prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — Låtmig nämna några av de åtgärder som har genomförts -åtgärder som ännu bara delvis fått full effekt. - Straffbestämmelserna för grovmisshandel har skärpts, - Striktare straffreglering vid återfall har införts, - En lag om besöksförbud har införts, - Möjligheterna atl häkta vid risk för återfall ibrott som riktar sig mot annans liv eller hälsa har vidgats. - Reglerna förhanteringen av ungdomar som begår brott har skärpts. Ål-gärder skall vidtassnabbare. Föräldrar skall kopplas in, och ungdomarna skall göra räll för sig.Krav på skölsamhel kan ställas vid ålalsunderlålelse, - Rekryteringsker av poliser, - Polisen harfått större möjligheter atl kroppsvisilera för atl söka efter knivar m,m. - Förbud harinförts mot alt bära galustridsvapen på allmän plats och knivar vid offentligasammankomster. - Bestämmelsernaom olaga våldsskildring har utvidgats. - Permissionsreglernaför långtidsdömda har skärpts.. Detta är bara några exempel. Dessutom har regeringen förelagt förslagom försöksverksamhet med samhällstjänst, om ändringar i lagen om vård av unga,som skall göra del möjligt för myndigheterna alt ingripa och omhänderta tidigare,och förslag om ändrade regler för statsbidrag för att säkerställa all det inteskall vara möjligt att straffa ul sig ur vårdsystemet. Av betydelse är också de förslag som ligger i omändringar av familjelagstiftningen, där föräldraansvaret lyfts fram - bådaföräldrarnas ansvar, även vid skilsmässa. Vidare harregeringen genomfört ett särskilt broltsofferprogram. Även om det alltså är myckel som har hänt på det härområdet är det nödvändigt all vi går vidare med kraft ochbeslutsamhet. Del är mycket som återstår att göra, och vi måste ytterligare ökaintensiteten i det vi gör. Det var därför naturligt för regeringen all i åretsregeringsförklaring särskilt stryka under alt kampen mot våldet måste skärpasliksom all slödel till kvinnor som har drabbats eller som hotas av våld följsupp och utvecklas. Vi kommer att gå fram brett, med många slags åtgärder. Låtmig nämna några exempel från del arbete som pågår inom . kommer förslag till nya regler för psykisktstörda lagöverträdare. Skyddsaspekterna kommer att betonas väsentligt starkareän . Vi arbetar också med förslag till skärpningar avvideovåldslagsliftningen, skärpt vapenlagstiflning och ett utökat knivförbud.Halvtidsfrigivningen och straffskalorna skall ses över. tillsatte regeringen dessutom en arbetsgrupp medföreträdare för civil-, justitie- och socialdepartementen för att ytterligarestudera problemen med unga lagöverträdare. Den kommer säkerligen alt leda tillytterligare förbättringar av hanteringen av de unga. Vidare har det nyligenbeslutats om en utredning om ungdomars villkor på 1990-talel. Vi håller ocksåpå alt inventera vilka uppgifter som skulle kunna skötas av andra än polisen,för att därmed få ut fler poliser i direkt fältarbete på galorna. När del gäller narkotika och alkohol har åtgärdernaskärpts och aktionsprogram påbörjats. Regeringens ATHENA-grupp har ambitionenalt sänka alkoholkonsumtionen i landet . En del av det som görs kan ge positivaresultat. Annat kommer alt ta lid. Det vi gör får sällan omedelbaraeffekter. Ändå är det viktigt att del görs . Debatt om åtgärder mot våldet 2 protokoll 1989/90:26 Debatt om åtgärder mot våldet Men jag tror atl vi gör klokt i att vara försiktiga närdel gäller all lova snabba resultat. Det är inte rätt mot någon, allra minstmot brottens offer, alt påslå alt det finns några snabba och enkla metoder atlkomma till rätta ined brottslighet. Inte minst många kvinnor kan säkerligenintyga all del ligger svära och komplicerade förhållanden bakom våldet. Istället måste vi politiker la ansvar för ett svårt och långsiktigt arbete, somspänner över många områden och som handlar om all kombinera olika åtgärder.Ytterst handlar del om att förändra attityderna i samhället. Jag tycker atlanförandena har tytt pä en god insikt om behovet av detta bredagrepp. Det finns ett engagemang