prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är bara så synd att den här debatten med aUsannolikhet kommer att bli känd bara för oss dussinet som deltar i den ochnågra tappra på åhörarläktaren, och så kommer naturhgtvis TT att plikttrogetskicka ut några rader om den. I övrigt kommer den att gå till protokollet, somstörre delen av verksamhet. Dettakan man inte enbart skylla på massmedia. har börjat att inse att manmåste vidta åtgärder för att sprida sin information. Det har införts ett särskilt institut, nämligen Särskilt anordnaddebatt. Om man vill höja intresset kring en debatt och höja statusen på enfråga, anordnar man en särskild debatt, även om det har stäUts mängder medfrågor och interpellationer i detta ämne tidigare, t.ex. om våldsfrå- Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser Därför begärde vi från som bekant ensärskild Europadebatt med hänsyn till vad som har hänt i , med hänsyntill att förutsättningarna för de förhandUngar om EG-samverkan som skallinledas kan antas ha påverkats av det som hänt i . Detvar en fantastisk enhällighet från andra fem partier om att ensärskilt anordnad Europadebatt skall den svenska inte ha denna höst,som enda nordiskt parlament. I de andra nordiska EFTA-länderna är det ensjälvklarhet att man anordnar en särskild debatt, innan landets regering gårin i den sortens förhandlingar som skall inledas , särskilt med utgångspunkti vad som har hänt i . Men det vill man alltså inte ha här Det ärnaturligtvis ingen tillfällighet. Man vill inte att hela denna debatt skalltränga ut till svenska folket. Man vill inte ha en verkhgt genomgripandeEuropadebatt ute i hela svenska folket. Det kan inte finnas någon annantolkning av att det plötsligt fanns denna massiva enighet. När mUjöpartiet fören gångs skull begärde en särskild debatt i en för oss viktig fråga, då blevdet ingen särskild debatt. Jag var i Nagymäros . Alla som är intresserade av miljö ochÖsteuropa vet naturligtvis vad Nagymäros än Nagymäros är en liten by i Ungern.Den byn ligger vid en flod. Där har man börjat bygga ett kraftverk. Floden ärsammanträngd till en smal bäck av en enorm byggarbetsplats. Det intressanta äratt byggarbetsplatsen nu är alldeles tyst och öde. Den ligger och väntar på attfloden skall ta tillbaka sin rätta fåra. Hur har den kunnat tystna? Jo, därföratt hundratusentals människor i huvudstaden för att protestera mot denna skövling av naturen - hundratusentals människorDär Ugger en av de viktigaste drivkrafterna bakom den omvälvning som sker iÖsteuropa -miljökatastrofen. Detär klart att frihetssträvandena också är mycket starka. Men när man reser iSovjetunionen och i det övriga , får man ständigt klart för sig, avmänniskor från de mest skilda samhällsgrupper, att alla är fullkomUgt eniga omdetta. I berättade en av folkfrontens ledare att detvar vid fosforitbrytningen som det började, dvs. det var en miljöfråga. 1Sovjetunionen är en fullständig katastrof i gång. Den ligger bakom mycket avperestrojkan. Miljökatastrofenär alltså en av de viktigaste drivkrafterna bakom den frigörelseprocess som nupågån Naturligtvis är det en oerhört glädjande frigörelseprocess. Ett imperiumupplöses i , men byggs det ett nytt imperium i Västeuropa.Det finns t.o.m. de som säger att det är imperiet i som har lockatfram upplösningen i . Antingen har de inte begripit någonting ellerockså är det precis det som de har gjort. HenryKissinger hade en gigantisk artikel i am Sonntag. Denne gamlelärjunge till begriper mycket väl vad han menar när han vill se EGoch väst som drivkrafter försöker han motivera att DDR skall dras ut urWarszawapakten utan att skall lämna NATO. Tvärtom skall DDRannekteras till NATO och EG. Han har en teori om hur han skall kunna lura påMoskva detta. Maktspelarna i väst leker med otroligt farliga saker,när de fortsätter sitt imperiebyggande och sitt maktspel. De spekulerar i entotal aningslöshet i , en aningslöshet som absolut inte finns där Detror att det nya skall byggas med