prot · GD0913 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:13 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 §Justering av protokoll 2 §Utökning av antalet suppleanter i utbildningsutskottet Från valberedningen förelåg förslag om att antaletsuppleanter i utbildningsutskottet skulle utökas från 24 till 25. Kammarenbiföll denna framställning. 3 §Val av ytterligare suppleant i utbildningsutskottet Företogs val av ensuppleant i utbildningsutskottet. I överensstämmelse medförslag från valberedningen valdes till suppleanti utbildningsutskottet () 4§ Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgörande lagutskottets betänkandenI989/90;LU3 och LU4, socialutskottets betänkande 1989/90:SoUl,jordbruksutskottets betänkande 1989/90:JoUl samt bostadsutskottets betänkande1989/90;BoUl (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. 1Riksdagens protokoll 1989/90:13 Prot.1989/90:13 betänkande LU3 19 oktober1989 Mom. 2 (differentierad rösträtt) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 53 förreservation 1 av m.fl. Mom. 6 (skadeståndsansvar m.m. för styrelseledamöter) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 20 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (nya företagsformer) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 144 förreservation 3 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(hjärnrelaterade dödskriterier) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 10 förreservation I av . 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (villkor för transplantation) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 18 förreservation 2 av . 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (deklaration mot livsförlängande åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 34 förreservation 3 av . 4 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej. Mom. 5 (dödshjälp) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 4 av anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Jordbruksutskottetsbetänkande JoUl Prot. Mom. 4 (priskontroll och villkorsuppfyllelse m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 71 förreservation 1 av m.fl. Mom. 5 (förvärv i kapitalplaceringssyfte) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (förvärvsprövning för fysiska personer) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 57 förreservation 3 av m,fl. Mom. 7 (uttalande om lantbruksnämndernas verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKarl m,fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5(upphävande av förköpslagen) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 58 förreservation 1 av m.fl. Mom. 6 (översyn av förköpslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avLeif och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (undantag från tillståndsplikt förbostadsrättsorganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 129 förreservation 4 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (riksorganisation i bostadsrättslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (förvärvarens utredningsskyldighet itillståndslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKnut m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 (utvärdering av tillståndslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avKnut m,fl. - bifölls med acklamation. Prot,1989/90:13 Mom. II (ombildningslagen ochallmännyttiga bostadsföretag) 19 oktober1989 Utskottets hemställan bifölls med173 röster mot 129 för reservation 8 av m,fl. Mom. 12 (antalet lägenheter i ombildningslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAgne m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 13 (enkel majoritet vid ombildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAgne m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 15 (ökade möjligheter att bo i bostadsrätt) Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 94 förreservation II av m,fl. Mom. 16 (förbud mot omvandling av hyresrätt tillbostadsrätt) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 37 förhemställan i reservation 13 av och . 