mot våldet som kommit tilluttryck, inte minst under senare lid. Del år glädjande och del inger hopp. Delslär klart atl de människor som höjer sina röster söker efter vägar för attkanalisera sitt engagemang och sina idéer. Vi som politiker har ett ansvar föratl se till all det engagemanget inte bara blir en tillfällig opinionsbildning,ulan ger resultat i form av praktiskt konkret arbete. Vi måste vara öppna för atllyssna på förslag och idéer och vara beredda alt se till atl de kan omsättas iverkligheten. Del är något helt annat än kafferep. Som ledamöter säkert känner tillkommer jag därför alt föreslå regeringen alt tillsälta en kommission, som får iuppdrag all motverka våldet och förbättra slödel till brottsoffren. Del äringen ny utredning som skall grubbla på nya paragrafer. Del är en motor och enstrålkastare, som skall se till alt det omfattande arbete och stora engagemangsom finns ute i landet får del stöd och de möjligheter som det behöver. Enhuvuduppgift för kommissionen kommer atl vara all stimulera lokala initiativoch att verka för bättre lokal samordning, bl.a. genom att sprida de goda idéeroch uppslag som redan finns runt om i landet. Min ambition har varit atl kommissionen skall få en sådansammansättning att den kommer att mötas av ett brett politiskt förtroende.Kommissionen skall sträva efter alt få med myndigheter, organisationer,förelag och enskilda i arbetet. En av kommissionens uppgifter blir attöverväga hur frivilliga organisationer som folkrörelser samt broltsofferjoureroch kvinnojourer m.m. kan stödjas. Jag vill också nämna atl jämslälldhetsministern kommer alttillkalla en arbetsgrupp inom , som särskilt skall belysafrågor om våldet mot kvinnorna. Särskild vikt kommer alt läggas vid all ökakunskaperna om och orsakerna till övergrepp mot kvinnor. Syftet är atl bättrekunna förebygga dessa övergrepp och öka skyddet för kvinnorna. Även om flerafall av kvinnomisshandel numera kommer till polisens kännedom, finns del fortfarandeett stort lidande i det tysta. Låt mig slutligen nämna ytterligare en fråga som jag troralt det är viktigt atl vi politiker är beredda atl la ett gemensamt ansvar för.Jag syftar på kunskapen och informationen om hur problemen verkligen ser ut. Vi har haft en våldsdeball . Den fanns ävenunder del borgerliga regeringsinnehavet och var mycket lik den vi har , sista budgetproposition som de borgerliga regeringarna presenterade ibörjan av 1982 logs också gatuvåldet upp. Man påpekade där alt även om de fallsom inträffar är allvarliga för dem som drabbas, så är risken atl bli utsattmycket liten förde flesta människor. Man framhöll att den oro som många människor hyser föralt bli utsatta för våld är något som i sig är ett problem. Jag tror all det förtjänar atl påpekas alt delta faktisktär något som fortfarande har giltighet. Del goda samhällets främsta plikt är allvärna om medborgarnas liv, frihet och personliga säkerhet. Klarar vi inte allupprätthålla respekten för människors rätt till trygghet och säkerhet i hemmenoch på galor och torg urholkas grundvalarna för vårt samhälle. Del råa ochnakna våldet är därför allas vår angelägenhet. Om vi skall lyckas hejda våldet,är det nödvändigt att vi gör gemensam sak i de grundläggande frågorna, all viär varsamma med orden och inte utnyttjar människors upprördhet och oro förkortsiktiga politiska syften. Debatt om åtgärder mot våldet LARS-ERIKLÖVDÉN (s); Vi har från socialdemokratiskt håll i den härdebatten varit öppna och resonerande. Vi har talat myckel om moral ochpersonligt ansvar, om föräldraansvaret. Vi har redovisat bristerna ivälfärdssamhället, klasskillnaderna. Vi har pekat på behovet av all bryta nedstorskaliga, opersonliga lösningar och ersätta dessa med personligt ansvar ochengagemang, inte bara ansvar för sig själv, ulan del ansvar som kan växa ochformas tillsammans med andra, ansvaret för skolan, daghemmet ochbostadsområdet. Vi har sagt all del krävs en rad åtgärder i storstadsområdena,åtgärder för all minska segregationen, komma till rätta