prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi vetatt det är en skuta som vi förhoppningsvis kommer att segla mycket länge med.Att den kommer att håUa länge den majoritet för som vi får här iriksdagen . 67 (): Det förvånar migatt idrottsrörelsens synpunkter inte har fått något gehör Skattereformen kommeratt slå mycket hårt mot idrotten. Såväl stora som små idrottsföreningar kommeratt drabbas av ökade kostnader, krångel och byråkrati. Marginalskattesänkningen,ett gammalt moderat krav är både efterlängtad och nödvändig. Mensocialdemokraterna och förvandlar marginalskattesänkningen till enenda stor omfördelning av andra skatter. försämringar som hotaridrotten är en direkt följd av att skattetrycket till varje pris skallbibehållas oförändrat högt. Idrottsrörelsenär unik genom att idrottsverksamheten först och främst bygger på enskildamänniskors personliga engagemang. Basen för idrottsrörelsen är de många lokalaidrottsföreningarna med ca 450 000 ideellt arbetande ledare som i föreningaroch klubpar satsar sin fritid på barn, ungdomar och idrott. Idrottsledarnasinsatser går inte att värdera i pengar. Ett av idrottsrörelsens störstabekymmer är att det har blivit allt svårare att få ledare som villengagera sig på sin fritid. Blir ledarnas villkor nu orimliga, så att detröttnar, riskerar verksamheten i de små, lokala föreningarna att haverera. Denu aviserade försämringarna för idrotten kommer att ytterligare försvåraledarrekryteringen. Tankenatt de ideellt arbetande ledarna, förutom sina stora oavlönade arbetsinsatser,skall bekosta de genom skatteuppgörelsen ökade kostnaderna för föreningarna uregen ficka är orealistisk. Skatteuppgörelsenhotar att bli ett dråpslag mot föreningarna. Om antar förslagen,blir konsekvenserna försämrad ekonomi, byråkrati och papperskrångel, somriskerar att ta död på entusiasm, idealitet och arbetsglädje hos ledarna. Vimoderater viU inte medverka till den försämring för idrottsrörelsen somförslaget innebär Av våra reservationer skall jag bara nämna några. Viavvisar förslagen om höjd och breddad moms på resor, hotell- och restaurangtjänster,som innebär att alla resor, övernattningar och mat i samband med träning,tävling och utbildning blir avsevärt dyrare. Viavvisar införande av arbetsgivaravgifter på alla skatteplikfiga ersättningarsom överstiger . Det ger både kraftiga kostnadsökningar ochkräver ökad administration för idrottsföreningarna. Viavvisar kravet på uppgiftslämnande och beskattning av alla priser som är värda300 kr. eller mer Var och en som skådat ett prisbord vid en orienterings-eller skidtävling måste inse det orimliga i det förslaget. Hur mångaföreningskassörer orkar och vill fortsätta om deras tillvaro krånglas till pådetta sätt? Socialdemokraternahar under mycket lång fid försämrat idrottens och övriga ideellaorganisationers villkor. De finansieringskällor som traditionellt stått tillidrottens förfogande har staten själv i stor utsträckning lagt beslag på. Detstatliga spelet har brett ut sig på bl.a. idrottens bekostnad. I realitetenhar staten skaffat sig monopol när det gällt att utveckla attraktiva spelformersom ofta haft idrotten som underlag för spelet. Debidragshöjningar som kommit idrotten till del och som särskilt i valrörelserutgjort stora propagandanummer har varit droppar i havet, om man jämför med vadidrotten dragit in till statskassan i form av Tipstjänsts spelöverskott. Tidigarei vår beslöt - mot socialdemokraternas vilja - att överföringar avmedel från Tipstjänst skall ske till idrotten, ett krav som vi moderaterställt . Idrottsrörelsenmåste förbli en fri och obunden organisation. Många förslag i propositionengår i rakt motsatt riktning. Allt större del av ledarnastid kommer att gå åt till att klara föreningens ekonomi ochredovisningsbyråkrafi i stället för att ägnas åt den egentliga idrottsverksamheten.Risken är uppenbar att ledare tröttnar och slutar Oroandeär att skatteöverenskommelsens negativa konsekvenser kommer att göra idrottenmer beroende av bidrag och