prot · GD0918 · 1989-12-31 00:00:00 — anslutning till all de här uppgifterna framfördes i massmedierna hade jag ett sammanträffande med företrädare för Svenska freds- och skilje domsföreningen, som var den organisation som påstods ha stått i centrum för säkerhetspolisens intresse. Jag förklarade då alt säkerhetspolisen inte ägnar - eller har ägnat - någon särskild uppmärksamhet ål . Jag har därefter i annat sammanhang lämnat 74 motsvarande uppgifter till en annanfredsorganisalion och till en miljöorga- nisation.Och jag kan här nu säga till Per att säkerhetspolisen inte riktar,eller har riktat, någon särskild uppmärksamhet mot miljörörelsen eller mot detparti som Per tillhör, I varas svarade jag på en interpellation av bl,a, PerGahrton som rörde säkerhetspolisens verksamhet. Jag redogjorde dä för vad somgäller om säkerhetspolisens informationsinhämlning och i fråga omsäkerhetspolisens register. Jag vill därför nu inte pä nytt gå igenom den saken.Jag vill här bara erinra Per om att den parlamentariskt sammansattasäpokommiltén arbetar med frågor som rör säkerhetspolisensregister. Att i det läget - som Per önskar - tillsätta en särskildmedborgarkommis-sion för alt granska säkerhetspolisens register anser jag intevara meningsfullt. Jag kan här tillägga alt justitiekanslern () inom kortkommer alt för regeringen redovisa sitt uppdrag att utreda om otillåtenåsiktsregistrering förekommit hos säkerhetspolisen , Svar på interpellationer och frågor PERGAHRTON (mp): Jag lackar för ett svar som vid förstapåseende i ett avseende kan lyckas kategoriskt välgörande och slutgiltigt.Civilministern fastslår att säkerhetspolisen inte ägnar eller har ägnat någonsärskild uppmärksamhet åt , ej heller åtytterligare en icke namngiven freds- och en icke namngiven miljöorganisation,ej heller ål miljörörelsen eller de gröna. Något motsvarandelöfte angående min person avges dock icke, vilket jag noterar. Men för freds-och miljörörelsen i allmänhet och i synnerhet skulle alltså gällaalt någon sä-pouppmärksamhel aldrig har funnits. Det betyder alltså att intebara DN:s och andra mediers reportrar har farit med osanning. Det skulle betydaatt också säpos nye chef har farit med osanning, när han i den21 september ger en helt annan bild än vad polisministern gör. Del ställsför-Ijande fråga med anledning av ;s egna reportage om säpogranskning avfreds- och miljörörelsen: År del här ett arbete som säpo tänker fortsätta med? Säpochefen svarar: Ja, även om del just nuinte är lika påkallat som under vissa tidigare perioder. Jag vill fråga; Hur kan både civilministern och MatsBörjesson tala sanning ? Säpochefen fortsätter därefter och utvecklar en sorlsprincipiell ursäkt för kontinuerlig bevakning av miljö- och fredsrörelsen. Hansäger; Både freds-och miljörörelsen borde känna tacksamhet mot säpo för alt viser till alt de inte utsätts för infiltration. De kanske inte själva har sålätt all upptäcka del. Han säger också; Del är ju så alt när det dyker upp enny företeelse i samhället är det säpos uppgift all få grepp om den, är det enhelt O.K. organisation? Jag villdärför fråga: Anser statsrådet all freds- och miljörörelsen bör kännatacksamhet mot säpo för alt säpo infiltrerar den och registrerar dessmedlemmar? Anser statsrådet alt det är säpos uppgift all regelmässigtkontrollera nya ideella organisationer och kolla om de är O.K.? Borde del intei så fall ske öppet? Borde det inte i så fall läggas fram en proposition iriksdagen om all alla nya Svar på interpellationer och frågor organisationeroch partier skall registreras och godkännas av säpo, precis som det har varit iöststaterna, i varje fall tidigare? Slutligen, civilministern hänvisar till denparlamentariska säpokommiltén. Men den är inte parlamentarisk. Man undrar varför. Det har förekommit uppgifter om att maninom säpokommittén avser alt göra da capo på bravad, nämligen allgranska ett antal säpoakter. I princip anser jag all ett antal människor medbrett förtroende