såvitt jag kan se är det nu bara frågaom piska och morot. Del är SAF;s gamla recept, karensdagar som del snarlgäller, och sjuklönen är ju nu ett första exempel. Det är den här typen avstraffåtgärder som man tror skall medföra att produktiviteten ökar. Är detnågot i övrigt? Det vore i så fall en mycket intressant diskussion. I fråga om vinstnivån anser vpk atl man skall omfördelaresurserna i samhället. En av utgångspunkterna, som egentligen har varitarbelarrörelsens hjärtefråga, är ju atl vi skall använda våra resurser rättvisthär i landet, till både investeringar och offentlig och privat konsumtion. Menregeringen har ju faktiskt under 80-lalet skapat elt nytt frälse. RolandSundgren hade i alla fall förstånd atl beklaga det. Men statsrådet tydligen alt det är helt i sin ordning alt vi skall ha den härvinstnivån fördelad på detta sätt som medför spekulation, icke ordentligainvesteringar. Jag lycker att det är elt enormt problem alt denna vinstnivåföreligger och all den inte används pä ett riktigt sått. Hur blir det för övrigt nu med inflationen? Skall vi se påvinstökningarna, vinstkraven och spekulationen, eller ärdet bara fråga omlönerna framöver? Så till skaltereformen! Del skall i genomsnitt vara 2 %för alla. Jag ställer mig bara frågan; Varför protesterar stora grupper inomLO? Beräkningar är en sak. Men det är när man ser de sammantagna, ökadeindirekta beskattningarna som man blir orolig för framtiden och säger;"Det här drabbar mig." Del är en mycket opsykologisk skatteomläggningsom har föreslagits. Rikdinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm.m. AnL 38CARL () replik: Jag vill tacka för inbjudan till beräkningarDel kan vara av värde atl vi jämför hur man kommer fram till resultat. Jag troratt man kan komma långt, åven över en kopp kaffe, på det området. Ekonomisk politik är ju inte bara någonting som gäller detnärmaste året ulan någonting som får konsekvenser långt fram i liden.Huvudtemat i svensk ekonomisk politik är atl den ekonomiska tillväxten skallöka till varje pris. Den skall helst vara så slor som möjligt - ju större,deslo bättre. innebär ekonomisk tillväxt också en mycket stark ökningav den materiella förbrukningen. Vi hämtar upp saker och ling frän olika delarav underjorden. Vi sätter i gång olika processer som skapar stora mängderutsläpp Riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm.m. ochavfall, som i sin tur skadar mark, lufl och vatten och deras produktionsområde. Jag frågade här i debatten om man från socialdemokraternassida kunde se några begränsningar i vår omvärld som på någol sätt skulle sältaelt tak för den ständiga ekonomiska och materiella tillväxten. Jag fick ingelsvar på den frågan, och det betyder atl jag måste göra den tolkningen alt maninte ser någon sådan begränsning över huvud laget. Den ekonomiska och materiellatillväxten ökar ju procerituellt Det betyder atl den är exponen-tiell.Och det finns uppenbarligen pä denna jord för vissa människor ingel tak, utantillväxlen kan bara öka och öka. Vi ser resultatet i mänga sammanhang;sopbergen ökar och utsläppsmängden ökar Vi har runt om i vårt land problem medvad vi skall göra av alla dessa sopor som är en konsekvens av den ständigtökade materiella förbrukningen och av atl man inte satsar pä resurshushållningoch åleranvändning. Del är något fundamentalt fel i det tänkande som avspeglasi den här debatten, när man inte beaktar all del rimligen måsle finnas fysiskabegränsningar för våra aktiviteter på jorden. Det finns inga sådanabegränsningar i den här debatten, och det har inte funnits så länge jag harvarit med i , utan tillväxten skall öka lill varje pris, oavsettkonsekvenserna. Ju längre man fortsätter på den vägen, deslo säkrare är vi påatt detta kommer att gå snett. Jag vill framföra en stark vädjan från sida- all man på allvar börjar se på de här frågorna. Det fanns en signal här ivåras. Det var finansminister som sade alt man skulle sälta i gång ellarbete på , där man skulle börja beakta de här frågorna påallvar Vi har ännu irite sett något resultat, men vi väntar med spänning, ochmed förhoppningar på all vi skall kunna få en balanserad ekonomi där man tarhänsyn lill de ekologiska förutsättningarna för livet på en begränsad jord. Görvi inte det, går det snett. Jag hoppas verkligen att ni lar det här till er,för del är ell måste för framtiden. Jag vill först, för alt undvika missförstånd,upprepa min inbjudan. Den gäller samtliga oppositionspartier. Ni är välkomnatill framöver, så skall vi gemensamt gå igenomde beräkningar som har gjorts i era budgetalternativ. Jag vet att det ocksåfinns myckel duktiga människor i finansutskottets kansli, och jag tror inte atlvi har några problem med deras beräkningar. Däremot är del uppenbart all detfinns vissa meningsskiljaktigheter mellan regeringens experter och företrädareför vissa oppositionspartier när det gäller atl bedöma innehållel i de förslagsom har lagts fram. Jag hoppas atl alla partier kan slälla upp på detta. Till vill jag säga alt del arbete som förrefinansministern aviserade