prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Men visst är det väl fantastiskt, CatarinaRönnung, att tekniken har gjort det möjligt för oss att följa vad som händeröver i stort sett hela världen! Utan tekniken skulle vi inte ges denmöjligheten. Jag tycker att vi tacksamt skall ta emot möjligheten att kunnatränga in i andra länders kultur och att se människors i andra länder sätt attleva och behandla samhällsproblem. Den möjligheten har vi aldrig haft förut. Detär faktiskt inte som möjliggör en renässans för humanismen,som talade om. Tvärtom är det satellitkanalerna som harmöjliggjort detta . Själv kan jag se konstprogram nästanvarje kväll i utländsk TV. Jag kan lyssna på konserter ,och jag kan se opera från andra delar av världen. Aldrig någonsin erbjuderSveriges Television ett sådant utbud som vi nu kan få tack varesatellittekniken. Varför,, är socialdemokraterna så rädda för att avskaffa monopolet?Varför är ni så rädda för att ge konkurrens? Det är väl inte såatt ni tror att man inte håller måttet? 1989/90:40 6december 1990 ()rephk; Jag är osäker på om kan ge mig någon större vägledningi mitt tänkande kring mediefrågor En av de sämre idéerna, som jag vill betraktasom populistiskt trams, är den folkomröstning som förordas i en avreservationerna. Ettfaktum är att under snart har visat upp en otrolignjugghet när det gällt att ge nödvändiga medel ochresursförstärkningar för dess verksamhet. Man kan undra vad som ligger bakomdenna snålhet. Därvidlag skiljer ni er från andra partier Jagtycker att har en något naiv uppfattning när hon i sitt förstainlägg sade att marknadskrafterna skulle garantera bra program och yttrandefriheten.Jag försökte i mitt förra inlägg att tala om att etableringsfrihet i mångakanaler inte behöver betyda att yttrandefriheten stärks i den meningen attnågra minoritetsgrupper får komma till tals. Programmen blir i stället mer ochmer likartade allteftersom man konkurrerar om samma finansiärer Europakonventioneninnehåller, som själv sade, minimiregler Varje land bestämmersjälv om och i vilken utsträckning man skall tillåta reklam. Jag försökte talaom att på tid och längd kommer faktiskt kabellagen att bli överspelad. Jagtyckte att själv sade att man kan köpa parabolantenner för bara Med paraboler kan varje hushåll, bortsett från att kabellagen finns, tain vilka program som helst från satelliterna. Det är enligt min meningviktigt att vi i detta läge funderar över vilka mål 1989/90:40 6december 1990 vi skall ha för svenskaetermedias program . Det är också vikfigt att slå fast att vi harnågot mycket värdefullt att värna. Yttrandefriheten inom den svenskakulturpolitiken är mycket vid, och den skall vi inte sälja ut för engrynvälling. Vi är sedan oense om metoderna för att bevara den finamediepolitik som vi har. STIGBERTILSSON (m) replik: Populistiskt trams kallar det moderata förslaget att ien rådgivande folkomröstning låta människor få säga vad de vill ometableringsfrihet i etermedia. Så uttalar sig den som är för monopolet och intevågar låta människor säga sin mening i den här frågan. Jag tycker, CatarinaRönnung, att vill ni ha ett besked av människor, gå då ut i en rådgivandefolkomröstning och ta emot beskedet. Det kan inte vara farligt. Beskrivningenav att vi moderater är njugga mot det nuvarande monopolföretaget är intekorrekt. Om vi ser på den enorma utveckling i fråga om personal och program somhar ägt rum , är det väl ingen tvekan om attföretaget har fått mycket stora resurser fill sitt förfogande. Ett av de storafelen är att inte har utsatts för någon konkurrens, intehar fått tillräckligt stora möjligheter att göra jämförelser Det öppnar manockså för med fler företag som agerar på marknaden, . YLVAANNERSTEDT (fp) replik: Jag vill fästa uppmärksamhet på att vi har tagit uppfrågan om de s.k. smala programmen eller program som riktar sig till etniskaminoriteter Vi har föreslagit en fristående reklamkanal och vill ge utrymme förpublic service-verksamhet