prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — Eftersom utskollsmajoriteleri inte nu villfatta beslut om en arbetsgivarperiod och irite heller vill vidta åtgärder motorättvisorna i fråga om överkompensationen, vidhåller självfalletsina förslag. Låt mig också klara ut, så att inga missförstånd uppstår,att inte accepterar den form av finansiering av arbetsgivarperiodensom regeringen aviserat. huvudskäl för en arbetsgivarperiod är attarbetsgivaren skall motiveras alt la ett större ansvar för arbetsmiljön. Alt idet lägel rycka undan betydande medel från varje arbetsgivare får motsatteffekt. Jag vill också framhålla alt del kan behövas vissa modifikationer föralt inte grupper med stor förväntad frånvaro skall få svårt att hävda sig påarbetsmarknaden. Det kan också behövas undantag för arbetsgivare med endastnågra få anställda. Det bör vara möjligt atl införa ett sådant undanlag. Den oroväckande utvecklingen av sjuktalenmåste tas på allvar Åven om det har kunnat skönjas tecken som visar attsjukfrånvaron minskar något, finns det all anledning för att seallvarligt på problemet. Från sida har vi tagit Upp frågan om de högasjuktalen för kvinnor Vi anser att dessa höga tal är en varningssignal ochtyder på brister i arbetslivet. För att sjuktalen skall kunna minskas måsteproblemen ägnas ökad uppmärksamhet. Vi har därför krävt en karlläggning ochanalys av problemet för att möjliggöra fortsatta diskussioner om hur man skallkunna förbättra kvinnors arbetsvillkor Som jag tidigare antytt är vi i myckelbekymrade över de långa handläggningsliderna i arbetsskadeförsäkringen. Dessapåverkar i hög grad möjligheternalill rehabilitering och därmed möjligheterna för arbetsskadade att återgå tillarbetslivet. Regeringen föreslår nu nya sjukpenningnivåer Del är bra, men vikan inte nöja oss med det. Vi anser atl detta bör vara en fråga mellan läkaren,, den försäkrade och arbetsgivaren. Så långt det är möjligtbör sjukpenningnivåerna anpassas lill varje enskilt fall. En sjukskrivning påmellan och ned till bör kunna vara möjlig, om detta underlättarrehabiliteringen och återgången till arbetet. Jag skulle vilja alt BörjeNilsson redovisade sina synpunkter på detta förslag. En sådan reform skulledessutom spara pengar för samhället, något som naturligtvis också är viktigt. Återigen lar vi upp frågan om vilande SGIunder studier Vi anser all det är en självklarhet att man skall få ha sinsjukpenninggrundaride inkomst vilande under studier som berättigar lill studiehjälp,studiemedel och särskilt vuxensludiestöd. Majoritetens krav på atl studiestödskall ha utnyttjats kan inte vara rimligt. Det måste vara studierna som avgörom SGI skall vara vilande, inte huruvida man utnyttjat samhällets studiemedel.Vi anser att regeringen omgående bör lägga fram ett förslag i den riktningen. Till den frivilliga sjukpenningförsäkringen kan man i daginte ansluta sig efter Majoriteten tycker sig tydligen ha gåttmycket långt när den föreslår att del inte längre skall krävas att den somansluter sig efter skall kunna styrka all han har god hälsa. Jaginstämmer i argumentering för att även de som är över 55 årskall ha denna rätt. Den mycket blygsamma ersättning som man kan få efterfrivillig anslutning måste rimligen kunna utgå även till människor som sökerinträde efter Vi i vill lyfta fram två gruppernär det gäller högkostnadsskyddet. Vi anser det vara viktigt atl underlättasituationen för pso-riatiker genom att ge dem möjlighet atl sköta sinbehandling i hemmet och i den öppna vården. Psoriatikerna har betydandekostnader för resor till och från behandlingsanläggningar och för mjukgörandekrämer, som inte heller omfattas av högkosiriadsskyddet. Vi anser också atl det är viktigt att personer som liderav sjukdomen PKY skall få möjlighet att köpa specialdestinerade livsmedel lillrabatleral pris även efter års forskning har visat attsådana patienter måste fortsätta med sin diet även längre upp i åldrarna. Delär angeläget alt den utredning om fria läkemedel som vi så länge väntat på larupp