mer utlämnad till politisk styrning och polifiskabeslut. Ökat bidragsberoende, försämrad ekonomi och ökad byråkrati hotaridrotten som fri och oberoende organisation. Om idrottsrörelsen måstestå med mössan i hand riskerar man att rasera själva grunden för den svenskaidrottsrörelsens existens - entusiasmen hos de ideellt verksammaidrottsledarna. Vimoderater föreslår i motion Kr509, Bättre villkor för idrotten, en rad åtgärdersom i stället syftar till att stärka de ideeUa organisationernas ekonomiskasituafion och oberoende. Önskanatt slå vakt om idrottsrörelsen som fri organisation går som en blå tråd genomde moderata reservationerna i skatteutskottets betänkande. Efter att ha lyssnatpå debatten , sista dag före sommaruppehållet, inser jag attmajoriteten är fastiåst i sina positioner. Därför avstår jag från att yrkabifall till de moderata reservationerna, som jag dock instämmer i. 1989/90:140 13 juni1990 68 (): Låt mig börja med det som sägs i skatteutskottets betänkande kringfrågan om hobbyverksamhet. kom enligt mitt förmenande fel i den frågan. Man tog en litendel av hobbyverksamheten och lade den till grund för ställningstagandet. Detinnebär - det står kvar oförändrat från kommittén till behandlinggenom utskottets försorg - att man skall beskattas för inkomster avhobbyverksamhet under Inkomst av tjänst. Utgångspunktenför det resonemanget är att man genom hobbyverksamhet skulle undandra statenstora skatteinkomster. Det man då tar upp till betraktande är travsporten.Ridsporten har naturligtvis också sin betydelse, men den är penningmässigt intesärskilt stor Det är däremot travsporten. Man konstaterade i utredningen atthär mellan 100 och 200 milj. kr. skulle undandras beskattning. Detär märkligt att man inte mer noggrant undersökte bärigheten i de påståendensom skattekommittén hade arbetat med. Det finns rätt bra statistik när detgäller trav-det beror på att staten aren stor intressent i travsporten. Statenhar stora inkomster av denna sport genom beskattningen av spelverksamheten.Man kan nog säga att nästan varje krona är dokumenterad i den statistik somårligen kommer ut. Dentotala prissumman inom travsporten uppgick till 319 milj.kr. Man kananta att av hästägarna har s.k. hobbyhästar Det innebär att densumma av prispengarna som skulle gå till hobbyhästägarna är ungefär 125milj.kr. Det är i så fall intäkten. Den är då kanske inte särskilt jämntfördelad. Man kan också säga som ett nyckeltal att av travhästarna integår ihop, dvs. de springer inte in pengar så att de klarar sitt eget hö, sinaegna transporter och sin egen skötsel och annat som krävs. Hobbyhästägarna fick läggaut 400 milj.kr för att få in dessa 125 milj.kr Egentligen går alltså dendelen av hobbyverksamheten med stort underskott. Omdet här bedömdes som näringsverksamhet skulle det rimligen vara en enaståendestor förlust för staten att över huvud taget gå in och göra ingrepp iverksamheten. Man har alltså valt att försöka få in skattekronorna genom attbetrakta detta som inkomst av tjänst. Det tycker vi från sida ärinkonsekvent. Antingenfår man betrakta detta som hobbyverksamhet, dvs. att ägarna inte beskattas förde inkomster de får och inte heller har några avdragsmöjligheter förutgifterna, eller också får man betrakta det som näringsverksamhet. Självahobbybegreppet anger att det inte är fråga om näringsverksamhet - man skallinte ha något stort vinstintresse eller så. Omman inte driver den linjen borde det som sagt vara fråga om rörelse. På precissamma sätt som för alla andra företag tas då inkomsterna upp och drasutgifterna av. Då kan man naturligtvis gå betydligt längre bakåt . Jagär medveten om att det är några stora inkomster på någon enstaka häst somfastnat på näthinnorna på utskottsfolket när man fullföljt skattekommitténsförslag. Man skall då komma ihåg att många av de här hästägarna har ägt intebara en häst som hobbyhäst - de har haft åtskilliga hästar som gått med storaförluster Det är klart att man har sett fram emot lyckan att få tag i en hästsom