prot · GD09132 · 1989-12-31 00:00:00 — som utarbetats efter har en stor betydelse, bådeför civilisafionen i stort och för enskilda människor som lyder under förtryck.De flesta av människans grymheter har vid det här laget uppmärksammats ikonventioner och deklarationer men det krävs träget arbete för att de vackratexterna skall bli verklighet. Jag tror att den utvecklingen mednaturnödvändighet kommer - men den behöver hjälp på traven. Inomvarje människa finns vissa inbyggda moraluppfattningar, som är i stort settgemensamma för alla kulturer Talet om mänskliga rättigheter väcker därförgenklang inom varje individ. Men för att slåss mot de strukturer ochmekanismer som hindrar sådana inre värderingar från att komma fram behöverväridssamfundet kanske vässa sina vapen något. Devapen vi har fill vårt förfogande är bl.a. det klagomaskineri som är knutettill konventionerna om mänskliga rättigheter. För vissa konventioner finns etteffektivt klagomaskineri, men för andra är det mindre effektivt. måstese till att fler länder ansluter sig till de olika konventionerna, för på så visaktiveras den mellanstatliga klagorätten. Motbakgrund av liberaliseringarna i är det också viktigt att ökaarbetsinsatserna för att få ett internationellt erkännande av den individuellaklagorätten till FN-konvenfionen. måste därför verka för att flerländer, särskilt och andra östeuropeiska länder, ansluter sig tilltilläggsprotokollet om individuell klagorätt till . Har inteindividen rätt att påtala kränkningar av mänskliga rättigheter, har de individuellamänskliga rättigheterna inte heller någon innebörd. Europakonventionenskiljer sig från andra konventioner genom att en domstol är knuten till den.Därför är den också så mycket mer effektiv och användbar Det finns ingenomedelbar möjlighet att få till stånd en liknande domstol för FN-konventionen.Men detta får inte hindra att verkar för att så skall bli fallet. Ensådan reform skulle vara en mycket kraftig förstärkning av FN-konvenfionen ochverkligen kunna förbättra dess efterlevnad. Jag yrkar därför bifalltill reservafion 4. 1ett vidare sammanhang kan FNs möjligheter att stärka de mänskliga rättigheternabyggas ut, genom att FN utvidgar sin nuvarande verksamhet för att delta iinternationell övervakning av val. Detta gäller särskilt för de länder som tarsitt första steg på väg till demokrati efter en kanske av diktatureller efter våldsamma konflikter i landet. Idet sammahanget bör FN söka utveckla ett normsystem för hur fria, allmänna ochrättvisa val skall gå till. Sådana diskussioner har redan påbörjats i FN. Detborde ingå i en svensk vision av ett starkare och än mer meningsfullt FN, attorganisationen i högre grad verkar för att stötta nyfödda demokratier och merhandfast ger hjälp vid sådana ömtåliga ögonblick som när demokratiska va] skallgenomföras, när en konflikt skall lösas eller när en diktator har fallit. Justdär har världsorganisationen sin plats. Det finns ingen anledning att tala medsmå bokstäver om en sådan vision om en större roll för FN. Därför yrkar jag bifalltill reservation 2 till betänkandet. Störredelen av detta betänkandet ägnas åt ett fördömande av brott mot mänskligarättigheter i länder som vi känner från helt andra sammanhang, nämligenflyktingpolitiken. Denstora merparten av asylsökande till kommer från just de länder som vii dag brännmärker i talarstolen. De kommer från , , ochTurkiet, och albaner kommer från i . Det visar medskrämmande tydlighet sambandet mellan mänskliga rättigheter ochflyktingströmmar Justdärför är det dubbelt anmärkningsvärt att majoriteten kan skriva omflyktingströmmars orsak såsom man gjort i betänkandet, dvs. att människor flyrtill på grund av huvudsakligen social och materiell nöd. Skullesomalier, irakiska kurder eller kosovoalbaner komma till därför attjust dessa grupper plötsligt blivit fattiga, som det liksom av en händelseförekommit ymniga brott mot de mänskliga rättigheterna i deras hemländer?Detta är totalt ologiskt och helt inkorrekt. Betänkandet är i