i och . Det gesalltså utrymme för det. CatarinaRönnung talar vidare om att vi måste bevara den svenska kulturen och attprogram som speglar den bör det slås vakt om. Det skall vi inte sälja ut för engrynvälling, säger hon. Vad är det då hon tänker på? År det"Varuhuset" och "Macken"som speglar den svenska kulturen? Nej,ge etableringsfrihet, ge konkurrens, så blir också programmen så bra attsvenska folket väljer att titta på kanal och . Jagställde förut en fråga fill : Varför accepterar socialdemokraternareklam i de kanaler vi har , när ni inte kan tänka er att acceptera reklamöppet i en fristående kanal? Faktum är ju att varje sportprogram innehåller enmängd reklam, som socialdemokraterna väljer att inte se. De struntar i attdetta faktiskt förekommer i . Då är det väl bättre attinföra reklam öppet och att svenska folket får välja vilka program man vill se. Det är väl inte så att har sådåligt förtroende för svenska folkets förmåga att välja att hon vill självvälja för dem, för det blir ju resultatet av socialdemokraternasställningstagande? () rephk: Jag satt i en splittrad lyssnarsituation och uppfattade inte omCatarina Rönnung medgav att socialdemokratin var beredd att hjälpa oss att höja licensavgiften ochdärmed möjliggöra en fortsatt bra verksamhet inom . År detfallet, så hälsar jag det med glädje. Jagfick inget svar på en mycket viktig fråga som tål att upprepas. Har man välfått in reklam på ett håll, i en kanal, så kommer den att spridas till de andrakanalerna. Det kan t.o.m. bli ett kommersiellt monopol, om man vill dra ut detkonstitutionellt. Hur ser socialdemokratin på det? Det vore bra om vi ficksvar. för det är ganska avgörande vad vi tar för ställning . Vi kan intevänta så länge som ni inom socialdemokratin tror att man kan göra. Vadbeträffar att ta emot program med hjälp av parabolantenn vill jag säga att detfinns inte mer än möjligen en direktsändande satellit riktad mot . Såmottagning med små parabolantenner är inte framtidens melodi. Vi kan uteslutaden möjligheten. 1989/90:40 6december 1990 ()replik; Jag tror att , liksom många moderater gör, lever kvar iett förflutet som vi redan har lämnat. Det finns inget TV-mono-pol längre ilandet, så det finns inte mycket monopol att bryta upp egentligen. Jagförsökte tala om vad vi i skall slå vakt om, nämligen yttrandefrihetenoch den svenska kulturen. Sedan har jag faktiskt lämnat öppet vilka medelvi skall använda för att nå de målen. Jag har också sagt aU beslut om enmediepolitik skall fattas i brett politiskt concensus, eftersom det på sätt ochvis tangerar yttrandefriheten. Hurskall vi alltså bära oss åt i när vi har en gränsöverskridandeöverföringsteknik och när vi har behov av att förstärka resurserna för SverigesRadio? Det är faktiskt en öppen fråga, men regeringspartiet utgår ifrån denerfarenhet som finns och fattar pragmatiska beslut . Den verklighetsom råder måste man ju utgå ifrån, när man fattar beslut om en nymediepolitik. YlvaAnnerstedt har en väldigt låg uppfattning om vårt svenska TV-bolag, men svenskTV håller hög klass när det gäller kultur och när det gäller att slå vakt omdet svenska språket och den svenska kulturen. Dessutom har jag naturligtvis klockarkärlek till den kära gamla ångradion. Tredje vice talmannen anmälde att ,och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytteriigare repliker CARLFRICK (mp): Jag vill i likhet med de flesta svenskar ha friheten och möjlighetenatt få det jag säger framfört till vem jag vill. Det är ett exempel påyttrandefrihet. Når det läsare eller åhörare, är det ett exempel på informationsfrihet. Meninformationsfriheten är lika litet som yttrandefriheten någon påbjudenskyldighet. Det är en rättighet som vi alla har, och den kan vi förfoga översom vi vill. Vi kan blunda och vi kan sluta öronen. Varförskall miljardären få äga och förfoga över en TV-kanal, när intejag får det eller har möjlighet till det? Att enbart få tänka friu 1989/90:40 6december 1990 och