faktiskt skulle göra del. De skulle gå igenom allapersonakler hos säpo och rensa ut all ovidkommande bråte. Men frågan är ju; Vemskall göra det? Vem i det svenska samhället har ett sådant förtroende attvederbörande är lämplig? Det kan inte gärna vara yrkespolitiker i alla falt.Del är just därför man har haft medborgarkommissioner när del gällerEbbeaffären och vapenexporten. Här handlar det om register som uppenbarligeninnehåller akter om aktiva riksdagsledamöter, bl.a. mig. råkade jag i ett annat sammanhang prata omdenna sak med några socialdemokratiska riksdagsledamöter. De skrattade då ochpåstod all de var avundsjuka på mig över min säporegislrering. Barabetydelsefulla personer är säporegislrerade, sade de. Herr talman, trots partipolitisk verksamhet sedanfemtonärs ålder har det faktiskt aldrig fallit mig in alt en säporegistreringskulle vara en fjäder i halten. Jag byter gärna med någon socialdemokrat somtycker sig orättvist dömd till att vara doldis i politiken. I säpos akter finns- det har ju redovisat - alla sorters uppgifter, privata ochlögnaktiga rykten och fakta huller om buller. Om nu inte regeringen vill låtaen opartisk och oväldig medborgarkommission gallra i säpos register, måste jagju utgå ifrån, alt om det kommer ut ofördelaktigt skvaller om migeller andra miljöpartister eller miljö- och fredsvänner, är källan de av den socialdemokratiskaregeringen kontrollerade säporegistren. Kan polisministern ge mig någon saklig och handfastanledning att inte göra den slutledningen, om del i fortsättningen skulle läckaut en rad hel-eller halvsnaskiga uppgifter om miljöpartister. Det som självfallet kan ligga bakom artiklarav det slag som Per åberopar är alt det finns individer somsäkerhetspolisen kan ha intresse för av andra skäl än att de är intresserade avmiljön eller freden, som vi väl alla i det svenska samhället är intresseradeför. Jag tycker Per går för långt, om han vill ta ansvar för allaindivider som deltar i en demonstration eller en agitation för fred ellermiljö. Del tror jag också förklarar att jag kan uttrycka mig så som jag gör ochatt säpochefen kan uttrycka sig som han gör i den intervjun. Det här synsättethar i varje fall representanter för den svenska fredsrörelsen. , förståelse för. De menar t.o.m. att det kan vara tillskydd för organisationen att inte riskera att bli infiltrerad av personer somkan ha sådant intresse. Del fick jag klart för mig när jag träffade enrepresentant för dem. Registrering är en fråga som ligger i säpokommiltén.Därför finns det ingen anledning för mig alt gå in och diskutera detaljer idenna fråga. De har fått den uppgiften. De skall göra en noggrann genomgång. möjligheteratt diskutera om den kontroll som finns till följd av att vi har enparlamentariskt sammansatt rikspolisstyrelse är tillräcklig eller om andraformer bör diskuteras, t.ex. en särskild registernämnd, som har diskuterats isammanhanget. Det står dem fritt, och jag tycker inte alt det finns anledningatt nu diskutera vilket som är bäst, I varje fall har jag ingen anledning attgöra del. Ån en gång vill jag säga till Per angåenderegistrering av personer; Jag har försökt att förklara delta i en debatt iriksdagen , och jag har gjort det i form av ett öppet brevsvar på enartikel som Per skrev i en tidning. Det svaret gäller fortfarande. Man måste ha klart för sig alt den information somsäkerhetspolisen får från olika källor är av mycket skiftande art.Informationen registreras inte som brottsmisstanke eller liknande. Det är intevanhedrande att det inkommer en uppgift till säkerhetspolisen. Jag hartidigare förklarat all det kan gälla t.ex. ett hot mot en individ. Hotet blirdärför registrerat på den individen. Jag tror att det ligger i allas vårtintresse all man i så fall har en bevakning av den arten hos säkerhetspolisen.Det kan gälla att man träffar representanter för främmande makt som man avandra skäl har anledning alt hålla sig orienterad om. Delta gäller med säkerhetmig, eftersom