sig ett bevis påmotsatsen. Menhuvudorsaken till att har en reservation här är naturligtvis att vianser att det är mycket angeläget att det blir en rättslig reglering i flera 1989/90:132 31 maj1990 1989/90:132 länder av de s.k. defacto-flyktingarna. Det finns redan i den afrikanska flyk- tingdefinitionen, som OAU tagit fram, en regleringav de flyktingars status somflyr på grund av krig eller inre oroligheter Också i förs denna "" ° diskussion. Ett stort problem för har varitatt de som flyr undan krig ° och inbördeskrig haft så olika lagstadgade skydd iolika europeiska länder Detfinns inte bara ett allmänt intresse utan också ett egenintresse för iatt de facto-flyktingarna skyddas i en egen konvention. I samband med den PMsom tagits fram på UD och arbetsdepartementet har det också nämnts att det voreönskvärt med åtminstone en europeisk samordning av lagarna för flyktingar undankrig och inbördeskrig. Därförär det med beklagande jag konstaterar att utskottet inte vill röra sig framåtpå denna punkt. Jag hoppas att de interna diskussionerna inom regeringspartietskall leda till att nästa års betänkande ser annorlunda ut. Tillsist vill jag yrka bifall till reservation 3 om plast- och splitterkulor, somjag inte har berört närmare, och i övrigt bifall till utskottets hemställan. Anf.146 (): Förtrycket av människor i världen är utbrett. Övergreppen mot enskildapersoner men också mot grupper av människor och kränkandet av deras rätt tillskydd för liv och egendom liksom bristen på grundläggande mänskliga friheter äromfattande i många länder Det återstår mycket arbete internationellt men ocksånationellt för att utveckla och förbättra de normer och principer som finns föratt värna om de mänskliga rättigheterna, såväl medborgerliga och-politiska somekonomiska, sociala och kulturella. Trots detta ger utvecklingen under de sistaåren av 80-talet och de gångna månaderna anledning till vissoptimism. Dettagäller speciellt i vårt närområde, och jag tänker då särskilt på den politiskautvecklingen i-Mellan- och , som redan har lett till ett stärkande avde mänskliga fri- och rättigheterna. Bl.a. har allmänna och fria val hållits iflera länder, t.ex. i , och . En friare press haruppstått, och rättssäkerheten har stärkts. Människor vågar, kanske för förstagången i sitt liv, öppet kritisera ledarskap och framföra opposition. Mendet är också bräckliga nya demokratier som har fötts. De flesta kämpar medstora problem, såväl ekonomiska och miljömässiga som administrativa. Förtryckoch förföljelse har varit vardagliga . Ändå tycks det finnas ettaktivt intresse från ledningarna i de flesta att arbeta för attstärka och skydda de mänskliga rättigheterna. Centernhar till detta upprepat tidigare motionskrav på ett uni versitet under FNs beskydd och inrättandet av en FN-kommissarie för de mänskliga rättigheterna. Vi anser att tillsammans med de övriga nor diska länderna bör ta initiativ till inrättandet av dessa. Syftet med en kom missarie och ett universitet skulle vara att sprida kunskap om hur demokra fiska organ kan byggas upp, hur fria val kan genomföras och hur skyddet av de mänskliga rättigheterna kan stärkas. Just mot bakgrund av den snabbt förändrade situationen i , men också mot bakgrund av andra stora förändringar på flera håll i väriden, även i , har dessa krav blivit ännu angelägnare. Dessa krav har vi utvecklat i reservafion 122 nr 5. Jag nämnde tidigare att utvecklingen har varit positiv i vadgällendemokrati och stärkandet och värnandet av de mänskliga rättigheterna, mendet finns ett klart undantag, där utvecklingen har gått åt motsatt håll. MariaLeissner var också inne på det. Visserligen har Turkietanslutit sigtill både FNs och konvention mot tortyr, ochTurkiet har accepterat behörighet att pröva klagomål frånenskilda. På papperet kan det se bra ut, men verkligheten är annorlunda. Enligttillförlitlig information är tortyr och misshandel vanligt förekommande. Dethar t.o.m. ökat. Inte ens barnen undantas från denna grymma behandling.Särskilt