prot · GD09139 · 1989-12-31 00:00:00 — Allt detta syftar till att producenten ochkonsumenten väljer att handla resursbevarande och miljövänliga varor. Denövergripande målsättningen för energipolitiken måste vara att varje energikällasom skall användas i större omfattning och måste ingå inaturens energikretslopp för att inte långsiktigt bli en belastning förnaturen. Vihar i vår mofion i anslutning till förslaget om avgifter tagit upp en delfrågor, och vi har också reserverat oss på en del punkter i det slutliga betänkandet. Centernhar tagit upp frågan om koldioxidutsläppen och det tak och den plan för attminska koldioxidutsläppen som beslutade om . Den gången vardet en majoritet som fattade beslutet mot socialdemokraternas vilja. Därefterhar ledande personer inom socialdemokraterna sagt att vi nog ändå inte klararav att leva upp till detta. Nuhar ändå utskottet en skrivning i betänkandet i vilket utskottet ställer sigbakom det gamla beslutet och kravet, något som jag anser är mycket bra ochangeläget. Jag anser att det inte finns någon motsättning meUan en avvecklingav kärnkraften, minskade koldioxidutsläpp och bevarandet av de sista stora orördaälvarna. Vi klarar att driva en energipoUtik utan att trampa på dessa saker. Vivet att bilarna orsakar många miljöutsläpp, koldioxid, kvävgas och annat. År1988 beslutade vi här i att det skulle införas skärpta kravför de tunga lastbilarna. En majoritet som bestod av socialdemokrater ochmoderater bestämde sig för att man inte kunde gå snabbare fram. Fråncenterpartiet och från andra partier var vi den gången övertygade om att måletborde kunna uppnås eller t.o.m. tidigare. Nuvill utskottet att beslutet skall skärpas och att införandet av bestämmelsernatidigareläggs , dvs. att de skall gälla års modeller skriver samfidigt att den som 1992 frivilligt följer de nya bestämmelsernaskall få en liten dusör för detta. Dettabevisar att fordon som uppfyller dessa normer finns framtagna. Det finns alltsåingen anledning att vänta med att ställa kraven. Kraven kan redanställas fro.m. modeller, vilket och andra partier haravgivit en reservation om. Vi anser att detta är oerhört viktigt. Vimåste över huvud taget skärpa kraven på trafiken och bilarna. Bilar, bussar ochlastbilar är någonting vi behöver, men om de skall kunna fylla en plats i vårtframtida trafiksamhälle måste avgaserna bli renare. Det kan åstadkommas på oUkasätt men kraven måste ställas från samhällets sida, i annat faU sker inteutveckHngen i tillräckligt snabb takt. Vi har också fråncenterpartiets sida krävt att det skall vara avgifter på klorutsläpp.Klor är ett av de farligaste gifterna. Det är egentligen något som inte allsfår släppas ut i naturen. Utvecklingen på området är posifiv. Sedan diskussionen kom i gång har användningen av klorhalverats. Vi menar att kloranvändningen måste avvecklas till 1995. För attpåskynda den utvecklingen anser vi att en kloravgift skall tas ut med 50 kr.per kg organiskt bundet klor Med dessa få ord vill jag yrka bifall till reservationerna9 och 14 till betänkandet. Naturligtvis stöder vi också de andrareservationerna som står bakom, men jag yrkar inte bifall till dem . 110 (): Jag kommer att diskutera miljöproblemen isamband med debatten om indirekta skatter . Men låt mig barapåpeka ätt såväl som världens miljöproblem är ytterst allvarliga. Jagvill uttala förhoppningen att riksdag och dess jordbruksutskott inserdetta. Mot den bakgrunden måste vi slå in på en väg mot ett hushållandesamhälle med en sänkning av den materiella konsumtionen. Det är i detta läge bra att diskutera ekonomiskastyrmedel. Jag anser att jordbruksutskottet är på rätt väg i föreliggandebetänkande. Men jag kritiserar allvarligt den hastighet som man färdas medlängs denna väg och den osäkra styrningen. På flera ställen i betänkandethänvisas det bara till att det inte går att göra mycket innan ,miljöavgiftsutredningen, är färdig med sitt arbete. Vad är det för prat, herr talman?MIA har just brutit ut dessa delar i ett delbetänkande som rör trafik ochenergi för att kunna bli färdig med arbetet. Är det då inte ett utmärkttillfälle att diskutera dessa frågor och t.ex. lägga på avgifter och skatternär den direkta skatten sänks? På