prot · GD09132 · 1989-12-31 00:00:00 — Förutsättningarna för att ett fredsavtal skall kunna kommatill stånd är dock obetydligt större än på tid. Enligt CDHES har 333mord och 16 kidnappningar förekommit . Det är angeläget med en skärpt uppmärksamhet vad gällerförhållandena i Mellan- och även framöver. En internationell opinionär viktig för att upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna, inteminst i dessa områden. Situationen är visserligen mer hoppfull än den harvarit på länge, men de underliggande konflikterna är inte borta. Den ekonomiskautvecklingen är också på många håll bekymmersam som reformarbetetgår långsamt. Respekten för de mänskliga rättigheterna måste befästas. Denviktigaste insats som vi kan göra är utan tvivel att stödja utvecklingen motdemokrati i dessa länder Det är ett av skälen till att vi moderater i biståndsarbetethar velat stärka möjligheterna till flexibla regionala insatser och demokratistödi den här regionen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i betänkandet. 162KARL-ERIK SVARTBERG (s) reilik: Låt mig korrigera på en punkt.Redan det förra valet i var ett demokratiskt val. De observatörer somdå övervakade valet var överens om att det var ett av de mest demokratiska valsom över huvud taget genomförts i hela . Sandinistregimen gjordedessutom en mycket stor insats för de mänskliga rättigheterna när manavskaffade dödsstraffet. Vi ser det som en stor framgång i kampen för mänskligarättigheter. Sedan måste man också komma ihåg att den förra regeringenhade att utkämpa ett krig mot contras och bakom contras världens mäktigastenation, . Sjähklart medförde det svåra lidanden för det nicaraguanska folketoch att respekten för de mänskliga rättigheterna tyvärr då och då kom i kläm. 163 () rephk; Att respekten för mänskliga rättigheter harkommit i kläm i torde vara dagens understatement. Det råder inget somhelst tvivel om att det väsentliga nu är att det blir en demokratiskt folkvaldregim som försöker skapa möjligheter för en levande demokrati. Den är värd alltstöd. I övrigt vill jag påpeka att jag inte uttalade mig om detförra valet i . 10 protokoll 1989/90:132 164BERITH (): I årets betänkande om mänskliga rättigheterär beskrivningen av bristen på sådana rättigheter i något bättre änden var i förra årets betänkande. anser dock att vissa politiskafri- och rättigheter inte har blivit större. Tvärtom har det blivitförsämringar på det området . Jag skall något kommenteralagarna i . införde nya undantagslagar Jag sägernya därför att undantagslagar råder i . Dessa nyaundantagslagar utfärdades av regeringen och högsta militärledningen. Enskildaoch familjer kan tvångsdeporteras, tryckerier kan stängas och tidningar liksomstrejker förbjudas. Beslut om åtgärder enligt dessa lagar får inte heller överklagas. Tidningslagen och strejkförbudet gäller i hela landet.Tvångsdeporterings-lagen däremot gäller endast för . Enligt Föreningenför mänskliga rättigheter, som har kontor i 35 städer i , har 21tidningar tvingats lägga ned sin verksamhet därför att ingettryckeri vågar trycka deras upplagor Nimet Tanrikulu. en styrelseledamot i , har berättat att ingen tidningvågade publicera nyheten när dess ordförande i staden arresterades. Även radio och TV omfattas av undantagslagen. Allasändningar om undantagstillståndsregionen, dvs. , måste samordnas medinrikesministeriet och Nationella säkerhetsrådet, som består av högstamilitärledningen och några från regeringen. Men paragrafen om tvångsdeportering, som ger myndigheternarätt att tömma hela byar och bost:',dsområden. anses vara den värsta av de nyalagarna. De räcker om en person av militärmyndigheten bedöms vara störande förden allmänna säkerheten och samhällsordningen för att denna lag skall kunnatillämpas. Beslutet om tvångsdeportering och ny bostadsort får inte överklagas. Mot den bakgrunden, herr talman, har jag svårt attinstämma i skrivningen om att politiska fri- och rättigheter har återställtsens formellt i . Utskottet anser att möjligheterna att övervaka mot demokrati är många och att här spelar en unik roll. Detfinns en rad internationella fora som kan föra fram sina synpunkter i.Men har dessa våra ansträngningar inte varit särskilt stora. var kallad till Europarådetför att besvara frågor. Längst ner på dagordningen fanns frågorna om kurder Mennär man kom fram till dessa frågor så meddelade ordföranden attfrågestunden var slut. så att Özal slapp besvara frågor om kurderna. Vad innebär det konkret att vara kurd i ? Redanenligt de gamla lagarna var det förbjudet att göra ett offentligt meddelande pådet förbjudna språket. Det gäller muntligt, skriftligt eller genom ljud ellerbild. Sammanfattningen av lagarna säger att förbudet inkluderar samtligauttrycksmedel. Det är lag nr 2932. I samma lag sägs att pressen är fri men attinget får publiceras på det förbjudna språket. Straffet för att bryta motdessa lagar är fängelse upp till enligt 143 § strafflagen. Den som ärmedlem i en kurdisk organisation anses hota landets natio- Och om han har varit med att bilda organisationen kan han dömas till 24års fängelse enligt 171 §. Den som har varit med och bildat två kurdiskaorganisationer kan dömas till döden enligt 143 §. Den som skadar anseende utomlands, t.ex. genomatt tala eller att skriva om dessa saker, kan dömas till fängelse enligt140 §. Teoretiskt sett skulle en kurd som kräver de mest minimalarättigheter som fastslagits i internationella konventioner kunna dömas tillsammanlagt fängelse. Då handlar det. herr talman, om konventioner somäven har undertecknat. Att , förutom i de olika internationellafora som uppräknats i betänkandet, även skall verka för att i konventionen omde mänskliga rättigheterna ta upp allvarliga kränkningar av demänskliga rättigheterna och att en rapportör skall övervaka att efterleversina internationella åtaganden, anser vi vara högst påkallat. Orsaken till att så många här talar om just Turkietär att det finns flera olika fora i vilka kan agera. Vi som står här italarstolen anser att inte har agerat tillräckligt kraftigt. En annanorsak är att är påverkbart på ett helt annat sätt än exempelvis Iranoch . Det fick jag bevis pä efter ett anförande häri kammaren om kurder Dä fick jag från den turkiska ambassaden ett fotoalbumfullt med färgfotografier. Det var fotografier som föreställde brända kroppar,sönderskjutna huvuden, kvinno- och manskroppar liggande bredvid varandra ochäven barnkroppar En sak hade kropparna gemensamt, de var alla kurder Kropparnakunde inte berätta vilka som hade tagit deras liv. Men den turkiska regimen,som inte ens erkände dessa människor som kurder medan de fortfarande levde ochinte ens lät dem tala sitt modersmål fritt, försöker nu bli dessa kropparsspråkrör. Självfallet kan det inte uteslutas att även PKK kan stå bakom en delav morden pä civila och oskvldiga kurder Det anmärkningsvärda är dock att enockupationsmakt som bedriver statsterrorism i de ockuperade områdena nu villmarknadsföra sig som en fredsduva över en del döda kurder. Att den turkiskaambassadören försöker att med blodiga bilder bevisa regimens oskuld övertygaralltså inte mig. I betänkandet tas även upp. Jag träffadei går en journalist som var i . en av städerna där. för att komma i kontakt med i Amnestysrapport namngivna barn som varit fängslade. De fängslades i samband med oroligheternaden . Specialtrupperna har i detta område fria händer, och alla. ävenbarnen, slogs blodiga. Samtliga barn hölls fängslade i en del ändaupp . Polisen ville att barnen skulle tala om namnen på dem somkastat sten på polisen. En av pojkarna som journalisten intervjuade berättadeatt man lade barnen på de vuxnas ryggar, varefter poliserna gick ovanpåbarnen och berömde de kurdiska ryggarna. Denna pojke var , och när hanbad om mat fick han till svar att han redan såg död ut och att separatisterinte behöver någon mat. Reportern frågade mig om jag hade träffat någon somnyligen blivit torterad. Det är mer än man står ut med. Ett viktigt led i kampen för kurdernas mänskligarättigheter är att man beskriver på ett historiskt riktigt sätt.Landområdet är mycket äldre än de stater som ockuperar landet. Ochdet vore en mycket korrektarebeskrivning att skriva att är uppdelat mellan ländernaTurkiet. Det finns en kurdisk befolkning i ochäven i , men då måste man även skriva att det finns kurder i Sverige.Västtyskland, , osv. har även avgivit en reservation om attSverige bör hålla handeln med dessa länder på lägsta möjliga nivå. Och det kanman ju kalla handelsrestriktioner vilket görs i betänkandet. Vi ivänsterpartiet har inte framfört krav på handelsförbud i likhet med vad somgäller för , men måste uppmuntra och utveckla handelskontaktermed dessa länder på det sätt som görs ? Vi i anser intedet. Det bästa stödet ett land kan få är goda handelsförbindelser Det hjälperden sittande regimen att sitta kvar Det blir så absurt att å ena sidan fördömaett land och att å andra sidan ta emot flyktingar därifrån, som mangenom sin handel hjälper tyrannerna att sitta kvar Jag yrkar bifall till reservation 9. 165 () replik: Jag vill återigen peka på hur illamajoritetsskrivningen läses. Jag har sagt att utskottet uttrycker sinstora oro över att situationen i inte synes förbättras utan att densnarare åter har blivit sämre. Så står det på s. 31. Litet längre ned på samma sida kan man läsa; "Det ärutskottets förhoppning att utvecklingen avseende respekten för mänskligarättigheter åter skall vända i en positiv riktning." Detta är väl klara besked. Vi uttalar först vår oro överatt situationen försämras och sedan en förhoppning att den skall bli bättreigen och vända i en positiv riktning. Det säger väl inte attutskottsmajoriteten är nöjd med hanteringen av de mänskliga rättigheterna iTurkiet. När det gäller kurderna står det ordagrant så här iutskottets betänkande: "Regeringen bör enligt utskottets uppfattningfortsätta ansträngningarna att ta upp kurdernas mänskliga rättigheter tillbehandling i FN i syfte att förmå de länder där kurderna bor att respekteradenna minoritets rättigheter" Det är välockså klara besked. 166 () replik: Räcker det verkligen med att utskottet hyseroro? Räcker det verkligen med att utskottet hyser förhoppningar? Det handlar omatt agera, och att agera kraftfullt. Det enda regeringen gör, åtminstone vad vi vet. är att hahandelsutbyte i form av delegationer mellan och dessa länder Talare efter talare har krävtatt regeringen skall agera kraftfullare. När det kommer sådana rapporter som vihar talat om om vad som försiggått i , så borde regeringsansvarigagå ut och offentligt fördöma vad som sker Att en gång i debatten om demänskliga rättigheterna skriva att utskottet hyser oro och hyser förhoppningar- vad är det? 167KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik: Herr talman! Jo, om vi sedan säger attregeringen bör fortsätta ansträngningarna att ta upp kurdernas mänskligarättigheter till behandling i FN i syfte att förmå de länderdär kurderna bor att respektera denna minoritets rättigheter då har vi följtupp oron och förhoppningen med ansträngningar att ta itu med brott motmänskliga rättigheter för kurderna och också övriga länders brott emotkurderna. Anf.168 () replik; Det handlar om vilka ansträngningar gör vartillsammans med mig i FN och vet också hur svårt det var att få in litetskarpare skrivningar om just kurdernas mänskliga rättigheter Mansäger att tog upp frågan om i ESK-sammanhang. Men Sverigenämnde inte , utan det skedde i omskrivande ordalag i ett anförande sompä ungefär samma sätt uttryckte oro och förhoppningar när det gällde Turkietsbrott mot mänskliga rättigheter. Vi måste agera mycket hårdare mot ett land somTurkiet. Sedanär det mycket viktigt att göra den koppling till de asylsökande som kommer somflera talare har varit inne på. Jaghar diskuterat i kammaren med , som säger att man haren gedigen kunskap om . Men man har definitivt inte en gedigen kunskapom lagar och kan inte sätta dem i relation till de asylsökandesasylskäl. Enav orsakerna till detta är det sätt på vilket man i utrikesutskottet beskriversituationen i . Det är av stor betydelse. 1989/90:132 31 maj1990 169 (); är rikt i sin fattigdom, man kan lära sig mycket från kunskapskällorsom kinesisk estetik, litteratur, filosofi och vetenskapshistoria. Djupakällor med annorlunda tänkesätt. Menockså en värld med konformitet, kontroll och lojalitet. En värld där mänskligarättigheter har liten om någon plats. Förstmed fjärdemajrörelsen formulerades krav pä demokratiska rättigheter-artikulerades, men försvann i det kaos som följde. Kinaär medlem av FN med en permanent plats i säkerhetsrådet. I är dock politiklika med makt, kontroll och manipulation. För landets ledare gäller det attbevara makten och hålla kaos på avstånd. Studenterna på Den himmelska fridenstorg presenterade krav i demokratisk och pluralistisk anda.Det utlöste dödande och sedan jakt på oliktänkande där tusentals människorfängslades och torterades. Tibethar formellt status som autonom kinesisk provins men är invaderatav den kinesiska folkarmén som håller landet och folket i ett järngrepp. Revolten slogs snabbt ned. efter revolten börjadeden förstörelse av tibetansk kultur som kom att innebära att tusentals klosterjämnades med marken och att konstskatter och oersättliga skrifter förstördes. Detallvarligaste hotet mot det tibetanska folket är dock politik attförflytta kineser till . bor fler kineser än tibetaner inom Tibetsgränser Och de inflyttade kineserna har fått de bästa markområdena, medantibetanerna får flytta allt längre upp i de magra bergstrakterna. Kinesernas storaskogsskövling har också orsakat en miljöförstörelse som 11 protokoll 1989/90:132 har fåttenorma proportioner på den tibetanska högplatån. Miljöförstörelse på grund avskogsskövling har även drabbat många andra regioner inom , som t.ex.Sichuänprovinsen. Amnesty redovisade i en rapport från attmånga och upprepade brott begås mot de mänskliga rättigheterna såväl i idess helhet som i . "Avrättningarna och arresteringarna under förraåret är bara de senaste dramatiska exemplen på brutala och ihärdigaförföljelser av oliktänkande i ", säger Amnesty. och den måste med kraft verka iinternationella fora för att få en ändring tillstånd. måste viförsöka befästa och utveckla våra förbindelser med det kinesiska folket. Genomtekniskt och kommersiellt utbyte och utbildningssamarbete som t.ex.studentutbyte kan vi, om än sakta, sprida kunskap om en annan samhällstyp meddemokratiska och pluralistiska förtecken. Kineserna är ett folk där endastnågra få intellektuella känner till idéerna om demokrati, pluralism,rättssamhälle, individens frihet och mänskliga rättigheter har politik i förhållande till ochde övergrepp tibetanerna utsätts för varit alltför räddhägad. Detta har bl.a.visat sig i det sätt pä vilket tagits emot i . Jag yrkar härmed bifall till hemställan iutrikesutskottets betänkande om de mänskliga rättigheterna. 170KAJ (); Jag skulle vilja ta upp utskottets yttrandeöver och min motion U610 om stöd fill frihetoch självständighet under rubriken rättigheter i . Vi har i deninriktat oss på tre åtgärder: För det första: Gör det möjligt för och denkinesiska regeringen att mötas för fredssamtal, förslagsvis i . För det andra: Bjud in och hansregeringsrepresentanter i exilen officiellt för samtal om problem. För det tredje: Agera i - det sade viredan i februari i är - men även i andra internationella fora för dettibetanska folkets rätt till självbestämmande. Vi gläder oss att utskottet ställer sig positivt till attdet utvecklas en dialog mellan de berörda parterna. återstår bara att detibetanska och de kinesiska företrädarna framställer önskan om , säger utskottet, så kan säkert saken ordna sig. Vår kyrkominister är nu också beredd att ta emot DalaiLama under hans instundande besök i och , efterträgen och -samfälld uppvaktning av utrikesministern och de flesta av riksdagenspartier genom deras ledare och företrädare. Pä sitt första besök i ettparlament i , nämligen , uttalade för inte sålänge sedan att han inte har ändrat sin inställning till förhandlingar medkineserna och är beredd att möta dem för diskussioner om Tibetsframtid. Skulle då frid och fröjd råda och vi motionärer varanöjda? Det är visserligen ett framsteg att undantagstillståndet hävts i Lhasaden Talesmän för den tibetanska exilregeringen betraktar emellertidaktionen mer som enPR-grej och avvaktar synbara resultat av förändringar Undantagslagen infördesi . Efter införandet av undantagslagen har åtminstone 300tibetaner dödats och ca 2 000 arresterats av vilka många har torterats ochhållits i ensamförvaring. lyckas ett antal tibetaner fly överHimalaya för att kunna förena sig med de 120 000 tibetanskaflyktingar som lever i landsflykt. Så sent som avrättades tvåtibetanska politiska fångar i enligt uppgift från själv i envädjan frän - alltså . Där pekarhan på de fortgående grova kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Tibet.Förnyade restriktioner har lagts över den religiösa utövningen. Sedan vi miljöpartister tämligen ensammauppmärksammade den undanskymda men akuta negativa utvecklingen i harfrågan fallit framåt i positiv riktning med accelererande hastighet. En starktbidragande orsak, för att inte säga avgörande, är nog att erhållitNobels fredspris , vilket symboliskt placerade konflikten iTibet i världsopinionens centrum. fruktar nu också mer än något annat att skallförlora sin gynnade handelsställning som gavs av . För attåstadkomma självbestämmande för kommer ett rådgivande möte att hållas iLondon Riksdagsledamöter från 30 ledande nationer är inbjudnatill mötet. Avsikten är att uppnå en samstämmig politik vad beträffar Detinternationella rådsmötet har tre syften; För det första att undersöka de mest typiska problemen föratt kunna uppnå ett erkännande av att är en särskild politisk enhet medfullständiga rättigheter till självbestämmande. För detandra att främja fredliga förslag för att lösa problemen. För det tredje att erhålla internationellt stöd ocherkännande för att genomföra förslagen. Inbjudanhar gått ut också till de svenska politiska partierna. Det är nu fråga om ett land som kämpar för sin överlevnadi ett där maktbalansen förändrar tyngdpunkt. Nyckelfrågan inför1990-talet blir folkens rättigheter till självbestämmande. återstårfrågan hur skall ställa sig till denna, inte minst när detgäller självbestämmande. Den svenska utrikesledningen är under starkobservans från flera partier här i kammaren. inlägg är ett avvittnesbörden. 171EVA GOÉS (mp): Jag tackar för att jag fick ta till orda i denna sena timme. Man kan iutskottets betänkande läsa följande; "Det är åter utskottets förhoppning attkonsultationerna i FNs generalsekreterares regi skall leda till en lösning somgår den timoresiska befolkningens legitima önskemål till mötes. Detta kansjälvfallet innebära anordnandet av folkomröstning." Vidareskrivs i utskottsbetänkandet: "De brott som begås mot mänskliga rättigheter i ÖstraTimor, på och i måste fördömas. Enligt AmnestyInternational har situationen i och på inte förbättratsunder det gångna Prot.1989/90:132 . året trotsregeringens löfte om större politisk öppenhet. Politiska fångar har avrättatsunder 1990, andra har fängslats på politiska grunder och efter tvivelaktigarättegångar" Vad har då krävt för att få slut på dettabarbari på och Västpapua? Jo, vi har krävt av den svenskaregeringen att inifiera att frågan om Västpapuas status tas upp till förnyadbehandling och att självbestämmande skall ingå i en nyfolkomröstning. Biskop har föreslagit att FN skall finansiera enfolkomröstning om Östra Timors självbestämmande och erkänna att det förekommerväpnat motstånd i och på Västpapua mot annektering.Som det är är det helt olidligt på ön. Jag skall ge ett exempel. När , den amerikanskeambassadören, tar in på ett hotell i har etthundratal ungdomar samlats i hotellets trädgård. De bär banderoller med orden"Självständighet, Integration-nej, Självständighet eller Döden". Entimmes samtal pågår mellan demonstranterna och ambassadören, och då uppträderde indonesiska myndigheterna mycket tillmötesgående, precis som omyttrandefriheten vore en rättighet i Emellertid har kravallpolis med sköldar och batongerställt upp på båda sidor av hotellet. Demonstranterna vill ha fri lejddärifrån, men ambassadören försvinner i en bil. När bilen har åkt i vägattackeras demonstranterna av polis och soldater med batonger och gevärskolvarEn del lyckas fly, andra föses ihop mot hotellstaketet till en levande hög. Debonar och ber för sina Två australiska ungdomar blir ögonvittnen och har bådaintygat hur en livlös kropp kastas upp på flaket till en lastbil, huvudettäckt med en röd trasa. Polisen kliver t.o.m. upp på flaket och sparkar påkroppen som inte visar något livstecken. Emellertid säger ambassadör i en skrivelse senare ien tidning att han bara haft en "klagostund" med demonstranterna iDili. Röda korset och två personer från den katolska kyrkan fick ändå ta handom 200 sårade av omkring 400 demonstrerande. Detta talar sitt tydliga språk!Det existerar ingen som helst demokrati eller yttrandefrihet i . Ändå fortsätter att stödja vapenleveranser ellers.k. följdleveranser till , som har annekterat både ochVästpapua. Ändå stödjer i det barnbegränsningsprogram sompågår i . Vi anser att detta skall avbrytas. Jag vill nu övergå till ett annat land som alla har glömtbort. Det är delrepubliken i . Efter händelserna 1981 har den albanska befolkningen ochkulturen utsatts för intensiva påtryckningar Skolor har lagts ner Antaletalbanska studenter vid har minskat - det tas inte in så många.Det finns 200 000 analfabeter i Kosova, och alla är albaner Sociala orättvisor, indragna barnbidrag, inskränkthälsovård och övriga sociala rättigheter har förts in i en lag som endastgäller albaner Lagen för lindriga politiska brott har skärpts under 1989.Om någon offentligt uttalar att Kosova skall bli republik, kan denne förväntasig ett fäng- elsestraff ellerupp till Man har öppnat eld mot demonstranter, och många har dödats. AmnestyInternational skriver i sin årsrapport att politiska fångar förvägras enkorrekt rättegång. Man skriver vidare att det kom in flera rapporterom att det förekommer misshandel och tortyr med elektrisk batong iPec-fängelset i . Detenda albanerna i Kosova vill är att få samma status som landets övrigadelrepubliker, eftersom de annars fruktar att den albanska kulturen i Jugoslavienkommer att försvinna. Dejugoslavalbaner som flytt till kräver att bli betraktade som politiskaflyktingar De vädjar till regeringen och invandrarverket att informera sig merom vad som händer i Kosova genom att skicka en delegation dit, helstinofficiellt. Vimenar i att varje människa som har flytt från dessa omständigheteroch kommer till bör betraktas som politisk flykting. Jag har själv haftkontakt med Kosovaalbaner i , och man kan se att de flyktingarnahar de flesta sjukdomarna, är mest utsatta, är undernärda och har mystiskasjukdomar, som vi hade . Att inte erkänna dem som politiskaflyktingar är ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Jag yrkar bifall till reservationerna 8,11 och 12 till utrikesutskottetsbetänkande 22. 1989/90:132 31 maj1990 172 KARL-ERIKSVARTBERG (s): Det blev litet väl grovt på slutet i anförande, när hon ansågatt vi i bryter mot de mänskliga rättigheterna därför att vi intebetraktar kollektivet som politiska flyktingar Sverigestuderar noggrant varje enskilt fall, och de som har skäl, de som kan motiveraatt de är politiska flyktingar får naturligtvis stanna. Men att vi skulle geett helt kollektiv rätten att betraktas som politiska flyktingar är uteslutet.Vi behandlar de enskilda människorna, de enskilda fallen. Anf.173 (): Jag förstår mycket väl att det är de enskilda fallen som behandlas.Men när man ser hur partichefen leder detta land och om man känner tillförhållandena i Kosova, bör man utgå frän de rådande omständigheterna där ochbehandla dessa flyktingar mycket milt och inte utvisa dem. Jag har själv variti kontakt med dem som blev utvisade från , när dehämtades från en gudstjänst och inte ens fick ta med sig ytterkläderna.