hårt utsatt är den kurdiska delen av befolkningen. östra delen av , där de flesta kurder finns, råder krigstillstånd.Den kurdiska staten har, med utövande av lag 413, som är en ny lag, skärptsituationen i området. Våld och terror har ökat i byar och städer Turkiskmilitär och specialbildade säkerhetsstyrkor fängslar kurder och andra turkaroch torterar dem för att förhöra sig om eventuellt planerade aktioner ellerhändelser i områdena. De har skjutit in i begravningståg och avrättat människorutan rättegångar, sedan de anklagat personer för att t.ex. vara PKK-are. Resultatethar blivit ett ökat motstånd från civilbefolkningens sida. En turkisk, kurdiskintifada har bildats. Affärsinnehavare har stängt sina butiker, kvinnor ochbarn kastar sten på militären, skolbarn uteblir från skolundervisningen ochövergår till att träna i särskilda läger för att delta i frihetskampen. 5 000studenter lade ner studierna i protest mot det ökade våldet. Särskiltilla utsatta är de irakiska flyktingar som fortfarande leveri flyktingläger i , och Situationen som redan varit svår idessa läger har ytterligare försämrats. pressar på och villatt flyktingarna återvänder dit. IMardinlägret.t.ex., ville flyktingarna'inte alls träffa'de irakier som kom föratt informera i lägreri. Elva representanter för flyktingarna tillkalladestrots detta och avkrävdes att säga att de var villiga att återvända till Irak.När de vägrade skriva under ett sådant uttalande torterades de och hela lägretbestraffades genom att telefon, vatten och elektricitet stängdes av. Liknanderepressalieåtgärder med bl.a; minskade matransoner har skett i de andra lägren.På det sättet vill turkarna tvinga fram ett återvändande till blandflyktingarna. Somjag tidigare sade undgår inte ens barnen förföljelse och tortyr Den 12 majlekte tre barn nära taggtrådsinhängnaden i Mardinlägret. De greps ochmisshandlades av militären. Flera sådana incidenter har inträffat. Ingainternationella hjälporgan fillåts ha insyn i lägren. UNHCR har en viss minimalinsyn, men fillåts inte verka för de turkiska myndigheterna. En acceptabellösning för dessa irakiska flyktingar tycks inte finnas . Situationenverkar vara lika illa för de irakiska flykfingar som tog sig till efter dekemiska bombanfallen 1988. De lever nu enligt uppgift i ett tjugotal läger iIran, är runt 70 000 till antalet och har det mycket svårt. Internationellahjälpsändningar når i stort sett aldrig fram. 1989/90:132 31 maj1990 1989/90:132 31 maj1990 hjälpsändningen som nåttfram och som jag har fått rapport om var den svenska, och då skickades den påokonventionella vägar in till lägren. Läget synes även i vara mycket låstoch i stort sett får ingen tillträde fill och insyn i lägren. IIrak har tusentals kurdiska byar förstörts och kurder har tvångsförflyttatstill nybyggda byar, medvetna assimileringsansträngningar görs från de irakiskamyndigheternas sida i syfte att utplåna den kurdiska särarten. Vii har motionerat om att dessa tre länders behandling av kurderna måstebli föremål för granskning. Vi anser att frågan om det kurdiska folkets rätttill sin kulturella särart och frågan om deras mänskliga rättigheter börbehandlas i FN. Detkan bli svårt att uppnå detta mål, men den bör fortsätta medsina ansträngningar på det här området, vilket också utskottet anser Utskottethar också ställt sig bakom krav på att arbeta för att en särskildrapportör skall utses för att granska brott mot de mänskligarättigheterna. Isamtliga dessa tre länder är det inte enbart kurderna som är förtryckta och blirförföljda. Det gäller hela befolkningen, där förtryck förekommer mot allaoppositionella. Intifadansprider sig nu över , som jag nämnde. Annars är just inti-fadan ettbegrepp som vi kopplar till palestiniernas kamp för en självständig stat och deraskamp för mänskliga fri- och rättigheter. Palestiniernasintifada är nu inne på sitt tredje år Framför allt är det barnen som far illapå det av ockuperade området. En presenterad rapport av Räddabarnen visar att 159 barn har