1 ledamotavstod från att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation12 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 17 (hembudsskyldighet i bostadsrättslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (ersättning för boendeinflytande ochfritidsverksamhet samt förhandlingsersättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (ändringar i bruksvärdesystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (hyran vid andrahandsuthyrning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22(hyresgästinflytande över reparationer i egen lägenhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (byte mellan egnahem/bostadsrätt och hyresrätt) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 19 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 24 (övernattningslägenheter) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 20 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 25 (de allmännyttiga bostadsföretagens roll förhyresgästinflytandet) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 48 förhemställan i reservation 22 av m.fl. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation21 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 26 (hyresgästinflytande i de allmännyttigabostadsföretagens styrelser) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 24 av och med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation23 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 27 (utövande av hyresgästinflytande enligtbostadssaneringslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (förhandlingsrätt enligt hyresförhandlingslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (primär förhandlingsskyldighet vid underhålls- ochförbättringsåtgärder) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 27 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 30(genomförandetid vid ombyggnad) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 29 av m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation28 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 31 (hyresgästinflytandet vid anslutning tillkabel-TV) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 73 förreservation 30 av m.fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 32 ("hyr-köp-system") Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 33 (införande av ägarlägenheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 34 (permanentning av den kooperativa hyresrätten)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 71 förhemställan i reservation 33 av m.fl. I ledamot avstod från attrösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation34 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 35 (avgifter för bostadsförmedling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 36 (upphävande av bostadsförsörjningslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 37 (bostadsanvisningsrätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 38 (bostadsanvisningsskyldighet) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 39 av - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 38 av 19 oktober1989 ling m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.40 (skäligt hyreskrav vid lokalhyra) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 41 av m.fl., delsreservation 42 av m.fl, - bifölls med acklamation. Mom.41 (skyldigheten att hänskjuta tvist till hyresnämnd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 43 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.42 (medlingsförfarandet vid förlängningsvägran) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 44 av och - bifölls med acklamation. Mom.43 (ersättningsreglerna vid obefogad uppsägning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 45 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.44 (upphävande av vissa ändringar i lokalhyreslagstiftningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 46 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.45 (översyn av regelsystem m.m. för EG-anpassning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 47 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.46 (redovisning av radonhalt inomhus vid försäljning av bostadshus) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 37 för reservation 48 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5§ Meddelande om samlad votering Tredje vice talmannen meddelade att trafikutskottetsbetänkanden TUl och TU2 samt bostadsutskottets betänkanden BoU2 och BoU3 skulledebatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Debatten om BoU2 hade påbörjats vid gårdagens sammanträde. Prot.1989/90:13 6 § Vissa trafikpolitiska frågor Föredrogs / P trafikutskottets betänkande tiskafrågor 1989/90;TU1 Vissa trafikpolitiskafiågor. Jag skall börja med att säga att det är glädjande att dendel av samhällsdebatten som rör trafikpolitik vinner ett ökat intresse. Det serinte ut så när man tittar ut över kammaren och ser alla fly