även denna för dess två grupper så viktiga fråga. Med detta, fru lalman, vill jag yrka bifall lillfolkpartiets samtliga reservationer 5KARIN (): infördestimsjukperinirigssyslemet i vårt land. Vi i hade yrkat avslag påförslaget om införande av detta system. Vi ville i stället ha elt system sommed mindre byråkrati skulle ge rättvisa åt dem som var deltidsanställda ellerarbetade i skift. Timsjukpenningen ger en orättvis ersättning; vissaunderkompenseras, medan andra överkompenseras. Det största problemet har trotsalll varit den svårighet som förelegat för personal all lärasig all hantera detta aviseras atl arbetsgivarna skall ta över sjuklönen under de första14 dagarna av en sjukdomsperiod. Därmed kominer också timsjukpenningssyslemelalt frångås. Syslemel har varit en dyr parentes, som bidragil lill atlsjukkontroll och rehabiliteringsinsatser inte har kunnat genomföras. I vissafall hade man på försäkringskassorna inte ens tid alt svara i telefon, ochutbetalningarna fördröjdes. Förhoppningsvis skall regeringen ha lärt sig avdenna dumhet och för framtiden undvika alt lägga fram förslag om så dåligtgenomtänkta system. skall vi försöka komma till rätta med alla de problemsom sjukförsäkringssystemet är behäftat med. I ulskottsbelänkandet anges altkostnaderna för sjukförsäkringen finansieras till med statsbidrag och till85 % med avgifter Det är dock en sanning som inte längre slår sig. Iverkligheten finansierar statsbidraget av försäkringen. Avgifternaräcker inte till, eflersom antalet sjukskrivningar har ökat på ett mycketoroväckande sätt. Bl.a. det skälet gör det angelägel alt med stor handfasthetförsöka påverka de nuvarande förhållandena. De korta sjukfallen, som svarar för av sjukdagarna,kan nalurliglvis också minskas. Del finns stora vinster att hämta på detområdet. De viktigaste insatserna måste dock ske för alt minska de långasjukfallen, de som varar Dessa svarar för av allasjukdagar Det är där de största mänskliga och ekonomiska vinsterna kan göras.Del är också oroväckande att det är sjukvårdspersonalen som lopparfrånvaroslatistiken. Vi i är kritiska till alt della bidragssystem kananvändas som ett konfliklvapen. Del är naturligtvis inte meningen. Vi äremellertid inte övertygade om alt del bara är fusk som ligger bakom desjukskrivningstal vi har Del finns väldigt mycket atl vinria genom att skapa bättrearbetsmiljöer, där människorna trivs. Av den anledningen sluter vi upp bakomarbetslivsfonden, vars åtskilliga miljarder kronor nu kan ställas lillförfogande för alt ändra på arbetsmiljöer och se till atl rehabilitering kommerlill stånd i snabbare takt. Detta skall vi debattera senare häri kammaren. Del är nog på detta område som besparingar isjukförsäkringssystemet i första hand bör göras. Jag tror inte att införande avkarensdagar är det som i första hand leder till besparingar i syslemel. Det ärde länga sjukskrivningsperioderna som är dyrast. Människor skall också utnyttja syslem på det sätt som ärtänkt. Ingen kan acceptera att man misshushållar med allmänna medel. Även i dettafall är det en fråga om uppfostran. Vi i har väckt elt antal motioner undervåren med anledning av olika propositioner på det här området, bl.a. ominförande av en s.k. arbetsgivarperiod. Vi har också krävt en samordning avreglerna kring arbetsskadorna för all på det viset också minska kostnadernaoch byråkratin. Arbetsskadorna är ju orsak till många av de kostnader som vihar i försäkringssystemen. Vi från har försökt all hinna med all pareraalla de förslag som så atl säga flyter omkring påsjukförsäkringsområdet. Under allmänna motionstiden väckte vi en motion om attdel finns anledning alt pröva att införa arbetsgivarperiod. Vi kommer dock inteatl kunna stödja förslaget om inte arbetsgivaravgiften sänks ochom inte särskild hänsyn tas till småföretagen saml till de personer som ofta ärsjuka. Möjligheten alt kvarstå i nuvarande syslem måste behållas förexempelvis handikappade. Så är det i , som har en period medarbetsgivarinträde i sill sjukförsäkringssystem. Det finns också anledning alt studera småförelagensmöjligheter atl klara av ett arbetsgivarinträde. 