dödats under intifadans två första år Medelåldernpå de dödade barnen ligger på tio år Israeliskaarmén påstår att soldaterna skjuter i självförsvar Rapporten pekar vidare påatt mellan 50 000 och 60 000 barn har behövt söka behandling för skottskador,misshandel eller verkan av tårgas. Ettotroligt lidande döljer sig naturligtvis bakom dessa siffror Med dennautveckling kommer ett barn att dö och tusentals skadas av bl.a.de plast- och splitterkulor som används av den israeliska armén. Ocksåpå använder soldater denna typ av ammunition, som-orsakar död ochlidande och dessutom ger mycket svåra skador I reservation nr 3 menar vitillsammans med , och att det måstekomma till stånd ett folkrättsligt förbud mot denna typ av vapen. Vi anser attSverige måste ta initiativ till en förstärkning av vapenkonvention isyfte att införa förbud mot särskilt inhumana s.k. kravallvapen såsom plast-och splitterkulor Justbrotten mot de mänskliga fri- och rättigheterna runtom i världen skapar enormaflyktingproblem, dels för flyktingarna själva, dels för de mottagandeländerna. Det är därför så otroligt vikfigt att vi i agerar internationelltgenom att påtala brott mot dessa rättigheter och söka påverka ledningen i deländer som utövar förtrycket att ändra sitt agerande och på den vägen sökaeliminera orsakerna till flyktingproblemen. Det här arbetet måste vi självklartgöra fillsammans med andra länder Det finns mycket arbetekvar att göra på det här området. räknas i miljoner runtom ivärlden. De fattigaste länderna tar emot de största flyktingskarorna medan vi ide s.k. i-länderna tar emot mycket färre. TillSverige kommer människor som flyr undan förtryck, oroligheter, tortyr ochkrig. De har rätt att söka asyl hos oss enligt den flyktingkonvention somSverige undertecknat. Vi har ett ansvar att se till att de kan få en fristadhos oss, i avvaktan på att våga återvändatill sina hemländer Därförär det skrämmande med den händelseutveckling som skett medsabotage mot olika flyktingförläggningar runt om i vårt land. Det är skamlöstatt ytterligare utsätta dessa människor - varav många är barn - som just kommerfrån krigshärjade länder för förföljelse, beskjut-ningar och förtryck, för änmera förföljelse här i vårt, som vi anser, civiliserade land. Detär dessutom fegt att inte öppet våga kritisera, debattera och diskutera olikaproblem med vår flyktingpolitik. Vi är ju flera som har synpunkter på vad somkan behöva förändras. Men det fega består i att inte öppet våga framföra sinasynpunkter och det upprörande är att redan utsatta flyktingar tvingas tillfortsatta skräckfyllda upplevelser i vårt land, där de trodde de kunde kännasig trygga och slippa fortsatt förföljelse. Ledsna och rädda flyktingbarnundrar om de nu kommit till ett nytt krig. Det som händer är minst sagtupprörande. Jagvet att svensken i gemen undrar varför vi i skall ta emot en störreandel flyktingar än de flesta andra europeiska länder Trycket på harblivit extra hårt på grund av de andra ländernas mera restriktiva hållning. Ireservation nr 1 menar vi att regeringen bör verka pådrivande i en utvecklingsom syftar till att få till stånd en internationell rättslig regleringav skyddet för s.k. de facto-flyktingar Då skulle samtliga länder få sammabedömning, vilket skulle minska trycket på vårt land. Somjag nämnde tidigare är flyktingströmmarna som allra störst i de länder somgränsar till de konfliktdrabbade. Så t.ex. har fått ta emot cirka tremiljoner afghaner som flytt undan det nu mer än tioåriga kriget, som fortsattsom ett inbördeskrig sedan ryssarna dragit sig tillbaka. Ja, helt dragit sigfillbaka har de ju inte. De har bl.a. kvar olika rådgivare som stöd åt den avflyktingarna så hatade Najibulla och hans regim. Emellertidhar relativt lugn skapats på vissa håll i . Några flyktingar börjaråtervända. Fler känner snart sig tvingade att återvända, eftersompakistanernas tålamod minskat vad gäller deras vilja och förmåga att ge hjälpåt dessa miljoner flyktingar Man befarar nu från olika håll att ett ökat