prot · GD0991 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är viktigt alt potentialer, i marknader ochnäringslivssamarbete, blir tillgängliga även för mindre ochmedelstora förelag. Även de säljer på export och har produkter som är lämpligaalt lansera på exportmarknader Även de är importberoende och har behov ochintresse av breddat handelssamarbete med nya leverantörer En friare handel i hela ger de östeuropeiska ländernaockså tillgång till teknik, kapital- och konsumtionsvaror lill gagn förmänniskornas levnadsstandard. Det främjar också de små förelagen. Därförbehöver även , som sade, inrätta handelskontor i t.ex.Moskva, de baltiska republikerna, och . Jag vill fråga statsrådet ; Är regeringen beredd attåterkomma till med förslag om en ökad handelsrepresentation iÖsteuropa? EFTA kan spela en aktiv roll i del östeuropeiska arbetet.Delta rör frågor som vi från sida i olika sammanhang har belyst. InnanSverige nu överlämnar stafettpinnen i EFTA lill nästa land skulle det varaangelägel att höra vad regeringen mera konkret, utöver del som står i denhandelspolitiska deklarationen, avser atl göra för alt främja ett närmandemellan EFTA och många av de östeuropeiska länderna. handel med minskar som sagt. Del äroroväckande för båda parter Många u-landsekonomier är fortfarande låsta tillelt fåtal 2 Riksdagetis protokoll 1989/90:91 Prot.1989/90:91 22 marS' 1990 exportprodukteroch har därför behov av diversifiering och av atl bredda sittinhemska näringsliv. Det skulle minska den sårbarhet som importberoendet geroch skapa resurser för breddad utrikeshandel. Det är viktigt atl inte låter fixeringen vidVästeuropa och EG förhindra oss att satsa ökade resurser på att främjau-ländernas ekonomiska utveckling, åtgärda deras miljöproblem och minska derasskuldbörda. Del är bra all regeringen nu är beredd att se över sådanahandelsavtal som vi ingått med flera u-lånder och atl eftersträva flerbilaterala handelsavtal med elt ökat anlal u-lånder En öppen och fri handel fungerar bäst när parterna påvärldsmarknaden agerar utifrån likartade förutsättningar Därför är del viktigtatl i bl.a. och andra internationella sammanhang är berett alt slåupp för intressen. , herr talman! Jag kan instämma i statsrådetGradins konstaterande att 1990 blir ett ovanligt innehållsrikt år inomhandelspolitiken med EG- och GATT-förhandlingar Men låt oss komma ihåg atlEuropa faktiskt är större än EG. Världen är större än , och delöppnarmöjligheter för , svenskl näringsliv, svenska medborgare för ekonomisktintressanta perspektiv i handelspolitiken. AnL 5 ROLFL (vpk); Från åtminstone tre partier är lovsången lillden "fria handeln" öronbedövande. Socialdemokrater, folkpartisteroch moderater sjunger samma sång men möjlighelvis i olika tonart. Jag har svårtatt finna sången rikligt njutbar Det beror inte på alt jag tycker att del äromotiverat atl sjunga den fria handelns lov. Det beror mera på atl sången äronyanserad. Man lyfter ensidigt fram fördelarna med en omfattande ochfri handel. Dessa är välkända. I den bästa av världar äger fri handel den långtdrivna arbetsfördelningens fördelar Olika länder kan specialisera sig pä delsom de av olika skäl är bra på och kan till ett förmånligt pris av andra köpadet de är mindre bra pä, Alla blir vinnare. Den svenska välfärden bygger onekligen i stor utsträckningpå detta. De senaste årens svenska politik - socialdemokraternas "dentredje vägens poli tik" bygger på della synsätt. Regeringen har satsathårt på atl exportindustrin skulle dra landet ur det sena 70-ialets kris. Defem devalveringarna var ett sätt all förbättra läget för densvenska exportindustrin. Den socialdemokratiska regeringen genomförde bara densista av den. Priserna på importvaror höjdes, och konsumtionen av dessaminskade. Och man kan säga all den tredje vägens politik varitframgångsrik på så sått atl har kunnat bibehålla hög sysselsättning ochförbättra balansen i våra affärer med omvärlden som den ekonomiskatillväxten åter kommit i kapp den i andra länder Det