EG som centrum, och sedan skall detvara något slags cirklar av vasaller runt omkring. haruttryckt sig i den riktningen. Den första vasallringen är EFTA-länderna, denandra är och sedan blir det väl en vasallring med ochSydeuropa. Därefter kan man väl tänka sig att det blir en vasallring med stateri . Afrikanerna finns ju redan med i EG som arbetskraft. Sedan blirväl också de gamla kolonierna i en ring av vasallen Jag vill inte kalladetta för visioner, det vore att besudla ett fint ord, men den här typen av"konspirationsframtider" florerar vilt i debatten. verkar detsom om man i den svenska debatten är så oskuldsfull att man inte har en aningom vad som pågår IChristian Science Monitor t.ex. skriver en amerikan att det finns bara tvåversioner. Den ena gäller , visionen om ett verkligt somföljer gränserna av det klassiska , nära associerat med . Det ärnaturligvis detta som man kämpar för - EG plus , det nya . Detandra skulle vara att liksom sliter ut ifrån detvästliga samarbetet. Det skulle då vara ett väldigt hot mot de västligaintressena. Närman betraktar det som händer i som någonting som har att göra medintressegrupper, maktpolitik osv. missar man det väsentiiga, för det väsentiigamåste väl ändå vara alla folks frihet, detta att vi bygger utan någonsupermakt över huvud taget och att vi tar på allvar strävandena i både öst ochväst att alla folk skall få frihet. Dåfinns det de som undrar om det existerar något alternativ tillEG-un-derkastelsen, den som också skall inbegripa . skrevSvenska att jag vill samarbeta om miljön i organ där i praktikeningen annan tänker bedriva samarbete. Mot den bakgrunden är det intressant attplocka fram det utskottsbetänkande som vi nu skall fatta beslut om. Där skriverman sida upp och sida ner om det internationella miljösamarbetet i . Manskriver om , om ECE, om avtalet för att skydda ozonlagret, avtalet om stoppför miljöfarligt avfall, avtalet om gränsöverskridande luftföroreningar - attsvavelutsläppen och kväveutsläppen skall sänkas, osv. Jag läser här sida eftersida - och har naturligtvis gjort det tidigare också. Men inte ett ord om EGoch EG:s berömda miljövårdsbyrå, som ännu är obefintlig och som enligt är den enda instans som skall fixa miljön i . Harinte ledamöter läst ? Eller de kanske struntar iSvenska , vilket ju vore väldigt klokt av dem. Hur kan de annars varamed på ett betänkande som sida upp och sida ner talar om att det finns andraorgan, fulla med miljöexperter, som faktiskt redan arbetar för att samarbeta ommiljön i ? I förhållande till vad vi vill arbetar de självfallet intetillräckligt mycket, inte tiUräckligt kraftfullt, inte tillräckligtlångtgående. Men de organisationerna finns där, och de har inte ett dugg med EGatt göra. De har med FN att göra - och det tycker jag är något som vi skallsatsa på. EG behöver nog sinmiljöorganisation. EG har nog inte tid med att fixa 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöirisatser 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser Detkom en rapport om EG-miljön, som talar om att den också ärkatastrofal. Denna rapport presenterades i under den lögnaktigarubriken att "nu skall EG satsa på miljön". I var manärligare och sade, t.ex. i , att rapporten visar att det i EG 1992blir mer avfall och färre rättigheter. Det är en fruktansvärd vidräkning medEG:s miljöpoUtik. EG har nog med sitt eget och kan inte fixa miljöockså. Vad vi står inför är - därvidlag kan jag instämma med tidigare talare- ett mycket omvälvande historiskt skede. Och frågan är om skall spelanågon roll i detta, eller om vi bara skall försöka skaffa häng-avtal iförhållande till den västliga supermakten. Detfinns en organisation, nämligen EFTA, som enligt aUt fler skulle kunna vara braför att samarbeta med . Östeuropéerna söker sig till EFTA. Därför vardet med förvåning jag för sedan i , på ett sammanträde medEFTA-parlamentariker och EG-parlamentariker, fick höra ordföranden i densvenska EFTA-delegationen awisa - för det var precis