inte framföra sinatankar till andra är inte särskilt mycket värt. Detsamma gäller om rätten atttala fritt är begränsad till att utövas i ett slutet rum, dit ingen kommer föratt lyssna. Därför är möjligheten att föra ut sitt budskap väsentlig, att fålyssna lika väsentligt. Varjemedborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet, frihet att ital eller skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt attuttrycka tankar, åsikter och känslor Andra friheter i detta sammanhang ärinformationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten,religionsfriheten och tryckfriheten. Allt detta kan sammanfattas underbegreppet opinionsfrihet. Yttrandefrihetengäller i princip alla former av yttrande. Rätt till skydd gäller ingrepp fråndet allmänna, dvs. staten, kommuner och myndigheter Med medborgare menasfysiska personer, inte juridiska personer, det är huvudregeln, men den s.k.frihetssidan i svensk politik tänjer på begreppen så att det nu börjaraccepteras att också juridiska personer är ett skyddsobjekt när det gälleryttrandefriheten. Men det finns inte anledning att göra denna utvidgning, somär en korrumpering av huvudregeln, och det är en korrum-pering som skapar oredai debatten. Det är människor som skall ha yttrandefrihet, inte företag. Programreglernaför och säger att det skall råda vidsträcktyttrandefrihet och informafionsfrihet i radion och televisionen. fåryttrandefriheten en annan betydelse. Programföretaget uppmanas att se till attyttrandefriheten blir så vid som möjligt. Många slags yttranden, många formerav yttranden skall få plats i etern. Mångfald med kvalitet är mottot. som skall komma till tals i och är i allmänhetens och samhällets tjänst. Grundtanken är att dessaföretags tittare och lyssnare är kunskaps- och informationssökande människorsom aktivt kan delta i samhällsarbetet. För kommersiell TV finns bara ett krav;den skall gå med vinst. Skillnaden mellan de två systemen bottnar i synen påtittarna. De är i reklam-TV-fallet en vara som säljs fill annon-sörer och andrasom vill marknadsföra produkter i sändningarna. Reklam-TV:s varulager består avsändningstid med ett förväntat antal köplystna tittare av olika kategorier.Tittarna är avhumaniserade till att bli delar, varor, i envarudistributionskedja. Så långt har det gått med den fria, kännande, tänkandeoch älskande människan när vi anammar reklam-TV som landetsTV-medium. Attarbeta för reklam-TV är att vilja avhumanisera oss. Att acceptera reklam-TVinnebär inte att yttrandefriheten i samhället ökan En medborgare kan inte yttrasig mer och få mera och rikare information. Det blir den rike finansmannen somfår mer yttrandemakt och bestämmer över säljbudska-pets innehåll. Din och minroll blir att lyda de köpbudskap som bjuds oss. Vår frihet blir att rösta medplånboken. Ju mer vi röstar på de televiserade varorna, desto mer makt ger viden rike mannen. Dettahar inte ett dyft med yttrandefriheten att göra. Det är i praktiken dessmotsats, eftersom människors tid kommer att tas upp av reklamtjafs och de uslaprogram som omger reklamprogrammen. Erfarenheterna från utlandetförskräcker Vi vet vad som har hänt i Frank- rike och i med ettvåldsamt utbud av våld och porr Det är den råhetens frihet som kommer atterbjudas våra barn och barnbarn. Dessutom förstärks konsumtionsideologin, dvs.att vårt egentliga värde som människa består i vår förmåga att konsumera. Viblir varor i reklam-TV:s kalkyler Ökadkonsumtion leder till större varuomsättning och ökad miljöförstöring. De somsäger ja till reklam-TV vill inte ta ett miljöansvan De medverkar aktivt tillätt förstöra våra framtida livsförutsättningar. Deneftersträvade, förändrade och korrumperade yttrandefriheten heter pengan Det ärdyrt att ha rika personer eller företag kan klara detta. Regeringenhar lagt fram ett förslag om att TV-licensen skall momsbeläg-gas. Det innebäratt TV-tittandet för licensbetalare blir dyrare utan att de får någotut i form av bättre program. Detta