prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Menvi har ändå svårt att se något behov av att inrätta ett särskilt socialvetenskapligtforskningsråd. För den verksamhet som det här gäller finns den vetenskapligakompetensen väl representerad både i det humanistisk-sam-hällsvetenskapliga ochi det medicinska forskningsrådet. Vi föreslår därför att regeringens förslag ideniia del avslås. Ettsocialvetenskapligt forskningsråd kommer att vara placerat under ettfackdepartement. Detta är också olyckligt. Därför föreslår vi, att om ett sådantråd ändå införs, så skall det departement som har huvudansvaret både förgrundutbildning och forskning självfallet ha ansvaret också för dennaverksamhet. Urtvå synvinklar ser vi moderater dagens betänkande som en klar framgång. Detgäller det beslut som fattas beträffande , . Denna nämnd har fill uppgift att för statens del i vissa fallgranska och godkänna förslag till byggnadsarbeten och anskaffande av utrustningvid kommunala undervisningssjukhus. Kritikenhar varit hård, och i moderata motioner har vi under flera årframfört krav på att nämnden skall läggas ner Därför är det utomordentligtpositivt att instruktionen för denna nämnd kommer att upphävas fr.o.m den 1juli . Beslutetom ökade forskningsresurser angående amalgam och andra den-talmaterial anser viockså vara glädjande. Även här har vi länge talat för det betydelsefulla i attsatsa på sådan forskning. Utskottetuttrycker sin tillfredställelse över att regeringen under anslaget tillmedicinska forskningsrådsnämnden beräknat 3 milj. kr för detta ändamål. utgår ifrån att anslag av åtminstone denna storlek kommer attbeviljas även i fortsättningen, så att det tvärsektoriella forskningsprogramsom tagit fram kan genomföras. Detär positivt att det nu visat sig möjligt att få regeringen att röra sig i dennariktning. Utskottettar också ett eget inifiativ beträffande det internationella s.k.HUGO-projektet. Målsättningen för detta är att kartlägga den mänskligaarvsmassan. Iförlängningen av denna grundforskning räknar man med att kunna identifiera degener som ger upphov till människans ärftliga sjukdomar. Utskottetkonstaterar att det är av stor betydelse att deltar i detta projekt omvi skall ha någon möjlighet att kunna påverka forskningens inriktning. Jagvill nämna tre viktiga forskningsområden som vi moderater anser bör ha storprioritet. Och vi har i detta sammanhang tre reservationer fillsammans medandra partier Detförsta gäller forskningen om alkoholmissbrukets familjesociala konsekvenser Drogmissbruk är tveklöstett av vår tids största sociala problem. 1989/90:136 8 juni1990 Som en följd av detta har också kravet på resoluta motåtgärder vuxit istyrka. Minst40 % av alla platser inom den psykiatriska vården och inom akutsjukvårdenberäknas upptas av pafienter med drogberoende sjukdomar Forskareanser att tre av fyra våldsbrott på något sätt kan härledas till justdrogmissbruk. Men inte heller på denna punkt vet vi säkert något. Mendet är familjerna som får ta de största smällarna. Det finns minst 300 000missbrukare i . Runt dessa lever en miljon människor - hustrur, män,barn, syskon - för vilka allt tal om social välfärd närmast är ett hån. Detär alltid barnen som är mest utsatta i missbrukarhemmen. Mer än 100 000 barnlever i sådana missbrukarhem, och deras situation har försämrats i samma taktsom antalet alkoholskadade kvinnor har ökat. Därförär det så viktigt att komma till rätta med alkoholmissbrukets familjesocialakonsekvenser. Detta har vi, tillsammans med och , utvecklati reservafion 4. Ireservafion 7 ställer vi upp bakom en motion av . Den gäUerforskningen om läkemedelsberoende - ett förmodUgen växande problem, som vi inteblivit medvetna om förrän Läkemedelsutredningenhar pekat på behovet av forskningsinsatser kring läkemedelsmissbruk ochläkemedelsberoende. Ettproblem som börjat uppmärksammas alltmer gäller det s.k. lågdosberoendet. Inteminst vid här i har man gjort stora insatser närdet