jag träffar andra ganska flitigt, och det är inget vanhedrande idetta. De som bidrar till denna ryktesflora, Per , ärsådana som liksom ni vill sälla ett likhetstecken mellan en eventuellregistrering av personer och något konstigt, skumt, misstänksamt eller någotannat. Registret är ett ar-belsregister som innehåller olika typer av uppgifteroch har ingenting alt göra med frågan om huruvida man är en hederlig elleroförvitlig person eller inte. Svar på interpellationer och frågor PERGAHRTON (mp); Det är inget som helst fel på minafattningsgåvor. Jag har förstått precis alla de besked civilministern hargivit. Jag har dragit samma slutsats som gjorde närman skrev all regeringens besked i ärendet innebär att en person i praktikensaknar möjligheter att bemöta eventuella felaktiga påståenden ellermissförstånd i hemliga register. Det är precis så det är. Om jag eller någon annan är registrerad för alt bliskyddad, varför får jag då inte besked för min egen skull? Varför skall dennavälvilliga övervakning av mig och andra ske utan alt vi blir informerade?Däremot skall mina partipolitiska motståndare ha tillgång till deninformationen, som kan vara sann eller falsk. Det kan vara lösa rykten ochskvaller blandade med faktiska uppgifter. Vissa av mina partipolitiskamotståndare har då tillgång till dessa uppgifter under skepnad av att varasäpoutredare eller medlem av en säpokom-milié. Men själv får jag inte se vaddel är som så välvilligt görs för mig. Del gäller inte bara mig, utan detgäller alla dessa personer som skulle kunna vara utsatta för detsamma. Jag begriper mycket väl vad del är för ekvationcivilministern vill ställa upp, men jag accepterar icke slutsatsen ochresultatet av ekvationen. Sedan har vi frågan om motsättningen mellan vadcivilministern säger och vad säpochefen säger. Här kommer alltså civilministernmed kategoriska be- Prot,1989/90:18 Svar på interpellationer och frågor sked omatt det aldrig har och all del inte kommer alt bli fråga om någon särskilduppmärksamhet från säpos sida när det gäller en mängd organisationer! Men dåpåpekar jag all säpochefen har sagt något helt annat. Då kommer dessaformuleringar - de som i kallade för snorhala.Man försöker att få absolut motstridiga yttranden att gå ihop. Men de går ju inteihop! Del går inte ihop när civilministern försöker säga alt del av helt andraskäl kan gälla vissa personer i rörelsen. Men så var inte civilministernskategoriska besked. Beskedet var all dessa organisationer över huvud tagel inteägnas denna uppmärksamhet. Men säpochefen säger motsatsen. Enligt sade en anonymsäpokälla alt läget kan skärpas, så att de uppgifter kanske behövs somsäpo har samlat på sig om miljöfolkel. Jag har också kontakter med miljörörelsen och fredsrörelsen.Om civilministern har tolkat del som att de är nöjda med sakernas tillståndhar han tolkat del hela fel. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:11och 23 till konstitutionsutskoitet /90:24 till skatteutskottet /90:28till socialutskottet /90:32 och 33 till skatteutskottet /90:37 tillbostadsutskottet /90:40 till skalleutskoltel /90:42 till lagutskottet 1989/90:13Fortsatt giltighet av ivångsmedelslag 1989/90:25 Förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 1989/90:34Ändringar i försäkringsrörelselagen, m.m. 1989/90:35 Överenskommelse mellande nordiska länderna om folkbokföring 1989/90:36 Ändring i lagen(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, m.m, (EG-delegaiion) 1989/90:41 Kommunalt huvudmannaskapför lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer 1989/90:43Kapitalkravel i banker och andra kreditinstitut 1989/90:45 Ett nytt avgiftssystem inomlivsmedelskontrollen , , Svar på interpella- 1989/90:3Fullmäktiges i riksgäldskonloret förvaltningsberättelse för budget- * /89 1989/90:5 förvaltningskontorsberättelse för verksamhetsåret 1988/89 1989/90:12 Från svenska delegationen vidEuroparådets parlamentariska (rådgivande)församling medanledning av prop, 1989/90:12 om ändring i lagen (1976:633) om kungörande avlagar och andra författningar 1989/90;K1 av () 1989/90;K2av m,fl, (mp) med anledning av prop. 1989/90:15 om fortsallkreditpolilisk lagstifining 1989/90;Fi3 av m.fl. (m) 1989/90;Fi4av () 1989/90:Fi5 av m.fl. (c) 1989/90;Fi6 av AnneWibble m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:9 om arméns utveckling ochtotalförsvarets planeringssystem, m.m. 1989/90;Föl av . 