vad som hände - depropåer som kom från EG-parlamentariker, om inte EFTA vore ett lämpligt organ.Jag skall inte nu trötta kammaren med att läsa upp de exakta citaten; de harpresenterats tidigare vid en presskonferens. Men det är ett faktum som allakänner till som studerar frågan - var också inne på det - att denbild har visat upp utomlands är att man prioriterar det västeuropeiskasamarbetet framför allting annat, och att det andra får vänta. Omnu vissa propåer i bl.a. artiklar av på den senaste tidenantyder en kursändring, så är det jättebra. Men då behöver den kursändringenunderbyggas med litet mera av fakta. SkaU man t.ex. här avslå encentermotion om stöd till , som vi också har biträtt, bara för att sedankomma tillbaka med ett ganska snarUkt förslag i budgetpropositionen? År det såpolitik skall bedrivas - att man inte nu kan erkänna att i just dethär fallet var först med att inse att det behövs kraftigt ekonomiskt biståndtill ? Skall man fortsätta med de embargobestämmelser som innebär atthögteknologin inte skall få exporteras fritt till ? Det krävs mycketmer konkreta tag om vi skall kunna tro på en sådan kurssvängning frånregeringens sida. Det vore väldigt bra om den skulle vara på gång, om manverkligen här kunde säga i klartext att nu är berett att i EFTA verkaför att man öppnar för , för att EFTA får ett eget värde, för att EFTAblir en brygga mellan öst och väst i stället för att bli en satellit till väst- vilket det finns risk för enUgt vad den isländske utrikesministern sade vidett EFTA-sammanträde. Det behövs verkligen krafttag från regeringens sida. Med detta yrkar jag bifalltill reservationerna 1, 2, 4, 6 och 7. STUREERICSON (s): betänkande nr 7 behandlar frågor som vi med allsäkerhet kommer att återkomma till . Tack vare Gorbatjovsomvälvande förändringar av utri- kes- och inrikespolitikefter 1985 har länderna i Öst- och öppnats mot omvärlden -ekonomiskt, politiskt och mänskligt. Eftermånga och långa årtionden av diktatur och förtryck - både nazistiskt ochkommunistiskt - kan nu folken i våra östiiga grannländer börja hoppas på frihetoch demokrati. Världenhar firat 200-årsminnet av den . Jag tror, liksomMaria , att 1989 i historieböcker kommer att vara ett årtal avsamma dignitet som 1789. Detta fantastiska år, som vi snart lämnar bakom oss,kan mycket väl i ett historiskt perspektiv bU det år då tog deavgörande stegen över till demokrati. Dagama för sådana ana-kronismer somregimema i och är räknade. Under1989 har marken förberetts för mycket stora förändringar i de militärarustningarna i öst och väst, och ett avtal vidCFE-förhandUngarna i kan bli den definitiva bekräftelsen på att det kallakriget är slut. Detskulle förvåna mig om inte den utomordentligt skicklige och kreativefredspolitikern blir en av de starkaste kandidaterna förNobels fredspris redan nästa ån IGorbatjov har den östliga supermakten fått en ledare som , trots enormasvårigheter och problem och under aktivt motstånd från en tung, konservativstatsbyråkrati, kunnat genomdriva så radikala förändringar att denfrigörelseprocess han startat knappast kan hejdas eller vridas tillbaka. Gorbatjovhar redan inlett en diskussion i centralkommitté om attändra artikel 6 i författning, som ger partiet all makt ilandet. Leder denna diskussion till ett positivt beslut, betyder det ettdefinitivt genombrott för en demokratisk utveckling i vårt stora östiiga multinationellagrannland. Någraprincipiellt mycket betydelsefulla steg i denna riktning har redan tagits i debaltiska republikerna. representerade jag det svenskabroderpartiet vid de lettiska socialdemokraternas 20:e kongress i . Det varförsta gången som en socialdemokratisk partikongress genomfördes i denkommunistiska enpartistat grundade . Det var en stor ochvälorganiserad kongress med representanter för Lettiands kommunistparti blandde inbjudna gästerna och bevakad av ett stort massmediauppbåd. Samma veckosluthöll socialdemokratiska parti sin 14;e kongress i . Därrepresenterade vårt