finns emellertid ett viktigt aber: vinsterna av denförda politiken har fördelats orättvist. Löntagarna är 80-talels förlorare. Dehar fått betala sin rätt till arbete med försämrade reallöner Man kan preciseradelta ytterligare. Kvinnor och offentligt anställda har fått betala dyrt förden exportinriktade politiken. Denna vikliga nyans saknas i lovsången till den"fria handeln". uttalar regeringen oro för utvecklingen,grundad främst på att svenska exportföretag lappar marknadsandelar på grund avotillräcklig produktionskapacitet och på grund av det alltför högakostnadsläget i landet. Möjligheten att öka handelsbalansens överskott, någotsom regeringen bedömer nödvändigt slår och faller med "ansträngningarnaatl få bukt med den kostnadskris som vi nu befinner oss i". Här finnsalltså en uppenbar risk atl de grupper som jag nämnde tidigare får stå tillbakaytterligare. Jag vill påminna regeringen om all vpk inte kan accepteraen åtstramningspolitik som går ut över 80-talets förlorare. Den exportledda tillväxten har förutom detta gjort Sverigestarkt beroende av ett litet anlal länder av vår utrikeshandel sker med de tolv EG-länderna.Det gör det givetvis väl motiverat för att anstränga sig för attunderlätta och utveckla handeln med dessa länder och självfallet skall onödigaoch omotiverade hinder undanröjas. Men vi i vpk delar interiksdagsmajoriietens uppfattning atl närmande till EG skall gå sålångt som del över huvud laget är möjligt ulan alt neutraliteten kommer i fara. Vår skepsis till EG är gammal och väl grundad. på EG:s tillkomsthistoria. EG har tillkommit som ett uttryck förintressen främst hos dominerande delar av del västeuropeiska storkapitalet.Syftet har dels varit säkerhets- och militärpolitiskl betingat, dels atl detinom skapas en så oreglerad kapitalism som möjligt. Vi ser EG som etthot mot folkligt inflytande och som något som urholkar det nationellasjälvbeslämmandet. EG:s syfte är att öka friheter för kapitalet, och del ärfriheter som inte självklart är lill gagn för folket. Och den inre marknadenoch strävan efter politisk union innebär inte bara frihet utan även tvång förstaterna inom gemenskapen. Skapandet av en inre marknad innebär också alt manskapar en mur runt en del av - nu när andra murar rivs. Udden riktas motländer utanför EG. Udden är riktad mot . Vi i vpk har alltid hävdat att skall förhålla sigtill hela inte bara till en del av del och att handeln skall inriktas påalla länder. Svenska regeringar har inte bara varit ointresserade avatt utveckla handelsförbindelser med länderna i östra . harockså deltagit i handelsbojkolt av dessa länder Jag tänker på del av USAdikterade teknikembargot mol socialistiska länder och mot vissa Jag vill fråga ; Är det inte hög tid atlSverige frigör sig från delta förnedrande beroende av ? De snabba och oväntade förändringarna i har helländrat förutsättningarna. Det har skett på ett sätt som - det måste jagerkänna - vi inte kunde föreställa oss, eller hade tänkt oss när vi börjadeskriva motioner om ökad handel med dessa länder är alla intresserade av deösteuropeiska länderna som marknader och som marknadsekonomier Milt i allförvirring är vi förstås genuint glada över de förändringar som har skett ochgivelvis lika bestörta över myckel av det som har avslöjats. Jag vill inte beröva borgarna glädjen övermarknadsekonomins seger över planekonomin, men jag vill be dem om litetödmjukhet. Vi har inte sett vart utvecklingen leder på sikl, och jag lyckerinte atl vi har någon anledning all förhäva oss. Vi i vpk tycker alt handel och bistånd till inteskall vara förenade med krav på hur länderna ordnar sina inre förhållanden.Handel skall få ske på lika villkor oavsett om länderna har valt att hålla fastvid något som liknar planekonomi eller gått över till marknadsekonomi. Détskall inte heller ställas krav pä hur de ordnar sin offentliga sektor. Vi haralltför många dåliga exempel på hur man i andra världsdelar ställt krav somgått ut över välfärden. Jag vill fråga : Hur förhåller sig