till andra ställeni rikets hus. Jag vill i alla fall i all korthet säga något om den moderatatrafikpolitiken, vad den syftar till och vilka medel den har. När det gällermålen tror jag inte att skiljer sig mycket från de flesta andrapartier. Vi vill liksom andra ha bättre trafik, bättre miljö, bättreregionalpolitik och vi vill ha rättvis kostnadsbelastning för de enskildatransportköparna, vare sig det rör sig om gods eller personer. Vi vill ha bortonödig reglering, och vi vill öka trafiksäkerheten. Vi vill ha entillfredsställande trafikförsörjning i landets olika delar. Jag vågar påstå, herr talman, att vi alla här i riksdagenär överens om målen. Sedan kommer vi till medlen för att nå målen. Jag kankonstatera att vi i och med trafikpolitiska beslut gjorde slut på destora motsägelsefulla debatter som vi hade om järnvägstrafikens utformning ilandet. Dessa debatter har efterträtts av en debatt med en mer lågmäldprofil. När vi med trafikpolitiska beslut delade upp statens järnvägari ett banverk, som har hand om infrastrukturen, dvs. bl.a. banvallarna ochrälsen, och ett affärs-SJ som på företagsekonomiska villkor skall utövatrafiken på infrastrukturen, tog vi ett mycket stort steg mot vad vi moderatertror ger chanser till en ökad konkurrens inom transportväsendet ochkommunikationerna i landet. Vi kan som moderater glädja oss åt att man inomolika partier - jag tänker då mest på regeringspartiet - har fått ökadeinsikter om betydelsen av ökad konkurrens i olika former och inom olikaområden inom transportväsendet i landet. Vi vill som moderater att det råder lika konkurrensvillkorinom de ohka transportsektionerna och att dessa inom sig utvecklar fri och jämnkonkurrens. Det är det enda sättet att få transporter av både människor ochgods utförda på det billigaste sättet. Billiga transporter och billigakommunikationer för automatiskt med sig att produktiviteten i landet höjs. Ochhöjer vi produktiviteten i landet får vi också ökade resurser till ökatvälstånd och ökad välfärd. Om omstruktureringen av SJ är ett stort språng i rättriktning finns det kvar andra sektorer som är desto mer hotade. Jag skall passapå tillfället, herr talman, att litet nämna om den stora betydelse sombilismen har, inte bara för persontransporter utan också för godstransporter.Vi upplever det som att den ökade insikten om trafikpolitikens betydelse ocksåhar nackdelar när det gäller synen på bilismen. Vi upplever attbilismen attackeras från olika håll. Det finns olika utredningar som sysslarmed miljöavgifter, moms på resor och drivmedel, förändrade regler förreseavdrag ochersättning för tjänstebil, förändrad inkomstbeskattning med bl.a. lägre direktaskatter, områdesavgifter i storstäderna, vägtullar på motorvägar och regionalabensinskatter. Sådana utredningar var för sig och framför allt alla tillsammansutgör ett allvarligt hot mot trafikförsörjningen . Med bensinpriserpå 7,50 eller 10 kr. per liter är den viktigaste transportformen allvarligthotad. Vi moderater sernied stor oro för transportväsendetsutveckling i . Vi vill, som vi säger i en av våra reservationer, attavregleringen skall fortsätta. De regleringar inom transportområdet som viupplevt under 50-, 60-och 70-talen har börjat minska på grund av, som jag sadetidigare, de ökade insikterna. Men fortfarande hindrar det omfattanderegelsystemet på tran-portområdet utvecklingen mot lägre priser påtransporterna i landet. Det är alltså nödvändigt att avregleringen fortsätteröverallt där det är möjligt, så att endast de nödvändigaste beståndsdelarna avden blir kvar. Vi har som exempel på ökad konkurrens och krav på mindrereglering sagt att olika sektorer inom transportområdet, inte bara SJ, enligtmoderat syn skall ha som långsiktigt mål att få konkurrens. När det gällerluftfarten är vi övertygade om att parallellkonstruktionen som ett första stegoch mer av frihet skulle innebära mer konkurrens, bättre service och sänktapriser för flyget inom landet. Det finns belagt i de länder där man haravreglerat den inrikes flygtrafiken. Jag tänker på , , Chileoch . Där har man utomordentligt goda erfarenheter av avregleringenav lufttrafiken. Det är alltså nödvändigt att vi får en bättretrafikpolitisk debatt i fortsättningen, jag säger bättre därför att det finnspartier i som inriktar sina ansträngningar pä att minskabilismen utan att ta hänsyn till kostnaderna för det. De är emotavregleringar, emot ökad konkurrens, allt sådant som vi inom moderatasamlingspartiet finner vara, för att använda dagens mest populärauttryckssätt, grundbultar i ett