prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — Folkpartietintar en intressant position utifrån utgångspunkten "en störreförändring" av fredsorganisationen i reducerande riktning, men när man ejnår ända fram biträder man ej heller regeringens förslag till förändring avfredsorganisationen. Varför denna försiktighet från sida? Riktlinjerna för specialtruppslagen innebär attLv7 i flyttar till , att Ingl i samlokaliseras med P 10 i ochatt T3 och T4 upphör som regementen, men viss del av verksamheten vid dessabibehålls och ingår i myndigheterna 121/Fo 23 ochP2. Idenna del har propositionen starkt stöd i utskottet, och endast miljöpartietmotsätter sig flyttning av 1 till . Därutöver görs vissa markeringarbeträffande regementenas status som självständiga myndigheter, men dettapåverkar enligt min bedömning ej det faktum att förslaget har brett stöd iutskottet. Jag övergår till att kortfattat beröra det som kallas kort förbandsomsättning.I motion och reservation från c och m framförs förslag om kortförbandsomsättningstid. Några kommentarer omkring detta förslag. Utskottetanser i likhet med motionärerna att kort förbandsomsättningstid har flerafördelar Utskottet konstaterar emellertid att kort förbandsomsättningstid ärmer resurskrävande än ett system med en längre omsättningstid, bl.a. genom attett större antal värnpliktiga skulle behöva ges minst 7,5 månadersgrundutbildning. Vidare medför en kort förbandsomsättningstid ökade övnings-och underhållskostnader samt ett större befälsbehov för att klara den ökadeutbildning som följer av ett sådant system. En kort för-bandsomsättningsperiodskulle vidare, genereUt tillämpad, medföra en ökad förslitning på brigadernasmateriel, eftersom denna skulle behöva utnyttjas med tätare intervall iutbildningen. Utskottetdelar sålunda försvarsministerns uppfattning att det utöver ekonomiska skälockså finns en rad andra motiv som talar för att man inte generellt börtillämpa principen med kort förbandsomsättningstid. Såtill frågan om militärområdesstaber och förvaltningar. Utskottet förordarlokalisering nära militärområdesstaben. Kommande förändringar inomunderhållsfunktionen talar för denna inriktning. 1 valet mellan föreslagna orteruttalar utskottet att alternativet lokalisering till på lång sikt ärden bästa lösningen. Slutligenvill jag understryka den betydelse försvarets personal har för att nuföreslagna förändringar skall kunna genomföras med gott resultat. Utan derasmedverkan är måluppfyllelsen inte möjlig. Utskottetanser nu liksom i samband med tidigare organisationsförändringar att det ärmycket angeläget att åtgärder vidtas för att minska olägenheterna för denpersonal som direkt berörs av organisationsförändringarna. Ett nyttbetydelsefullt instrument i detta sammanhang är det principavtal som harslutits mellan berörda parter om förmåner till de arbetstagare som berörs avomorganisationer inom försvarsmakten. Utskottet räknar med att tillämpningen avdetta avtal och vidtagandet av andra i propositionen redovisade åtgärderkommer att underlätta lösandet av uppkomna personalproblem såväl när detgäller anställd som värnpliktig personal. Utskottetutgår också från att regering och berörda myndigheter noga följer utvecklingenoch vidtar de ytterligare åtgärder som kan visa sig behövas för att klara depersonalförsörjnings- och avvecklingsproblem som är förknippade med denföreslagna omstruktureringen. Med nu anförda synpunkter och skäl för ett för försvaret betydelsefulltbesked yrkar jag bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, tn.m. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. Låt mig sedan övergå tillatt något kommentera de tidigare inläggen. Utskottetsordförande, i , avlossade en våldsam bredsida motregeringens förslag och angrep det mer med utgångspunkt i kommentarer tillpropositionen än utifrån det resonemang som finns i utskottstexten, vilketinte riktigt stämde med vad han sagt att han skulle göra. Jag vill ge ett parsynpunkter kring hans sätt att argumentera. Låt mig först slå fast några sakersom är viktiga. Åvenom skulle komma fram till något som bättre överensstämmer medhans syn på hur försvaret skall utvecklas, vilket brukar sammanfalla med ÖB:sA-nivå, vill jag peka på att man inte ens på den nivån ger uttryck för någonannan uppfattning från vare sig försvarsledningens eller arméchefens sida änatt de nu föreslagna nedläggningarna ändå skall komma till stånd. Det är ganskaviktigt att konstatera detta. Debeslut som tidigare fattades om förändringar i försvarsstrukturen och somalltså innebar nedläggning av IB 66-orna har visat attdet varit möjligt att utbilda två brigader vid samma regemente. kritik mot tvåbrigadssystemet. Han glömde emellertid bort att detfaktiskt föreligger en skillnad i både målinriktning och kvalitet vid utbildningav IB 66-orna och IB 77-orna beroende på att IB 66-orna i många sammanhangärvde materiel från de mer moderna brigaderna vilken var nyare och av bättrekvalitet. Förslagetatt på försök genomföra grundutbildning innebär juatt man har skäl att utvärdera denna verksamhet innan vi långsiktigt bestämmervilken utbildningstid som skall gälla. Jag förutsätter att den möjligheten ärhelt öppen. Skulle det då visa sig att vi behöver en längre utbildningstid kanjag tänka mig att vi tar till vara det förslag som vi en gång framlade i VK 83om en rullande utbildning, vilket ju gör det möjligt att under en tvåårsperiodutbilda tre omgångar värnpliktiga på de regementen som i så fall skallgenomföra fredsutbildning. Detta lämnar mer än nödvändigt utrymme för attutomordentiigt väl och kanske bättre än nyttja de resursersom finns i de fasta anläggningarna. Låtmig också något kommentera synpunkter på direktrekryteringentill civilförsvaret. Jag tycker nog att något tidigt tar utslutresultatet av utskottets skrivning. Visserligen har skrivningen en mycketpositiv attityd till motion, men det lämnas alltså ett kommittéuppdragatt med hänsyn till värdet för civilförsvaret och den positiva påverkan påvärnpliktspuckeln bereda ärendet och återkomma med synpun-ker som möjliggör attdessa värden tas till vara innan ett beslut ändå fattas. Såhar jag också några ord om i synpunkter Han hävdadeatt detta förslag innebär den största reduktionen av försvarsmakten sedan1925. Det kan man nog ha litet olika uppfattningar om! Det beslut som fattadeshäromsistens, nämligen det att aweckla IB 66-an, innebar nog egentligen enstörre förändring av strukturen i numerärt hänseende än den förändring som nugenomförs. genomförs ju en förändring av fredsorganisationen men medbibehållen inriktning, nämligen den att alla värnpliktiga skall utbildas fördet militära försvarets behov. Det innebär i sak att det är fredsorganisationenoch icke krigsorganisationen som förändras. också vad det var som gjorde att den nuva- rande hotbilden i ett kortperspektiv krävde att vi vässar eggen just . Problemen är ju, precis somKerstin uttryckte saken, att dagens situation innebär att arméstrukturenblöder Vi kan inte tillåta att detta fortsätter. Då måste vi åtminstone setill att ett sådant läge inte förvärras. Såtill slut några synpunkter kring funderingar och miljöpartietsmycket starkt avvikande syn på hur ett militärt försvar skall utvecklas utifrånnågra frågeställningar: vilken botbild, vilken krigsorganisation, vilkentaktik och hur rimmar förslaget med allmän värnplikt? Detfinns ingenting antytt, vare sig i propositionen, i bakomliggande kommittéarbeteeller i utskottets skrivningar, som kan tolkas som ett avsteg från principen omallmän värnplikt. Det menar jag är ett utomordentligt viktigt besked till devärnpliktiga och till dem som har utbildningsansvaret, att den grundplåtenskall ligga helt orubbad. Vadär det då för hotbild? Hotbilden har förändrats. Den är svårtolkad. Om manskall dra någon slutsats - det tyder i alla fall de bedömningar jag har fåttmig till livs på - är det en hotbild med mindre risk äntidigare. Det bör också kunna leda