prot · GD0934 · 1989-12-31 00:00:00 — 22 § Svar på fråga1989/90:234 om nedmonteringen av offentliga telefonkiosker har frågat civilministern om han är beredd alt medregionalpoliliska medel ersätta för olönsamma telefonkiosker iglesbygd för atl där upprätthålla en god teleservice. Frågan har överlämnatslill mig. Aulomalverksamhelensom helhet ger 0-resullat. mål är all verksamhetenskall bära sina egna kostnader men inte behöva gå med vinst. Denfråga som tar upp har direkl anknytning lill frågan omteleverkets regionala och sociala ansvar. Denna frågeställning behandlas sombekant av post- och teleutredningen. Utredningens resultat beräknas föreligga ibörjan av . Jag är därför inle beredd all nu uttala mig i frågan. 1989/90:34 WIGGOKOMSTEDT (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. I [ Anledningen till att jag ställde frågan till civilministern är att vihär i riksda- varpa frågor beslutat atl de statliga verken, typ postverket och , skall Dettaslår inte minst vi moderater bakom. Därför menar jag atl det inle kan varakommunikationsdepartementet som skall försöka få alt åla sig denhär olönsamma affären. Detta var alltså anledningen till alt jag ställde frågantill civilministern. Vianslår pengar lill en levande landsbygd och talar vackert om att det skall varamöjligt att bo kvar i våra glesbygder, men det blir faktiskt allt svårare förmänniskorna all bo kvar där. Posten har ersatt postkontoren med lantbrevbärare,och det är alldeles utmärkt. kör däremot inte omkring med någonambulerande bil som ersättning för telefonstationerna. Kommunikationsministernhänvisar i sitt svar lill alt den sittande post- och teleutredningen snartberäknas bli klar Del är i och för sig bra, men jag vill då fråga; Vore delinle rimligt att avvaktade med sina åtgärder? sker en nermonlering av den enda offentliga telefonen i vissamindre samhällen. Vore det då inle rimligt att avvaktade densittande utredningen de månader som återstår fram lill ,innan man går in med dessa åtgärder? Om utredningen skulle komma fram till attdenna verksamhet skall subventioneras via statsmakterna, vilket kan varamöjligt, då är det orimligt att nu lägger ner pengar på att monteraner dessa telefonkiosker för all senare få pengar för alt montera upp dernigen. Jag frågar statsrådet: det inte varit rimligt för att vilapå hanen några månader? KommunikationsministerGEORG : Herr talman! Det är inle alldeles lätt att bedöma varjeenskild telefonkiosk. Det finns enligt uppgift 40 000 telefonautomater i dethär landet, varav 6 400 utgörs av automater i kiosk. Denna verksamhet omsätterca 200 milj. kr. och ger ell O-resultat. Del innebär att det krävs en ganskabetydande vinst frän den automatverksamhel som bedrivs i tätortsområdena föralt finansiera den olönsamma lelefonautomatverksamhel som upprätthålls i glesbygder.Policyn inom är atl så långt möjligt bibehålla olönsamma telefonautomateri glesbygd. Men smärtgränsen går nalurliglvis någonstans. Enviss förändring av verksamheten tror jag ändå att man måste acceptera även omen uiredning pågår. Mitt intryck är att- såväl post- som televerk i avvaktan påutredningen bedriver förändringsarbetei på detta område med ytterst storvarsamhet. WIGGOKOMSTEDT (m): Jag kom alldeles med andan i halsen hit från ett sam manträde med postens styrelse, där vi diskuterade den mycket dåliga och olönsamma affär som det är för posten att bära ut tidningar i glesbygd. I om råden med tätare bebyggelse är del andra som lar hand om distributionen. Men poslen bedriver ändå denna verksamhet, och man finansierar verksam heten med intäkter från andra områden. Detta är nödvändigt för att kunna 48 upprätthålla servicen. Samma sak borde naturligtvis gälla i delsammanhanget. 