bra trafiksystem. Jag har med dessa ord, herr talman, allmänt gjort mig tilltalesman för de synpunkter som vi har låtit komma fram i trafikutskottetsbetänkande. Jag yrkar med detta bifall till de av och moderatasamlingspartiet till betänkandet fogade reservationerna 1, 6 och 9. Transporter är en förutsättning för att vårtsamhälle skall fungera. Människor och gods måste kunna färdas snabbt. Välfungerande transporter är också av stor betydelse för glesbygden, de förmänniskor närmare varandra. Utan möjlighet att resa skulle vi mänskligt settvara mycket fattigare. Transporterna är också en mycket viktig förutsättningför handel och dynamisk utveckling. Dem förutan skulle vårt samhälle vara ocksåekonomiskt mycket fattigare. utgör trafik och transporter en av detmoderna samhällets största föroreningskällor. Det är sant. Listan kan göraslång på utsläpp från olika transportslag och på olika sorters utsläpp. Prisetär alltså mycket högt. En av de viktigaste trafik- och miljöpolitiska uppgifternaunder 90-talet är alltså att komma till rätta med dessa problem. Det här kansynas svårt, och det är det också. Det finns i huvudsak två metoder. Den ena äratt springa i väg ochropa på förbud, böter och drastiska minskningar av trafiken, t.o.m. -somregeringen tycks förorda - brutala metoder för att minska trafiken. Så till den andra metoden, den som ställer sigbakom. Det handlar då om att ta ansvar för, som det ser ut, en nästintillomöjlig uppgift -nämligen att erbjuda människor trafikens möjligheter ochfördelar som miljöproblemen undanröjs. Människor ställer detberättigade kravet på oss att vi löser just den svåra uppgiften. Trafikpolitikens uppgift skall enligt vår uppfattning varaatt erbjuda just enskilda människor och näringslivet en så effektiv, säker ochmiljövänlig trafikförsörjning som möjligt. Enligt liberal trafikpolitik skallvi dessutom erbjuda individen valfrihet, dvs. frihet att välja mellan olikatransportalternativ och olika servicenivåer. Vidare skall varje trafikgren bära sina samhällsekonomiskakostnader. Däri ingår naturligtvis också miljökostnaden. Genom att sätta ettpris på miljön ger vi de ekonomiska signaler som styr i miljövänlig riktning.Men då är det viktigt att i detta sammanhang påminna om den principiellaskillnaden -jag vill väldigt gärna understryka denna så fort någon lyssnar somkan tänkas representera regeringen - mellan skatter och miljöavgifter. Detgäller då skatter som finansierar statliga och kommunala åtaganden. Underlagetutgörs av ekonomiska aktiviteter, konsumtion och produktion. Syftet med miljöavgifterdäremot skall vara att på olika sätt eliminera risken för eller minska miljöförstöringen.Avgiftsbasen kan minska och i vissa fall även försvinna. Det skall vara självamålet när det gäller den förda politiken. I fråga om vägtrafikenskostnadsansvar bör alltså miljökostnaderna också uppskattas. Dessa bör läggastill övriga skatter, avgifter, och betalas. Därför, herr talman, faller det sighelt naturligt att i detta sammahang även påpeka att det när det gällerbakgrunden för en i alla bemärkelser god trafikpolitik tyvärr inte sker någonuppföljning i regeringens handlande. Den politik som regeringen för är intesådan. Därför finns det anledning att yrka bifall till reservation nr 1. Jag vill i det här sammanhanget också, herr talman,särskilt peka på de storstadsfrågor som aktualiserats i de delbetänkanden somhittills har avgivits. Vi i vill understryka hur betydelsefulltdet är att dessa saker ses i ett sammanhang. Det går inte att bara ropa påförbud eller regleringar. Vi måste i stället se till att själva problemetlöses. Östermalmseländet och annat i visar väl tydligthur fel det kan vara att bara strypa och stänga av trafiken. Nej, vad som måstetill är en kombination av åtgärder: byggandet av kringfartsleder, bilavgifteroch en utbyggnad av kollektivtrafiken. Sedan måste man se till att det inte ärsärskilt lockande att dra in stora trafikströmmar mitt i staden - vilkenfordonstyp det än vara månde. Mot den bakgrunden är det viktigt att framhålla att viskall avvakta storstadskommitténs slutbetänkande, innan vi går till beslut ide frågor som rör de speciella storstadsproblem som här är för handen. Jag skall inte ytterligare förlänga debatten. Jag villbara avslutningsvis, herr talman, yrka bifall till de övriga två reservationersom står bakom. Det handlar då om affärsverksformen och om avregleringen-endel av de saker som staten i huvudsak ägnar sig åt , men som med fördel kan skötaspå ett annat sätt, dvs, i större samklang med ett