så sätt kan det hela göras pä ett enklare ochnaturligare sätt. Ett lämpligt tillfälle går oss ur händerna genom att såmycket skjuts upp. Det är naivt att tro att halvmesyrer räcker till när detgäller att rädda miljön från den globala katastrofen. Med detta yrkar jagbifall till reservation 1 till mom. 1. har reserverat sig pä ett antal punkter. Detgäller alltför svag styrning, utsläpp av kväveoxider och kolväten, sjöfart,vägtrafik och energiproduktion. Jag står bakom dessa reservationer Men jagvill särskilt beklaga den ansvarslösa miljöpolitik som utskottet vill föra närdet gäller utsläppen från trafikflyget. Här har man accepterat den låga taxasom motsvarar per kg kväveoxider och kolväten. I reservation 8 föreslårvi per kg kväveoxider och per kg kolväten. Det är en rimlig taxa,och den har en bättre styrande effekt. Det måste finnas styrande effektermellan de olika trafikmedlen. Flyget kräver ungefär tio gånger mer energi änspårbunden trafik. Det är mycket viktigt att avgifterna får en styrande effektpå den punkten. Jag yrkar bifall till reservation 8 till mom. 9. Min sista kommentar gäller inflationsreglerandet av dessaavgifter och punktskatter. Tyvärr har vi inflation, och det är självklart attvi i det sammanhanget varierar avgifterna. Det skall inte bli billigare attsmutsa ner miljön allteftersom åren framskrider och inflationen görpenningvärdet lägre. Jag hoppas att utskottet tänker om på den punkten. skall jag be skatteutskottet att göra sammalunda. Vissa ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. 1989/90:139 12 juni1990 Vissaekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. AnL 111 (): Utredningen har lämnattvå delbetänkanden, och den kommer snart att lämna sitt slutbetänkande. I detärende som nu har att ta ställning till behandlar vi det förstaförslaget från miljöavgiftsutredningen. Vihade gärna sett från sida att förslagen om miljöavgifter hadekommit samlade som en helhet till . Det hade varit väsentligt attinleda denna process med en principdiskussion om användandet av miljöavgifteri större omfattning och andra ekonomiska styrmedel, som kan vara av olika slag.De kan dels vara negativa, dvs. att avgifter läggs på, dels vara positiva, dvs.att stöd eller subventioner ges ut. Vi hade gärna sett en diskussion kring deekonomiska styrmedlen tillsammans med de andra mer traditionella styrmedel somvi använder, dvs. lagstiftning, regler, förordningar och kontrollsystem. Vitycker att det är viktigt att få helhetsbilden klar när det gäller styrmedlenpå det miljöpolifiska området. Annars riskerar man att hamna i situationer därden sammanlagda effekten av olika styrmedel blir en annan än den som kanske varavsedd. Principiellttycker vi i att ekonomiska styrmedel är ett bra komplement tillde andra styrrnedel som bör ligga i grunden. Vi menar också att miljöavgifternaofta har större effekt när de ges ut på offensiva satsningar för att förbättramiljön än när de tas in. I regel går det inte att lägga miljöavgifter så högtatt de ensamma får den avsedda styrande effekten. Deförslag som läggs fram i betänkandet bör ses i samband med de förslag somkommer att diskuteras , t.ex. förslagen om svavelskatt och koldioxidskatt.Det är också förslag som kommer från miljöavgiftsutredningen. Vitycker också att ett helhetsförslag borde ha inbegripit en lång rad ytterligaremiljöavgifter. Förslagen om flygtrafiken och biltrafiken och de andra förslagsom miljöavgiftsutredningen redan har lagt fram borde ha varit med, t.ex. ettförslag om kloravgift. Dessa förslag har inte kommit med i denna proposifion.Vi har inte reserverat oss på dessa punkter, eftersom vi vet att de förslagenså småningom kommer till . Men vi hade föredragit att diskutera allt iett sammanhang. Vihar ingenfing att invända i sak mot att det läggs en kväveoxidavgift påförbränningsanläggningar. Men vi tycker att det skulle ha lagts en avgift ävenpå små anläggningar. Vi vill inte gärna att fjärrvärmen skall missgynnas. Denrisken finns om små förbränningsanläggningar blir utan en sådan avgift. Vi äryäl medvetna om att det är orimligt att begära att den avancerade mätutrustningsom krävs skall installeras på små förbränningsanläggningar Vi tycker därföratt det