1989/90:Fö2av förste vice talman m,fl. (m,fp,c) 1989/90:Fö3 av IngridAndersson m,fl, (s) 1989/90;Fö4 av m.fl. (s) 1989/90:Fö5 avKjell m.fl. (s) 1989/90;Fö6 av () 1989/90:Fö7 av JanHyttring och (båda c) 1989/90;Fö8 av och (båda fp) 1989/90;Fö9 av () 1989/90;FölO av . (m) 1989/90;Föll av () 1989/90:Föl2av och (båda fp) 1989/90;Föl3 av () 1989/90;Föl4 av () 1989/90:Föl5 av m.fl. (fp) 1989/90;Föl6 av m.fl. (s,m,fp,c,vpk,mp) 1989/90;Föl7 av m.fl. (mp) 1989/90;Föl8 av och (m,c) 1989/90;Föl9 av och (c,vpk) 1989/90:Fö20 av och (båda m) 1989/90;Fö21 av () 1989/90;Fö22 av och (båda m) 1989/90;Fö23 av m.fl. (c) 1989/90;Fö24 av () 79 Svar på interpellationer och frågor 1989/90:Fö2,5av m.fl. (m) 1989/90;Fö26 av () 1989/90;Fö27av m.fl. (vpk) betänkanden /90;SkU4Företagsbeskattning 1989/90;SkU7 Jordbruksbeskatlning 1989/90;SkU8Miljöavgifter m.m. Juslitieulskotlets betänkande 1989/90;JuUlRätlegångsgudsljänst betänkanden /90;FöUl Vaxholmsfästning 1989/90:FöU2 Katastrofpsykiatrisk beredskap betänkande 1989/90;JoU3 Kemikaliekontrollm.m. Näringsutskottels betänkande 1989/90;NU1 Kolleklivsakförsäkring 20 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1989/90:39 av () till utrikesministern om enaktiv svensk nedrustningspolitik; , för attinte säga , har förändringarna i vår omedelbara omvärld varitmycket stora. Vi ser hur glasnost och perestrojka sprider sig snabbt i snartsagt alla östeuropeiska stater. De få som återstår kommer säkert snart igång som en följd av det massiva folkliga trycket. pågår i förhandlingar om neddragningar avde konventionella styrkorna i . Dessa förhandlingar ser ut allbli utomordentligt framgångsrika. Speciellt intressant är det altförhandlingar som är komplicerade kan bedrivas med sådan snabbhet. Det tyder påett genuint intresse från de båda blockens sidor, Pershing 2-raketerna hållerpå att demonleras. En av orsakerna till att arbetet går snabbt anses vara nu kommit till insikt om att hög och ökande ruslningsnivå är förödande förländernas ekonomier. De länder som förlorade del senaste stora kriget har nufäll en stor ekonomisk makt och ett av skälen kan vara att de inte harförbrukat sä mycket kapital och mental förmåga på förstörelsevapen som de gamlakrigs-vinnande staterna. Tilldetta kommer den ökande insikten om de gemensamma problemen med denaccelererande miljöförstöringen i alla industriländer och alt det kommer altfordras mycket stora mänskliga och ekonomiska insatser för att komma till rättamed den. Sverigestår nu inför situationen att fatta avgörande försvarspolitiskabeslut som kommer all låsa vårt handlande för . Det är dåav största vikt alt våra beslut står i samklang med de strömningar som nuråder. Det är framfört allt viktigt att vi genom en aktiv nedrustningspolitikbidrar till att utvecklingen mot allmän nedrustning påskyndas. Att Sverigeensamt skulle vara mäktigt att göra detta är osannolikt och kanske omöjligt.Bättre vore att vi förband oss alt successivt minska våra rustningar i utbyte motspecificerade neddragningar i rustningarna från samtliga av våra grannländer;, , (NATO) och samt , ochÖsttyskland (WP), I ett sådant arbete bör det ingå alt göra till enkärnvapenfri zon, antingen direkt eller i en förlängning som inte ligger långtborta i tiden. I ett sådant arbete måste rimligen också ingå att vi inte taremot kärnvapenbestyckade fartyg och all de som inte är villiga alt tala omfakta inte är välkomna att sända fartyg. Jaganser att ett samlat nedrustningsarbele i vårt närområde skulle innebära ettaktivt stöd för de förändringar som