1 det sammanhanget är ettgammall centerkrav aktuellt. Det handlar om en differentieradarbetsgivaravgift, eflersom småföretagen har lägre sjukfrånvaro än de större.Det är därför elt rällvisekrav att de också i beräkning av avgifterna kan färäkna sig delta till godo. Detta faktum lyder på alt arbetsmiljön spelar stor rollför trivseln i arbetet. I småföretagen känner de anställda också samhörighetmed sin arbetsplats på ell annat sätt än man gör i de stora företagen. Det återstår alt se om det aviserade förslaget framläggs.Del har under denna vår varit svårt för regeringen att bestämma sig för omaviserade propositioner skall framläggas eller inte. Det är väl också på tidenatt regeringen inser all den är en minoritetsregering och därför fär anpassaförslagen lill en tilltänkt majoritet. Förhandlingarna i utskotten - åtminstonesocialförsäkringsutskoltet - har lett lill bra förslag som gynnat dem som mestbehöver stöd. Med möjlighel till flexiblare sjukpenningnivåer ges ocksåmöjlighet alt snabbare återgå etappvis lill arbetet. I ett annat belänkande harvi tillstyrkt detta förslag. gäller del bara att göra detta beslut känt, såall människor också ges en rejäl chans att pröva delta. Det vore ett bra sättatl återgå i tjänst sä snarl som del är möjligt. Egenföretagarnas sjukpenninggrundande inkomst har alltidvarit svår atl fastställa. I alla fall har vi tyckt att regeringens vilja altgöra detta har saknats. Vi från har tyckt alt man behandlategenföretagarna med alltför stor njugghel. kommer denna frågaförhoppningsvis alt lösas. I pågår beredningen av ettförslag från till ny sjukpenningförsäkring föregenföretagare. återstår del alt se om delta också resulterar i ett förslaginom den närmaste framliden. får vissa företagare sjukpenning beroende på vilkenbransch de tillhör och inte med hänsyn till den inkomst de har Detta är ett avde märkliga problem som egenföretagarna råkar ut för kan vi bara hoppas alldetta problem skall rättas lill med det förslag som har aviserats. Med vårreservation vill vi visa alt della bör ske möjligt. Frivillig sjukpenningförsäkring infördes och ersatteden obligatoriska försäkringen, som gav till främst hemarbelande kvinnorOm man inte har tecknat en frivillig försäkring , så finns delinte någon möjlighet att göra det därefter Delta drabbar hårt kvinnor somprövat elt yrkesarbete som de inte orkat med eller som har upphört. De har dåingen möjlighel alt försäkra sig inför eventuell sjukdom. anses hon som enförsäkringsmässigt kalkylerad risk, och hennes sjukdom skulle rubba förutsättningarnaför försäkringens finansiering. Plötsligt lycks det som om kvinnor fått en myckel starkekonomisk roll. Del handlar dock om mycket få kvinnor i denna situation, och dehar myckel låga anspråk. Jag kan inte förslå alt de låga anspråken skullehindra kvin- norna altfå försäkring. Det är som vanligt kvinnorna - som har offrat tid och ork påanhöriga och närståendevård - som är de slora förlorarna i del nuvarandeförsäkringssystemet. Vi i tycker inte om detta, och vi har därförreserverat oss till förmån för en generösare tolkning. Socialförsäkringsutskoltet har under ett anlal år fört enojämn kamp med regeringen för all högkoslnadsskyddet skall förändras ochinrymma andra förmåner än vad del gör . Tyvärr har regeringen inte tagitriksdagens beslut pä allvar Det har inneburit alt det fortfarande finns storaorättvisor som träffar människor som redan är hårt drabbade av sjukdom. Vi i har lagt en motion på detta område. Vi anseratl den idén som används i borde kunna prövas i dettasammanhang. Man skulle kunna ha frikorlssystem för dem som ofta är sjuka. Vihar fortfarande en förhoppriing om att regeringen skall villfara riksdagensbeslut. Det betyder att kommer atl bevaka om regeringen denna gånguppfyller beslut och påbörjar en ulredning. Möjligheten till närståendevård har funnits i snart ett årDenna möjlighel innebär all en närstående kan hjälpa till