skulle bära sig och inbringa vissa inkomster. De här utgifterna har man,som jag tidigare sade, haft utan någon tanke på kompensation på något sätt iform av avdrag. Detär anledningen till att vi vidhåller uppfattningen att detta även fortsättningsvisskall betraktas som hobbyverksamhet, och det gör vi i reservation 22, vilkenjag yrkar bifall till. Hobbyverksamhetenstår också för rätt mycket av trivselvärdena i vårt samhälle. tar man bortmöjligheterna till skattefrihet på all hobbyverksamhet. talare harnämnt biodling, slöjd och liknande, som vi upplever som ganska trevligt i vårtsamhälle och som i sin tur, i andra led, faktiskt genererar inkomster tillstaten genom att det genererar sysselsättning som inte är att förakta. Det äralltså många som är sysselsatta med att ta hand om produkterna av denhobbyverksamheten, och de gör det professionellt och beskattas naturligtvissom vanligt. Jagskulle vilja instämma helt i anförande. Han beskrev mycket braeffekterna för folkrörelserna av den här skatteomläggningen. Vi kommer att fåanledning att fortsätta den diskussionen. Nuskriver man i utskottsbetänkandet att man noga skall följa den här utvecklingen.Det är ju bra. Men det imponerar faktiskt inte på folkrörelsefolket. Detimponerar inte på idrottsledarna. Dethar skrivits i många betänkanden och sagts från kammarenstalarstol att man noggrant skall följa utvecklingen och företa förändringar. av dessa effekter är ju faktiskt redan så pass kända att de hade kunnatbeaktas när skatteutskottet bestämde sig för det här betänkandets utformning.Man skulle alltså redan ha kunnat göra dessa korrigeringar skall man kommamed förslag, vad det nu kan vara för typ av förslag som kan komma redan i nästabudgetproposifion. De tankarna och idéerna borde man ju, som , känna till , eftersom det inte dröjer särskilt länge innannästa budgetproposition skrivs. reservation tar vi upp frågan om de sociala avgifterna för ersättningar.Från sida vidhåller vi att ett halvt basbelopp skall vara fritt,vilket är vad som gäller . Det finns ju inget stöd - åtminstonekan jag inte hitta det, och uppenbarligen har inte heller ledamöterna iskatteutskottet hittat det - för att man skulle fortsätta att låta det halvabasbeloppet vara fritt från sociala avgifter Det borde nog ha varit så. Underresans gång har det diskuterats att denna regel skulle vara kvar. Men det finnsalltså inte något stöd för detta, utan det kan bero på godtycke huruvida mankommer att ta ut sådana avgifter för det halva basbeloppet eller inte. Sedanär det fråga om hur det kommer att vara för idrottsrörelsen, som ju är enmycket stor del av våra folkrörelser Det kommer att bli krångel och ökadadministration när det gäller kontrolluppgifter på idrottspriser osv. Vi fråncenterns sida vill här ha en höjning fill av basbeloppet för att manskall få en gräns som ligger för varje tillfälle.Det skulle säkert underlätta mycket. Vi tycker att hela den här verksamhetenskall bygga på frivillighet och engagemang i folkrörelserna och så litet avkrångel och administrativa belastningar som möjligt. Den linjen kommer vi fråncenterns sida att fortsätta att vidhålla. Slutligenvill jag hälsa moderata samlingspartiet med i gänget som kämpar för att rnanskall få ökat stöd till idrotten. Det är ju inte så länge sedan vi hade endiskussion om att man skulle skära ner det lokala aktivitetsstödet. Man harkommit på bättre tankar, och det är vi glada för Jag förmodar att allainformationsinsatser som har gjorts från idrotten har fått fäste i de moderatahjärtana. Det är vi tacksamma för. Vikommer att få diskutera även den här frågan, för det som sker i samband medskatteomläggningen gör att ett förslag som har lagt fram i riksdagenoch som ännu inte är behandlat blir än mer aktuellt. Det är ett förslag om enskyndsam utredning för att öka folkrörelsernas möjlighet till egenfinansiering.Det gäller lotterier, spel osv. 1989/90:140 13 juni1990 Anf.69 () replik: Mycket kort: Som en blå tråd går genomvår politik att vi skall göra idrottsrörelsen så oberoende som möjligt avbidrag och av politiska beslut. Därav våra förslag om mer medel frånTipstjänst och våra förslag i dessa reservationer som på skatteområdetunderlättar för idrotten och inte göra den bidragsberoende. 