gäller människor som fastnat i denna fälla. Man försöker hjälpa dessamänniskor med en långsam successiv nedtrappning. Många har från början fåttlugnande medel, avsett att användas eller kanske i en månad, menhar sedan blivit beroende Det är värt att satsa forskningspengar pådetta. rreservation 11 vill vi också satsa på ett tredje prioriterat område. Det gällerforskningen om demenssjukdomar Det är särskilt viktigt med forskning kringorsakerna tiU demens och andra åldersrelaterade sjukdomar men också beträffandemöjUgheterna till behandling. Dettaär viktigt både därför att ett ökat antal människor kommer att uppleva en högålder, men också på grund av de särskilda problem som drabbar just dedemenssjuka och deras familjer. Jagber med detta, herr talman, att få yrka bifall fill reservationen 1 fogad tillbetänkandet. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 42 INGRIDRONNE-BJORKQVIST (fp): Läkemedelsberoende har utvecklats till ett allvarligt hälsoproblem ivårt land. Problemet är så stort och välkänt att vi knappast behöver ödsla ordpå att beskriva det närmare i dagens debatt. I en folkpartiiho-tion lyfter vifram en lång rad åtgärder mot läkemedelsberoende. handlar det om behovetav mera forskning på det här området. Om problemet skall kunnaangripas på bästa sätt måste man stå på en sta- bil grund kunskapsmässigt.11983 års läkemedelsutredning löper som en röd tråd budskapet att mera kunskapoch mera forskning behövs. Men är det en mycket liten del avmedlen för missbruksforskning som berör läkemedelsberoende. Reservation7 handlar om att den här forskningen bör lyftas fram i de olika forskningsrådenoch att detta bör ges regeringen till känna. Reservationen stöds av helaoppositionen utom av . Jag har inte varit med vid behandlingen avdetta ärende i utskottet, och jag vet inte hur diskussionerna fördes, men jagblev mycket förvånad när jag upptäckte att just det partiet i just den härfrågan valt att stödja regeringsparfiets mer återhållsamma linje. Utskottet harju gång på gång uttalat att åtgärder måste vidtas mot läkemedelsmissbruk ochläkemedelsberoende. slutbetänkande lades fram redan1987, men har ingen reakfion märkts från regeringen. Utskottetsmajoritet, bestående av socialdemokraterna och , har valt attbara uttala en from förhoppning om att regeringen nog trots allt så småningomkommer att lägga fram en proposition med anledning av 1983 årsläkemedelsutredning och att något tillkännagivande därför inte behövs. Vänsterpartiethar väckt en riktigt bra motion om åtgärder mot läkemedelsberoende, det finnsen betydande samsyn i folkparti- och vänsterpartimotionerna. Vänsterparfietpåpekar i en motion med som första namn bl.a. hur bristfälligkunskapen är, och vänsterparfiet presenterar ett åtgärdsprogram där forskningenär en av huvudpunkterna. I motionen sägs bl.a. att det behövs forskning sombelyser hjälpbehovet, beroendets medicinska och psykologiska särdrag, behov ocheffekter av olika behandlingsmetoder och att säkrare och mer nyanseradekriterier för dosering skall utvecklas. Den motionen kommer att behandlas avutskottet när läkemedelsberoende mera generellt skall behandlas vid senarefillfälle. Tyckerni i verkligen att regeringens senfärdighet är så passacceptabel att ni nu väljer att stödja socialdemokraterna i stället för oppositionen?Nu har ju ni i , genom att stödja reservafion 7, chans att drivaen fråga, som ni har kämpat för, ett steg framåt. På det sättet kan nivisa att det ni skriver i er motion inte bara är tomma ord. Jag yrkarbifall till reservation 7. Reservation19 handlar om ett annat angeläget och mycket eftersatt område, nämligenforskningen om barns levnadsförhållanden. Jag skall nämna bara något exempel. Detär dubbelt så vanligt att barn skadas på grund av olycksfall i skolan som attvuxna skadas på jobbet. Ofta är det våldshandlingar som ligger bakom de s.k.olycksfallen i skolan. Vi vet att många barn är sjuka på grund av dåligventilation, mögel, stress