1989/90:34 om vi inte ålägger verksamheter som är olönsamma kvarstår detta problem, nämligen atl om denna enda möjlighet till telekommunikation ule ] ~ isamhällena försvinner blir ju situationen på dessa orter ännu sämre. Jag är medveten om den utredning som sitter, och jagaccepterar det svar som kommunikationsministern ger mig. Men jag anser ändå,statsrådet, att vi kunde vara överens om alt det för staten totalt sett blir enenormt dålig affär om med skattebetalarnas pengar skall montera uppdessa telefonautomater igen , vilket blir följden om nu post-och teleutredningen skulle komma fram till all denna service skall vara kvar ivåra glesbygder. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1989/90:236 om fortsatt persontraHk påjärnvägssträckan / har frågat mig om regeringen ärberedd atl anslå ytterligare 23 milj. kr. för alt trygga fortsatt persontrafikpå sträckan /. Bakgrunden till frågan är atl transportrådet tidigare ihöst redovisat elt förslag till upphandling av långväga tågtrafik som har enklar regionalpolitisk betydelse men som SJ inle anser sig kunna klara påaffärsmässiga villkor. Förslaget innebär att 618 milj. kr. används för lågköp.Dessutom föreslås 50 extra miljoner för alt trygga och utveckla tågtrafiken iVärmland, och på den bana i Bergslagen som frågar om. förslag bereds iregeringskansliet. Förslag till medelsberäkning kommer all föreläggas riksdageni årets budgetproposition. I avvaktan härpå har jag ingen möjlighet atlnärmare kommentera frågan. Jag ber att få lacka kommunikationsministernför svaret. Jag har naturligtvis en viss förståelse för allkommunikationsministern inle kan ge ett klart besked. Jag vill ändå kraftigt understryka vikten av attpersontrafiken även i fort sättningen kan bedrivas på sträckan via . 1 annat fall kommer det alt innebära en avsevärd försämring för kontaktnätet i bl.a. vad avser förbindelserna med både västra och . Hela inlandstrafiken kommer all få sämre förbindelser västerut. Om trafi ken skall gå via förlängs restiden till med mer än . Denna förlängning av restiden accepteras naturligtvis inte av resenärerna, utan dessa kommer med all sannolikhet all välja alt resa via Slockholm. Ef fekten av en indragning av persontrafiken via kan då bli atl även un derlaget för trafiken via blir ännu sämre. Och även denna förbindelse kommer kanske i riskzonen. 4 protokoll 1989/90:34 1989/90:34 Detta innebär en ökadbelastning på lagsystemet i Slockholm - 28november 1989 enligt mitt sätt att se alldeles i onödan. ] [ utreds del hurlagsystemet i Bergslagen och efter Norr- P J S landskusten skall kunna byggas upp,Snabblågslinjer kommer alt etableras i början av90-lalel, och snabba pendeltåg planeras all sättas in i Bergslagen. Men ännu ärju systemlösningarna inle riktigt färdiga. Därför bör trafiken på båda dessabansträckor upprätthållas tills man har klarat ut hur tågsystemet skall se uli framliden. Det är inle bara i som har dennauppfattning. Även länsstyrelserna i och i menar all detär myckel viktigt atl persontrafiken upprätthålls. I detta fall är det fråga om23 miljoner. Det är väl elt blygsamt belopp om man jämför det med andra mycketstora belopp som skall investeras för all förbättra persontrafiken? Kommunikationsminister : Herr talman! Jagvill först konstatera all beredningen av denna fråga, vilket jag sadetidigare, pågår, och del föreligger ell förslag från transpörtrådét. Slutligenär det , denna kammare, som fattar beslut om hur mycket som skallanslås. Jag är också angelägen om all betona alt vi har anledning atl ställakrav på SJ all bedriva så myckel trafik som möjligt på de banor som slår tillförfogande och alt anstränga sig lill det yttersta för all göra denna trafikeffektiv, bra och attraktiv, så all den går ihop ekonomiskt. Men i de falltrafiken inle går att bedriva med ett rimligt ekonomiskt resultat har statenställt åtskilliga miljoner till förfogande, ca 600 miljoner, föratt köpa icke lönsam trafik. Det är så all säga den andra stationen i det härsystemet som vi nu diskuterar. Men låt oss inle glömma bort den första, atl SJockså utvecklar trafiken så all subventioner inte behövs på alltför mångajärnvägslinjer. Jag är medveten om atl det finns begränsaderesurser att röra sig med budgelmässigl. Men del finns nalurliglvis möjligheleralt även göra omprioriteringar. Men