prot · GD09106 · 1989-12-31 00:00:00 — Det finns en skrivning i svaret om att det störstasamarbetsprojektet mellan och , pappersbruket i Bai , harbetytt mycket för att öka förståelsen för marknadsekonomiska principer. Jagmåste fråga; Är det en omskrivning för att man inser atl detta kansketotalt sett har varit ett ganska misslyckat u-landssamarbete mellan ochVietnam? Innebär det här en förståelse för att marknadsekonomin måste betonasmer i det svenska biståndsarbetet, även generellt sett, dvs. utöver vad somgäller ? När fört dialogen kring rättsprinciperna för atlstärka de grundläggande mänskliga rättigheterna, vilken reaktion har man dåfält från de vietnamesiska ledarna? Finns del någon förståelse för detta ellerhar man en passiv attityd? Jag tror att del är viktigt att vi verkligen fårgehör för delta, så atl det inte stannar vid en förstående attityd på papperetutan atl det också får genomslag i den ekonomiska politiken. Den förnyelseprocess som pågår på det ekonomiska områdetmotsvaras inte med säkerhet av en förnyelseprocess på det politiska området -töväder växlar med åtstramning i den gammalkommunistiska andan. Det finns, trorjag, otvivelaktigt en risk för en kinesisk utveckling även i . Det voreintressant alt höra statsrådets bedömning av utvecklingen i det avseendet. Först frågan om Bai och dess inverkan pådet vietnamesiska samhället. Man skall ha klarl för sig att Bai inte bara är ellpappersbruk. Man kan säga att Bai är ell av de störstaregionalpolitiska projekt som har genomförts i . Det innebar att byggaupp en helt ny infrastruktur i en region som tidigare hade myckel få människorDel gällde alt bygga upp utbildning och ett samhälle. Alla utbildningsinsatserna har sedan verkat för enmodernisering av del vietnamesiska samhället. Där har man inte bara förmedlatyrkeskunskap inom skogsbruk och pappersframställning ulan där har man ocksåförmedlat samhällskunskap och insikt i ekonomiska frågor som jag tror haft slorbelydelse för att öppna ekonomin i . Att sköta ett så stort företag somBai har också lärt många vietnameser betydelsen av mer av marknadsekonomiskaprinciper. Del var skälet till att jag nämnde projektet som en positiv insats idel här sammanhanget. Jag har sagt att Bai är eltmycket stort enskilt biståndsprojekt. Det har i sig inneburit många problemunder resans gång. Hade man tidigare känt till allt det som man nu vet hade mannaturligtvis gjort det på ett annat sätt när man i slutet av 1970-talelpåbörjade projektet. Men jag vill inte betrakta Bai som elt misslyckatprojekt. Det är, lycker jag, jusl del här året intressant all notera allvietnameserna nu tar över ledningen av och ansvaret för projektet och attpapper produceras. Den öppning i ekonomin som kan noteras i liksom imånga andra länder framför alll i , där många länder nu genomförekonomiska reformprogram som innebär mindre av centraliserad ekonomi, harstora återverkningar pä det svenska biståndet. Så långt vi kan försöker vistödja dessa reformprogram och därmed stimulera denna förnyelseprocess. Man kan naturligtvis alltid fundera över hur mycket gehörman får för sina idéer, men jag tror att det för de ekonomiska tankegångar somvi för fram om behovet av en öppnare ekonomi och mer av marknadsekonomigenerellt sett finns en mycket större förståelse än . Det börjar också i de flesta länder finnas en störreförståelse för all mer måste göras för demokrati och mänskliga rättigheter Därkan ibland det vi säger vara svårare för en u-landsbefolkning att riktigtförstå, eftersom man inte har någon erfarenhet av en levande demokrati. Del ärviktigt atl vi här arbetar vidare och gör vad vi kan för alt på alla områdendär del är möjligt konstruktivt stödja denna process. Även när det gällermycket fattiga måste del vara så all brott mol de mänskligarättigheterna aldrig får accepteras; det får inte finrias någon ursäkt för denlyperi av brott. 