regeringentill detta självbestämmande när del gäller arbetet med vad som skulle kunnakallas en östeuropeisk utvecklingsbank? De snabba förändringarna i och den ulmaning somdelta innebär är anledning nog alt bryta fixeringen vid EG. Del är glädjandeatl säger atl har ställt sig i princip positivt tillpropåerna från östeuropeiska länder om ett närmande lill EFTA. Men detta"i princip" antyder förbehåll eller tveksamhet. EFTA borde kunnaanvändas mera aktivt för alt få med de östeuropeiska länderna i ettalleuropeiskl samarbete. Vi i vpk tycker att det är en mera angelägen uppgiftän atl slutföra förhandlingarna med EG i raketfart. Målet bör vara att ävenösteuropeiska länder skall kunna della i del ESS som blir verklighet. Fri handel är ingel självändamål. Påarbetslivets område har den svenska arbetarrörelsen tillkämpat sig rätten tillarbetsförhållanden och till en arbetsmiljö som skall vara anpassad lillmänniskans hälsa och psykiska välbefinnande. Del gäller arbetstider, ledighet,utformning av lokaler, krav på produktionsmetoderna, arbetsredskapensutformning, ämnen i omgivningen. Mycket av detta kan uppfattas som hinder förden fria handeln, som tekniska handelshinder Vi lycker alt handeln skall underordnas den godaarbetsmiljön. Tillgång lill EG:s fria marknad får inte ske till priset avradikalt försämrad arbetsmiljö. Svenska textilarbetare eller arbetare inomandra branscher skall inte kunna konkurreras ut av lågavlönade barnarbetare.Det är inte i intresse och del är inte i producentländernas intresse.Därför vill vi verka för socialklausuler i den internationella handeln. Delta gäller också för de landvinningar som miljörörelsengjort och frukterna av vårt ökade miljömedvetande. Här kan vi ta importen avtropiskt timmer som ett exempel. I-ländernas behov äv möbler gjorda av mahogny,teak eller jakaranda är ett direkt hot mot den tropiska regnskogen. Trots atlSveriges import av tropiskt timmer är ganska liten kan vi i genomförbud mol sådan import fungera som föregångsland och göra nytta. Jag avvisarbestämt de liberala argument som går ut på att vi inte skall diktera vadu-länderna skall göra med sina skogar och att det är bättre alt de säljer demfill oss än atl människorna där sväller. Det ärsäkert viktigt och bra att handeln med jordbruksprodukter avregleras och altstöd och skydd minskar Men måste detta ske på ett sådant säll alt mankan ta rimliga regionalpolitiska hänsyn och att man kan ställa höga miljökrav.Del är inte acceptabelt att lantbrukare, som producerar under strängamiljökrav t.ex. när del gäller bekämpningsmedel, skall riskera atl konkurrerasut av den som inte lever under sådana krav. Det nordiskasamarbetet fär en ganska undanskymd plats i Del sägs atl det nordiska samarbetet under del gångna året hardominerats av sambandet med den västeuropeiska integrationsprocessen. Vityckerall detta är beklagligt. Det nordiska handelssamar-betel har ett stortvärde i sig oberoende av närmandel till EG, eller rättare sagt som en motviktlill närmandet till EG. Arbetet med alt avveckla handelshinder mellan denordiska länderna bör intensifieras. De tankar som finns bl.a. i södra samarbete efter modell av den gamla Hansan, men ulan något maktpolitisktinslag, är mycket intressanta. Samarbetet och utbytet mellan ochDanmark behöver radikalt förbättras på ett sådanl sätt att nödvändiga miljöhänsynlas, dvs. ulan alt en bilbro över byggs. Internationell solidaritet är en ledstjärnaför vpk;s politik. Vi i vpk är därför djupt beslörta och upprörda överulvecklingen i och av u-landshandeln. Man kan ulan överdrift sägaatt 80-lalel blev ett katastrofalt årtionde för . är del defattiga länderna som,bislår de rika - kapitalströmmen går från syd till nord.Hela världsdelar dignar under skuldbördor Efler tre decennier av ulveckling ärmånga länder nu tillbaka utvecklingsnivå. Skuldkrisen slårhårdast mpt de fattigaste. Undernäring, svält, barnadödlighet, analfabetism ocharbetslöshet ökar Del leder lill ökad exploatering av naturresurseroch till