och buller. kunde vi läsa i tidningarna omdet första kända dödsfallet på grund av försurning. Det var ett spädbarn somhade dött i vårt land på grund av olämpligt vatten. Detfinns mycket som tyder på att yngre människor är känsligare för t.ex.miljögifter än äldre, att barn reagerar snabbare på förändringar i samhälletoch att gränsvärden för barn borde ligga lägre än för vuxna. Ett forskningsinstitut,arbetsmiljöinsfitutet, med 340 anställda, varav ett fyrtiotal professorer ochlaboratorer, försöker ta reda på vilka miljöfaktorer som är farliga för 1989/90:136 8 juni1990 1989/90:136 8 juni1990 Men när det gällerbarn och deras fysiska miljö finns det ingen liknande forskning. Andraangelägna områden för forskning är flykfingbarnens behov och de socialt mestutsatta barnens situation, t.ex. barn i missbruksmiljö och barn som utsätts försexuell förnedring. Vad blir t.ex. effekten när barn rycks upp med rötterna ochplaceras i en främmande miljö, apropå ett upprörande fall av tvångsförflyttningav en tolvåring, som vi hörde talas om i Morgonekot ? Behovetär stort av ett centrum som samlar kunskap om barn, som tar initiativ till ochsamordnar forskningen och som sprider kunskap om forskningsrön till de berörda.Det behöver utredas var ett sådant centrum skall ligga, hur det skallorganiseras och vilka resurser som är rimliga. Verksamheten skulle t.ex. kunnabyggas upp i anslutning till temaforskningen i , men det finns ocksåandra modeller som bör prövas. Det är bl.a. viktigt att det tillförs en mycketgedigen kompetens i social-pediatrik till forskningen om barn. Det bordedärför vara självklart med en professur med den inriktningen. Jagyrkar bifall till reservation 19 som handlar om behovet av ettforskningscentrum för barnfrågor. Ibetänkandet finns det ett par reservafioner som handlar om forskning omdemenssjukdomar Det är och som uttalar sig om behovet avökad forskning. har i en separat reservation anfört att man vill satsa1 milj.kr utöver den miljon som regeringen har föreslagit till denna forskning. Satsningarpå demensvården har haft och har fortfarande en framskjuten plats ifolkpartiets kamp för det glömda . På förslag beslötriksdagen att hos regeringen begära en ökning av anslaget förforskning om demenssjukdomar Men det blev bara 1 milj.kr Att vi i folkpartietinte stöder reservationerna i det här betänkandet beror på att vi vill gålängre än reservanterna. har föreslagit att anslagen till demensforskningenökas till 10 milj.kr., dvs. 9 milj.kr mer än regeringen föreslår. De som villha en rejäl satsning på demensforskningen kan alltså stödja den reservation somhar fogats till utbildningsutskottets betänkande.. Det är reservation 121. Därföreslår vi i 10 milj.kr. till medicinska forskningsrådet fördemensforskning. Detfinns ungefär 100 000 dementa i landet , och det blir fler på grund avbefolkningsutvecklingen. hade vi en mycket värdefull hearing om demensi utskottet, och då framgick det klart att en tvärvetenskaplig forskning kringdemenssjukdomarna är bland det viktigaste att satsa på just . Jag yrkar som sagt bifall till reservationerna 7 och 19. Folkpartietställer sig naturligtvis även bakom övriga reservationer som vi har stött iutskottet. Men för att få en snabbare hantering i kammaren har jag valt attyrka bifall till bara två reservationer 43 (): Jag skall i mitt anförande ta upp några frågor som behandlas i dettabetänkande och som vi i har motionerat om. Vi har även följt uppdessa motioner i reservationer. Forskningen rörande äldreoch deras sjukdomar har varit helt ofillräcklig. Omhändertagande ochbehandling har därför ofta skett utan att man har känt fill nödvändiga fakta.Framför allt gäller detta demenssjukdomar Demensdefinieras som ett långvarigt tillstånd där människor får störningar avminnesfunktion och orienteringsförmåga, språklig förmåga, vilja, omdöme ochpraktisk förmåga. Handikappen kommer inte plötsligt utan successivt, mångagånger under en lång följd av år. Demenssjukdomarna