med orättvisor,åtgärder inom skolan och för fritiden. Del är utomordentligt glädjande alt hadesamma utgångspunkt för sitt anförande. Ty vägrar man atl inse all djupaekonomiska klyftor, orättvisor och stora sociala skillnader lägger hinder ivägen för varje framgångsrikt brolisbekämpande når man inga resultat när detgäller att komma till rätta med våld och annan brottslighet. Visst behövs det en rad åtgärder inom del traditionellakriminalpoliliska området. Jag redovisade en del sådana i mittinledningsanförande. Det behövs snabba ingripanden mot unga lagöverträdare.Justitieulskotlel besökte . Där fungerar samarbetet mellanpolis, åklagare och socialtjänst. Där handlägger man ungdomsmålen snabbi. Därkommer reaktionen snabbi med polisförhör och allvarliga samtal mellan den ungeoch åklagaren i föräldrarnas närvaro. Där finns med från början.Där förknippas ålalsunderlålelse med skölsamhetskrav och där ställs krav på atlden unge skall göra rätt för sig. Jag tror all en utveckling av åtgärderna försnabba ingripanden mot unga lagöverträdare är mycket viktig i delbrottsförebyggande arbetet. Det behövs också en satsning på alternativa påföljder somkontraklsvård och samhällstjänst. Del behövs en ökad satsning på brottsoffrenoch del behövs fler poliser pä gator och torg, särskilt en utbyggnad avkvarterspolisorganisationen. Jag tror också, , all del är lidalt införa ett knivförbud på allmän plats och begränsa antalet vapen isamhället. Del är hög lid atl göra det. Till vill jag bara säga följande; Jag delari långa stycken syn på den sociala ungdomsvården. Del krävs enrejäl förstärkning Debatt om åtgärder mot våldet avungdomsvården, särskilt av § 12-hemmen. Finns inte resurser inom den socialaungdomsvården växer kraven pä kriminalvårdsinsatser också när det gäller ungalagöverträdare. Del är ingen framgångsrik väg. Det är i stället genom densociala ungdomsvårdens insatser vi skall komma till rätta med ungdomar somhamnar på kant i samhället. Ansvaret för atl en sådan utbyggnad av den socialaungdomsvården kommer till stånd delas av kommuner, landsting och stat. Låt mig först säga till atljag tycker alt del var bra att man tog initiativ till den här debatten. Delskall jag framföra mitt lack för. När vi sedan kom till sakfrågorna fanns det åtskilligt ihans anförande som jag har anledning att instämma i, men där fanns ocksåuttryck för det där gamla sättet atl tänka som har lett socialdemokratin så feli de här frågorna, säger att det inte är skillnaden mellan600 och 1 000 fler poliser som är avgörande för våldsbekämpningen. Det är jubåde rätt och fel. Del avgör inte hela frågan, men skillnaden mellan 600 och 1000 poliser är avgörande på 400 platser i Slockholm, ellerGöteborg, Det är med den typen av argument och resonemang somsocialdemokratin under flytt in i en politik som tyvärr ofta har lettfel. Jag säger det mot bakgrund av atl del fanns åtskilligt annat i vadLars-Erik sade som var förnuftigt och tänkvärt och låg väl i linje medvad jag själv och andra, t,ex, , hade alt säga. Så till juslilieminislern, som kanske inte hade såvärst mycket mer alt komina med än del vi har hört tidigare. Låt mig först säga att jag i och för sig tycker att bådekafferep, konferenser och kommissioner kan ha sitt värde. Men del räcker juinte, för ut ur detta måste komma någonting konkret. Om ett kafferep bara geren kommission, så räcker alltså inte del. Kommissionen måste som resultat gekonkreta ål-gärder, och de måste komma snabbi. Jag håller helt med om all viinte kan stå här och säga atl del vi gör nu leder till atl antaletbrott går ner och atl våldet upphör; så är det inte. Men ju längre vi väntar,desto längre kommer det att la innan åtgärderna ger effekt. Och all det larlång lid innan åtgärderna får effekt är ett extra argument för alt vi mäslehandla snabbt, i synnerhet som det finns konkreta förslag. Därför är jag litetbesviken över atl man inte är beredd alt handla snabbare. Det finns dessutom en risk för alt regeringen samtidigtvidtar åtgärder som leder ål fel