i alla sammanhang framhålls del ju att godakommunikationer har en avgörande betydelse för en regions utveckUng. Och dennalinje går igenom Bergslagen, en region som är utsatt för myckel slora strukturproblem.Samhället går ju i andra sammanhang in med massiva insatser, hundratalsmiljoner kronor, i Bergslagen. Då tycker jag all del vore fel att samtidigtförsämra kommunikationerna i detta område, eftersom goda kommunikationer haren avgörande betydelse även för Bergslagens utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1989/90:239 om kontroll avkörkortsutbildningen för innehavare av utländska körkort Kommunikationsminister : 50 Herr talman! harfråga mig vilka åtgärder jag är beredd atl vidta för alt säkerställa alt invånare i medutländska körkort/för- arbevis har en för svensktrafik och svenskt väglag fillfredsställande utbild- Prot. 1989/90:34 ning. Bakgrunden lill fråganär atl elt utländskt körkort, från det all [ [ körkorlsinnehavaren blivitkyrkobokförd här i landet, kan bytas ut mol elt ''P I 8 svenskt.Birgit befarar atl det i vissa länder, l.ex. , på grund avkrig kan vara svårt att bedriva ordentlig körkortsutbildning. Många människorsom bor i närheten av flyktingförläggningar är därför enligt henne rädda förvad som kan inträffa i vinterväglag. Attutbyte av utländska körkort i vissa fall förorsakar problem har redanuppmärksammats. Den av regeringen beslutade utredningen om översyn avförarutbildningen och författningarna rörande körkort skall inom ramen för sillarbete analysera de problem som finns i fråga om utbyte av utländska körkortoch föreslå de ändringar av nuvarande syslem som kan behövas. BIRGITHENRIKSSON (m): Först vill jag lacka kommunikationsminister för svaret. Jagär glad över atl regeringen har uppmärksammat problemet och ämnar tillsätta enuiredning. Men jag hade hoppats att andra åtgärder tillfälligt skulle kunnavidtas. Del är nämligen uppenbarl alt många trafikanter utgör enriskfaktor på våra vägar. Och många flyktingförläggningar är belägna inomvanliga bostadsområden, inte bara i närheten av dem. I dessa bostadsområdenleker små barn i den första snön. De prövar skidor och pulkor. Och de någotäldre barnen går lill och från skolan i mörker. Deflesta som vi lalar om har aldrig kört bil i svenskt vinlerväglag, och de haraldrig lärt sig atl parera sladdar eller all få stopp på fordon i snöhalka.Dessutom har dessa personer, vilket var ytterligare en anledning till alt jagställde frågan, synnerligen dåliga fordon. Del kanske säger sig självt, eftersomdel som regel gäller medellösa asylsökande eller flyktingar som lever påsocialbidrag. Men bilarna är många och farorna är stora. Kan statsrådet tänkasig atl ge direktiv till en obligatorisk uppkörning tills utredningen hararbetat fram andra förslag? Detta gäller alltså endast dessa grupper. I övrigiär jag fullt på del klara med alt hanteringen av utländska körkort inte skallförsvåras. Den kommitté som jag nämnde skall enligt sina direktiv överväga om detför rätlen till utbyte av utländskt körkort skall krävas förarprov eller annattest. Jag är inte beredd atl i avvaktan på denna uiredning nu föreslå sådanainsatser. Men frågorna på delta område skall enligt direktiven beredasskyndsamt och redovisas särskilt. Jag utgår ifrån atl jag skall fåsynpunkter från utredningen på denna punkt. Jag tycker att avgränsar delta område på elt för miglilet egendomligt sätt. Reglerna för utbyte av utländska körkort gäller ellmycket stort anlal länder. Människorna från dessa länder är i de flesia fallovana vid vinterväglag. Det gäller inte bara de asylsökande som BirgitHenriksson nu lyfter fram. Jag finner det därför oegentligt atl diskuteradetta problem utifrån enbart denna grupp av asylsökande som råkar be- Prot.1989/90:34 finna sig i vårt land just . De allra flesta personer medutländska körkort har inte kört på våra vintervägartidigare. Svarpåfrågor (): Atl jag tar upp just denna grupp beror på attdenna grupp är så stor och alt dessa människor kommer atl stanna här