drabbar inte bara den somblir sjuk utan i hög grad även dennes familj. Viden undersökning av pafienter med demenssjukdomar fann man att hadeAlzheimers sjukdom och att hade drabbats av infarkter och blödningar ihjärnvävnaden. Övriga demensformer var sådana som fidigare hade varit okända. Demenssjukdomarkan uppträda i relativt låg ålder, ibland t.o.m. i . Frekevensenökar med stigande ålder, och det beräknas att i åldrarna över 80år är drabbade. Eftersomvi vet att antalet personer i den äldsta åldersgruppen kommer att öka kraftigt,måste vi utgå från att demenssjukdomarna blir mycket vanligare. Därför är detangeläget att intensifiera forskningen kring demens, eftersom det redan nufinns möjligheter att både förebygga och behandla vissa demenssjukdomarframgångsrikt. Det finns också mycket att göra när det gäller forskning inomhandikappområdet. Omman skall kunna nå målet om alla människors rätt att leva i en social gemenskapunder så likvärdiga förhållanden som möjligt behövs både medicinsk och tekniskforskning. Resultatet måste bli en större valfrihet för den handikappade.Därför är det av stor betydelse att forskarna håller en nära kontakt med deenskilda handikappade och deras organisationer Handikappade lever inte påsamma villkor som andra, det visar sig bl.a. i att de har sämre möjligheter attfå egna bostäder, arbete, att delta i utbildning och fritidsaktiviteter och iatt utnyttja olika kommunikationsmedel. Enligt vår uppfattning bör därförtvärvetenskapliga projekt stödjas och resultaten komma de handikappade tilldel. Alkoholmissbruketmåste angripas på bred front. I första hand måste det vara fråga om ettförebyggande arbete som spänner över hela samhällsfältet. Alkohol är en av deviktigaste orsakerna bakom sjukdomar och för tidig död. Till det kommer detpersonliga lidande som missbruket innebär. Alkoholmissbruket är ett av vårastörsta samhällsproblem. Alkoholen är direkt orsak fill många sjukdomar ochbidrar därför till en stor belastning för sjukvården. Minst 300 000 svenskarhar så pass hög alkoholkonsumtion att det påverkar deras arbete, hälsa och inteminst familjeliv. Minst 6 000 dödsfall har ett samband med alkohol. Enutredning har visat att yngre alkoholmissbrukande män och kvinnor löper storrisk att dö . Kvinnors ökade alkoholkonsumtion leder till att allt flerkvinnor också fillhör gruppen missbrukare. Var fjärde alkoholist är en kvinna. Alkoholoch brottslighet är nära förknippade med varandra. Vid våldsbrott och rån,våldtäkt, överfall och misshandel är våldsverkare aikoholpåverkade i mellan och av fallen. Därför är det nödvändigt att en kraftfull satsning påforskning görs också på missbruksområdet. 1989/90:136 8juni 1990 1989/90:136 8 juni1990 om miljöfaktorernasbetydelse för uppkomsten av alkoholproblem är särskilt angelägen. Närdet gäller våldet på gator och torg har man nu insett att samhället utan stödfrån hemmen och föräldrarna står sig ganska slätt. På samma sätt är det när detgäller alkoholen. Utan föräldrarnas ansvar fattas en avgörande länk i den kedjaav åtgärder som måste till för att länka utveckHngen rätt. Vad stat, kommun, skola,polis, sociala myndigheter, ja, hela hierarkin av institutioner egentligen görär att man vädjar till hem, familj och föräldrar. Man åberopar en medborgerligplikt och en medmänsklig insats. Dentiden är förbi då föräldrarnas roll förminskades och den sociala uppfostran imycket skulle övertas av institutioner och då föräldrarnas roll som justföräldrar reducerades. Men många av de barn.och ungdomar som råkar illa utkommer från missbrukarhem och kan inte alltid få det stöd som de skulle behövai sina hem och av sina föräldrar. Läkare, socialarbetare och poliser har imånga sammanhang omvittnat att det är dåligt beställt med välfärden blandmissbrukarna och deras anhöriga. Barnensoch ungdomarnas situation i missbrukarhemmen har ytterligare försämrats underde i takt med att antalet kvinnor som missbrukar alkohol harökat. Fråncenterns