håll, Juslilieminislern nämnde att man nuskall titta på den automatiska rabatten på fängelsestraffen, men att man i detsammanhanget skall se på straffskalan, I grunden ligger ju därvid ett förslagfrån fängelsestraff-kommitténs politiska majoritet, som går ut på atl man isamband med atl halvtidsrabalten skall avskaffas halverar straffsatserna. Delfinns all anledning alt upprepa vad jag har sagt tidigare: Detta är atlsända alldeles fel signal om brottsligheten. Om vi avskaffar den därrabalteringen är det utmärkt, men då får vi inte ägna oss åt atl sänkastraffsatserna i , för det är alt ge en signal som kan uppfattassom alt vi inte ser så strängt på just den ty|)en av brottslighet. För att göra det möjligt alt åtminstone på vissa punktergå fram snabbare i den här frågan, så att vi inte skall behöva vänta sä längepä de resultat som ju faktiskt kan åstadkommas, kommer de moderatarepresentanterna i utskottet alt lägga fram ett förslag till ettulskollsinilialiv. Del går ul på all vi inom utskottets ram också skall kunnaanordna offentliga ulskotlsför-hör angående många av de frågor vi hardiskuterat ; Vad ligger bakom ökningen av brottsligheten? Vad ligger bakomvåldsutvecklingen? Det innebär också atl utskottet bör verka för all straffetför s,k, ordinär misshandel skärps. Utvecklingen har ju inneburit att man hartenderat att se alltför lätt på ordinär misshandel, alt man har dömt sä miltsom det över huvud taget har gått. Utskottet bör också verka för att minimistraffel vid grovmisshandel höjs. och all man gör sådana lagändringar alt de fall som harlegat i gränsområdet kan betraktas som grov misshandel. Utskottet bör även se på vad man kan göra när det gällerfängelsestraffen för dem som begår mycket grova - och upprepade - brott avvåldskaraktär, men befinner sig i åldersskiktet . Jag tror atl det ärviktigt alt vi, ulan alt säga alt vi nu kan råda bot på allt - fördet kan vi inte - visar att vi är beredda atl vidta åtgärder som snabbi leder iräll riktning. Det finns konkreta förslag som ligger på bord, ochdem skall vi alla la ställning till. Jag hoppas att den debatt som har förtsskall leda till att del blir en ökad beredskap att positivt pröva åtgärder somsnabbi kan ge effekt och kan ge en signal om att vi menar allvar med allt detvi säger. Debatt om åtgärder mot våldet BRITTABJELLE (fp); Man kan säga alt samhällsorganen i iprincip har monopol på atl skydda medborgarna. Genom lagstiftning harriksdagen begränsat medborgarnas rätt alt själva vidta mer drastiskabrottsförebyggande åtgärder. Den enskildes rätt atl utöva våld är begränsad,liksom rätten att bilda organisationer för skydd mot brott. Medborgargarden ochrätten att beväpna sig är sådant som jag därvid tänker på. Mot bakgrund härav kan hävdas att samhället har tagit påsig del fulla ansvaret för alt skydda medborgarna mot brott. En fråga som harställts i debatten är om vi från samhällets sida lever upp tilldetta ansvar. Många av deltagarna i debatten här har talat omansvar, och det är klart all föräldrarna har det absolut viktigaste ansvaret.Hur många föräldrar är det som, när deras tonåringar är ule, lar reda på var definns, vilka miljöer de vistas i, och om de är alkoholpåverkade? På en så litenplats som Övertor-neå, i mitt län, hittade man en langare som försågmyckel unga människor, , med alkohol. Det var väldigt mångaliter som langades på det sättet; ungdomar kunde dricka och begå brott tillföljd därav. Om föräldrar hade större kontroll på sina barn, skulle deltanaturligtvis vara omöjligt. Men man kan inte komma ifrån att vi politiker har ettmycket större ansvar än som framgår av inlägg från regeringens sida när vitalar här. I tre av fyra misshandelsfall är våldsverkaren alkoholpåverkad. Somjag redan tidigare framhållit har i sin doktorsavhandling visat atli varje fall hälften av alla våldsbrott är alkoholbetingade. Den i särklassviktigaste åtgärden för Debatt om åtgärder mot våldet all minskavåldsbrott vore all angripa alkoholkonsumtionen. Tänk om statsrådet hadetillsalt en aktionsgrupp mot alkoholmissbruk i stället för en kommission somskall samla idéer! Hade det blivit en aktionsgrupp mot alkohol, hade det i allafall funnits en inriktning och målstyrning för gruppens verksamhet, som kanskehade lett till direkta resultat när del gäller våldet i samhället. Vi politiker har ansvar på annat sätt. När vi stiftarlagar, måste lagarna bli användbara för den som skall bruka dem och också ge ensignal. talade jag om lagstiftningen mot narkotika. Det är en dåhgsignal som ges i den lagstiftning vi har. Ungdomar blir inte klara över all detär förbjudet för dem alt själva bruka alkohol, och polisen har ett dåligtredskap i sin verksamhet. Besöksförbudslagen är ett annat exempel på en dåliglag som regeringen har föreslagit. Men vi har i justitieutskottet i alla fallför avsikt atl ändra den. Del finns många fler lagar som borde ge klarare ochskarpare regler. Återfall i brott borde resultera i en reaktion. Det skallinte vara så att man kan begå brott utan all del händer någonting. När ungalagöverträdare begår brott, borde det genast hända någonting. Vi borde hajourdomslolar och reaktioner direkt. Om man talar med socialarbetare ochpoliser, som faktiskt möter dessa unga brottslingar, finner man atl de genomgåendeanser att reaktionen måste komma nära inpå ett brott för atl vederbörandeskall förstå alt han inte får fortsätta med det här beteendet. Vid sammastudiebesök som talade om berättade en polisman atl han hadeförhört en "ljuv". Denna kriminellt belastade person menade atl omsamhället när han var ung hade reagerat hade han förmodligeninte hamnat på den långa kriminella bana som han nu var inne på. Jag tycker all sett ur politikernas synvinkel har vi ettbetydligt större ansvar än vad som ibland framkommer. Det är riktigt allföräldrar, skola, organisationer, domstolar och myndigheter har detta ansvar,men politikerna är de som drar upp riktlinjer och som anvisar vägarna genom denlagstifining vi har i samhället. Då är också politikerna skyldiga alt försökahitta bra lösningar. Jag tycker faktiskt atl del är intressant atl höramänniskor från talarstolen tala om att det är viktigt att polisen är ute pågator och torg och att det behövs kvarterspoliser, I - där del voreintressant om del fanns kvarterspoliser - har socialdemokrater och moderateransett all del inte skall finnas kvarterspoliser Min uppfattning är altkvarterspolisen är den absolut bästa sociala kontrollen i ett område.Kvarterspolisen vet vilka ungdomar som behöver stöd. och kvarterspolisen kanbryta ett tidigt drogmissbruk genom att la rätt kontakter. Kvarterspolisen ärden som kan vara en trygghet för misshandlade kvinnor och barn. Om del finnsnågot som vi borde satsa litet extra på, är det kvarterspoliseroch fler synliga poliser. Det skapar trygghet för \åra medborgare, och det ärvi skyldiga atl medverka till, Som har nämnts här i debatten är det vanligaste våldetofta gömt och därmed ibland bortglömt. Det är del våld som sker inom hemmetsfyra väggar och som ofta drabbar kvinnor och barn allra värst. endekvinnorna råkar särskilt illa ul, I genomsnitt misshandlas en kvinna till dödsvarje vecka i vårt land. Det är viktigt all vi inriktar mycket av vår verksamhet påjust all svara upp mot del hjälpbehov som kvinnorna har. 1 akutakrissituationer handlar det om medicinsk vård, skyddat boende och psykologisktstöd. Där spelar naturligtvis jourverksamheterna en oerhört viktig roll. Delvisar ju tillströmningen av nödrop till just dem. Misshandlade kvinnor harockså behov av rådgivning och information, bl,a, om aktuell lagstiftning. Mångabehöver ekonomisk och praktisk hjälp i form av ny bostad och daghemsplals.Naturligtvis måste kvinnor, liksom män, som missbrukar droger fä hjälp atlkomma till rätta med sitt missbruk. Andra exempel på hjälpinsat-ser är möjligheternaall fä ersättning för flyllkostnader, rätt till terapeutisk och medicinskhjälp. Införande av trygghetslarm är ett annat krav som vi har framfört vidflera tillfällen. Dessutom är del en rättighet och borde