till att det som genomförs och som intepåverkar krigsorganisationen är en åtgärd som inte på något sätt stör denutveckling och omstrukturering som är nödvändig för att bättre använda våraresurser till bättre vapen, bättre skydd och bättre utbildning än till att låtakostnaderna alltför mycket gå till de fasta anläggningarna. Det är den för oss politiker kanske svåraste frågan att besvara. Jaghar inte sett eller hört att eller har anvisat någonannan taktik än att vi skall slå vakt om vårt land utifrån de förutsättningarvi har och de bedömningar vi gör om vår omvärld. Det är också den taktik som rimmarmed svenska folkets inställning om målsättningen - ett självständigt land,obundet från stormaktsintressena och fritt att självt forma sin framtid. Med det yrkar jag bifalltill utskottets förslag på samtliga punkter 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. i ()replik: Inte minst med hänsyn till den utomordentligt stora respekt jag har förRoland stora försvarspolitiska kunnande, stannar min kommentar vidett stillsamt påpekande på tre punkter Jagtycker det är litet underligt att ändå vidhåller attriksdagens beställning är ett fullföljande som hänger nära samman med 1987 årsförsvarsbeslut. Varför förneka den förändring som ligger i att försvarsministern,som sitter här, har tillkallat en försvarskommitté som skall se över helaförsvarets situation men ändå väljer att bryta ut arméorganisationen? Detta ärologiskt, och det är inte någon förståndig politik att försvara detta. RolandBrännström säger att en väntan med beslutet är ofördelaktig för personalen vidde förband som det angår. Jag måste säga att det är ett uttryck förutomordentligt dåligt lyssnande. Vi har under fem sammanträdespass i utskottethaft många besök - vilket inom parentes sagt föga omnämns i det betänkande vihar lämnat - men utom de direkt ansvariga för propositionens tillkomst finnsdet ingen av alla de besökande som haft en enda rad, ett enda ord till övers fördet förslag som vi nu står att fatta beslut om. Man har i stället anslutit sigtill ett senarelagt beslut såsom varande det bästa som skulle 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. kunna ske, även om detskulle gå ut över det egna förbandet - just därför att vi då vet varförförbandsförändringen kommer att ske och att den ligger på en riktig grund. Jagtycker inte det argumentet var särskilt bra, . Låtmig för det tredje säga två ord om detta att vi moderater synes landa vid ÖB:sA-nivå. Ja, det var en korrekt iakttagelse. Men varför då tillvita oss att detnödvändigtvis blir så som ÖB i sin programplan har sagt, att även vid A-nivånkommer dessa förband inte att finnas i krigsorganisationen? Varför undervärderariksdagens och utskottets roll i sammanhanget? Har vi nu lärt oss någonting avexperimentet med tvåbrigadsutbildningen och inte vill upprepa misstagen, ochdessutom anser att en förbandstäckning över i sig har en betydelse, ochvi dessutom stannar för minst 21 krigsbrigader, då behövs dessa förband förutbildning. Uppriktigt sagt; Om vi gör sådana uttalanden i utskottet och iriksdagen i samband med ett beslut som landar kring 21 brigader och vill attdessa skall utbildas vid enbrigadsför-band, tror jag inte att ÖB avgår av detskälet. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. KERSTINEKMAN (fp) replik: Vår "försiktighet", som kallar den, grundarsig på att regeringens förslag ger ett felaktigt resultat. Ivissa frågor kan man här i gå med på och finna det befogat att mankommer en bit på väg, även om man inte når ända fram, men när det gäller denframtida arméorganisationen tycker vi att det är omöjligt, förslag lägger pengar på sådant som inte ger en acceptabelorganisation. vi anser att den framtida armén skall ha finns skildrad i vårariksdagsmotioner, i vår reservation i försvarskommittén och faktiskt ocksåtill stora delar i . Dit når man inte med de åtgärder somsocialdemokraterna och vpk nu som majoritet föreslår - och rakt inte om man