30GÖRAN (); Jag tror alt de flesta drar sammaslutsats som ; Om vi hade velat mer om den storskaligasatsning som iriled-des i Bai på 70-talel hade vi kanske fattat andrabeslut. En förhoppning för framtiden är alt vi skall dra lärdom av dennagrundläggande erfarenhet. De flesta av oss inser nog att vi alltför litet harbetonat sambandet mellan å ena sidan frihet, rättstrygghet och öppenhet och åandra sidan ekonomisk utveckling även i ganska underutvecklade länder, som intehar några demokratiska traditioner. Det kan vara intressant att ta del avEkonomisk Debatts senaste temanummer om ulvecklingen i ett antalutvecklingsländer, bl.a. afrikanska. Man har gjort den entydiga erfarenhetenatl den förhärskande doktrinen om en långt gåendecentralplanering och reglering av ekonomin har lett utvecklingen snett. Denhar icke lett lill ekonomisk utveckling utan tvärtom till slagnation och tillstorslagna misslyckanden. är man på väg in i ett skede där marknadsmekanismernafår verka på ell hell annat sätt. Jag tror all del finns anledning att ta fasta på vadstatsrådet i sitt svar sagt om att det är i den riktningen vi kommer att verkaäven från svensk sida i vårt fortsatta biståndsarbete. Vi skall trycka på föratt åstadkomma ell annat slags ekonomi med mindre av cenlraldirigering. Jag saknar ändå svar på frågan om de vietnamesiskaledarnas reaktioner på våra krav på rättstrygghet och rättsregler som enförutsättning för svenskl bistånd ifortsättningen, dvs. att vi verkligen ger demokratimålet ordentlig substans. Vi har haft besök av den vietnamesiskejustilieministerri och en juristdelegalion, i vilken även SvenskaAdvokatsamfundet var representerat, har besökt . Det har såledesinletts ell samarbete som skall fortsätta. Det fiuns alltså elt intresse avdet som vi har att komma med. Man har också i påbörjat ett stortlagstiftningsarbete för att modernisera rättssystemet. Del finns här utrymmeför oss atl delge vietnameserna våra erfarenheter, som de sedan nalurliglvisfår göra lill sina egna på del sätt som passar i deras samhälle. AnL 32 (): Jag vill gärna fullfölja denna diskussion. IUlla Tilländers in-lerpellation finns detta citat från den vietnamesiskaministern för religionsfrågor: "Staten skall arbeta på att avslöja ocheliminera ränker som imperialister och reaktionärer smider under religionerisläckmaritel för att söridra och undergräva del vietnamesiska folkelsrevolution." Mot den bakgrunden lycker jag all del finns skäl atl sättaen del frågetecken inför det ärliga uppsåtet och försöka nå elt rättssystem isvensk, eller om man så vill, västerländsk mening. har förmodligen uppgift alt i en fortlöpande dialog, som det uttrycks iinterpellationssvaret, verkligen trycka på dessa grundläggande faktorer när delgäller att skapa en demokrati i och, som jag tror, därmed också enbättre ekonomisk utveckling. Men min slutsats är atl svaret är positivt, och jag ber änen gång alt få lacka för delta. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90;So49-So55lill socialutskottet /90;N72-N76 till näringsutskottet /90;Jo41-Jo50lill jordbruksutskottet /90:Bo53-Bo55 till bosladsutskoltet Anmäldes och bordladesJustilieutskoltets betänkanden /90:JuU27 Anslag till polisväsendet1989/90;JuU28 Anslag till brotlsskadenämnden Prot.1989/90:106 betänkande 1989/90;BoU15 Anslag lill bostadsadministrationen m.m. 6 § Anmälan om frågor Anmäldesall följande frågor framställts 1989/90:549 av (vpk) tillkommunikationsministern om åtgärder för atl stoppa den planeradepassagerartrafiken med fartyget ; planeraralt sälla in det NIS-registrerade fartyget i passagerartrafikmellan och . betecknas av Sjöfolksförbundel som elt"slavskepp", dvs. besättningens situation och förhållandena i övrigtär förkastliga och oförenliga med svensk arbetsrättslagsliflning,säkerhelsuppfatlning m.m. Representanter för de nordiska ländernas regeringar har nuträffats för atl diskutera och dess aviserade trafik. Mötet harenligt uppgift inte lett lill beslut att stoppa trafiken med"slavfartygel". Jag villfråga kommunikationsministern: Vad tänker regeringen göra för attstoppa mellan och ? 1989/90:550 av (vpk) tillkommunikationsministern om passagerartrafik med s.k. bekvämlighetsflaggadefartyg; Katastrofen med"lågkoslnadsfärjan" Scandinavian Siar har tvingat fram en offentligdebatl om säkerheten på passagerarfartyg i nordisk trafik. Under den pågåendesjöförklaringen har skrämmande säkerhetsbrister avslöjats som kan hänföraslill de förhållanden som råder på s.k. bekvämlighets-flaggade fartyg. Vpk harunder många års debatl om sjöfartspolitiken hävdat alt skall verkainternationellt för all trafik med sådana fartyg stoppas saml atl de inte skallha möjlighel atl angöra svensk hamn. Är regeringen nu beredd altmedverka till alt införa regler i som förhindrar passagerartrafik meds.k. bekvämlighetsflaggade fartyg till och från svenska hamnar? 