med vård under 30dagar. Speciella regler skall garantera alt man inte vårdas i hemmet mot sinvilja. anser att det behövs för att vi skall kunna draslutsatser om huruvida vi skall utöka eller på annal säll förändra dennavårdform. Av den anledningen yrkar vi inte heller bifall till de motioner somväckts av centerpartister i dessa frågor Jag yrkar med detta bifall till centernsreservationer nr 3, 9, 10 och 13 i utskoltsbetänkandel. AnL 6MARGO (vpk): Den här debatten om sjukförsäkringen tillhörde klassiker som återkommer Lika säkert som amen i kyrkan försökerGullan varje gång all i bästa stil förtala sjukförsäkringen. Det är nästan på ett lustfyllt sätt som misstankarna all vi är hemma i onödan och försöker så all sägafuska till oss pengar från sjukförsäkringen. Hon har sin bild klar av hur delser ul: det är i första hand de unga människorna som fuskar medsjukförsäkringen. Jag har tagit med mig lilel statistik, så jag kan läsahögt för . Jag vet inte om del nyltar något lill aft göra det. GullanLindblad har ju sin bild klar av hur del är, och jag tror knappast att honlåter sig påverkas. Men jag vill ändå lill protokollet ange all delångtidssjukskrivna svarar för hälften av ökningen av kostnaden.Korttidsfrånvaron - det skulle väl vara den som vi fuskar med - svarar bara fören mindre del av kostnadsökningen. Man kan också se att det är kvinnorna som står föröknirigen av kortlids-frånvaron. Männens kortlidsfrånvaro har inte ökat underde senasle tio åren. Inom LO-SAF-området är faktiskt kvinnornas sjukfrånvaro högre än männens. Andra siffror visar atl kvinnorna är utsatta förbelastningsskador på ett helt annat sätt än männen. En del av siffrorna kansägas vara ell uttryck för de skador som kvinnor utsätts för i arbetslivet. Mende kan också sägas ge uttryckför det tryck som kvinnor utsätts för ; de dubbelarbelar, har svårigheteratl få barntillsyn och atl kombinera barn och yrkesarbete. Dessa siffror visardärför hur oerhört viktigt nästa ärende på dagordningen är, nämligenutbyggnaden av föräldraförsäkringen. I della betänkande flaggas det också för del kommandeförslaget om införande av sjuklön. Utskottet uttalar sig varken för eller emotdet. Utskollet säger att del inte vill föregripa ärendets behandling.Propositionen är ju ännu inte framlagd. Jag vill inte heller föregripa ärendetsbehandling. Men jag vill ändå vid della tillfälle passa på atl klargöra alt vii vpk inte har, som det ibland påståtts i massmedia, sagt ell ovillkorligt jatill det här förslaget. Vi kan givetvis inte säga ja till ett förslag som viännu inte har sett och som ingen av oss vet i detalj hur del kommer alt se ul.Möjligtvis kan jag ange några principer som vi tycker är viktiga och som viinte kommer atl backa frän när det gäller detta förslag. För det första måste del klart framgå all förändringar isjukförsäkringen inte får leda till att sjukförsäkringen privatiseras. För det andra vill vi också påpeka alt del är oerhörtviktigt atl del är som har ansvaret för tillsynen ochkontrollen, även om arbetsgivaren skulle ansvara för administrationen. För deltredje måste facket fä ett ökat inflytande över personalpolitiken. I går var del en tjänsteman påsjukvårdsförvaltningen i som förmodligen drog i gång en debatl ompatientavgifterna. Han talade om att han kommer alt lägga fram elt förslag försina politiker om atl patientavgifterna skall höjas lill . Den mannentalade klarspråk. Han sade atl förslaget syftar lill att få bort okynnesbesökenhos läkare. Jag vill också säga all denna fråga även var uppe lilldebatt i går Socialministern log då inte klart avstånd från förslaget, utanhon meddelade bara alt patientavgifterna kommer att bli föremål fördiskussioner eller översyn. Jag undrar därför hur socialdemokraterna ser påpatientavgifterna. Om man tittar på kostnadsutvecklingen kan man se all ompatientavgifterna skulle ha följt konsumentprisindex, skulle ett besök hosdoktorn ha kostat Men det gör det alltså inte, del kostar altgå till doktorn. Då skulle man kunna tänka sig att