gårmed på vad och säger, som sätter kvantitet före kvalitetäven när man säger att beslutet skall skjutas upp till 1991. Nej,, vårt förslag ger en armé i balans, och det är det som ärmålet. Beträffande direktrekrytering till civilförsvarethoppas jag verkligen att man i kommittén visar samma positiva syn på förslagetsom försvarsutskottet har gjort. Det är ju faktiskt så att det sitter sammaförståndiga och kloka människor från de partier som har gått med på vårtgamla förslag i kommittén. Jag hoppas verkligen att det blir ett sådantresultat, för det är viktigt för den viktiga del av vårt totalförsvar somcivilförsvaret utgör iBengtsfors (c) replik; Det verkar nästan förvirrande - en efter en kommer upp här och försökerövertyga de lyssnande om att de har det bästa förslaget - både ochsocialdemokraterna anser att de har det bästa förslaget. tyder på att vi skulle hatagit ytterligare tid på oss för att klarlägga vems förslag som är bäst. RolandBrännström börjar med att hålla med oss som har kritiserat ordningen ibeslutet. Han tycker att det hade varit logiskt om vi hade tagit det på ettannat sätt - säkerhetspolitiken, grund- och krigsorganisationen, osv. Men sedanhänvisar han liksom försvarsministern har gjort till denbeställning som gjordes 1987. Detär klart att det fanns ett beslut i 1987, men det är ingenting somhindrar att regeringen och försvarsministern kan ta initiativ till att i allafall remissbehandla en så här omfattande fråga. Hur många, mer än någraenstaka, i den här visste när man tog beslutet hur stora förändringarnaskulle bli? Jag tror inte det var många som hade en aning om det, och hade devetat så hade de säkert skrivit in beslut att detta absolut måsteremissbehandlas. Jag tror att många känner sig lurade på den punkten. Dethar skett väldigt stora förändringar i vår omvärld sedan man tog beslutet1987. Bara en sådan sak borde ju ha fått försvarsministern att tänka tillordentligt och fråga sig; Kan vi inte gå litet lugnare fram för att fattabeslut i de olika frågorna? går manfram för att skrapa rent i grundorganisationen. Dethade varit mycket bättre, om försvarsministern hade kommit på idén att medhänsyn till de förändringar som har skett i omvärlden och de stora förändringarsom FU 88 innebar hade vi kunnat gå i en lugnare marschtakt. Det är klart attdet finns en del som går i ännu snabbare takt - jag tänker på - menden här repliken gäller inte dem. Medtanke försvarsbeslut och den konstellation som då stod bakombeslutet är det litet förvirrande att se den otakt som gamla marschkamrater går i. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, () replik: Tack för svaret, . Det är riktigt att det inte stårett ord i papperen om att vi skall avveckla värnplikten. Det tror jag helleraldrig att socialdemokraterna har sagt, utan de har ofta hävdat att vi skallvärna om värnplikten som en grundförutsättning för försvaret. Det är riktigtoch bra, och det håller jag helt med om. Ordär bra, men det fordras handling också. Man måste titta på vart besluten lederOm man lägger ner tre av våra bästa utbildningsregemejiten med en kapacitet på4000 ä 5000 värnpliktiga och om man differentierar utbildningstiden ochgör A-, B-, C- och D-lag av de värnpliktiga, är det gåtfullt att man längreskulle kunna tala om en allmän värnplikt. Manskall transportera de värnpliktiga från och Växjöregionen tillNorrland eller , osv. Framför allt gör de här nedläggningarna att viminskar tUlgången på kunnigt befäl. Det är ju där flaskhalsen finns i dag.Orsaken till den s.k. värnpliktspuckeln är inte brist på kaserner och lokalerutan det är bristen på lärare. Att nedläggningarna kommer att inverka menligtvisar undersökningar som gjorts på de aktuella orterna, och vi vet averfarenhet att lärare kommer att försvinna. Utbildningen kommer inte attfungera. 