vi ser hos våra grannar i öster och enmöjlighet alt kunna frigöra mentala krafter och ekonomiska resurser för attkomma till rätta med miljöproblemen i hela vårt närområde. Rent kortsiktigtegoistiskt skulle ett sådant arbete skapa fantastiska möjligheter för svenskttekniskt kunnande att finna marknader i våra grannländer. Jag vill fråga utrikesministern om han skulle kunnasammankalla en konferens med de ovan nämnda staterna och miliiärpakierna föratt på allvar försöka förhandla fram en bindande överenskommelse om nedrustningi vårt närområde som en förberedelse till att vi i också skulle kunnadelta i del faktiska nedrustningsarbetet. 1989/90:18 27oktober 1989 Svarpå interpellationer och frågor 21 § Meddelande omfrågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1989/90:152av () till utbildningsministern om viss upphandling avtalboks- och : Talboks- och har vid sinsenaste upphandling av tal- och punklskriftsböcker lagt ut beställningen påandra förelag än den tidigare leverantören, . Delta harskett utan beaktande av att: # del är diskutabelt vemsom verkligen lämnat den bästa offerlen, 9 staten genom lokaliseringsstöd gjortstora investeringar för alt möjliggöra denna produktion i , Svar på interpellationer och frågor O 18kvinnor i och 10-12 personer i , varav cirka hälften är synskadade, blir utan arbete, # synskadades egetinflytande över en verksamhet som i hög grad berör dem minskas radikalt, O en under åtskilliga år uppbyggdkompetens blir oanvändbar. Talboks- och punktskriftsbiblioleket hänvisar till att manföljer upphandlingsförordningen genom detta förfarande. Detta är enuppfattning som i hög grad är diskutabel, dä del vid beslut iupphandlingsärenden i vissa fall kan finnas skäl att lägga bl.a.sysselsältningspolitiska bedömningar som grund för beslut. Så har uppenbarligeninte skett. Eftersom rimlig hänsyn inte synesha tagils till sysselsältningspolitiska skäl, gjorda statliga investeringar,möjligheten att bereda handikappade sysselsättning och de synskadades rälltill inflytande över produktionen när beslut fallats om denna upphandling,vill jag fråga utbildningsministern om han avser att vidta några åtgärder. 1989/90:153 av () till justitieministernom gatuvåldet: vill vi inte vara med om en sådan här helg till! har flera meningslösa våldshändelserinträffat. Några exempel kan nämnas. En 16-årig pojke har brutalt mördats genomalt få halsen avskuren. En kvinna våldtogs mitt i . Engravid kvinna har fått mottaga sparkar i magen. Ungdomsgäng har härjat med knivaroch andra vapen runt om i stan, och flera misshandelsfall har rapporterats. Det oprovocerade våldet, främst gatuvåldet, börjar fåorimliga proportioner. Allt fler människor känner all nu måste något hända somgör slut på det. Rädslan får aldrig leda till att vi accepterar våldet ochlåter del ta överhand. Med anledning av den senaste lidens alltmer upprörandevåld vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka snabba och konkreta förslagpå åtgärder för att komma till rätta med våldet ämnar regeringen komma med? 1989/90:154av () till socialministern om ökade vårdresurser för ungakvinnor som lider av anorexia eller bulimia; Anorexia/självsvält ochbulimia/helsätning är två sjukdomar som ökar starkt i hela västvärlden. Bådadrabbar i första hand yngre kvinnor. Man räknar utifrån internationellaundersökningar med att av alla unga kvinnor i lider av en ellerbåda sjukdomarna. Dessa siffror innebär alt del kan röra sig om totalt 45 000,De siffror som finns frän är ur undersökning. Efter 16års uppföljning visar han på att dödligheten var och , efter minst 30år, är dödligheten , bedrivs vård av dessa sjukdomar i -4 slulenvård-platser. har 19 platser för slulenvård och 6 för dagvård.