i landet.Många människor från andra länder reser hit och leasar kanske en bil för en dageller två och kör som regel inle om del är dåligl väglag. De löser sinairan-sportproblem på annal sätt. Men alt många asylsökande har fastnat i flyktingförläggningaroch tillbringar så lång lid där har lett till faror, och befolkningen som borrunt omkring är myckel rädd för all någonting skall inträffa. Befolkningen harsett alltför många incidenter och börjar ifrågasätta della. Dessutom har alltsådessa människor så dåliga bilar, vilket är ytterligare en sak som gör alt maninte kan jämföra med människor som kommer till från ell annal land ochleasar en bil som då har en hyfsat god standard, som är försäkrad, m.m. Del vardärför som jag i första hand tog upp dessa asylsökande. Dessutom tänkte jag allnågol kanske kunde göras mycket snabbi i della fall. Kommunikationsminister : Herr talman! Medkammarens tillstånd kanske jag får återknyta någol till min tidigare uppgiftsom invandrarminister och säga alt del är angelägel atl man vid asylförläggningarinformerar de asylsökande om svenska förhållanden och del svenska samhälletssätt atl fungera. Del kan vara myckel lämpligt all man vid denna informationäven informerar om trafiksäkerhet. Jag vill korlfallal säga all della hargjorts, åtminstone på de förläggningar som ligger i närheten av min hemort. Meninformationen går inle fram, bl.a. beroende på språksvårigheter men också påkörovana. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1989/90:243 om den planeradesnabbtågsförbindelsen mellan och har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för atl den planerade snabblågsförbindelsen mellanSlockholm och skall komma lill stånd. Bakgrunden lill fråga är all SJ harpresenterat elt förslag till plan för nyinvesteringar i infrastrukturen framtill . Del ärgivelvis positivt atl SJ deltar i debatten om behovet av resurser till järnvägssektorn,SJ;s krav kan betraktas som önskemål från trafikutövaren, medan delär som, efter samhällsekonomiska överväganden, har altprioritera mellan olika investeringar i järnvägens infrastruktur och ge- 52 nomföra dessa i den takt somtillgången på resurser medger. hällsekonomiskabedömningen skall givetvis de regionalpolitiska effekterna av olika projektvägas in, I detta arbete deltar bl,a, länsstyrelserna, I pågår arbetet med att upprättaen plan för nyinvesteringar i stomjärnvägar för , Denna plankommer bl,a, att utvisa på vilka sträckor det i första hand blir aktuellt attfortsätta arbetet med alt anpassa de fasta anläggningarna lill snabblågsirafik. MARTINOLSSON (c): Jag ber atl få tacka kommunikationsministernför svaret eller närmast för kommentaren till min fråga. Inte bara inland utan också kusten har haftnegativ ulveckling , och bl.a. av det skälet tog kommunerna längssödra initiativ lill en uiredning om förutsättningarna för ochkonsekvenserna av snabbtåg mellan och . Snabbtåget skulleknyta orterna längs denna sträcka både närmare varandra och närmare Uppsala-och , vilket allt skulle kunna verka för förbättringar avarbetsmarknaden och utvecklingsmöjligheterna inom området. Dessutom skullesnabbtåget innebära modern och miljövänlig kollektivtrafik, som med framgångborde kunna konkurrera med bilar och flyg. När behandlade motioner avrepresentanter för samtliga partier om della snabbtåg utgick ifrånatt projektet skulle genomföras ulan något särskilt riksdagsutialande. Manhade funnit atl det var högt prioriterat hos och att SJ var berettatt sälta in erforderlig vagnma-leriel. Därför blev vi alla besvikna när delhär snabbtåget enligt SJ:s planer, som presenterades för sedan, baraskulle gå till . Vi såg del som myckel illavarslande. Vi kan konstateraatl sedan riksdagsbehandlingen har dessutom regionalpolitiskautredningen uttalat sig för all järnvägsstandarden längs börbli densamma som den mellan och . Jag sade inledningsvis att kommunikationsministerns svarnärmast är en kommentar. Min fråga gällde vilka åtgärder som regeringen avseratt vidta för alt den planerade