70 ()replik: Ja, vi känner till förslaget om att ta av Tipstjänsts överskottsmedel,dvs. de medel som levereras in till staten, och ge dem till idrotten. Detförslaget framställer man precis som om de pengarna kommer helt oberoende avbudgeten, som om de på något sätt inte finns . Det är ju faktiskt så attde pengarna levereras in till statskassan och att de den vägen gårtillbaka, delvis, fill idrottsrörelsen. skulle de gå direkt i något fastställttal, vilket skulle göra att idrottsrörelsen skulle bli direkt beroende avspelinkomsternas storlek. Det är kanske inte den mest eleganta lösningen. 1989/90:140 13 juni1990 Viskall gärna delta i dessa diskussioner. Jag erinrar då om vårt förslag att manskall tillsätta en parlamentarisk utredning, som skall komma längre än vad denlotteriutredning, som fanns , gjorde. Dess förslag följdes juinte upp av regeringen i någon nämnvärd grad och har alltså inte hellernämnvärt förbättrat folkrörelsernas möjUgheter till egenfinansiering. Anf.71 () replik: Felet med dagens förslag i den här skattereformen är ju att man påvanligt socialdemokratiskt maner gör idrottsrörelsen, liksom de boende -barnfamiljerna - bidragsberoende. Vi vill ha en ordning där idrottsrörelseninte måste stå med mössan i hand och vänta på vad politikernabeslutar. Genom att få en automatik via Tipstjänsts medel under-viker vi densituafionen. 72 ()replik: Nej, jag tror inte att man undviker den situationen medTips-tjänstmedlen. Som jag sade blir man då beroende av spelets utveckling, vilkenockså är beroende av skattepolitiken i stort. Dessutomhar vi politiker all anledning att slå vakt om folkrörelserna -och omidrottsrörelsens engagerade arbete när det gäller ungdomsfostran.Folkrörelserna står för betydande både underhållnings- och trivselvärden isamhället, som gör att de faktiskt är berättigade till vissa bidrag och anslag.Vi har försökt öka dem, men vi vill också gå den andra vägen. Folkrörelsearbetefår nämligen aldrig bygga helt på att man är beroende av bidrag och anslag; detförutsätter också en egen ekonomisk insats genom ideellt arbete. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet fä antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.73 BO (): Den fidigare debatten har i viss mån präglats av den ovederhäftigas.k. analys socialdemokraterna presenterade . Jag har här på en endapunkt tagit upp de felaktigheter som finns, och därvid tvingades ocksåbiträdande finansministern erkänna att man räknat fel - dock inte fullständigt.Jag tänker nu i detta anförande, och möjUgen ytterUgare ett, ta upp de övrigafelaktigheter som finns i mängder i den här s.k. analysen. Fördet första är det en grupp felakfigheter som kan kallas felräkningar Vi harlagt fram ett förslag som innebär att den allmänna energiskatten och densärskilda oljelagringsavgiften byts ut mot en koldioxidskatt på per kgemitterad koldioxid. Detta ger netto ett tillskott på tillfinansiering - detsamma som i propositionen. Vadavser bensinskatten är den tillsammans med koldioxidskatten utformad så attdet blir statsfinansiellt neutralt - plus minus noll. Det innebär en felräkningi den här s.k. analysen på . Dessutomhar man tagit upp det slopande av aktieomsättningsskatten som vi föreslår - enskatt som enligt vice statsministern är någonting som statskassanförlorar på - som en kostnad, ett skattebortfall på Vicestatsministern har naturUgtvis helt rätt - det här är någonting som har skadatomsättningen så att man får ett negafivt utfall för statsverket. Någon kostnaduppkommer således inte. Det är ytterligare 1,2 miljarder - totalt 14,3miljarden Fördet andra tar man upp förslag som vi över huvud taget inte har ställt. Man tarupp 1,1 miljard i slopad dubbelbeskattning på akfieutdelningar, trots att någotsådant förslag inte ställts. Det