drabbar inte andra TV-sändare, eftersom desänder från utlandet. Det kommer att leda till att antalet licensinnehavarekommer att minska, och får mindre pengan Det blir sämreprogram, och människor dras till sändningarna i reklam-TV, vilket kanske varmeningen. Eller var det meningen? Moderaternahävdar att en fri etableringsrätt främjar yttrandefriheten. De menar att detger en mångfald i utbudet. År det verkligen så blåögt enkelt som moderaternasäger? Det är de rikas yttrandefrihet. Den som leder till rätten att fåobegränsade mängder av underhållning med tyngdpunkt på våld och porn Detmotsatta synsättet representeras bl.a. av de gröna som hävdarrätten till allsidig information. Den svenska modellen ger oss en balans sommed den moderata modellen rubbas till förmån för kommersiella budskap blandademed rå underhållning. och radio ger oss friheten att fåinformation från alla möjliga håll. Vi erbjuds hela skalan av utbud iallmänhetens och samhällets tjänst, i den fria informationens tjänst. TV3 är den enda egentliga reklamkanalen riktad mot . De andrakanalerna av någon egentlig betydelse är betalkanalen är ett bra exempelpå hur en reklam-TV-kanal fungeran Den är en modell för framtiden om vi iSverige fattar det olyckliga beslutet att kommersialisera svensk TV. TV3 och dess gelikar kan inte styras. De styr sig själva med utgångspunkt frånsina lönsamhetskrav. De sysslar egentligen inte med att sända TV-program.Deras uppgift är att sälja ett antal tittare i olika åldersgrupper ellerkategorien Det gäller de små barnen, ungdomarna, hemmafruarna, pensionärernaosv. - målgrupper att sälja till dessa annonsören Föratt kunna vara lönsam fordras många köplystna tittare, och för att få dem tillsina sändningar blir lockbetet underhållning kombinerat med våld.Underhållningsvåld - finns det egentligen ett värre begrepp än det? TV3 har redan gjort stora inbrytningar hos barn och ungdomar i åldern 9-18 år.För sedan debatterades här i kammaren det ökande våldet i samhället. Harvi inte en av källorna i och dess utbud av underhållningsvåld på bästasändningstid? Redan tidigt på morgonenhar man speciella barnprogram. 1989/90:40 6december 1990 guldgruvetidenär den mellan , det som kallas för prime time. Det är de storaskarornas tid. Jag har roat mig med en studie av programutbudet för dennu aktuella veckan Vad kan man då finna? Jo, följande. När det gäller ren underhållning utgör sådan avsändningstiden i , av sändningstiden i , och i TV2. När det gäller andra sändningar utgör sändningstiden 10 %i , i TVloch70%iTV2. Av särskilt intresse är att notera underhållningsvåldunder perioden fördelades sig på följande sätt: av sändningstiden i ,och O % i de andra kanalerna. Under andra veckor kan för TV3:s del tidsandelenunderhållningsvåld uppgå till närmare 50 %.DelO % som är av annat innehållbestår i av små nyhetssnuttar och inköpta dokumentären helt teateroch kultur för att ge en allsidig bild av vårt samhälle. Som jag ser det är detta en mycket adekvat bild att vadsom erbjuds dem som ser på reklam-TV och av vad tittarna kan förvänta sig av enframtida reklamfinansierad svensk TV. Det påstås ofta i debatten att är en fri kanal. Ingetkunde egentligen vara mer felaktigt. Den är bara fri för dem som har råd tilldet. För dem som vill fånga , kostar det slantar med ca 7 000 kn för enparabol och 5 000 kn för en dekoden Dekodern har monopol på iNorden. För att kunna fånga in program fordras det endekoder. Att då tala om den fria informationsrätten, ellerinformationsmöjligheten, blir på detta sätt till ett hån. är ingen frikanal, när bara vissa kan ta emot sändningarna. Reklamens trångainformationsfrihet kostar pengar Utomlands har branschen stora problem. Det ärnämligen så att fit-tarna flyr TV;n när reklamen börjar. De gör annat ireklampauserna, också under den s.k. prime time. Då tillgriper man den listen att göra hela program tillreklam och göra sponsrade program. Det går bara inte att komma undan. Vi kommeratt