sjukvårdskostnaderna under80-talel har haft en explosionsartad utveckling jämfört med andra kostnader.Men så är inte heller fallet. Om man jämför sjukvårdskostnaderna inom denoffentliga vården med konsumentpriserna har vårdkostnaderna ökat under80-lalet, och konsumentprisindex har ökat . Kostnadsökningen för deprivata läkarbesöken har varit större, den kostnaden har ökat . Men detfinns alltså inte heller detta samband, utan patientavgifterna har ökatoskäligt myckel i förhållande till kostnadsutvecklingen inom vården och iförhållande till konsumentprisindex. Därför undrar jag vilken roll socialdemokraterna gerpatientavgifterna. Är patientavgifterna ett redskap för att stävja okynnesbesökhos läkare? Hur höga anser socialdemokraterna att avgifterna kan vara utan attde får effekten atl folk tittar efter i plånboken för atl se om de har rådinnan de går lill doktorn? Patientavgifterna har ju inte någon större belydelseför landstingens inkomster Under hela 80-talel har palientavgifterria intesvarat för 2 protokoll 1989/90:101 mer än 2 %av landstingens inkomster De skulle alltså mycket lätt och billigt kunnaersättas skattevägen. Vpk har i reservation 11 föreslagit atl patientavgifternaskall indexregle-ras. Jag tror atl det är det enda sättet för att man skallförhindra denna explosionsartade kostnadsutveckling för patienterna. Högkostnadsskyddetär alltså inte tillräckligt för all skydda dem som har störst behov avläkarbesök. Och många som är yrkesverksamma får genom avtal ersättning förkostnaderna för både medicin och läkarbesök. Systemet med de höga patientavgifternaär alltså ganska orättvist. Jag yrkar bifall till vår reservation 11. AnL 7GULLAN () rephk: Jag lycker alt del var egendomligt atl MargöIngvardsson i sitt anförande vände sig främst lill mig som ändå är representantför ell oppositionsparti. Men Margö ser förmodligen moderatasamlingspartiet som det parti som har ell klarl alternativ lill denlåt-gå-polilik som förs. Då känner jag mig naturligtvis lilelsmickrad. Jag behöver inte förtala sjukförsäkringen, Margö . Jagsade också tidigare att dessa påhopp har gjorts på mig. har jag ju bevisi försäkringskassornas utredningar och kontrollverksamhet. De unga kvinnornas och småbarnsfamiljernas situation somMargö målade upp är ju ett resultat av en socialistiskfamiljepolitik som innebär all båda föräldrarna i en småbarnsfamilj tvingas attarbeta i ställel för alt den ena föräldern är hemma och sköterbarn. En del småbarnsföräldrar skulle kanske hellre vara hemma. Men della hargjorts omöjligt. Därmed blir livssituationen svår alt hantera för dessamänniskor Frän dem som arbetar inom vården har jag hört att många avde skador som sägs vara arbetsskador faktiskt kan vara besvär orsakade av atlhela livssituationen är jobbig för en del människor. Människor tvingas kanskege sig i väg tidigt på morgnarna med barnen till daghem, m.m. De får dä t.ex.spänningar i nacke och axlar eller andra psykosomatiska sjukdomar och tror atldessa besvär emanerar från arbetsmiljön. Dessa faktorer går hand i hand, och idella sammanhang kan vi inte komma med några klara påståenden. Men jag behöversannerligen inte förtala någon försäkring. Jag är realist, även om jag alllidhar jobbat med vård och sociala frågor och tycker atl del är viktigt all vi harett fullgott försäkringssystem. AnL 8 MARGÖ (vpk) replik; Att jag vänder mig lill moderalerna berorgivelvis på alt moderata sariilingspartiel är del parti som ihärdigastförsöker hålla liv i myten alt människor okynnessjukskriver sig, att ökningarnaav kostnaderna för sjukförsäkringen främst skulle bero på all människor ärhemma i onödan och atl del här beteendet skulle vara vanligast bland de ungamänniskorna. Men dessa påståenden är ju inte sanna. Del finns inga statistiskabelägg för dem. Visserligen kan man tolka siffror litet olika beroende pä vilkaslutsatser som man vill dra. Men sjuktalen har inte ökat så dramatiskt, ochframför allt inte korltidsfranvaron. Isiffermalerialcl finns del även en stor grupp människor som står