beträffande någon form av gröna nationalräkenskaperär på gång. Det skall vi redovisa när vi har kommit längre på del området. är ingalunda nedlagt. Jag känner också stor sympati för tankarna på hushållningmed resurser. Jag tror kanske inte så mycket på fysiska begränsningar, men delfinns naturligtvis både ekonomiska och miljömässiga skäl lill alt hushålla medresurser Det kanockså beskrivas på del sättet - för atl uttrycka det även i ekonomiska termer -att vi bör vara positiva lill en höjd produktivitet; det är elt säll all få utmer av de resurser vi sätter in, i ställel för att slösa med resurser, sälta inmer och mer resurser för alt åstadkomma elt visst resultat. Här sammanfaller,lycker jag, ekonomiska och ekologiska synsätt i slor utsträckning. talade om sönderfall inomsocialdemokratin. Jag vill inte riktigt beskriva det på del sättet. Om manjämför med det riära nog permanenta kaos som råder inom vpk tror jag atl viinom socialdemokratin slår oss ganska gott. Jag vill också komma tillbaka till frågan om vinster ochspekulation. I föreställningsvärld är del uppenbarligen såatl höga vins-ler i sig skapar spekulation. Jag ser del inte på det sättet. Jagmenar all del är viktigt att ha en god lönsamhet i produktiva ochsamhällsnyttiga verksamheter och atl göra spekulation så olönsam som möjligt. var del Ivärtom; då sattes pengarna in ispekulativa verksamheter, då var del penningkarusellen som var den lönsamma,och industriell och annan produktiv verksamhet gick utomordentligt dåligt. Viskall ändra den relationen. Det som är bra för människor är också del som skallvara lönsamt. Spekulationen skall inte löna sig. Den skaltereform som vi genomföroch inflationsbekämpningen är två avgörande insatser för all bekämpa spekulationen. frågade hur vi skall bära oss åt för altstimulera lill ökade investeringar i . Jag vill peka på några områden iall korthet. Den skattereform som vi är på väg atl genomföra kommer altskapa goda betingelser för näringslivet i , för företag - såväl svenskasom utländska - som vill etablera sig och investera i . Vidare är återigen inflationsbekämpningen, åtgärder föratt hålla nere kostnadsökningarna, av avgörande belydelse för atl skapa ettgoll investeringsklimat i . Också insatser för atl förbättraarbetsmiljön, för atl minska sjukfrånvaron och för all förbättra utbildningenav arbetskraften är viktiga saker för atl skapa bra arbetsförhållanden och ettbra investeringsklimat i . talade om åtstramning, sägerhon. Det är möjligt atl hon gjorde det, med relativt små bokstäver Det förekom.Elt år senare förklarade atl det var för sent att vidla någraåtgärder. Det är glädjande atl ni , ännu ell år senare, har kommit på bäliretankar Det är sent, och det var sent - detär jag beredd att hålla med om - men det är inte . Del är aldrig försent atl vidta förnuftiga åtgärder. Jag vet alt inte har rätt till replik. Jag villdå säga att det är glädjande att vi nu har kunnat ena oss om del paket somföreligger Jag är anhängare av att man vidtar konkurrensfrämjandeåtgärder på alla områden inom ekonomin, även inom den offentliga sektorn. Närdel gäller förnyelsen av den offentliga sektorn har vi självfallel en mycketstor arbetsuppgift framför oss. Slutligen några kommentarer till . Del varför mig en förbluffande uppgift atl boendel skulle fördyras med 60 miljarderkronor som en följd av skattereformen. Del var vad jag hörde, men jag kanskehörde Rikdinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm.m. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm.m. Jagkan då lämna en uppgift om det riktiga förhållandel. Skallereformen nästa årkostar sammanlagt Av finarisieringen faller 15 miljarder päboendel. Det är mindre än en fjärdedel av kostnaden. Det finns de som tycker atl också det är för mycket. Jagkan då bara säga atl skall man åstadkomma en finansiering som inte bara är eltskämt av en sådan jättelik skallereform går del inte all hell undanta boendel.De i ökade boendekostnader kan ju ändå betalas med de 70miljarder kronor i ökad köpkraft som skaltereformen ionebär tyckte också all skatt påkapitalinkomster, bankrän-lor, osv., är en på tok för hög skattesats. Del kan manlycka. Jag lycker ändå atl del är en viss förbättring jämfört med hur det varpå den lid då partivänner satt i regeringen. Då kunde man fåbetala i skatt på bankräritor Del är möjligt atl stegel från 85 lill är alldeles för blygsamt, men det är väl kanske ändå även i ett litet steg i rätt riktning. Sedan får vi i framliden sevad som kan vara den rätta nivån. Jag är medveten om all jag inte kanfå någol svar i dag- del får väl därför bli en retorisk fråga. Jag tänker påargumentet att de förslag som har framlagts bara gäller /91 ochinte därefter. För mig är del riågot egeridomligi. Jag trodde atl de förslagsom framlades hade en varaktig karaktär Jag vet inte om det nya beskedet skalltolkas så atl t.ex. vårdnadsbidragel, om det införs, skall upphöra vid utgångenav /91. På annat sätt kan man inte lolka beskedel att denbudgetförsämring som sker på korl sikl inte är beslående på längre sikl.