snabbtågsförbindelsen mellan Slockholm ochSundsvall skall komma till stånd. Av svaret framgår egentligen inle någolannal än en redovisning av handläggningen. Jag vill därför upprepa min fråga:Vilka åtgärder avser regeringen atl vidta för att denna snabblågsförbindelseverkligen skall komma till stånd? Del är litet påfrestande, atl när riksdagenfattat beslut och vi är överens om en viss handläggningsordning,riksdagsledamöter sedan uppträder och begär av mig och regeringen att vi skallfrångå denna handläggningsordning. har vi gett uppdrag allprioritera utifrån samhällsekonomiska bedömningar och lägga fram en plan . Sedan är del sak att anvisa pengar. Vi hartidigare diskuterat möjligheterna lill kompletterande finansiering för attgenomföra denna plan. I det lägel vore det väl litet egendomligt, om regeringeneller jag personligen skulle gå in och ge direktiv och anvisningar för hurvissa enskilda Prot.1989/90:34 objekt i det planeringsarbete sompågår skall genomföras och i vilken takt det skall ske. Svar på frågor (): Ja, vi vet i vilken ordning dessa ärendenhandläggs, men ingen kan väl vare sig som riksdagsledamot ellerregeringsledamot frånta sig ansvaret för att försöka påverka utvecklingen i denriktning som man av regionalpoliliska, miljöpolitiska och trafikpolitiska skälönskar. Jag utgår ifrån all ministern inle helt står vid sidan om det här. Medhänvisning till vad skall besluta om får vi komma ihåg alt de allraflesta riksdagsbesluten fattas på förslag av regeringen. Del är därför som jagefterlyser regeringens åsikt i den är frågan. Min förhoppning är atl regeringenskall vara beredd att föreslå åtgärder, så alt denna snabbtågsförbindelse kankomma till stånd. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1989/90:258 om fritidsbåtsregistret har frågat mig när nyttan avfritidsbåtsregistret väntas bli större än kostnaden: infördes , har ca 238000 fritidsbålar registrerats, Atl bygga upp ett nytt register av dennastorlek kostar givelvis pengar initialt, vilket dock var förutsett. Anslagenför registerhållningen minskar emellertid nu i takt med alt registretfärdigställs. Att mäta värdet i pengar av ett register av denna typ ärgivelvis svårt. Alt redan har haft stor nytta av registret ärklarlagt. Registret ulgör också ell värdefullt hjälpmedel i polisens ochkustbevakningens arbete m.m, I takt med all registret blir mer komplett kommerdet också alt utgöra ett viktigt underlag för samhällets planering, bl,a, avfritidsbåtshamnar och annan infrastruktur som kommer fritidsbålstrafiken lillgodo. Jag anser således all frilidsbåtsregislrel redan nu och än mer iframtiden väl kommer all fylla sin tilltänkta funktion, Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Låt mig börja med atl ge en eloge lill regeringen. Propositionenom elt fritidsbålsregisler var del för svenskt båtUv minst skadliga sättet allverkställa elt beslut av den socialdemokratiska partikongressen. Båtlivet är ju en av de populäraste friluflsakliviteternahär i landet. Man räknar med ungefär två miljoner utövare, och för hundratusentals männi skor är båtliv symbolen för frihet, nalurvårdsansvar och familjesamvaro. Fri tidsbåten är ett välskött sparkapital för bålfamiljen, och dessa pengar satsas i . Alternativt kanske de skulle ha satsats på utiandssemester eller mer bilåkande. Om nu staten skall bestämma hur 1520 milj. kr. skall användas för att främja bållivet, måste man faktiskt ställa sig frågan: 54 År det bästa sättet alt salsapengarna på elt båtregister? När jag frågar kommunikationsministern om nyttan av dettaregister kan Prot. 1989/90:34 förväntas överstiga kostnaderna, svarar han med atl säga atl del iframliden kommer all väl fylla sin tilltänkta funktion. Men den tilltänkta funktionen är ] ] enligtmin uppfattning inle sådan alt nyttan överstiger kostnaderna. Jag skulle vilja fråga; När nu det här registret ärgenomfört, vad planerar regeringen för positiva åtgärder för alt främjabåtlivet? Del är ändå fråga om en verksamhel som netto kör in över 200 