sida har vi begärt en kartläggning av och forskning omalkoholmissbrukets sociala och ekonomiska skadeverkningar för missbrukarnasfamiljer och omgivning för att få ett bättre underlag för samhällets åtgärder.Mycket kompetenta forskare inom barnmedicin och barnpsykiatri har utarbetatprojektplaner för genomförandet av en sådan kartläggning. Det är angeläget attreservationen om detta får kammarens stöd. Förutomde frågor som jag nu tagit upp har vi en reservation från där vi pekarpå vikten av att man bibehåller invandrarforskningens tvärsektoriella rolläven efter det att invandrarforskningen förts över till det nya socialvetenskapligaforskningsrådet. Vi reserverar oss också för en höjning av anslaget tillaidsforskning. Vi hälsar med tillfredsställelse den satsning som görs påforskning om amalgam. Också i den frågan har vi motionerat . Med tanke på kammarens arbetssituation nöjer jag mig med att yrkabifall fill reservationerna 4, 11 och 13. 44 (): I mitt inledningsanförande i debatten om utbildningsutskottets betänkandebetecknade jag försvarsforskningen som en hybrid i forskningssammanhang. Omden forskningen är en hybrid är väl kanske det socialvetenskapligaforskningsrådet, som föreslås inrättas under , entransistorhybrid. Om man studerar de förslag och motioner som har lagts frammed anledning av den forskningspolitiska propositionen på socialpolitikensområde och de reservationer som har fogats till betänkandet framkommer detklart och tydligt att det handlar,om verksamheter som mycket väl skulle kunnautföras inom dels humanistisk-samhällsvetenskap-Uga forskningsrådet, delsmedicinska forskningsrådet. Därför tycker vi inte att det behöver inrättas ettsärskilt socialvetenskapligt forskningsråd. Jagber att få yrka bifall fill de reservationer där finns Prot.1989/90:136 med. Sedanmåste jag något kommentera anförande omläkemedelsberoende och forskningen kring detta. Det är faktiskt inte så ""'" att vi väljer en senfärdig linje. Vad vi försöker att göra är attse forskningen i sitt sammanhang. Vårt tal om humanistisk-samhällsvetenskapligforskning och medicinsk forskning är ett stöd för en sambandssyn. vet med den erfarenhet hon har från den akademiska världen attdet här med senfärdigheten påverkar man inte genom ett tillkännagivande tillregeringen, än mindre om den i sin tur skall påverka ett socialvetenskapligtforskningsråd som ännu inte är satt i sjön. Så när det gäller denna del av densamhällsvetenskapliga forskningen kan man gott vänta fills proposifionen omläkemedelsfrågorna är framtagen. När den behandlas förväntar vi oss frånvänsterpartiets sida naturligtvis total uppslutning och stöd också från . Anf.45 () replik: Herr talman! Det som jag tycker vartecken på att man har accepterat senfärdigheten är att det inte har lagts framnågon proposition efter Utredningen fillsattes 1983. Det uttaladesdå att det var bråttom, att den snart skulle komma med ett slutbetänkande. har det gått dess, och regeringen harinte kommit med något förslag, trots att utskottet gång på gång har uttalat attvi förväntar oss att få förslag om åtgärder mot läkemedelsmissbruk. Jagtycker att det är sorgligt att vänsterparfiet accepterar detta, att man inteskyndar på en så brådskande fråga med ett tillkännagivande till regeringen attvi tycker att någonting måste hända. AnL46 () replik: Trots allt blir det en viss vetenskaplig förstärkning, även om det nufinns majoritet för inrättande av ett socialvetenskapligt forskningsråd. Dennamajoritet består av socialdemokraterna tillsammans med . vet att i ett läge då en organisation ännu inte är igångsattkan man pröva frågorna på ett helt annat sätt utifrån den proposition sommåste fram på detta samhällsviktiga område. Det är många som , beroende påjust samhällsvetenskapliga problemområden, drabbas av förnedrandeläkemedelsberoende. Det händer ju inte så mycket , om skulle få majoritet för sin reservation. Däremot skulle detkunna hända ganska mycket , när det