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. Kanskejag uttryckte mig fel när jag talade om militär taktik. Kanske hade detunderlättat om jag i stället sagt militär strategi. Om jag har förstått rättrör sig taktiken mera om småfinter, medan strategin är de större greppen. Vihar ändå i vår motion försökt att tala om hur vi menar att den militäraberedskap som behöver ha skall fungera. När vi nu vill göra en radikalförändring, måste vi kunna förklara hur försvaret skall kunna sköta sinauppgifter utan några större pansartrupper och utan stora mängder artilleri. Dethar vi gått in på i motionen och talat om att det behövs jägartrupper och attdet behövs ubåtar. Maximenskall vara "möta, hejda, svälta ut" i stället för "möta, hejda,slå", för det är slagstyrkan som är så oerhört dyrbar. Det finnsmöjligheter att spara pengar om man kan ändra den militära taktiken och ta bortde dyraste delarna och ändå få effekt. Detsom är fel är, menar jag, att man försöker efterlikna stormakterna. Manställer upp flygplan som skall kunna tävla med stormakternas. Man ställer uppvässade pansarbrigader som skall vara lika fina som stormakternas. Det är inteden taktiken - eller strategin - vi skall använda, utan vi skall ta fiendenbakifrån i stället. Vi skall svälta ut angriparna. Vi skall isolera etteventuellt militärt invasionsföretag. FÖRSTE VICETALMANNEN; Den medgivna repliktiden är slut. ()replik: Ett par korta kommentarer kring de frågor som i ,och i tog upp. Låtmig först slå fast att det som pågår i kommittéarbetet är en bedömning avdet säkerhetspolitiska läget i vår nära omvärld. Som en följd av det kommer attläggas beställning på de militära myndigheterna att beskriva någonting i enspännvidd från A-nivå ner till C-nivå, hur man på bästa sätt skapar balansinom olika strukturer och olika kostnadsramar Däri ligger då också att skapabalans mellan krigs- och fredsorganisation. Detvi gör nu är att som en bit på väg i den riktningen avveckla ett antalfredsförband som inte ens ÖB i sin A-nivå har redovisat behov av för att klaraut en krigsförbandsstruktur inom A-nivåns penningutrymme. Jag tycker att det ärrimligt att man tar vara på den möjligheten. KerstinEkman säger att det förslag som ligger ger fel resultat. Det är en tolkningi ett mycket kort perspektiv som gör i det sammanhanget. Deåtgärder som vidtas bör öka möjligheterna att i anslutning till 1991 årsbeslut skapa förutsättningar som ger balans mellan verbalt innehåll ochpenningtillgång. Såtill frågan om direktrekryteringen till civilförsvaret. Låt oss titta på denmed mycket öppna ögon och en positiv inställning. Jag tror att det finns värdeni förlängningen av ett sådant resonemang. Men det förutsätter också, tror jag,ett något längre funderande i riktning mot någonting som kan vara allmänförsvarsplikt och inte bara värnplikt. Det är inte alldeles enkelt att öppnaden här dörren. Det är inte lätt att se konsekvenserna i det näraliggandeperspektivet. Sedan till litet grand om detta medallmän värnplikt och differentiering av utbildningstiden. Befälsbristen har vifaktiskt haft ganska länge, och den har delvis lett till att vi inte kunnatbeta av värnpliktspuckeln, trots beställningar från vid ett partillfällen bakåt i tiden. Det är bara att konstatera att det lägetförvärras inte men förbättras inte heller av det förslag som föreligger Ommiljöpartiets filosofi "möta, hejda, svälta ut" skulle man väl kunnasäga litet grovt att detta är naivt. För vad är det som kommer att hända? Jo,en fiende som man medger möjlighet att gå in i landet lägger också beslag på deresurser som är till för att försörja både oss och en eventuell fiende. Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem. KERSTINEKMAN (fp) replik; säger att slutresultatet skall bli godtagbart, menjag tror inte det när jag ser på de förslag som har kommit frånsocialdemokraterna och de skilda vägar som andra talare här har påvisat att desom låg bakom försvarsbeslut har gått. Deskilda vägarna startade ju just med den oUka synen på den ekonomiska nivåneller innehållet försvarsbeslut, där vi ansåg att innehållet var detviktiga och att man fick se till att ha resurser att uppfylla det. När det gäller direktrekryteringen tillcivilförsvaret ser jag fortfarande positivt på den behandling vi kommer att haav ärendet i kommittén. Detta är viktigt för civilförsvaret. Frågan om att vikanske borde ersätta dagens allmänna värnplikt för män med något annat kanvisserligen även den tas upp i detta sammanhang, men det faktum att vi harolika åsikter i denna fråga får inte innebära att vi låter bli att fatta ettbeslut när det gäller civilförsvaret. () replik; tyckte att vad jag sade om den militära strategin varlöjligt. Det må han tycka. Det kan naturligtvis ses som förmätet att vi imiljöpartiet lägger oss i dessa frågor. Något sådant gör inte RolandBrännström. Om jag har förstått saken rätt så lägger han sig inte i militärernasstrategi och taktik. Däremot grundar han, som jag har förstått det, sin meningom det försvarsbeslut vi nu skall fatta militära tänkande. Jaganser inte det vara så lämpligt. Det är inte löjligt, men det är olämpligt. ROLANDBRÅNNSTRÖM (s) replik: Jag vill ge ett par korta kommentarer i slutskedet av min del av debatten. KerstinEkman talade om obalansen mellan mål och resurser Detta kom i slutänden att blien tolkningsfråga i vilken vi och hade litet olika utgångspunkterDetta är en av de tvistefrågor som det är så oerhört viktigt att undanröja ianslutning till beslut, detta för att vi skall få samstämmighetmellan mål och resurser och för att vi skall veta att de beslut vi faktisktfattar vad gäller försvaret också kan genomföras. Jag menar att man här liksomvid tidigare tillfällen hade en övertro på möjligheterna att omsätta detverbala innehållet i praktiken. Jag kan emellertid inte påminna mig att visedan 1972 har fattat något försvarsbeslut i vilket de verbalt uttryckta 1989/90:46 14december 1989 Arménsutveckling och totalförsvarets planeringssystem, m.m. målen sedan har varitmöjliga att genomföra i realiteten och som det var tänkt vad avserpenningnivån. Detta menar jag kan vara en läxa för oss alla att ta till oss. Jaganvände mig inte. , av ordet "löjlig". Jag sade"naiv". Det är enligt min uppfattning en betydande skillnad mellandessa två begrepp. 1 det ena fallet kan det röra sig om okunnighet, bristandeerfarenhet och kanske också en tro på att världen är godare än vad denverkligen är har en syn på och en inställning till försvars- ochsäkerhetspolitiken som jag fortfarande bedömer som något naiv. samlades vi här i kammaren till en extradebatt om försvaret. Bakgrunden till debatten var bl.a. den akuta ekonomiskasituationen inom armén. För att inte tappa tempo och riskera att ytterligareförsämra en redan ansträngd försvarsekonomi redovisade jag under debatten enhandlingsplan för arbetet fram till nästa försvarsbeslut. Somkänt är avkortades innevarande försvarsbeslutsperiod med , vilketinnebär att nästa försvarsbeslut skall fattas av . Föratt ta fram erforderligt bakgrundsmaterial inför försvarsbeslutet tillkalladejag också en försvarskommitté, som bl.a. fick förtursuppgiften att lägga framförslag avseende arméns fredstida organisation och det militäraplaneringssystemet. Somjag vid tidigare tillfällen har framhållit anser jag att kommittén harpresenterat ett utomordentligt underlag och arbetat föredömligt snabbt. Jagvill i det här sammanhanget understryka att frågan om arméns organisation ärsvårbearbetad och väcker starka känslor, inte minst lokalt på de orter somberörs av eventuella förändringar Det är ett faktum som har visat sig myckettydligt i samband med tidigare försök att nå fram till ett konkret förslag. 1984års försvarskommitté misslyckades med att års försvarsbeslutpresentera ett förslag i frågan. Kommittén förmådde inte heller bestäUa framett nytt beslutsunderlag. Regeringen skickade därför stafettpinnen vidare parlamentarisk kommitté som fick uppdraget att lösa uppgiften. Men inte hellerdenna kommitté var uppgiften mäktig. Behovetav att genomföra en strukturförändring av arméns organisation har funnits underen .