förslag som miljöavgiftsutredningen har diskuterat, nämligen attavgiften på små anläggningar skall tas ut i form av en schablonavgift, hadevarit ett bra förslag. Precis som sade tidigare bör avgiften vara iförhållande till inflationen ökande över åren, så att det inte bUr billigarelängre fram i tiden att ge upphov fill sådana utsläpp. Närdet gäller övriga förslag som tas upp i betänkandet, bl.a. om skärptaavgaskrav, anser vi att vad vi från sida länge har hävdat ärfullt rimligt har bekräftats, dvs. att dessa krav skall tidigareläggas. att det är synd attregeringen inte har tagit steget fullt ut och föreslagit en ytterligaretidigareläggning. Med detta vill jag särskilt yrka bifall till reservafionerna 2 och 3. Iövrigt står vi från sida bakom de reservafioner som vi harundertecknat. AnL112 (): Vi har i värt land på ett framgångsrikt sätt arbetat med att minskautsläppen från stora punktkällor. Ofta har det gällt utsläpp i luft och vattenoch med stor lokal påverkan. Miljölagstiftningen som kom i slutet av 60-talethar varit det viktigaste medlet. Miljöproblemenhar emellertid ändrat karaktär , delvis som en följd av ökadinsikt om ekologiska sammanhang, men också beroende på att vi lyckats attbemästra utsläppen från de stora punktkällorna. handlar det mer om demånga små utsläppskällorna, s.k. diffusa utsläpp, med sammantaget stormiljöpåverkan över större områden och ofta med global räckvidd. Detglobala perspekfivet i miljöpolitiken har med all rätt kommit alltmer i fokusför intresset beroende på de allvarliga effekterna av bl.a. gränsöverskridandeluft- och vattenföroreningar samt de s.k. växthusgaserna. Miljöproblemeni samband med tungmetallspridning är ganska väl kända och dokumenterade. Inomden stora grupp ämnen som samlas under begreppet "organiska lösningsmedel"finns många substanser som vi vet ger allvarliga hälso- och miljöeffekter Kloreradeorganiska ämnen är exempel på andra ämnen som bryts ned mycket långsamt ochsamtidigt är cancerframkallande. Förutom kända hälsoeffekter vet vi nu attdessa ämnen ger upphov till långsiktiga miljöeffekter Målenför miljöpolitiken har undan för undan satts högre, nu senast mer samlat närregeringens stora miljöproposifion antogs av . Det pågårockså ett intensivt arbete för att modifiera de administrativamedlen, bl.a. miljöskyddslagstiftningen. Ävennya medel måste prövas, eftersom tyngdpunkten i miljöpolitiken måste förskjutasfrån åtgärder riktade mot de stora utsläppen inom industri-och energisektorntill åtgärder som riktas mot resursflödets miljöpåverkan i stort. Dennaförskjutning i miljöpolifiken kommer sannolikt att prägla den miljöpropositionsom regeringen kommer att lägga på bord . Frånsamhällssekonomisk synpunkt är det självfallet av intresse att medlen imiljöpolitiken är så effektiva som möjligt. Utgångspunkten måste vara mestamöjliga miljöeffekt till lägsta möjUga kostnad. Detär mot denna bakgrund, och med hänsyn fill svårigheterna att genomadministrativa åtgärder minska utsläpp från många små källor, som det ärintressant att pröva ekonomiska styrmedel som komplement, bl.a. lagstiftning.Jag delar uppfattning att det bara kan handla om komplementtill sådana grundläggande medel som t.ex. lagsfiftning. Ettannat medel som regeringen anser det vara värt att pröva är miljöavgifter förstora pannor för energiproduktion. Prot: 1989/90:139 12 juni1990 Vissaekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. Vissaekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. ,där jag själv sitter med, kommer att redovisa sitt huvudbetänkandemed ytterUgare förslag om miljöavgifter, bl.a. när det gäller sjöfarten ochflyget. Omvi skall kunna lösa miljöproblemen krävs stora förändringar i vårt sättatt producera och konsumera. Vi måste stödja produktion av kollektivanyttigheter samt övergång till miljövänligare produktion och konsumtionsmönsterMed andra ord: ett mycket viktigt syfte med ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken kan vara en bättre resurshushållning. Utskottetfillstyrker i stor enighet förslagen till riktlinjer för användningen avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Jag hyser en viss förståelse för desynpunkter förde fram, att det hade varit bra om vi hade fåtttillfäUe till en mer samlad principiell debatt innan vi på allvar börjar införamiljöavgifter Men känner säkert till anledningen till att dethar varit nödvändigt att samordna vissa av de här frågorna, när nuskattereformen skall beslutas . Jag tror ändå att vi får möjlighet attföra en sådan principiell diskussion som efterlyste. Mofionernaavstyrks med hänvisning fill bl.a. den miljöproposition som regeringen avseratt lägga fram och där flertalet av de frågor som tagits upp i reservationernakommer att aktualiseras. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan, vilket innebär bifalltill propositionen. Anf.113 (): tog upp behovet av att minska utsläppen och lindrapåverkan på miljön. Det kanske t.o.m. brådskar att förbättra situationen närdet gäller såväl utsläppen av kväveoxider och koldioxid som utsläppen av klorJan beskriver klor som ett mycket farligt gift som man skall varförsiktig med. Då är min fråga fill varför man inte lägger framett förslag om avgifter på klorutsläpp, vilket borde ha varit naturligt frånden synpunkten att det redan finns ett förslag om hur systemet medmiljöavgifter skall se ut. Jag tycker att det hade varit förnuftigt att införaavgifter för klorutsläpp, eftersom vi vet att det går att minska dessa utsläppom bara motiven blir fillräckligt starka. Detsammagäller för avgasrening på de nu aktuella dieselfordonen. Det är fuUt möjligtatt genomföra en avgasrening fill 1992. Jag undrar varför man inte beslutar omdet. Vi vet ju att de mål om att minska kväveutsläppen som riksdagenfastställde 1988 inte går att uppfylla, om man inte mycket snabbt ser till attutsläppen från trafiken minskar. Jag skulle vilja ha svar på dessa frågor avJan . Jag vill tUlägga att sammankopplingen medskattereformen kanske inte är det smartaste sättet att införa miljöavgifter SomAnnika - och även andra - var inne på är det egentligen för att viskall vidta åtgärder på miljöområdet som dessa avgifter införs. 114 (): Jag tror att kommer att få svar på sina frågor om ettpar veckor, då miljöavgiftsutredningen lämnar sitt huvudbetänkande. AnL 115LENNART BRUNANDER (c): Utredningen kommer väl inte att ge något svar på mina två frågor omavgaskraven när det gäller dieselfordonen och om kloravgifterna. Beträffandeklor finns det redan ett förslag, och när det gäller bilarna är det nu och intesenare som beslutet skall fattas. Anf.116 (): När det gäller klor har utredningen fått ett tilläggsuppdrag avregeringen. 1989/90:139 12 juni1990 Godkännandeav om barnets rättigheter Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 18§ Godkännande av om barnets rättigheter Föredrogs socialutskottets betänkande 1989/90:SoU28Godkännande av om barnets rätfigheter (prop.1989/90:107). AnL 117 (): I denna sena fimme diskuterar vi här i plenisalmotsvarigheten till de vuxnas om de mänskliga rätfigheterna,nämligen FN-konvenfionen om barnets rätfigheter. Den innehåller 54 punkter. har man arbetat med denna konvenfion. Det har skett i en under grupp till kommissionen för de mänskliga rättigheterna. är konventionen klar . skall den ratificeras, så attden blir bindande även för , och det förutsätter ett riksdagsbeslut.Det är det som vi gör här - fattar beslut om barnets rättigheter. Dettaär ett mycket viktigt beslut. Iartikel 17 behandlas massmedias roll. har i sitt remissyttrandebetonat just barns rätt fill skydd mot skadlig information. Miljöpartietde gröna vill att de regler som syftar fill att förhindra sändning av våld,pornografi och rasdiskriminering från satellit skall bli gällande igen. Vi ärockså negafiva tiU svensk TV-reklam. är det fritt fram att via satellit och kabel även sända våld, porr och reklam direkt till svenska TV-tittande barn i hundratusentals hem. Man får t.o.m. sända sådan ocensurerad film som inte ens i oklippt skick får visas för vuxna på biograferna. Barnborde ha ett bättre skydd än vad som är fallet när det gällervåldsförhärligande videofilmer och TV-program, som alltså kan sändas viasatellit. finns inget skydd alls. Det har sin grund i kabelnämndensbeslut . Det beslutet innebär att den typ av satellit sombl.a. TV3 sänder ifrån inte omfattas av lagen. Det betyder att ingensatellittyp längre faller in under