parti. Litauenblev den första sovjetrepublik som avskaffade detkommunistiska maktmonopolet och öppnade möjligheter för en flerpartidemokratiatt växa fram. Liknande reformer förbereds i och . Detta är enhelt osannolik utveckling i vad som är Sovjetunionen.Parlamentsvalen i de baltiska repubUkerna kommer att ge besked omlödigheten i glasnost och perestrojka. De kan mycket väl resultera iicke-kommunistiska regeringar i de tre . , letter och litauer som då får ansvaret för sina tre små repubhker kommeratt ställas inför mycket svåra avgöranden. Det breda folkliga kravet på nationellsjälvständighet måste då balanseras mot politiska och ekonomiska realitetenDet är en sak att driva konfrontationspolitik i opposition 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella nsatser Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser och något helt annat att iregeringsställning bära ansvaret för sitt folks väl och ve. Visvenskar kan och bör ge våra baltiska grannar rejälahandtag i deras arbete med att bygga upp ekonomin och öka självbe-stämmandet.Däremot gör vi nog klokt i att inte blanda oss i den konstitutionella debattsom redan pågår mellan och de tre baltiska huvudstäderna. Det är ettviktigt principiellt ställningstagande som i första hand bör gälla förriksdagen och regeringen. Men det kommer självfallet att finnas friståendedebattörer och grupper i vårt land som har en annan uppfattning i denna sak. Detsakområde som kanske lämpar sig allra bäst för ett omfattande samarbete medvåra grannar på andra sidan är miljöpolitiken. Det är också justsådant miljösamarbete som är huvudfrågan i det betänkande vi skall ta ställningtill här . Centernsrepresentanter i utrikesutskottet har, av ett oemotståndUgt behov att även idenna sak visa sig duktigast, drivits att författa hela åtta reservationen Densom läser utskottstexten kommer dock att ha svårt att finna några egentligamotsättningar i sak. Detbör också noteras att , som fortfarande kallar sig kommunistiskt,instämmer i utskottets analys av den ekonomiska misär som råder i deösteuropeiska staterna och stäUer upp på vår beskrivning av orsakerna tiU denekologiska katastrof som drabbat de östeuropeiska folken så hårt. Detär inte bara i som politiken utvecklas i snabb takt. Utrikesutskottetjusterade det här betänkandet meddeladestatsministern i ett tal inför Arbetarrörelsens Fredsforum att regeringenkommer att föreslå att sammanlagt skall användas under entreårsperiod för olika biståndsinsatser i . I den summan ingår de 300miljoner som tidigare föreslagits i bistånd till . Enligt pengarna ses som ett direkt stöd för demokratin. De skall hjälpa till attomstrukturera ekonomin. De skall bidra till en renare miljö. Tilldetta kommer statliga garantier för exportkrediter som gör det möjligt försvenska företag att etablera sig på de östeuropeiska marknaderna. Där är manockså intresserad av svenska investeringar som överför teknologi och annatkunnande. Enmiljard kronor av skattemedel är mycket pengar, men när det gäller att lösa deekonomiska och ekologiska problem som våra östra grannfolk står inför är det enförsvinnande liten summa. Det kommer säkerligen att behövas ännu större svenskainsatser under kommande ån Men som startkapital för den nya svenska östpolitiksom det nu blivit möjligt att föra är en miljard troligen en ganska lagomsumma. Sedannågra månader planeras under ledning av mycket storavästeuropeiska insatser i . deltar i dessa förberedelsenVästtysklands regering har utlovat stora insatser i DDR och . stödjerPolen och och har förklarat sig berett att ge stöd i arbetet påatt förbättra ekonomin. 