miljöförstöring. Det finns också en klar tendens atl numerariktar sig mot och mindre mol . och Latinamerikariskerar all hamna i bakvattnet, om de inte redan har gjort del, för lång lidframöver Vpk har i annat sammanhang efterlyst en övergripandeu-landspoliiik som omfattar bistånd, handels- och skuldpolilik. Ett litet menviktigt bidrag till ökad handel med skulle kunna vara om svenskakommuner och landsting fick möjlighel att handla mera långsiktigt och direktmed inte bara ge katastrofhjälp utan agera för all förebyggakalastrofer lade regeringen fram en propositionom förändring av det statliga stödet vid export. Belänkandet med anledning avpropositionen behandlades här i kammaren i går Förslagets inriktning var attovidkommande hänsyn skulle bort från den statliga kreditgarantigivningen. Kreditvärdighetoch vissa begränsade samhällsintressen skulle vara vägledande. Vpk framfördeavvikande mening i fråga om samhällsintresse. Vi anser att del är och förblir elt legitimtsamhällsintresse atl ta vissa regionalpolitiska hänsyn i samband med importoch export. Vi anser också del vara ett legitimt samhällsintresse atl förbjudaviss typ av export eller import eller att undanta dem från statligt stöd. Somexempel kan nämnas krigsmateriel, kärnkraflsleknik och i en nära framtidbioteknik och läkemedelsproduktion. Detta är områden när man kan misstänka attexport kommer all ske med syftet att kringgå begränsande svensk lagstiftning.Det kan också gälla produktionsanläggningar, nyckelfärdiga fabriker som inteuppfyller rimliga miljökrav eller krav på arbetsförhållanden och arbetsmiljö. Jag vill avsluta med två exempel på avstegfrån frihandel, båda är framgångsrika men av helt olika karaktär Regeringen tog upp i den handelspolitiska deklarationensanktionerna mol och . I går, , blev Namibiasjälvslän- 1989/90:91 22 mars1990 digt, och sanktionernaskall upphöra. De bör ersättas av en omfattande solidarisk handel med densjälvständiga staten. Trotsatl utvecklingen i går i positiv riktning finns det ingen anledningatl avbryta sanktionerna. Tvärtom har starka önskemål uttrycks från NelsonMandela om skärpta sanktioner för atl påskynda aparlheidregimens och systemetsfall. Detandra exemplet med omvända förtecken är ;s handelskrig motsandinislregeringen i . Supermakten lyckades genom krig via ombudoch handelskrig undergräva förtroendet för den folkliga regeringen. Föratt sammanfatta: Frihandel är inget självändamål och är sällan fri, och del ärosäkert om alla verkligen blir vinnare! 6 (): Del är inte lätt att hitta de långa perspektiven och visionerna iregeringsdeklarafionen. Regeringen gör sig inte besvär med att teckna konturernaav det framtidssamhälle som blir resultatet av regeringens politik på bl.a.handelspolitikens område. Regeringsdeklarationen är full av abstraktioner ochhonnörsord, men hur ser framtidssamhället ut konkret? Nyckelordär givetvis EG-harmonisering, och då främst hoppet att liksom detövriga EFTA skall vara delaktigt av EG;s fyra friheter-fri rörlig-hel förvaror, tjänster, kapital och människor - . Minst lika viktigtär GATT-avtalen, som skall riva ned tullmurar och skapa en fri världsmarknad föralla varor, inte minst mat och kläder Juslnu pågår bakom våra ryggar det hemlighetsfulla arbetet med EG-har-moniseringen,försöken alt introducera de 1 400 lagarna i svensk rätt. Ena dagen nås vi avnyheten att regeringen upprättat en särskild översättningsen-hel förEG-reglerna. En annan dag får vi veta att EG och EFTA nu är överens om dendomstol som skall reglera de inbördes förhållandena när de fyra friheternaskall tillämpas i praktiken. Atlen översättningsenhet skall upprättas bör vi hälsa med glädje. Regeringenkommer kanske inte i alltför stor utsträckning att göra bruk av den fullmaktsom gav i,fjol atl lagarna får skrivas på främmande språk. Den nyadomstolen kommer säkert att urholka suveränitet i vissa avseenden. MenAnita : Hur skall antagandet av de 1 400 lagarna gå till? Hur kanregeringen garantera atl de kommer alt antas? Vad händer sedan? Hur