är möjligt att vi kommer att lägga fram ettsådant förslag , men inte . Man har dessutom tagit upp1,4 miljarder för slopad moms på vatten, avlopp och sopor, ett förslag som viöver huvud taget inte har ställt. Det blir summa 2,6 miljarder i fel. Fördet tredje avser våra förslag kalender- och och påverkarsåledes /91 och i viss mån 1991/92. Några förslag förkalenderåren 1992 och 1993 har vi över huvud taget inte lagt fram. I den mån vilägger fram sådana förslag kommer vi att göra det på sedvanligt sätt inom enbalanserad budget det gällen Detinnebär att man har tagit med vår antydan om hur skatteskalan 1992 eller 1993eller senare skall se ut, till en kostnad av Detta är heltfelaktigt. Dessutom har man tagit upp ett grundavdrag för barn som gäller 1993och inte 1991 på 2,3 miljarder Här är ytterligare 9,5 miljarder felaktigtinräknade. Slutligen,i denna omgång, är det avvikelser från proposifionen. På fem småposter har manandra beräkningar i papperet än vad som finns i den proposition man självhänvisar till. Det är 2,7 miljarden Summa för dessa poster: 29,0 miljarderkronor. I ett kommande anförande återkommer jag fill ytterligare 18 miljarder. 1989/90:140 13 juni1990 Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 8 § Reformeradindirekt beskattning m.m. betänkande 1989/90:SkU31 Reformerad indirekt beskattning m.m.(prop 1989/90:111). Anf.74 (): har världens högsta skattetryck. Det är hög tid att Sverigegenomför en skattereform värd namnet. Den skatteomläggning som ligger påriksdagens bord och skall bli föremål för beslut höjerskattetrycket ytterligare. Enligt långtidsutredning, som utarbetats avfinansdepartementet, begränsar man målsättningen till ett oförändratskattetryck fram . BoLundgren har tidigare i dagens debatt visat sambandet mellan höga skatter ochlåg ekonomisk tillväxt. Med en fortsatt ledande socialdemokratisk roll isvensk politik kommer att hamna ännu mer på efterkälken i förhållandetill andra länden Det är nödvändigt att vi får en moderat profil påskatteuttaget, innebärande ett sänkt skattetryck. I annat fall kommer människorna i vårt landatt få det sämre med hänsyn till att den ekonomiska tillväxten är och förblirkatastrofalt låg och bytesbalansunderskottet fortsätter att öka. Denskatteomläggning som socialdemokraterna och folkparfiet är överens om innebäratt momsen höjs genom att basen för skatteuttaget breddas och att den s.k.byggmomsen höjs. Dessutom kommer en majoritet i riksdag redan dennadag att höja skattesatsen till . En femtedel av varje krona sombarnfamiljer och andra använder för sina matinköp tillfaller staten i form avmoms från . Detär inte nog med att vi redan har världens högsta momsbeskattning. Vi förstärkerdenna position ytterligare genom basbreddning och skattesatshöjning. Skattehöjningenkommer att slå hårt på vissa grupper i vårt samhälle. Jag tänker i första handpå barnfamiljer, pensionärer och låginkomsttagare. Många av dessa kommer atthänvisas till ett ökat bidragsberoende. En skattereform är inte värd namnetnär den måste kompletteras med nya och ökade bidrag. Skatte- ochbidragskarusellen fortsätter att snurra. Den enskildes frihet begränsas.Polifikermakten ökan Vissanäringsgrenar kommer att få stora problem till följd av skattehöj ningarna.Slopandet av reduceringsreglerna avseende hotell och restaurang vid årsskifteti år har redan fört med sig att omsättningen i branschen gått ned med . sfiger skatten ytterligare. Problemen hopar sig för denna näring.Ytterligare volymminskningar torde bU fallet. Höjningenav indirekta skatter driver också upp inflationen. Under åren 1990 och 1991kommer prisökningarna fill följd av skatteomläggningen att uppgå till ca 6,5 %.Det är oansvarigt i det ekonomiska läge som vårt land befinner sig i attytterligare driva upp kostnaderna genom skattehöjningar, Enskilda människorkommer att känna av att deras inkomster och sparmedel äts upp av stigandeinflation och ett ökat skattetryck. Moderatasamlingspartiets gamla förslag om att av inkomsttagarna i vårtland