vara en självklar-helalt kvinnan meddelas när en gärningsman släpps fri frän fängelse. De insatser som landels kvinnojourer gör är av allrastörsta värde. Trots myckel knappa ekonomiska resurser hjälperjourerna utsatta kvinnor i akuta nödsituationer. Det ideella arbete somkvinnorjourerna, och mansjourer, utför måste lönas bättre, Lagen om besöksförbud har nämnts. Den behöver ocksåskärpas. Jag uppfattar justitieministern så, atl sådana skärpningar kommer.Straffskalan behöver skärpas. Beslut om besöksförbud måste meddelas skyndsamt.Lokala polismyndigheter måste informeras. Det kan synas vara praktiska och smååtgärder, men de är oerhört vikliga i det enskilda fallet. Till bilden av de dolda överfallen, misshandeln och våldethör övergrepp mot skyddslösa barn. Det handlar då ofta om sexuella övergrepp.Anmälningarna har ökat oerhört myckel under senare lid. Här är del ocksåviktigt atl tillgodose personalens behov av utbildning och information så allde kan klara detta svåra arbete all la emot dessa problem i den akutasituationen. Få situationer är svårare än dessa och personalen är värd alltstöd. Våldsmännen måste straffas, men de behöver vård t.ex. iform av psykoterapi inom kriminalvårdens ram. Del pågår en försöksverksamhet,och den verksamheten måste utökas. Risken är ju annars alt inget rejält häntnär våldsmännen har avtjänat sina straff och kommer ul igen och skall försökaanpassa sig till ett normall liv. Kvinnors och barns skyddsbehov måste alllidgå i första hand, och vi måste bli mer uppmärksamma på det gömda och därföralltför bortglömda våldet. Låt mig kort instämma i några av de saker som har nämntshär. plädering för kvarterspoliser, inte minst i vårastorstäder, är gammal centerpolitik. Vi förstår inte varför vi just här skalldegradera, eller snarare deklassera, kvarterspolisens arbete. De poliser somverkar i den sociala verkligheten nära människorna är de som betyder mest föratt skapa trygghet och förebygga brott. Del är människor av kött och blod sombehöver visa sig i den sociala verkligheten, och del är därför vi behöverkvarterspoliser. Det finns ibland en märklig motsättning i debatten. Detfanns tendenser till del även i juslililieministerns anförande, men jag hoppasall jag missuppfattade henne. Medkänsla, inlevelseförmåga i människors olikasociala förhållanden, och prioritering av det förebyggande arbetet, somjustiliteminis- Debatt om åtgärder mot våldet Debatt om åtgärder mot våldet tern säriktigt säger, är viktiga ingredienser i all samhällsplanering. Men varförställa detta i motsatsförhållande till s.k. repressiva åtgärder? De behövs ju,eftersom situationen är akut och eftersom vi i någon mening har misslyckats.Då skall man inte ställa denna långsiktiga samhällsplaneringsuppgift mot detakuta behovet av att människor skall känna trygghet och att vi måste reagerasnabbi mot våld i samhället. Det är en felaktig utgångspunkt. Det behövs bådeförebyggande och reagerande åtgärder för att vi skall komma till rätta medsituationen. MARGOINGVARDSSON (vpk); Del är massmedia som sätter de stora frågornapå vår dagordning, I och för sig är väl del inte något fel. Resultatet kan bliatt debatten förs på massmedias villkor och efter de ramar som massmedia harsatt upp. Men så har det inte riktigt varit glädjande nog. De flestadeltagare i debatten har tagit upp flera sidor av våldet än del som har speglatsi massmedia. Debatten har inte heller följt riktigt samma gamla mönster som ärvanligt i dessa frågor. Det är egentligen bara och som ärpålitliga i debatten, framhärdar i sin syn på ungdomen. Han säger"ungdom", och därefter är del normlöshet, problem och hårdare tag. Jag blir orolig när jag hör , Kan det vara hanseget ungdomsförbund som har gett honom den mörka synen på ungdomar? Harmoderaterna och kanske en del andra glömt bort att det faktiskt finns 1 miljonskötsamma, trevliga och dukliga ungdomar i vårt land? Det är ungdomar somstuderar och jobbar och därutöver engagerar sig i rörelser för en bättre miljöoch för fred och mot våld.