1989/90:551 av () till jordbruksminisiernom paslörise-ringen av mjölk; Man kan säga all lurberkulossmitlafrån mjölk i stort sett utrotades i Sve- 36 rige på 50-lalet. För atl undvikaall vi ånyo får spridning av denna synnerli- genfarliga sjukdom pastöriseras nästan all mjölk som säljs i . 1989/90:106 största möjligheteri all luberkelsmitta kommer in i mjölkenpåstås vara i lantgårdarna. Mjölkbönder, deras familjer och barn har rätt atl drickaopastöriserad mjölk. Detta är också den vanligast förekommandeintagningsmeloden av mjölk från landels ca 30 000 mjölkproducenler är det också så atf besökare och vänner som hälsar påen mjölkbonde får en slurk riklig mjölk lill kaffet eller några glas mjölk lunch eller middag. För della uttag av opastöriserad mjölk från gårdensproduktion betalar bonden moms och tar också upp inkomsten i sin årligadeklaration. Man kan alltså klart konstalera atl staten accepterar atl bondenpå delta säll "säljer" sin opastöriserade mjölk. Vad avser jordbruksminisiern göraför alt få bort denna lyp av mjölkför-säjning då den uppenbarligen strider molprincipen all all mjölk skall pastö- 1989/90:552 av () tilljordbruksminisiern om möjlighet alt få tillgång till opastöriserad mjölk m.m.: Det är klarlagt all många människori dag inte klarar alt dricka homogeni-serad och paslöriserad mjölk.Opastöriserad mjölk klarar man dock ulan problem. Ett annal problem tycks vara all mjölkfellet slås sönderav homogenise-ringen, så atl kroppens vävnader lar upp för myckel fett frånmejerimjölken. Avser jordbruksminisiern att vidlaåtgärder så att opastöriserad och icke homogeniserad mjölk kan erbjudas dem sominte lål den standardiserade mejerimjölken? 1989/90:553 av () lilljordbruksministern om försäljningen av lantbruksprodukter: Pä många gårdar prövar man försäljningav jordbruksprodukter direkt lill kunderna. Del här har blivit en mycketuppskattad form av direktkontakt mellan bönder och konsumenter Man säljer ägg,honung, potatis, mjölk m.m. har all granska hanteringen av livsmedel.Del har då visat sig atl verkets regler inte alltid tillåter de här nyaformerna för avsättning av jordbruksprodukterna. Bondeparet i harframgårigsrikt och med tillslårid sålt opastöriserad mjölk direkt från gården imånga år hotas den existens de har byggt upp kring denna uppskattadeverksamhet av att verket, tvärtemot eniga kommunala beslut, inte vill tillålafortsatt direktförsäljning. Några bärande hälsomotiv finns knappast för attförbjuda försäljningen av mjölken, eftersom alla - och noggranna - kontrollerav bakteriehaJt, kornas tillslårid m.m. visat på förstklassigaförhållanden. Vilka ändrade direktiv lilllivsmedelsverket anser jordbruksminisiern vara lämpliga för alt underlätta alternativa och fria försäljningsformer av lanl- ,., Prot.1989/90:106 1989/90:554 av () lill jordbruksministernom försäljning av opastöriserad mjölk; Min fråga ulgår ifrån den bonde iSkåne som vill sälja sin mjölk opastöriserad lill kunder som vill ha juslsådan mjölk. är i princip ensam om atl motsätta sig attmjölken får säljas. De myndigheter i som har ansvar förlivsmedelshantering har tillstyrkt denna försäljning av mjölken, liksomkonsumentverket och . Minafrågor lill jordbruksministern är; Vilka principiella ståndpunkteranser ministern ligga bakom livsmedelsverkets kompakta motstånd, och delarministern dessa principer? vad ämnar ministern vidta för åtgärder isyfte alt ge slöd till de lokala myndigheternas ställningstaganden? 1989/90:555 av (vpk) lill statsrådet om de landslingsdrivna folkhögskolornas existens: Frågan om en bra utbildning för allaär i grunden en demokratifräga. Del finns klara samband mellan skolbakgrund ochmöjlighel all påverka politiska beslut. Kort sagt ger en dålig skolutbildningsämre möjligheter att la lill vara de rättigheter man har, och det ger sämremöjligheter atl påverka samhällsutvecklingen. Det är därför ur demokratisksynvinkel mycket viktigt atl alla med kort utbildning får chansen altkomplettera sin bristfälliga utbildning. I delta arbete har folkhögskolan medsin långa folkbildningslra-dition spelal en central roll. I mitt hemlän har den socialdemokratiska landstingsgruppenföreslagit en nedläggning av på grund av landstingetsekonomiska läge. Mol bakgrund av delta nedläggningshot vill jag ställa följandefråga: Avser statsrådet all vidla någraåtgärder för atl ett skaltestopp för landstingen inte skall komma alt påverkade landslingsdrivna folkhögskolornas existens? 