inte skall betala någon statlig inkomskatt kommer förmodligen genomdagens beslut att bli en realitet. Det är utmärkt. Vi vill åstadkomma dennaskattesänkning genom att även sänka det totala skattetrycket. att vi avvisar en höjning av momsen. Ett medlemskap i såväl som ett närmande till EG kommer med allsannolikhet att innebära att vi måste bredda basen för uttaget avmervärdeskatt. EG har emellertid inte fattat några definitivabeslut angående harmoniseringen av momsen. Moderata samlingspartiet vill därföravvakta med en basbreddning i vart fall till den tidpunkt då EG har tagitslutlig ställning. Tillskillnad från socialdemokraterna och vill vi moderater använda deökade skatteintäkter som blir följden av en basbreddning för att sänkamervärdeskattesatsen till från nuvarande . Då skullebasbreddningen kunna ske utan att hushållens skattebelastning avseende momsenökar Breddningen skulle inte heller få någon nämnvärd effekt påkonsumentprisindex. Minskningen av försäljningsvolymen i de branscher som blirutsatta för en nypåförd eller höjd skatt mildras avsevärt. En allmän sänkning avmervärdeskattenivån är från konkurrenssynpunkt nödvändig i samband medett svenskt deltagande i den gemensamma marknaden. Det får också till följdatt momsen på mat sänks. Socialdemokraternas och förslag fjärmarsig från vad som gäller inom EG. Det är fel väg att gå! Basbreddningen och höjd byggmoms i kombination med en skattesatshöjningkommer att få kännbara negativa samhällsekonomiska effekten Månadshyran för entrea i allmännyttan kommer att stiga med nästan 1000 kn jämfört medi till följd av bl.a. skatteomläggningen. Vanliga människorkommer inte att få råd att bo kvar i sina lägenheter och ännu mindre i sinahus. Hur kan företrädarna för socialdemokraterna och medverka tillatt enskilda människor på grund av höjda skatter kan tvingas flytta från husoch hem? Hur kan ni i ljuset av detta förhållande fortfarande diskutera moms påvillaräntor och hemförsäkringspremier? Ni har inte släppt den tanken . Somjag sagt tidigare i mitt anförande, har slopandet av reduceringsreglerna inomhotell- och restaurangverksamhet bidragit till en omfattande volymminskning.Turistnäringen kommer att få allvarliga problem genom moms påpersontransporter, ökad moms på hotell och restauranger och t.o.m. moms påskidliftsverksamhet. Det är ofattbart att man vill genomföra dessaskattehöjningar trots att våra konkurrentländer stimulerar till ökad satsningpå turism genom en betydligt lägre momsbeskattning. Den genomsnittligarestaurangmomsen i utgör och den genomsnittligahotellmomsen uppgår till . Prisstruktureni är sådan att många utländska turister redan förut uppfattat Sverigesom ett dyrt land att besöka. De nu föreslagna skattehöjningarna kommeravsevärt att öka kostnaderna för både utländska och svenska turisten förväntas bli att färre utländska turister besöker och att flersvenskar väljer att förlägga sin semester utomlands. Enbart liftkostnaden fören veckas vintersemester för en familj med tre barn kommer att stiga med nästan1 000 kn Detär uppenbart att en stor del av inland och , som i hög grad ärberoende av turismen, kommer att drabbas särskilt hårt. Småföretagen inomfjällhotellverksamheten känner sin framtid hotad. Iett inslag i en nyhetssändning i TV för någon vecka sedan i samband med attBengt gjorde ett besök i , ville fjällhotellsägarenJohn-Allan i Koja ha syn på problemen. Westerbergkunde inte ge honom något lugnande besked. Kan kanske folkpartietsrepresentant i dagens debatt bidra med något substantiellt svar fill John-AllanMånsson och hans kolleger? Utskottsmajoritetenhänvisar till ett regeringsuttalande i proposifionen om regionalpolitiken. Dettyder på att bidragskarusellen skall snurra ännu fortare. Hur kan folkpartietbidra till att ytterligare befästa en misslyckad socialdemokratisk stödpolitiki stället för att sänka skatterna? Skall och hanssmåföretagarkolleger bli beroende av stöd för att kunna driva verksamhetenvidare, eller kan de t.o.m. bli tvingade att lägga ned?