liberalt partis uppfattningom hur trafikpolitiken kan skötas också i ett större sammanhang. Med detta yrkar jag bifall till samtligareservationer som står bakom. ELVINGANDERSSON (c): I samband med det trafikpolitiska beslutet1988 lades fem olika delmål för trafikpolitiken fast. Ett av dessa delmål varatt transportsystemet skulle utvecklas så, att god miljö och hushållning mednaturresurser främjades. Ett annat delmål var att transportsystemet skullebyggas upp så, att det bidrar till regional balans. När det gäller att försöka leva upp till dessa bådamålsättningar tycker vi i att regeringen och riksdagsmajoriteten harsvikit.. Just trafikpolitiken utgör en mycket viktig del avmiljöpolitiken. Utan en miljöanpassad trafik kan samhällets miljöpolitik intebli framgångsrik. I och med de växande miljöproblemen har förutsättningarnaför trafikpolitiken radikalt förändrats . Försurning,skogsskador och döende hav är talande exempel på den miljöförstöring som pågår.Trafiken svarar för en mycket stor del av olika miljöskadliga utsläpp. Det ärframför allt biltrafiken och flyget som svarar för dessa utsläpp. av utsläppen av koldioxid kommer frånvägtrafiken. Motsvarande siffror för kväveoxid- och kolväteutsläpp är 57 resp.50 %. Dessa fakta talar för en radikal omläggning av trafikpolitiken som måsteinnebära en mycket kraftig satsning på järnvägen, eftersom just järnvägstransporterär det mest överlägsna transportsättet ur miljösynpunkt. Även energipolitiskaoch trafiksäkerhetsmässiga motiv talar för järnvägen. Förutom en kraftfull satsning på järnvägstrafiken behövsdet att krav ställs på biltillverkarna att göra renare bilar och att få tillstånd en satsning på alternativa drivmedel. I partimotion om trafikpolitiken har viformulerat målen för trafikpolitiken så, att denna måste leda fram till ettdecentraliserat, miljövän-ligt, mindre sårbart, näringspolitiskt starkt samteffektivt och konkurrenskraftigt samhälle. En glädjande sak som man kan notera beträffande detbetänkande som vi nu behandlar är att ett enigt trafikutskott konstaterar attdet totalt sett krävs ökade resurser till angelägna investeringar inomtrafiksektorn. Det är bra att utskottet gör detta uttalande. Både inomjärnvägssektorn och inom vägsektorn finns det oerhört stora eftersattainvesteringsbehov. Vi får väl se när regeringen presenterarbudgeten vilken nytta denna utskottsskrivning har gjort. För att klara dessa stora, nödvändiga, investeringar krävsdet både kraftigt ökade anslag via statsbudgeten och nya finansieringsformer. Det är också viktigt att vi får en ny beräkningsmodell närdet gäller att prioritera olika investeringar inom trafiksektorn. Där menar jagoch övriga i att miljökostnader och miljövinster måste vägaväsentligt tyngre i de samhällsekonomiska kalkylerna än som är fallet. Storstädernahar sina speciella trafikproblem. För att lösa dessa måste bl.a. mertrafik föras över till det spårbundna nätet. Man måste skapa infartsparkeringaroch parkeringsmöjligheter vid pendelstationerna. Antalet trafikstopp måsteminskas. Övergången till miljövänliga drivmedel måste stimuleras. Vidare är detviktigt att arbetsplatser och bostäder samt olika slag av service samplanerasför att på det sättet totalt sett minska behovet av trafik. Dessa och andra frågor som rör storstädernas trafikproblemär just nu föremål för en särskild utredning. Vi i har därför avståttfrån att nu reservera oss på denna punkt. Vi förutsätter dock att regeringenagerar med stor skyndsamhet på detta område. Avslutningsvis vill vi också från sida lyfta framdet nordiska samarbetet för att lösa gemensamma kommunikationsproblem. Inteminst gäller detta transittrafiken. är transitland för en mycketomfattande trafik till och från både och . Denna transittrafikskapar stora problem i i form av miljöskadliga utsläpp, försämradtrafiksäkerhet och ökat vägslitage. Dessa och andra för gemensammafrågor inom trafikområdet bör på olika sätt aktualisera i nordiska sammanhang. Jag vill med det anförda yrka bifall tillreservationerna 2 och 10 till det aktuella betänkandet. VIOLACLAESSON (vpk): Om järnvägen fick lika mycket pengar som bilköparnaenbart lade ner på nya bilar skulle tåget kunna ta över allförväntad trafikökning från flyget och bilismen. Hur ser det ut när det gäller flygtrafiken? Den kommer att frakta ytterligare dubbelt så mångaresenärer fram om ingenting görs. behöver flygbolagen inteens betala bränsleskatt till staten. Vägtrafiken får subventioner på på ettår. Det är 1 miljard mer än vad regeringen vill satsa på baninvesteringar , .