milj.kr. i bensinskatt till statskassan. Med de föreslagna förändringarna avdrivmedelsbeskallningen blir del minst lika myckel lill. Ingen annanfriluflsaklivitet av liknande slag lorde köra in så myckel pengar netto tillstatskassan. De flesta är lärande och inle närande för statskassan. Del jagtänker mig är exempelvis stimulansbidrag för iordningsslällande avmotlagningsanordningar för latrin från slutna bålloaletter. Reglerna skärps juför slörre båtar näsla år enligt Östersjökonvenlionen. Del är frågorav en typ som båtlivet. , lar upp i sitt nya miljöprogram. Kommunikationsminister : Herr talman! Meddel här registret skaffar samhället sig planeringsinstrument, och det är inleoviktigt. När frågar efler positiva åtgärder är del viktigt altbetona att del med ett sådanl instrument blir slörre möjligheler all planeraför frilidsbåtsverksamheten, så atl den kan fungera på ett för samhället ochden enskilde tillfredsställande sätt. Del är fråga om utbyggnad avfrilidsbålshamnar och annal sådant. Sedan kan man också konstatera i marginalen att del harvisat sig atl det här registret har haft betydelse för fritidsbålsägare på detsättet all man lättare fått igen båtar som har försvunnit. Jag kan berätta förSören atl en av kammarens ledamöter som jag känner lyckades återfå sinstulna fritidsbåt tack vare atl den var registrerad. Det var inte myckel positivt för bålfolkei iSverige men kanske ändå ett halvt finger. har fakliskl visat sigunderlätta vissa typer av organiserade stölder av bålar. För de flesia bålarsom efterlyses anges också registreringsnumrel. Jag var medom att för . ta fram ett statistiskt underlag, som gav ett bättreplaneringsunderlag för samhällets åtgärder avseende båtlivet än vad del härbåtregistret någonsin kan göra, så på den punkten gör alltså inle del härbåtregistret mer nytta än vad kostnaderna innebär. Del vore avslutningsvis intressant all få en frågabesvarad; Innebär den höjda drivmedelsskallen för fritidsbålar alt varje tankepå en särskild båt-skatt kan skrinläggas? Överläggningen var härmed avslutad. 1989/90:34 27§ Svar på fråga 1989/90:259 om färjetrafiken mellan och 28 november1989 har frågat mig om jag ärberedd alt ta initiativ till en övergripande analys av färjetrafiken mellanSverige och , SomSören konstaterar har färjetrafiken mellan och storbetydelse för handel och turism. och har ansvaretför all färjelrafiken bedrivs i för samhället acceptabla former. Myndigheternahar i delta löpande arbete utfört studier avfärjetrafiken, främst i . Beträffandegenereringen av landsvägstrafik från färjor vill jag erinra om alt det nu haröppnats en ny järnvägsfärjeförbindelse mellan och Nystad i Finland.Regeringen stimulerar också som bekant ulvecklingen av SJ;s kombineradetransporter, där transilgods från utgör en viktig del. Jag vill ocksåerinra om alt av regeringen har fått i uppdrag alt analyserasjöfartens miljöpåverkan. uppdrag, som kommer alt redovisas under våren1990, innefattar också färjetrafikens inverkan på miljön. Även övrigairafikverk, bl.a. , har fåll liknande uppdrag. Moldenna bakgrund är jag nu inle beredd atl vidta någon särskild åtgärd medanledning av frågan. SÖRENNORRBY (fp); Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Vad jagefterlyser är alltså en övergripande analys av detta vikliga och omfattandetransportsystem. Men någon sådan samlad analys - naturligtvis skulle den ske isamarbete mellan och - har man inle gjorl. Personligenanser jag alt sjötransporter är miljövänliga och energisnåla. Den trafik somde största rederierna bedriver mellan och är troligen den bästskötta sjöfarten i världen. Tekniskt står den här färjelrafiken i en klass försig. Jag är imponerad, men inle förblindad. Jag förblindas exempelvis inte avden när jag ser de miljöskador som uppstår längs farlederna i våra skärgårdareller när jag tänker på de luftföroreningar som uppstår och den inverkan påmiljön som den här trafiken har. Jagtycker alt del verkar litet märkligt att man aldrig har gjort någon sådanhär övergripande analys.