tryckskall ställas på afghanerna att återvända till sitt land . Detär naturligvis i högsta grad en önskan hos de allra flesta afghaner attåtervända, men så länge som det inte finns förutsättningar att försörja siginne i landet och så länge som landet inte är befriat från de miljontals minorsom man befarar att ryssarna har lämnat efter sig är det ytterst farofyllt attåtervända. Detär anledningen till att vi från sida motionerat om att måsteagera för att få att hjälpa till med minröjningen och, i de fall då det kanfinnas kartor över mineringarna, hjälpa till genom att lämna dem 1989/90:132 31 maj1990 1989/90:132 31 maj1990 ställer sigutskottet bakom också önskemålet att i relevanta sammanhang skall taupp dessa frågor med sovjetiska representanter bra. Västsaharierna är ett annat folk som tvingats till ettliv som flyktingar När 1976 drog sig tillbaka från området annekteradeslandet av-Mauretanien och . Sedan ingått separatfred medPolisario, befrielseorganisationen i , har ett krig pågått mellanPölisario och som kallas Det glömda kriget. Hurmånga som dött under detta krig vet man inte säkert, men 856 namngivnasaharier har försvunnit . Man har tvångsförflyttat tusentalsvästsaharier till i syfte att få dem att anta marockanska seder ochmarockansk kultur och livsstil. Därigenom, hoppas naturligtvis, skallungdomarna i en kommande folkomröstning vara mer vänligt sinnade till ettmarockanskt styre. Centernmotionerade bl.a. om-att frågan om de försvunna saharierna skulle bli föremålför uppmärksamhet av en från FNs sida. finns det enarbetsgrupp som skall undersöka bl.a. fall av försvunna saharier Därmed kan vikanske få svar på vad som har hänt några av de försvunna personerna. efter massakern på i hållstusentals människor fortfarande fängslade för att de deltagit i den kinesiskademokratirörelsen . konstaterar i en ny rapport attmänniskor i fortfarande grips mer eller mindre slumpmässigt, hållsisolerade utan åtal, ställs inför rätta utan möjlighet att försvara sig, dömstill döden och avrättas. Hurmånga som slaktades äv militären på torget i lär vialdrig få veta, men vittnesmålen talade om en bestialisk grymhet ochhänsynslöshet. Pansarvagnar körde över värnlösa, flyende sköts i ryggen,studenter fångades in och klubbades ihjäl med järnrör Tusentals arresterades,och månaderna efter ökade antalet avrättningar kraftigt. Närmare 100 människoravrättades efter händelserna på torget i : Omvärldensreaktioner efter massakern blev hårda. Förbindelserna frystes ned, planeradeaffärsuppgörelser ställdes in. Men omvärlden glömmer snabbt, också ett massmordpå demonstrerande studenter Allt återgår snart till det normala. Detär viktigt att inte glömma. Även om demokratirörelsen bara fick bli endagslända planterades många frön som väntar på att få gro. En regim som dödarsina egna barn förtjänar bara förakt. Detär emellertid inte bara det egna folket som förtrycks av de kinesiska ledarna.Enligt rapporter från och fängslas, torterasoch avrättas tibetaner för att de utövar sin religion och uttrycker sinapolitiska åsikter De senaste informationerna om tibetanernas levnadsvillkortalar om att kineserna vill införa barnbegränsning bland det tibetanskafolket. Tibethar en historisk tradifion som präglas av fred. Motståndet mot den kinesiskaannekteringen har därför genomförts med icke-våldsmetoder motioneradeom en lösning för att stärka skyddet för de mänskliga fri- lOch rättigheternaoch öka självständigheten för det tibetanska folket. Det bör ske medutgångspunkt i fredsplan. Fredsplaneninnehåller förslag till en dialog mellan och . Denna dialog är viktigför att få till stånd en situation i som präglas av fredliga förhållandenoch där kravet på ett ökat självbestämmande kan tillgodoses. Utskottet anserockså att regeringen i sina kontakter med kineserna skall fortsätta att ta uppsituationen när det gäller de mänskliga rättigheterna. Våld måste undvikas, dentibetanska kulturen måste vördas och värnas, yttrandefrihet ochdemonstrationsfrihet måste respekteras. Jag