1 det här sammanhanget kanman naturligtvis tycka att den svenska miljar- den är marginell. Men denkan, klokt använd, ändå bli till stor nytta på . Svenska företag ochmyndigheter ligger långt framme i fråga om miljöteknik och miljökunnande. små baltiska republikerna kan svenska insatser komma att bli av storbetydelse. De kan gälla små och medelstora företag, utbyte inom kultur ochutbildning och framför allt insatser inom miljöområdet. Renare vatten iÖstersjön innebär fördelar även för oss själva. Kanskebör vi göra de tre baltiska republikerna till vår speciella nisch när detgäller aktiva insatser i det nya - på samma sätt som blir avspeciellt intresse för och DDR för . Ungefär entredjedel av den svenska miljarden är redan öronmärkt för , och detförefaller vara en rimlig prioritering. Det är högsta mode bland västliga östekonomer och även blandösteuropeiska ekonomer att göra pessimistiska prognoser om de östeuropeiskastaternas ekonomiska framtid och därmed också om deras förmåga att vidtaverkningsfulla åtgärder mot den enorma miljöförstöring som pågån Utskottetkonstaterar att flertalet ekonomiska bedömare tycks befara att den svåraekonomiska kris som redan är ett faktum kommer att ytterligare fördjupas. Samtidigtkonstaterar utskottet att de omfattande ekonomiska reformer som det nu är frågaom i endast kan genomföras av varje land självt med egna kraften Debidrag som kan lämnas av utanförstående länder är med nödvändighet marginella. Motbakgrund av den allmänna expertpessimismen är det intressant att i IMF:ssenaste nyhetsbrev läsa ett referat av ett anförande som Brookings östekonomEdward A Hewett hållit. Han tycker att det är för tidigt att avskrivaförsöken att reformera ekonomi som misslyckade. Ekonomer vet myckethtet om övergången från en kommandoekonomi till ett mer marknadsorienteratsystem. De är experter på hur en marknadsekonomi bör fungera, men inte på hurman skapar den. Hewettmenar att man i borde ha börjat med att avreglera jordbruket, eftersomdet har relativt korta produktionscykler och få kopplingar till ekonomin iövrigt och det svarar för de viktigaste konsumtionsvarorna, maten. Men dettycks man i nu ha insett. Detvar ett uppenbart misstag att decentralisera beslutsfattandetinom industrin utan att man först försökt skapa flexibla pris-, finans- ochväxelkurssystem. Därför leder exempelvis de drastiska underpriser somföretagen betalar för råvaror och energi till felallokeringar på företagsnivån.DecentraUseringens mest påtagliga resultat har blivit en snabb höjningav inflationstakten. MenSovjetiedarna lär av misstagen och kan faktiskt också peka på en del framgångarPå har i omkring 130000 kooperativ vuxit fram som redansysselsätter omkring 3 miljoner människor En annan framgång är att man lyckatsdrastiskt höja kvaliteten på den ekonomiska statistiken. Därmed har man ettsäkrare beslutsunderlag för sina reformer Den öppna ekonomiska debatt som förstycks också bli allt bättre förankrad i verkligheten. Det är troligen möjligtatt undvika att den djupa ekonomiska krisen över- 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser går i katastrof ochkollaps. och hans rådgivares arbete med att omvandlakommandoekonomin till en marknadsstyrd ekonomi är ett pionjärarbete som detännu är för tidigt att döma ut. Nationalitetskonflikterna och andra politiskaproblem kräver att ledarna i tar nya djärva grepp. Klartär att våra grannfolk i går mot en mycket besvärlig vinter -standarden för gemene man fortsätter att sjunka, och för många hotar faktiskthungerspöket mnt hörnet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på samtliga punkten PÅR () replik: sade att vi var ganska ense i sak i utskottet och att detföljaktligen var ganska onödigt av att reservera sig. Det var ettglädjande uttalande - om det är sant. Vi har föreslagit att vi skall ha ettsamarbetsprogram med på framför allt miljöområdet inom ramen för 1miljard kronor . År ense med oss i sak omdetta? Det stämmer i så fall inte med vad han har skrivit under i betänkandet. Vihar föreslagit att det skall vara möjligt att ge blandade krediter för affärermed och och andra länder i liknande situation. Ställer StureEricson upp bakom det kravet? Det är i så faU en glädjande förändring iförhållande tiU vad som gällde när vi diskuterade denna fråga i utskottet. Vihar föreslagit att också skall kunna ge livsmedelsbistånd