se samma utveckling i . TV3:s egen produktion är synnerligen begränsad.Av den egna produktionen är en stor del sponsrade program. Det går med andraord att köpa programtid för vem som helst som kan betala. I den breda kampanjen för svensk reklam-TV bluffas dettappert. Man säger att den nya tekniska utvecklingen innebär att vi inte kanstoppa införandet av reklam. Sanningen är den att satelliter somTV-programförmed-lare har varit kända som metod Det råder ingensom helst principiell skillnad mellan , Eutelsat och Astrasatelliten.Det går därför inte logiskt och sakligt att hävda att vi av tekniska skäl skallacceptera TV3-sändningar via Astrasatelliten, medan andra förmedlarsatellitersprogram kan förbjudas enligt svensk lagstiftning. Skälet till dessa andliga saltomortaler är att manbakvägen försöker motivera införandet av reklam i svensk TV. Varför ärförespråkarna av reklam-TV så angelägna om att skall få sända? År det såatt detta avsteg från kabellagen är en inkörsport för svensk reklam-TV? Av det sagda framgår att vi i inte kan finnaatt vi har någon som helst anledning att ändra vare sig TV-politik ellerkulturpolitik. Vi har fyra kanaler till vårt förfogande. Vore det intefantastiskt om vi i stället skulle kunna använda dem till ett rikt kulturutbud?Vi betalar alla som skattebetalare till Operan och , men få har chansenatt njuta av dem. En kultur-TV-kanal kunde hjälpa oss berövade utanförstorstadsreviren. Vore det inte fantastiskt om vi kunde erbjuda alla våranya vänner invandrarna fina program? Tänk vad vi skulle kunna lära oss omandra kulturer, och bli berikade av mångfalden och rikedomen. Vore det intefantasfiskt om vi kunde ta in mängder av fina informativa program omförhållanden i hela världen? Det vore fantastiskt, eftersom det skulle ge ossalla möjligheter till nya fördjupade kunskaper och internationell förståelse. Vore det inte fantastiskt om debatter kundesändas i en kanal? Vilka möjligheter jämfört med de begränsade och fördummandeoch förråande program som erbjuder oss! Informationsfriheten och dess möjligheterskulle fira triumfer jämfört med den moderata fördumningspoliti-ken. Frågan är vad det är vill och vad de är räddaför. Skyr de och deras gelikar den kunniga och kritiska människan som med kraftoch kunskap kan göra goda val? Människor som är miljökloka ochframtidsinriktade i stället för att gynna överkonsumtion och en ökadmiljöförbrukning, vilket står för Vilken människosyn harmoderaterna egentligen? Låt svensk TV vara fri och reklamfri. Låt kulturen blomma.Säg nej till , och tillämpa kabellagen också för Astrasatellitens sändare.Det gäller att ta ett framtidsansvar. Det är framtiden och våra barn värda. Varför är socialdemokrater i ledande ställning så ivrigaatt privatisera svensk TV, och förstöra den allsidiga informationen, som ärgrunden för demokratin? Varför accepterar man ? Måste vi inte försvarademokratin och kunskapen ? Utan relevant information får vi fåkunskaper, och utan goda kunskaper sitter demokratin trångt. De med mycketkunskap får makt. Var finns de demokratiska krafterna i dessa avgörande frågor?Förväxla inte yttrandefrihet, rätten till information, med etableringsrätten. Visst kan , miljardären, få äga en TV-kanal.Men han skall inte ha rätten att skicka sin smörja i de svenska kabelnäten. Jagyrkar bifall till de av undertecknade reservationerna. Jag skall bara kortkommentera en enda punkt. Jag är säker på att varken licensbetalare ellerreklamfinansiärer skulle tycka att det vore så oerhört fantastiskt om vi hadeen speciell kanal som sände ut riksdagsdebatten I början skulle det kanske inte vara så fantastiskt,men det skulle kunna väcka ett stort politiskt intresse. Det skulle kanskekomma betydligt fler personer till kammaren, och vi kanske skulle få fullödigaoch intressanta debatter. Jag har träffat många svenskar som säger att detskulle vara utomordentligt intressant att få följa förehavandena i kammaren.Jag tror att det långsiktigt skulle medföra en mycket god demokratisk vinst. 