kommer en proposition och vi får seden verkliga strukturen och sammansättningen när det gäller det nyasocialvetenskapliga forskningsrådet. Jag gör väl ingen felakfig tolkning omjag säger att väl också har stora förhoppningar omdetta råds vetenskapliga kompetens, även om det nu skulle ha sett bättre ut meden annan organisation. Anf.47 () replik: Herr talman! Det blev en förstärkning, men vi vet inte ett skvatt om hur den förstärkningen kommer att användas. Här skulle vi från sida 63 1989/90:136 hakunnat komma med en viljeyttring. Inte heller vet vi om det kommer någon proposition om läkemedelsanvändning. har tydligen olikauppfattning om hur angeläget det är att skynda på när det gäller de här frågorna. Anf.48 () repUk: Det handlar ju inte om hur angelägeteller hur snabbt man måste komma till skott i frågan, utan det rör sig om attse vilken kompetens som kommer att utformas i det socialvetenskapligaforskningsrådet och vilken organisationstillhörighet som skall komma i fråga.Om inte vill inse detta kan det bero på två saker,anfingen att hon har glömt hur forskningsvärlden fungerar när det gäller styr-och manöverbarhet eller någonfing annat som jag inte vill tala om i dennatalarstol. 49 (): "Vi är för många, nu måste vi bli fler för att kunna blifärre", uttalade på sin kongress i slutetav maj Det är verkligen sant. Allt fler blir allergiska. Framför allt ökarantalet allergiska barn. IMalmö, som jag kommer ifrån, har andelen allergiska barn ökat under desenaste decennierna. Hur kan vi acceptera detta? Varför höjs inte ett ramaskritill förmån för våra allt sjukare barn? I stället för att malmöborna som enman går ut och sätter stopp för mer avgaser i vår region ställer upp med1 milj.kr ur sin skrala budget för att användas till propaganda för byggandetav en med den koncentrafion av bilar och avgaser som detta innebäri vårt redan miljömässigt starkt belastade område. kommer att fungera somen avgasinsamlande tratt för hela biltrafik mot konfinenten. Miljöpartietstöder som enda parfi centermofionen So35 av i mp:sreservation 9 i betänkandet. Det gäller en förstärkning av allergiforskningen,som vi finner synnerligen angelägen. Allergiproblemenhar alltid funnits med i problemkatalog, och de har allfid hörttill de problem som vi anser måste åtgärdas. Attha allergi innebär att man reagerar med astma, näs- och ögonbesvär, nässelutslageller eksem på kontakter som en ickeallergisk person inte alls får eller bara iringare grad berörs av. Allergiär en samverkan mellan arv och miljö. Icke-allergiska föräldrar får allergiskabarn till , medan barnen tiU allergiska föräldrar får allergi tiU50-75%. Detär framför allt slemhinnorna som utgör vår skyddsbarriär, och det är då intebara slemhinnorna i munnen, näsan och svalget utan också i t.ex. tarmkanalen.Torr och dålig luft skadar och torkar ut våra slemhinnor, så att pollen,djurepitel, mögelsporer och mycket annat släpps igenom den skadade slemhinnan,och det resulterar i att allt fler utvecklar allergi. Vårabarn som utsätts för passiv rökning är en del av detta problem, vår dåligainneluft i alla våra sjuka hus är en annan. Som om detta inte vore nog har videssutom uteluften som är bemängd med bilavgaser och andra utsläpp. Medandra ord: dels behöver vi en bättre motståndskraft mot allerge-nerna, delsbehöver vi minska angreppsfaktorerna. Engenomgång av svenska arbetsplatser visar att barnstugorna har den sämstaventilationen av alla, mätt per person. Och ändå är barn känsligare än vuxnaoch små barn mer utsatta än större. Hur kan vi acceptera detta? Vi andas in luft . Då måste ju den vara av god kvalitet för att vi skall orka leva. Att haett astmaanfall är som att andas genom sugrör och hålla för näsan.Ett lindrigt astmaanfall motsvarar andning genom tre sugrör Ett svårtastmaanfall är som att få luft genom bara ett enda sugrör. Pröva föratt förstå den panik som många råkar ut för vid ett astmaanfall. Dessutomkommer de flesta svåra astmaanfallen .