för att klaraden akuta situation som nu befinner sig i. År ense med ossi sak om detta? Dethär är de principiellt viktiga frågor där vi uppfattat att det faktisktföreligger en oenighet. Att det sedan blev fler reservationer har mer tekniskaorsaker. Men vad som också förvånar mig är att i sittinledningsanförande inte berör den principiellt viktiga frågan om hur dettabistånd skall finansieras, alltså om det är vi själva som skall stå för kostnadernaeller om kostnadsbördan skall övervältras på våra samarbetsländer i tredjevärlden. Det vore värdefullt om i kommande inlägg kommenteradeockså den frågeställningen. ANNIKAÅHNBERG (vpk) replik; Också jag tycker, efter att ha hört anförande, att detfinns anledning till förtydligande på en del punkter Han sade att det var enrimlig prioritering att ge 300 milj. kr till . Jag delar inte denuppfattningen. Det är inte en rimlig storlek på beloppet. Jag skulle gärnavilja veta ur vilket perspektiv anser att detta är en lagom summapengan År det sett i perspektiv av behovet i eller ur de svenska statsfinansiellaperspektiven? Jag tycker att båda de perspektiven ger anledning att utöka detbeloppet till 1 miljard , vilket vi har reserverat oss till förmånför. StureEricson sade också att varje land självt med egen kraft skall häva problemen.Jag delar den uppfattningen. Just därför är metoden med skuldkonvertering enså bra metod. Den innebär nämhgen att vi - i stället för att skulle betala av påsin oerhörda skuld till oss, som verkligen är en börda för dem, eftersom dettainte ger dem resurser över att prioritera t.ex. miljöarbete - köper en del avPolens skuld för våra biståndspengar och översätter det i miljöåtgärder somsedan utförs i . De utförs med ett mycket aktivt deltagande från polsksida. Jaghar svårt att se annat än att just den metoden skulle vara ett utmärkt sätt attuppnå det ökade och mycket aktiva deltagandet från mottagarlandets sida. Imitt inledningsanförande sade jag att jag tyckte att det kunde finnas anledningför regeringen att återkomma till med ett samlat förslag och med sinsamlade syn på förhåUandet till och hur vi skall bidra tillutvecklingen där både när det gäller demokratin och när det gäller miljön.Delar uppfattningen att det skulle vara önskvärt med ett sådantsamlat förslag från regeringen? Sistvill jag också understryka den fråga som ställde, nämligenföljande: Anser att biståndspengarna till skall tas från devanliga biståndspengarna, som är avsedda för andra länder i världen? Jag delari så fall inte den uppfattningen. Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser ()replik: Jag vill till att börja med säga till att det var enmycket intressant exposé han gjorde över utvecklingen i . Massmediasfokus har ju litet grand minskat eftersom utvecklingen i övriga varitså explosiv. SjälvfaUet har en längre väg att gå än de övriga ländernai . Därför tar det också htet . Jag delar uppfattningarnaatt det är för tidigt att döma ut de ekonomiska reformer som faktiskt tillstor del ännu inte har börjat fungera. Jagnoterar att när det gäller har ansett sig tvungen attlappa och laga litet i regeringens Baltikumpolitik. Det är bara att tacka förde klara uttalanden som här har gjort. Minfråga gäller framför allt regeringens miljardutfästelse. Den kostade ingentingför regeringen att göra. Finansen var naturligtvis lycklig över den härlösningen på problemet. Jag vill gärna citera vad skrev för någonvecka sedan i en debattartikel. "Omvi finansierar bistånd till eller andra östländer ur en biståndsram somär fastställd enligt enprocentsregeln, innebär det definitionsmässigt attu-länderna direkt eller indirekt - bilateralt eller via /FN -fårmindre svenskt stöd än vad de annars skulle ha fått. Inga räknekonster kandölja detta förhållande." Dåvill jag fråga : Hur motiverar ni det förhållandet att ni låteru-länderna bli finansiärer för det svenska östbiståndet? Hur kommer ni attmotivera att frångår enprocentsmålet för biståndet till ? PERGAHRTON (mp) replik: