prot · GD0996 · 1989-12-31 00:00:00 — Slutligen bifölls utskottels hemställan med 219 röster mol73 för reservation 1 av och . 3 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2 (ny handläggningsordning och kostnadsram för1991/92) Först biträddes reservation 5 av med 23röster mot 19 för reservation 6 av . 253 ledamöter avstod från attrösta. Härefter biträddes reservation 4 av ochRune med 57 röster mot 17 för reservation 5 av . 222ledamöter avstod frän alt rösta. Slutligen bifölls ulskoltels hemställan med 223 röster mol72 för reservation 4 av och . 1 ledamot avstodfrån atl rösta. Mom. 3 (konkurrens på stomnätet) Ulskoltels hemställan bifölls med 187 röster mot 108 förreservation 7 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6(bidrag endast för tågtrafik m.m.) Utskottets hemställan - .som ställdes mol reservation 8 avElving m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7(bidrag för återupptagen lågtrafik) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 73 förreservation 9 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. I(operativt mål för trafiksäkerhetsarbetel) Ulskoltels hemställan bifölls med 261 röster mot 36 förreservation I av och . Mom. 2 (en krisplan mot trafikolyckorna) Utskottels hemställan bifölls med 261 röster mot 34 förreservation 2 av och . Mom. 9 (användningen av bidraget till NTF) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (bidrag till åtgärder i befintlig fordonspark) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mol 70 förreservation 4 av m.fl. 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. 15 (bidragsbeloppet) Först biträddes reservation 6 av m.fl. med97 röster mot 37 för reservation 7 av och . 162ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 170 röster mol126 för reservation 6 av m.fl. Mom. 16 (anslag till Bidrag lill reningsutrustning påäldre personbilar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avRoy -bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 41 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag fär meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . Vissa anslag till bostadsförsörjningen 10 § Vissa anslag till bostadsförsörjningen Föredrogs bostadsutskottetsbetänkande /90;BoU13 Vissa anslag till bostadsförsörjningen (prop.1989/90:100 AnL 42 (): Vi skall nu behandla bostadsutskottetsbetänkande nr 13 som berör bostadsförsörjningen. Det känns onekligen litetoverkligt alt diskutera bostadsförsörjningen utan att diskuterabostadsfinansieringen. Därför blir detta en något stympad debatt. De mest överskuggande frågorna när del gällerbostadspolitiken just nu är ju vad som händer i samband med skatteomläggningen,och det vet vi först , då propositionen läggs fram. Propositionenskall sedan behandlas i kammaren . Det är också skattereformen som i första hand nu oroar deboende. En fråga som många ställer sig är; Kommer vi att ha råd att bo iframtiden när skatteomläggningen är genomförd? Anledningen lill att man ställersig denna fråga är atl del läggs så stor finansieringsbörda på bostadssektorn. Skalleutredningarna har förutsatt atl beskattningen avbostadssektorn skall bidra till att finansiera en tredjedel av kostnaderna förskalleomläggningen. Efler överenskommelse mellan ochsocialdemokraterna är man nu beredd alt la i anspråk en ännu större del fränbostadssektorn för att läcka finansieringen. Vi i tycker att denna oro verkligen är befogad. Vihar vänt oss emot att man beskattar boendet så hårt. Därför är del naturligtvissvårt alt nu göra en helhetsbedömning av hur framliden på bostadsmarknaden kommerall le sig. Det kommer säkert att vara svårt atl kunna garantera trygghetenför boende. Frän vår utgångspunkt måste målsättningen vara all allaskall ha möjlighet att bo i en bra bostad, lill en rimlig kostnad, i en godmiljö. Denna möjlighel har inte alla . Del måsle dock tillhöra dengrundtrygghet som vi som politiker är ansvariga för atl bygga upp i deltasamhälle. Vad man än har för synpunkter, är ju irite tryggheteri påbostadsmarknaden fulländad . Bostadsbristen är stor 1 belänkandet har vi gjort enanalys. står 620 000 människor i detta land i bostadskö. Hälften av demsaknar en bostad. Byggkostnaderna accelererar fortfarande. Det finns miljöhot.Det gäller problemen med sjuka hus och radon, som inte är lösta. Räntehöjningarna går i taket. Varje procents höjning gerdirekt en ökad boendekostnad med per 100 000 lånade kronorUnder del senaste halvåret har räntorna stigit . ihyreshöjning för den som har ett lån pä , där räntan inte ärlångsiktigt fastställd.Stora resurser tas också i anspråk för byggande och förenergi, som är knapp och dyr . Att det ser ut så här illa på bostadsmarknaden bärnaturligtvis del parti som har ansvaret för regeringsmakten och politiken ilandet ett stort ansvar för Jag vill dock inte säga att man kan lastaregeringen för allt elände som nu ändåfinns på bostadsmarknaden. Vi menar emellerlid all det i många stycken harförts en felaktig politik som har lett fram lill dessa problem. Del krävsdärför en omläggning av bostadspolitiken och politiken i övrigt. Vi har ifrån sida lagt fram förslag om en annaninriktning av bostadspolitiken i de motioner som vi har presenterat under denallmänna motionstiden. Många av dessa förslag finns med i betänkandet. Vi harsagt att om man skall klara de sociala målen och grundtryggheten införframtiden krävs det, som vi ser det, för det första en rättvis finansiering avskattereformen. Den finansieringen skall inte belasta boendet sä hårt somskatteuppgörelsen mellan och socialdemokraterna förutsätter För del andra krävs en ekonomisk politik som hållerräntorna på en betydligt lägre nivå än som är fallet. För det tredje måste vi ha en politik för regional balanssom undanröjer de slora obalanserna som gör att bostadssituationen blirohållbar Detta gäller såväl i de stora koncenlrationsorterna som i de delar avlandet där folket glesas ul eftersom invånarna måsle flytta över lillkoncentrationsområden. För del fjärde krävs en politik som ökar valfriheten iboendel. byggs det knappast något egnahem med äganderätt över huvudtagel. Det måste ändras. På landsbygden saknas t.ex. hyresallernativel i småhyreshusenhe-ler För det femte krävs en politik för bättre boendemiljö ochell mera resurshushållande byggande och boende över huvud tagel. För det sjätte vill vi ha en politik för ökat bosparandeoch en bättre behovsinriktning för de bostadssubventioner och de bostadsstödsom är ganska omfattande. Del gör atl vi måsle minska rundgången avpengar i del system som vi har . Vi vill för det sjunde också ha en mer långsiktigstabilitet i de bostadspolitiska beslut som vi fattar. Mot bakgrunden av den här principiella utgångspunkten närdel gäller hur ser på bostadspolitiken, går jag nu över lill alt mera idetalj la upp några av de reservationer som finns med i betänkandet. Avbetänkandet omfattas - förutom bostadsfinansieringen, som inte finns med -huvuddelarna av förslagen i budgetpropositionen och de motioner som har lagtsfram under den allmänna motionstiden. Jag konstaterar alt vi gör tillkännagivanden och kommermed förslag i utskollet som på några punkter avviker från propositionen. Treav dem är föranledda av centermotioner Det gäller för det första atl viåterigen ber regeringen att se över de förändrade villkoren till slödel för fukt-och mögelska-dade hus. Vi lycker inte att de är effektiva nog. Utskollet gör nuen markering, skickar tillbaka förslaget och begär ett nytt förslag. För det andra har utskottet sagt att tillstyrkanderamenför kulturhistoriskt värdefull bebyggelse bör höjas med 35 milj. kr. För det tredje har vi från utskottet avvisatpropositionens förslag om all tilläggen för vintermerkostnader i samband medlånegivning fortfarande skall finnas kvar och inte tas bort. I övrigttillstyrker utskottet propositionen. Ireservation nr 3 tar vi från upp vår allmänna inriktning för bo- Vissa anslag lill bostadsförsörjningen Vissa anslag nll bostadsförsörjningen sladspoliliken.Den har jag redan berört, och jag skall därför inte beröra denna reservationytterligare. I reservation nr 5 tar vi upp slödel lill ungdomsboende,som rubriken lyder Innehållet är dock vidare än rubriken anger. I dennareservafion las våra förslag upp som tar sikte på att lösa bostadsbristen i tvåavseenden. Det gäller för del första den allmänna brislen på smålägenheter ilandet, som naturligtvis gör att framför allt ungdomar drabbas. För att snabbtkomma i gång med en lösning för atl få fram flera mindre lägenheter föreslår vielt stimulansbidrag på per lägenhet som kommer lill, generellt överhela landet. Del gäller för del andra den brist på smålägenheter ochhyreshusallernativ som finns i landetoch som bl.a. har diskuterats ilandsbygdskampanjen För attöka tillgången på lägenheter och komma i gång med byggnation på de små orternaoch på glesbygden föreslår vi ett stimulansbidrag - utöver dessa 30 000 somgäller för hela landet-på ytterligare . Totalt blir detsåledes en sti-mularis på per lägerihel. Med de pengar som vi har anvisat har vi en målsättning atlsnabbi få till stånd 1 000 nya lägenheter på landsbygden och i de små orternaoch ungefär 5 000 lägenheter i landet i övrigt. Totalt gör det 6 000 nyalägenheter för atl klara av bristen eller i varje fall för att komma i gäng föratt effektivare och snabbare lösa problemet. Vi anser atl denna typ avbidragsgivning - direkt utan långsiktig koppling till lån och annat - ger elteffektivare stöd. Det ger heller inga låsningar och uppbindningar införframtiden för subventioner på bostadssektorn. Av våra förslag här följer att vi avstyrkerungdomsbosladsstödel som finns med i propositionen och som har funnits någraår. Vi lycker atl det är krångligt och ineffektivt. Det stödet är direkt styrtlill genomgångsbostäder för ungdomar Vårt förslag lar sikte på atl lösaproblemet i ett vidare perspektiv. Det har också en betydligt högre ambition.Vi satsar 230 milj.kr på detta, medan de pengar till genomgångsbostäder somregeringen tar upp i budgeten uppgår lill 15 milj. kr Det är alltså enavsevärt kraftigare ambition i en-gångsinsatser som vi här föreslår I reservation 12 aktualiserar vi frågan om det ekologiskabyggandet. Byggandet och boendel lar myckel slora resurser i anspråk, nämligendels mark för bostäderna, dels mark för trafiklösningar Energiålgången föruppvärmning och transporter är betydande. Boendet belastar dessutom miljön medavfall och med utsläpp i luften. Resursknappheten och god miljö kräver attboendet och byggandet bättre anpassas lill de ekologiska system som vi har. Meden bättre sådan anpassning får vi också trivsammare boendemiljöer och lägre sårbarheti våra trafiksystem och i vårt boende. Detta förutsätter, som vi ser det, att man planerararbete, boende och service i nära samverkan med varandra i de lokalasamhällena. Avfallsfrågorna måsle få en annan och effektivare lösning än i dag.Kan vi t.ex. transportera vårt avfall med hjälp av en av deviktigaste naturprodukter som finns på vår jord, nämligen rent och frisktvatten? Del är en av de frågor som vi måsle ställa oss för framtiden. Hur blirvi effektivare på alt använda energin för att klara kärnkraflsavvecklingen?Det är en annan fråga som vi måste ställa ossnär vi diskuterar bostadspolitik och den framtida utformningen av boendet. För all uppnå ett mer resurshushållande boende krävs allvi får systematiska miljökonsekvensbeskrivningar som beslutsunderlag isamhällsplaneringen. Det krävs vidare bättre resursbevarande byggnadsteknik,ändrade byggnadsregler för del ändamålet samt en rad andra åtgärder. Det är en sådan idéinriktning som vi för fram i vår motionom det resurshushållande boendet och byggandet. Tyvärr har vi inte fått gehörför denna motion, och därför har vi avgell reservation 12 om ekologisktbyggande. I reservationerna 14, 15, 16 och 20 belyser vi en rad problemsom hör samman med bostadsproblemen i storstadsområdena och inte minsl i Stockholmsområdet.Stockholmsproblemaliken och över huvud taget storstads-problematiken är känd,varför jag inte behöver beskriva den närmare. Vi har krävt åtgärder och lämnat förslag tilllösningar En del förslag har tagits upp av regeringen, men del har sketl försent. Man har först sagl nej, t.ex. i fråga om investeringsavgifter varpå dehar införts efler och då inte blivit så effektiva som de skulle ha blivitfrån början. Rent generellt lycker vi alt både regeringen och de lokaltansvariga i storstäderna gör för litet för alt lösa dessa svåra problem.Stockholmspolilikerna måsle exempelvis utnyttja del instrument som vi har gettdem genom PBL och se till atl reservera den mark som behövs för boende. 1 våra motioner och reservationer för vi framför allt framfyra åtgärder För det första är det åtgärder för att ta fram lägenhetshotell.Många övernaltningslägenheler står lomma. Om de skall kunna stå till bostadsmarknadensförfogande måsle det finnas alternativ. Vi har påpekat att man bör fundera påalt i samverkan med hotellnäringen bygga billiga övernattningsalternativ is.k. För det andra pekar vi på åtgärder för att fä kommunernaatt lokalisera kontor ulanför stadskärnorna. Del är elt mycket stort tryck påstadskärnorna som gör alt fler och fler bostäder omvandlas till kontor För attskapa utrymme för fler bostäder måste man i de centrala delarna av storstädernafå större tillgång till jusl bostäder Strävan bör alltså vara altdecentralisera olika verksamheter som inryms i lokaler inne i städerna. Detbetyder atl man får en inoinregional regionalpolik i storstadsområdena. För del tredje har vi krävt alt statens markinnehav skallinventeras i berörda områden. Staten har stora markresurser i exempelvisStockholmsområdet som skulle kunna användas lill bostadsproduktion. Vi har för del fjärde pekat pä åtgärder för att få tillstånd arbetsplalsbyten och därmed ett närmare samarbete mellan arbete ochbostad. Dessa skall alltså ligga i närheten av varandra så att långa ochtröttande pendlingsresor kari uridvikas. Ingen möda får sparas när det gäller att försöka mildrabostadskrisen just i storstadsområdena. Bristen på bosläder ökar och prisernastiger är det bara de välsituerade som har råd all bo i innerstaden.Segregationen har ökat påtagligt. Det senaste som är på gång är alt juridiskapersoner kräver atl få köpa bostadsrätter Det driver i sin tur upp kostnadernapå bosläder och medför alt många människor inte har råd att bo i dem. Så längevi inte kommer lill rätta med bostadsbristen får vi aldrig en normalbostadsmark- Vissa anslag lill bostadsförsörjningen Vissa anslag till bostadsförsörjningen nad.Därför är det viktigt att vi hela fiden anstränger oss och gör insatser pådetta område. Jag vill fråga utskottsmajorileten om den verkligen inteär beredd atl på allvar ta itu med problemen på bostadsmarknaden istorstäderna. Vilka förslag har man tänkt sig? I reservation 35 behandlar vi frågan om kommunernasVA-nät. Upprusl-ningstakten är alldeles för långsam. Om vi görjämförelser bakåt i tiden kan man säga att vi upprustar detvattenlednings- och avloppsnät som lades ned i jorden på lid. Detskall ses i perspektivet att livslängden för dessa system är mellan 50 och 100år Detta innebär naturligtvis ett oerhört slöseri med resurser av skilda slag. I reservationerna 50, 51 och 54 följer vi upp våratidigare förslag om ett saneringsprogram mot radon i bosläder, någol som vi serallvarligl på. Vi anser alt problemet ännu inte har fåll en tillfredsställandelösning. I reservation 50 berör vi exempelvis villkoren för radonbidraget, somvi lycker skall förbättras för atl få lill stånd de åtgärder som måste vidtas. Tillgänglighet till bostäder är en annanmycket viktig fråga. För alt öka tillgängligheten för exempelvis de handikappadehar staten på ett tidigt stadium gell bidrag för installation av hissar iflervåningshus. I regeringens proposition förlängs inte utbetalningen av deltabidrag. Del innebär alt aktiviteterna för atl göra lägenheter mer tillgängligakommer att avstanna, och det lycker vi är olyckligt. Vi har anvisat pengar såatt detta hissbidrag kan utgå som . Det är först när vi har behandlat dettabetänkande färdigt som den verkliga kampen för rätten för alla alt ha en bostadbörjar Får vi inte en rättvis finansiering av skaltereformen, då är mångastrygghet i fara. Jag vill fråga socialdemokraterna i bosladsulskoltel om niverkligen är beredda alt på allvar ta upp kampen för de sociala målen ibostadspolitiken. Del är nu vi går in i slutspurten på den viktiga debattenunder våren. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall lill samtligareservationer som företrädare har skrivit under och i övrigt tillutskottets hemställan. AnL 43 JANSANDBERG (m); Vi skall nu debattera ett område som ärmycket omfattande. Det visar även del här betänkandet. Det är elt relativttjockt belänkande. Bostadssektorn är troligen den mest reglerade sektorn ihela samhället. Det är vanligt att jämföra olika företeelser med delsom händer i just . Åven om man inte skall hårdra en sådanjämförelse kan man konstalera att vi i har en jämförbar situation påbostadsmarknaden - var inne på att hundratusentals människor köarefter en bostad. Vidare har del uppträtt fenomen som uppträder i allacentraldirigerade syslem, nämligen "svarta pengar" och olagligalägenhetsaffärer Dessutom är det mycket svårt för människor all få sina önskemåluppfyllda. - och även detta berörde utskollsordföranden -kommer i varje fall delar av detta område atl förändras i viss utsträckning isamband med alt vi föreläggs den bostadsfinansiella propositionen den 17 april.Del är möjligt att vi kommer atl beröra de frågorna även , men jagmisstänker att den slora debatten på det området kommer . Jag log mig lid att inför den här debatten slå upp ordet"bostad" i . Jag tänker läsa upp storadelar av de ord som man kan finna i ordlistan. Där slår bl.a. bostadsbidrag,bostadsbrist, bosladskvoi, bostadskö, bosladskris, bostadsnämnd, bostadslös,bostadssubvention, bostadspolitik och sist men inte minst bostadsproblem.Detta är ju ganska belysande för den situation som råder . Det finnsalltså en mängd olika begrepp som inleds med ordet bostad. Vi har nämligen ingen fungerande bostadsmarknad i Sverigei dag. Vi har mer en typ av administrativt system. Detta har lett till alt enond cirkel bildats,och del är människorna på bostadsmarknaden som har blivitde slora förlorarna. Den s.k. sociala bostadspolitiken, som socialdemokraternatalar mycket och varmt om, är faktiskt orsaken till delta problem. Den s.k.sociala bostadspolitiken har medfört all vi har fått en bostadsmarknad som intelängre fungerar. Precis som i liknande fall är det människorna som har satts påundantag. Vi moderater vill förändra myckel på det här området. Idetta förändrings-arbete är vår ledstjärna att vi skall låta människorna styramer och politikerna styra mindre. Vi har en mängd moderata förslag som skullelösa mänga av dagens problem. Genomgående för dessa förslag är atl människornasinflytande ökar, och därigenom skulle vi få en fungeraude markriad. Jag kan genågra exempel på moderata krav. För det första vill vi ha en ökad naturlig rörlighet.Sverige har flest bosläder per capita i hela världen, men förhiridrarman via olika politiska beslut en naturlig rörlighet. Man får därigenominlåsningseffekter som motverkar ett effektivt utnyttjande av alla de bostädersom vi trots alll har Vi moderater har sagt atl vi vill förändrareavinslbeskaltningen - den beskattning som man i dagligt tal brukar kallaflyttskallen. För del andra vill vi i vissa delar förändrahyressätiningssyslemet. Vi vet alt människor ofta är beredda atl betala mer fören centralt belägen bostad äri vad de i genomsnitt gör . Det är ocksårimligt atl man inte betalar lika mycket, dvs. atl man betalar mindre för enocentralt belägen bostad. Jag har läst en skrift som professor harskrivit - tidigare socialdemokratisk riksdagsledamot i den här kammaren. Iskriften bostadspolitik har han visat hur den nuvarande hyressätlningeni praktiken fungerar I skriften finns en tabell med en kommenterande text. Jagkan la några exempel från tabellen, och de handlar om hyrorna hos ett av destörsta allmännyttiga