skallsvensk lagstiftning successivt anpassas till nya EG-lagar och EG-regler? Regeringsdeklarationenär en enda lång uppräkning av alla de organisationer och förhandlingssystemsom är inblandat i. Den internationalisering som regeringen lalar omborde analyseras när det gäller dess långsikliga följder. Miljöparliet ärmycket positivt till mänskliga kontakter över alla gränser och tillinternationell solidaritet, men den handelspolitiska internationaliseringenbehöver analyseras mera kritiskt. Ivår ofullkomliga värld är del myckel sällan som den s.k. utvecklingen lederlill enbarl positiva resultat. I en realistisk utvärdering måste man la medbåde posiliva och negativa effekter och väga dem mot varandra. Detta saknashelt i regeringens hittillsvarande deklarationer Eftersom regeringen inte gernågon egen bild av vilket framlidssamhälle som skall bli följden av denhandelspolitik som drivs känner jag del som en angelägen uppgift att göra någraskisser av della framlidssamhälle. Hur ser då det samhälle ut som regeringenCarlsson vill föra del svenska folket in i? Ja, vi kan ju börja medlandsbygden. Som konsekvens av GATT-avtalen har avfolkningen fortskriditframför allt i skogs- och mellanbygderna. Alla mindre jordbruk har lagts nerMjölkproduktionen har flyttal närmare tätorterna lill slora koslallar, somdrivs industriellt. av åkermarken har planterats igen. avjordbruksbefolkningen har rationaliserats bort. På resterande bedrivssamma högintensiva industrijordbruk som , men kanske inriktat på någotannorlunda grödor. Svensk landsbygd är i slor utsträckning ödelagd, ettödeland. I de större städerna är verksamheten desto intensivare.Där härskar med kunskap, kommunikation ochkreativitet i högsätet. Tyvärr har också segregationen i storstäderna gåttvidare. Förslumning, bostadslöshet, alkoholism och narkomani har dess värreunderlättats av de fyra friheterna. Den lilla människan förlorar på det som de ekonomiskakrafterna vinner på i många avseenden. Man kämpar en ojämn kamp mot trängsel ochmiljöproblem på grund av all man inte vågat la itu pä skärpen mol bilismen ochflygel. Reklamen är än mer omfattande och pockande, sedan den lagt både radiooch TV under sig. Marknaden domineras, delvis lack vare en centraliseradmassreklam, av storföretagens varuutbud, företag som alltmer har blivit renaoligopol, ofta av europeisk eller global omfattning. Återigen är det den lillamänniskan - och hennes köpfrid och livskvalilet - som tar stryk. Det är förelagav typen och McDonald's som alltmer behärskar marknaden. En liknande framtidsvision kan man teckna för ,bara med den skillnaden all den blir ännu mörkare. Urbaniseringen,förslumningen och segregationen fortskrider i städer i takt medbefolkningsexplosionen. Även landsbygden segregeras i elt industrijordbruk ochell jordlöst proletariat i takt med atl storföretagen tar över jord ochnäringsliv. Småförelag av typ har inte mycket all säga lillom i förhållande lill de inlernationella jättarna, som stolt kan avvisanationella propåer och hänvisa till EG-lag, och som ulgör siarkapåtryckningsgrupper, exempelvis i GATT-sammanhang. Tyvärr kommer vi sommedlemmar av världens rikemansklubb att vara medansvariga för vad som sker iu-länderna. Vi har dock genom bilaterala avtal en möjlighel alt i någon mångottgöra de orättfärdiga fördelar vi njuter Till bilaterala avtal medu-länderna är mycket positivt. När det gäller EG måste vi komma ihåg all Romlraktalengäller ell statsförbund som enligt traktaten skall utvecklas lill enförbundsstal. Om detta kan sägas två saker. En förbundsstat är en nödvändighetom de fyra friheterna verkligen skall kunna förverkligas. Vi kan då se enförbundsstal av ;s typ för vår inre syn. Där krävs gemensam valuta, gemensamutrikespolitik, gemensam försvarspolitik, socialpolitik etc. Dagensnyhelsrapporter vittnar om alt den gemensamma valulan och valutapolitiken är påväg atl konkretiseras, Federationspoliliken skulle kanske kunna lyckas, men denskulle säkert gå ut över demokratin. Precis som i kommer