1989/90:556 av () lillkommunikationsministern om kviitoskrivande laxameter: har beslutat atltaxibilar fro.m. skall vara utrustade med kvittoskrivandelaxanmeler krav skapar bekymmer för de laxiägare som har en blandadkörning av skolskjutsar, färdtjänst och sjukresor, dvs. offentligalaxiljärisler som upphandlas genom avtal, och som samlidigl kör vanligataxiresor för allmänheten. Kostnaden för atl utrusta bilar med dessa taxametrar bliromkring 30 000 till per bil. För den som har en liten del vanliga taxiresor och mest offentliga tjänster blir denna investering betungande. Det är inte ovanligt med laxiföretag som har flera bilar som utnyttjas pä detta säll. Jag lycker alt del borde vara rimligt att laxiägare med de här beskrivna förutsättnirigarna fick dispens från bestämmelsen om kviitoskrivande taxameter 38 Med hänvisning till ovanslåendeställer jag följande fråga: År kommunikationsministern beredd alt ge taxiägare medverksamhet Prot. 1989/90:106 som beskrivs i del föregående dispens frånkravet atl installera kvitioskrivan- de taxametrar? 1989/90:557 av () till jordbruksministern omnya försäljningsformer av jordbruksprodukter; Är statsrådet, mot bakgrund av dennya jordbrukspolitiken, beredd atf stödja nya former av decentraliseradproduktion och försäljning av exempelvis mjölk? 1989/90:558 av Hans Leghammar (mp) till justitieministernom uppgifterna om abolition för olaga avlyssning; Enligt massmedia förekommer detuppgifter om att regeringen överväger atl ge abolition lill dem som kan varaansvariga för olagliga huggningar i bl.a. . När dessa uppgifter framförts till ansvariga ministrareller andra regeringsföreträdare så har tystnaden varit total. Jag villdärför fråga justitieministern; Är dessa uppgifter riktiga? 1989/90:559 av i (c) lillindustriminislern om en omställning av energiproduktionen: I har man fatlatbeslut om långtgående insatser för att effektivisera elförsörjningeninnebärande en långsiktig reduktion på . har vid upprepade tillfällen lagt fram förslag omen effektiviserad elproduktion och elanvändning som långsiktigt motsvarar enminskad användning i storleksordningen . I Brundtlandrapporten betonas vikten av atl i-ländernaställer om energiproduktion och konsumtion för att klara av den globalamiljöpåverkan. Vilka åtgärder är regeringen bereddatl vidta för alt på samma sätt som i ställa omenergianvändningssysiemel för att åstadkomma en förbättrad miljö? 7§ Kammaren åtskildes . 1 § Återkomst.................................................... 1 2§ Svar på interpellationerna 1989/90:152 och 160om energipoliti ken .......................................................... 1 HädarCars (fp) 3 S Svar på interpellatiori 1989/90; 145 om respekten för mänskligafri- och rättigheter i ..................................... 31 4§ Hänvisning av ärendentill utskott...................... 35 5 § Bordläggning................................................. 35 6§ Anmälari om frågor 1989/90:549 av (vpk) om åtgärder föratt stoppa den planerade passagerartrafiken med fartyget 1989/90:550 av (vpk) ompassagerartrafik med s.k, bekvämlighetsflaggade fartyg....................... 36 1989/90:551 av () ompastöriseringen av mjölk.............................................................. 36 1989/90:552 av () ommöjlighet atl få tillgäng till opastöriserad mjölk m.m...................... 37 1989/90:553 av () omförsäljningen av lant bruksprodukter................................................ 37 1989/90:554 av () om försäljningav opastö riserad mjölk .;................................................. 1989/90:555 av (vpk) om delandstingsdrivna folkhögskolorrias existens................................... 38 1989/90:556 av () omkvittoskrivande taxameter....................................................... 38 1989/90:557 av () om nyaförsäljningsformer av jordbruksprodukter............................................ 39 1989/90:558 av Hans Leghammar (mp) om uppgifternaom abolition för olaga avlyssning.............................. 39 1989/90:559 av i (c) omen om ställning av energiproduktionen........................... 39 gotab 96646, 1990