Öppenvård finns vid många psykiatriska mottagningar, men köerna är långa. ett stortoch växande behov av anorexia-/bulimiavård i landet. Jag menar alt problemet ärallvarligt och inte tillräckligt uppmärksammat i vårddebatten och vill därförfråga socialministern, om han delar min oro över vad som händer så mänga avlandels unga människor, till kvinnor, och vad han i så fall gör ellerämnar göra. Vilka åtgärder är socialministernberedd att vidta med anledning av att vårdresurserna för unga kvinnor medanorexia/bulimia är helt otillräckliga? 1989/90:155 av () till industriministern omutländska förvärv av svenska företag; Generaldirektör harlagt fram utredningen 1989:37 "Utländska förvärv av svenska företagOm delanses ange lägel alt genom åtaganden skydda väsentliga allmänna intressen från nega tiva konsekvenser av utländska förvärv, bör översynen inriktas på meto der att individualisera och precisera åtagandena såvitt gäller omfattning och giltighetstid,- Flera skäl talar för all åtaganden börkomma i fråga endast i fall,där svenska allmänna intressen uppenbart påverkas av förvärvet, och där de negativakonsekvenserna för sådana intressen är klart identifierbara," Vidareangavs att tidsgränser bör övervägas för tillslåndsmyndighetens behandling. Avser industriministern allframlägga lagförslag i överensstämmelse med utredningens förslag? 1989/90:156 av () till justitieministernom tillhandahållandet av personhga tillhörigheter vid frigivning frånfängelse: En person grips och döms tillfängelse för grov misshandel. Vid gripandet bär han en stor slaktarkniv. Vidfrigivandet får han tillbaka sina personliga tillhörigheter, där ingår ävenslaktarkniven som använts vid misshandeln. Samma sak gäller inbrottstjuvar som får tillbaka kofölteroch dyrkar som de vid gripandet bar på sig. Våldsmän och tjuvar skickas således - enligt nu gällandelagstiftning - rakt ut i samhället fullt utrustade för nya brott. Anser statsrådet denna lagstiftningvara tillfredsställande? Om inte, vad avser statsrådet vidta för åtgärder? Svar på interpellationer och frågor 1989/90:157av () till industriministern om klassificeringen av vissaförelag som nationella säkerhetsinlressen; De socialdemokratiska ledamöterna iriksdagens näringsulskott har krävt all de tio till femlon största svenskaföretagen skall klassas som nationella säkerhetsintressen i den svenskaförvärvslagstiftningen. Är industriministern beredd altinför redogöra för regeringens syn på vad som är avgörande för omsvenska företag skall betraktas som nationella säkerhetsintressen? Svar på interpellationer och frågor 1989/90:158av i (m) till utrikesministern om tillämpningen avbestämmelserna om visumtvång i vissa fall: Regeringen har beslutat alt fr,o,m.den 1 oktober 1989 kräva visum för inresa till av bulgariskamedborgare. Trots detta har ett stort antal bulgarer kommit hit viaÖsttyskland, som tydligen medvetet struntar i vad som gäller. Vilka åtgärder är statsrådet bereddatt vidta med anledning av alt låter bulgarer resa till , trots alt visumtvång till gäller för bulgariskamedborgare? 1989/90:159 av () till statsrådet om möjligheten för sovjetiska medborgare att besöka släktingar i : har fler sovjetiskamedborgare erhållit möjlighet att besöka svenska släktingar och vänner. Inteminst mot bakgrund av den rörelse i riktning mot frigörelse som pågår i denbaltiska delen av är denna möjlighet till besök i demokratierna iVästeuropa av mycket stort värde. Det synes nu vara uppenbart attinvandrarverket inte längre ger sådant besöksvi-sum. Är detta riktigt? Vad är skälen till och motiven för ensådan åtgärd? 1989/90:160 av () till socialministern omåtgärder mot missbruk av sjukförsäkringen; En undersökning som nyligengenomfördes av i visade alt av dem somvar sjukskrivna i själva verket jobbade. Om denna siffra kan anses gälla helalandet innebär del alt det betalas ut mycket stora summor inomsjukförsäkringen på felaktiga grunder Vilka åtgärder tänker socialministernvidta för alt förhindra att sjukförsäkringen missbrukas på detta sätt? 1989/90:161 av Mc () till statsrådet om underrättelsen till om svenska jordbrukssubventioner: Den skall månad nolifiera om de subventioner som skall utgå till det svenskajordbruket .