man atl finna Prot.1989/90:91 . . atl pålokal nivå har politikerna för litet makt och på federal nivå ligger beslutenför långt borl. Människors intresse för politiken domnar bort. Världensstörsta federala demokrati, , är förvisso ingen framstående demokrati närdet gäller medborgarnas engagemang. Myckel pekar dock på all det är oerhört svårt atlåstadkomma en sådan europeisk federation. Den stora federation som ju faktisktfinns i , och delvis i , nämligen , vanligen kallat , ären federation i sönderfall. Så snart de nationella känslorna har en chans attgöra sig gällande faller den typen av federation isär Vilka skäl har vi alttro all del skulle vara möjligt atl hålla ihop en västeuropeisk federation meddussintals språk och nationaliteter, som rimligtvis skulle omfatta inte bara EGoch EFTA utan också en slor del av de tidigare kommunistiska staterna iCentraleuropa och , en förbundsstal med 400 miljoner invånare? Nej, förbundsslaten förefaller inte särskilt sannolikt förefaller ändå vara en klar risk alt en EG-inlegrering kommer alt ledatill att ett stort antal lagar harmoniseras och atl kapitalrörelserna får spelafritt. Och maximal frihet leder alltid lill atl de starka tar för sig och atlde svaga blir utan. Frihet ulan regleringar och ulan ansvar är livsfarlig. Detkommer att gälla företagen, det kommer att gälla människorna. Statsrådet lycker kanske att jag har avlägsnat migalltför långt från den konkreta handelspolitiken, men det finns inte särskiltmycket fakta att ta vara på i regeringens redogörelse. Jag har inte sammakunskap som Per , så jag skall inte ställa frågor om någon speciellEG-lag . Däremot kunde del vara intressant att höra en kommentar lillTransportarbeta-reförbundels oro, som uttrycktes i gårdagens nyhetssändningar,för atl vi kommer alt få utflaggade svenska långtradare med portugisiskabesättningar på kontinenten och portugisiska åkerier engagerade ilinjetrafik mellan och . berömmer sig av alt fortlöpande ha hållitriksdagen orienterad om EG-EFTA-ulvecklingen. Jag tyckerall den orienteringenhar varit ganska torftig. vill jag inte skylla alll på . Jagnoterade med tillfredsställelse all i en interpellationsdebatt den18 januari rekommenderade utskotten atl begära information från de EG-gruppersom arbetar med frågor som berör utskotten. gjorde jag en sådanframställning till näringsutskottel. , , har ingentinghänt. Del visar återigen atl man från regeringspartiets sida icke är angelägenom att informera. Det kan leda till två slutsatser - antingen atl regeringenoch regeringspartiet är nonchalanta och maktfullkomliga, eller all regeringenhar någol, eller kanske mycket, atl dölja. lovar all skall få merinformation i form av en "grönbok" som skall komma . kanjag bara uttala min politiska tillfredsställelse med den gröna färgen. Jaghoppas att bokens färg är en indikation på nytänkande i regeringen. När jag nu har kommit/n på det gröna spåret vill jagfortsätta med att kommentera miljöfrågorna i handelspolitiken. Miljöpartietsståndpunkt är atl det är oerhört viktigt all vi i GATT- och EG-arbetet helatiden lar hänsyn till miljön. Vår inställning, all miljöklausuler ochsocialklausuler är elt grundläggande krav för all handelsbarriärerna skallkunna rivas, är väl vid del härlaget välbekant. Det räcker kanske alt nämna lösenorden - äpplen och päron. Del är olycksbådande att statsrådet säger att efterUruguayrundan skall man i ta itu med miljöfrågorna. Del ler sig för ossfullkomligt horribelt att man skall kunna förhandla inom omjordbruksharmonisering ulan att ha med miljöfrågorna. Delta ärutomordentligt illavarslande och visar atl regeringen - möjligen med undantagför -har en principiellt felaktig syn på miljöfrågorna. Dem kanman lika litet som jästen kasta in efteråt i ugnen. De måste integreras i varjeprocess från början, det må gälla fysisk tillverkning av en produkt ellerinlernationella förhandlingar. Det är glädjande att har tagit initiativ lill enOECD-sludie om sambandet mellan handelspolitik och miljöpolitik.