ulanför arbelsmarknaden.Och del år i denna grupp som de slora sjuktalen finns. Del är rikligare atttitta på dem som är i arbete och som finns redovisade i , dvs. SCB;sarbelskraflsundersökningar Tittar man på dessa siffror ser man alltså allsjuklalsulvecklingen har förhållit sig stabil ända sedari 1987, med 16 dagarper anställd och år Det är helt enkelt en myt som moderalerna försöker hällavid liv att del är de unga som sjukskriver sig för att kunna plocka ut såmyckel pengar som möjligt av sjukförsäkringen. AnL 9 () replik: Jag vänder mig faktiskt mol Margö Ingvardssonspåstående atl vi skulle upprätthålla en myt. Har inte Margö lästeller studerat någonting av den statistik som flnns från bl.a.riksförsäkringsverket? Det är tydligen så atl statistik kan man läsa ungefärsom en viss potentat läser . Jag lycker alt Margö har gjortdet. Bl.a. står det om sjukskrivningsmönslret bland ungdomar och unga vuxna i"Riksförsäkririgs-verkel informerar 1990:1" att "de frekventasjukskrivningar bland unga människor uppmärksammals. Den löpandesjukpenningstatistiken visar att nästan var femte sjukpenningförsäkrad i åldern20-25 år är sjukskriven minst en gång ." Så sjuka tror jag uppriktigt sagtinte alt unga människor är, Margö . Detta kan vi debattera fram ochtillbaka, men läs statistiken och titta på försäkringskassornas resultat! Mankonstaterar atl upp lill av de sjukskrivna antingen gick i jobb och hadedubbel ersättning eller också var sjukskrivna ulan aft vara sjuka. 10MARGO (vpk) replik: Jag läser både statistik och de förslag sommoderaterna åstadkommer. Jag är överens med om all ökningen avkorttidsfrånvaron hos unga är oroande. Del som är mest oroande tycker jag äratt det är de unga kvinnorna som dominerar i den här gruppen. Enligt de rapportersom vi har fått om de unga kvinnornas arbetsmiljö löper de stor risk attutsättas för belastningsskador Det visar alla undersökningar och ävenarbelsmiljökommissionens resultat. Det är alltså de unga kvinnorna som i förstahand utsätts för belastningsskador Det är givetvis där vi skall göra insatser och jag har haft diskussionen om vårtsocialförsäkringssystem tidigare. Den verkliga orsaken lill attGullan alltid kastar sig över vårt socialförsäkringssystem är attsocialförsäkringssystemet är det system i samhället som har den störstaomfördelande effekten. Det är klart atl det är därför som är såivriga att angripa det systemet för att om möjligt slå sönder det ochprivatisera det. Förste vice talmannen anmälde allGullan anhållit att till protokollet få antecknat atl hon inte ägderätt lill ytterligare replik. AnL II (): I går hade vi en läng debatt inomsocialområdet, där vi tangerade dagens ämnen. Då ansåg jag bl.a. att hela vårvälfärd är i fara, då kost- Prot.1989/90:101 5 april1990 nadsökningarnaför socialförsäkringssystemet fortsätter i en allt snabbare takt. Om vi skallskära i syslemel får del inte drabba de svagaste grupperna i samhället. Därförhar vi sagt nej till införandet av karensdagar, för det är de långasjukskrivningarna som vi måste komma åt. Karensdagarna drabbar de svagaste:låginkomsttagare, kvinnor, de som har de tyngsta jobben, småbarnsföräldrar,migränpatienter, kvinnor med mensvärk. Vilka är det som har migrän för resten?Del är ofta de som har de tunga och svåra jobben, som har småbarn och soverdåligt. De fär i alla fall svår huvudvärk - migrän är ju medicinskt någol speciellt.Men man drabbas av migrän även på grund av stress. Därför säger vi i dagensläge nej till arbetsgivarperiod i den utform-ning som vi kan överblicka all denkommer atl få. Del finns pengar att hämta i näringslivet, men dettaförslag kan arbetsgivaren ganska bra klara sig ifrån genom att samla inuppgifter om sina kommande anslällda i intervjuer från föregående arbetsgivareosv. Återigen kommer framför allt kvinnor, småbarnsföräldrar och de som skallåteranpassas till arbetslivet, sådana som har varit ofta sjuka, att slås ulfrån arbetsmarknaden. När arbetskraft kommer in från EG kommer med allsannolikhet arbetslösheten att öka.