1989/90:40 6december 1990 Justitieombudstnän-nens redovisning till 1989/ Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut fattades under 16§.) 15§ Justitieombudsmännens redovisning till 1989/ Föredrogs betänkande1989/90:KU21 Justitieombudsmännens redovisning av sin verksamhet till 1989/(redog. 1989/90:1). BIRGITFRIGGEBO (fp): är det möjligt att motionera i anledning avbl.a. JO-berättelsen och skrivelser från regeringen. var vi någrafrån som motionerade om rättspsykiatriska undersökningar Det leddetill ett enhälligt fillkännagivande från till regeringen. Dethar under beredningen av dagens ärende grymtats litet grand om lämpligheten iatt motionera i anledning av JO-berättelsen, och man har också grymtat litetgrand om huruvida det var lämpligt att behandla den motion som vi har väckt isamband med JO-betänkandet. Konstitutionsutskottetfår en mängd skrivelser och telefonsamtal från personer som vill att riksdagenskall granska och ha synpunkter på enskilda beslut som JO har fattat. Dettaavvisar jag bestämt, och det är också en samfälld uppfattning hos KU:sledamöter eller skall inte överta JO:s rolleller överpröva JO:s beslut. Om vi börjar ha åsikter om eller peta i JO;sbeslut kommer vi att översköljas av "överklaganden" från missnöjdamedborgare. Det är varken en rimlig eller lämplig ordning. Däremottycker jag att det är skyldighet att agera om justitieombudsmannenpekar på brister i lagstiftningen. Ingen annan än kan ändra SveaRikes lag. När JO i sin berättelse pekar på behov av ändring, är det närmastvår skyldighet att agera, under förutsättning att vi delar justitieombudsmannensuppfattning i sak. Detär bakgrunden till motionen från några folkpartisten Jag beklagar att den intekunde debatteras i samband med behandlingen av det stora statkyrka-ärendet somvi avslutade . Justitieombudsmannenbeskriver i sin ämbetsberättelse ett fall som i korthet går ut på att tvådanskar som blev svenska medborgare 1977 varit medlemmar i svenska kyrkan1977-1985 utan att de vetat om det och trots att de, när de flyttade in ilandet, meddelade pastorsexpeditionen att de inte ville vara medlemmar isvenska kyrkan. Enligtregeln skall invandrarverket eller meddela pastorsexpeditionenatt en person har blivit svensk medborgare. Han eller hon bhr då automatisktmedlem i . För säkerhets skull står det i lagen att den nyemedborgaren inte skall rikta någon särskild ansökan till kyrkan för att bliupptagen som medlem. Automatiken sätts i gång så snart en person i sinmedborgarskapsansökan prickat för att han 'l"" ln är av evangeliskluthersktrosbekännelse. JO pekar på att det inte är ovanligt att utomeuropeiskainvandrare som uppenbart har en annan religion kryssar för i rutan. De kansketror att det har betydelse för medborgarskapsfrågan. Detta ställer till problemför pastorsexpeditionerna som i sin tur kan utreda frågan och vidta åtgärdenJag förmodar att det handlar om att ta initiativ för att förmå personerna attbegära utträde ur . Det är en självklarhet att vuxna människor som kommer frånandra länder skall tillfrågas rakt på sak om de vill bli medlemmar i eller ej. Det bör klart framgå av lagen och av de blanketter sominvandraren skall fylla i. Det är en enkel, självklar och rak regel som går attinföra snabbt. Majoriteten i utskottet tar dock inte ställning i sak. Det avgörande för utskottsmajoriteten är att själv eventuellt tänker utreda frågan. Dessutom anser utskottet att deti första hand ankommer på kyrkan själv att ta initiativ i frågan. År det devalda representanterna i riksdag eller som skalltillvarata religionsfriheten i ? Är det meningen att alltmerskall degraderas till att bli ett transportkompani? Vi har en annan aktuell fråga som handlar omkommunalise-ringen av lärarna, där avtalsförhandlingarna skall styra vad viskall tycka här i . När det gäller religionsfriheten skall vi göra osshelt beroende av vad kyrkomötet har för takt och inriktning i sitt arbete.