har valt att tala om brott mot de mänskliga rättigheterna i vissaspecifika länder Detta innebär inte att det är vare sig bra eller tillfredsställandei andra. Listan över regimer och länder som utsätter befolkningarna förförtryck av olika slag är tyvärr mycket lång. Det finns mycket mer att säga omförtrycket av bl.a. judar i , de baltiska staternas kamp förfrihet och självbestämmande, kampen mot apartheid i , situationen iNepal, på , i , i , i . Det kommer säkert att gesflera tillfällen att återkomma till situationen i dessa länder och flera andra. Jagvill med det nu.anförda ställa mig bakom de reservationer som står förmen nöjer mig med att yrka bifall fill reservation nr 5. 1989/90:132 31 maj1990 147 (): Kampen för de mänskliga rättigheterna är inteprecis ny. Man kan hittaflera utgångspunkter i människans historia. Ensådan utgångspunkt brukar vara idéerna som präglade nybyggarna i , som islutet av tog upp kampen mot det brittiska kolonialväldet. I denamerikanska oavhängighetsförklaringen av 1776 hette det att "allamänniskor är skapade lika; av sin skapare har de utrustats med oförytterligarättigheter; bland dessa märks liv, frihet och strävan efter lycka". Samtidigtkan vi konstatera att dessa rättigheter inte gällde den urbefolkning varsutrotning pågick både före och efter oavhängighetsförklaringen. Inte heller gällt dem som hållits i slaveri. Under de som utrotningen avindianerna pågått har miljoner indianer i Nord- och mist sina livgenom våld från dem som har haft makten. En del uppskattar antalet till uppemot75 miljoner. Indianerna hänvisas fill särskilda reservat, och deras kulturupplöses. Viavser att inför 500-årsjubileet av "upptäckt" 1992 föreslåett särskilt bistånd till indianer för att påminna om hur just dennadel av befolkning fått sina mänskliga rättigheter förtrampad. Jagtycker att det är bra att utskottet uppmärksammat denna fråga med anledning avvar motion. Utskottet förutsätter att det kommande 500-årsjubileet kommer attuppmärksamma indianernas öde. Kanske kan också den särskilda kommitté som viföreslagit komma till stånd. Enannan utgångspunkt i de mänskliga rättigheternas historia är den franskarevolutionens idéer firades 200-årsrjubileet av denna revolution. Underdessa har kolonialpolitik inte särskilt väl präglats avhänsyn till den krav på frihet, jämlikhet och broderskap.De som sökt stöd i dessa idéer har varit ledarna för den frigörel- 1989/90:132 31 maj1990 sekamp som i de franskakolonierna riktat sig mot det franska väldet. I viss utsträckning pågår resterav denna kamp än , t.ex. hos den urbefolkning som försöker få stopp på defranska kärnvapenproven i . Manbehöver inte vara historiker för att konstatera att stolta och hängivnadeklarationer om mänskliga rättigheter inte så sällan har följts avförtram-panden av dessa rättigheter Efterden katastrof för som innebar trodde många attvärldens länder gemensamt genom överenskommelserna i Nationernas förbundskulle garantera fred och mänskliga rättigheter Denryska revolutionen var ett uppror mot kriget, fattigdomen och den orättvisafördelningen av jorden som den främsta produktionsresursen. Man trodde attgenom att ställa produktionsmedlen under folklig makt fred, social rättvisaoch en ny typ av demokrati skulle skapas. Detandra världskriget blev om möjligt en större katastrof än det första, och denryska revolutionen urartade till förtryck av mänskliga rättigheter och visadesig leda in i en återvändsgränd, främst på grund av bristen på demokrati. Desenaste åren och kanske särskilt det allra har vi kunnat glädjasåt att grundläggande demokratiska fri- och rättigheter erövrats och steg försteg förstärkts i och de öst- och centraleuropeiska länderna.Bl.a. denna utveckling borde ge anledning till optimism om framtiden när detgäller de mänskliga rättigheterna totalt, men tyvärr är nog ekvationen inte såenkel. Som flera talare tidigare understrukit kommer det att krävas ettsystematiskt politiskt arbete för att i olika sammanhang hävda de mänskligarättigheterna.