bostadsföretagen i den här regionen, Slockholmshem, ochde avser . Där visar det sig alt man får för en normalstor lägenhet iinnerstaden, 70 m-, byggd betala en årshyra på20 För en förortslägenhet byggd är hyran för samma bostadsslorlek31 , och för en lägenhet i området i - alltsåen bit ut i regionen - är årshyran Denna jämförelse visar att lägesfaktorn inte alls spelarnågon positiv roll i den meningen att ett bättre läge kostar mer än vad ettsämre läge gör Det förhåller sig i slället precis tvärtom. Bor man i en utmärkl lägenhet centralt i city så kostarden , medan en lägenhet i kostar 3 000 kri månaden. Vissa anslag till bostadsförsörjningen Prot.1989/90:96. Vissa anslag till bostadsförsörjningen Bo Söderslen, fidigare socialdemokratisk riksdagsledamot,avslutar med slutsatsen: "Denna hyressätlningsprincip är fullständigt orimligoch leder till stora orättvisor". Del finns också undersökningar som visar skillnadernamellan hyra och betalningsvilja när del gäller andra större städer. Delar av debelopp som bostadskonsumenlerna är beredda atl betala ytterligare försvinnerfrån marknaden. Den bruksvärdesreglerade bostadsmarknaden medverkar nämligenlill alt vi får en lägenhelsmarknad med s.k. svarta överlåtelsevärden -precissom i alla andra politiker- och cenlralstyrda marknader Den här hyresregleringen härrör från krislidslagstiflningen,alltså från liden kring . Denna debatt förs mer än fyradecennier efler krigels slut! Vidare vill vi moderater ha en hyressältning som i störreutslräcknirig speglar just de boendes preferenser Del ger en bättre ochfungerande marknad och en mer normal rörlighet. får man faktiskt betalahögre hyra ju mindre nöjd man är med läget på en viss bostad. Vi moderater vill också stimulera och intemotarbeta ägan-del av sin egen bostad. Om man jämför nybyggandet av bostäderkan man konstatera all 1980 upplåts av de nybyggda bostäderna med äganderätt.1989, dvs. , var motsvarande siffra . Om man studerar många av de byggdagrupphusen kan man konstatera atl del är tio gånger fler av dem som upplåts medhyres- och bostadsrätt än med äganderätt. Ända visar undersökningar, bl.a. frånSifo, att 9 svenskar av 10 vill äga sin bostad! Men med den nuvarande politikenproducerar man bostäder tvärtemot människors önskemål. Vi moderater vill ändra på det också. Vi vill ändrafinansieringsreglerna, ändra avdragsbegränsningarna, underlätta för övergångfrån hyresrätt till bostadsrätt, ta bort hembudsmöjligheterna för HSB ochRiksbyggen, vi vill införa system för ägarlägenheter m.m. tycker vi moderater alt det är viktigt att fåbilligare bosläder och bostäder som mer överensstämmer med människornas egnaönskemål, dvs. all vi skall avreglera byggregler och lånebestämmelser som bådai kombination trissar upp byggnads- och bostadskostnaderna. Vi lycker alt manskall kunna salsa på vissa avsteg från normerna i ett korl perspektiv - dettahar man gjort på vissa håll, bl.a. i . Där har man pressat kostnadernamed . Det ger lägre kostnader och det visar sig också attmänniskorna trivs bättre i dessa områden och ogärna vill flytta därifrån. Vi vill också ha en allmäri avreglering avbostadsmarknaden. Vi har i en reservation sagt atl vi vill avveckla debyggnadsreglerande åtgärderna, som infördes i syfte att öka bostadsbyggandet påbekostnad av de s.k. kommersiella lokalerna. Det visar sig bl.a. i enutvärdering som i har gjort alt dessa åtgärder integer den tänkta effekten. I vissa fall får de snarare motsatt effekt, dvs. attde begränsar bostadsbyggandet. Vi moderater vill även stärka de boendes ställning. Vianser alt det finns litet för myckel korporativism på bostadsmarknaden ,där de stora organisationerna som ofta är mer eller mindre s-märkta, tar övermänniskornas egna möjligheter atl påverka sitt boende. Vimoderater vill även förbättra ungdomarnas situation på bostadsmark- Detär en av de grupper som har de största problemen på den genom-regleradebostadsmarknaden. I stället för att införa nya regleringar på detta område villvi avveckla regleringar.