lagen, och det betyder också att om- Godkännande av om barnets rättigheter fattningenav svensk reklam inte var tillräcklig för att förbjuda fortsatt vida-resändningav TV3 i kabelnäten. Barn harrätt till frihet från TV-våld och påverkan från TV-reklam. Angående reservafion nr 2 hävdar de gröna attregeringen skall begära en utredning och sedan komma med förslag till engrundlagsfäst princip om barnets bästa. Det skall ske i så god tid att lagenkan träda i kraft under nästa valperiod. Bestämmelsen bör utformas som ettmålsättningsstadgande eller som en tvingande grundläggande rättighet enligt 2kap. Vilket av förslagen som blir bäst bör regeringenutreda. Inga beslut skall kunna fattas och inga lagar skrivas om det inte blirtill barnets bästa varje gång - inte till samhällets bästa, inte tillföräldrarnas bästa, inte till arbetsgivarens bästa utan just till barnetsbästa. Se t.ex. på flickan i det just nu aktuella falletmed polishämtning från fosterföräldrarna till de biologiska föräldrarna. Görsdet verkligen med barnets bästa för ögorien? Med detta yrkar jag bifall till reservation 2 och 7 ochstöder i övrigt samtliga reservationer som vi har undertecknat. AnL 118INGRID (): 40 000 barn dör av orsaker somskulle kunna undanröjas. Det rör sig om barn som tvingas ut i krig, barn somknäcks av hårt tvångsarbete eller prostitution och barn som svälter ihjäl ellerdödas av miljögifter. FNs konvention om barns rätfigheter kan bli en milstolpe ikampen för att ge alla barn människovärde. Det beslut vi står beredda att fattaom ratifice-ring av FNs barnkonvention kan, om vi förvaltar det väl, bli detbeslut som kommer att betyda allra mest för enskilda människor på vår jord avalla de frågor som vi har behandlat här i kammaren under detta . När konventionen har ratificerats av minst 20 regeringarblir den en del av folkrätten. Vi får en internationeU lag som slår fast attalla barn har rätt att få sina basbehov tillfredsställda, t.ex. mat för dagen,hälsovård och utbildning. Barnen får rätt fill skydd mot t.ex. prosfitution ochandra övergrepp, mot tvångsarbete och krigstjänst. Barn på flykt och barn somär utstötta och handikappade får rätt till särskilt skydd. Barnens rätt att bli hörda i frågor som berör deras egetliv slås fast. Det osynUga, lidande barnet skaU göras synligt och få fulltmänniskovärde. Det är en högtid i kammaren . Det är en förmån attfå vara med och fullt ut ratificera detta smått revolutionerande dokument. Detkanske finns en och annan, t.o.m. här i , som inte har upptäckt detosynliga barnet, som skall få laglig rätt att bU anständigt behandlat. Därförgäller det för oss att sprida kunskapen om lagens femtiotal arfiklar och om vadde egentligen innebär även för våra barn i . Även hos oss finns barn som ingen lyssnar på, barn somrycks upp med rötterna och flyttas runt som döda föremål, barn som berövasfriheten, flyk-fingbarn som förvägras ordinär hälsovård och barn som förnedras,vanvårdas och utnyttjas sexuellt. Det finns en rad reservationer i betänkandet, där vifolkpartister vill lyfta fram och synliggöra barn som på olika sätt far illa ivårt land. arbetssituationen ikammaren skall jag inte yrka bifall till reservationerna. Jag garanterar att viåterkommer fiU våra krav nästa riksdagsår Utskottets majoritet får nu chans attrannsaka sina sinnen och ompröva sina ställningstaganden under förhoppningsvisvilsamma sommardagar. Vi skall verka för att barnkonvenfionen blir en avstamp för en ökadpolitisk satsning pä barnen både här hemma och globalt. AnL119 (): Det är bra att nu godkänner FNs konvenfion om barnens rättigheter.Barnens situation är i många fall absurd. De behöver en övernationellkonvention, ett skydd, ett värn, ett erkännande av sin rätt att existera.Barnen är hotade på många håll. Det finns åtskilUga exempel på det.Därför hälsar vi i med tillfredsställelse att som ett avde första länderna godkänner konventionen. 1betänkandet tillstyrks två centermotioner om att konventionen skall tas utanundantag. Det finns också några reservafioner fogade till betänkandet därcenterns representanter i utskottet finns med. Det finns bl.a. en reservationom valfrihet för barnfamiljer när det gäller familjepolitiken och en reservationmot pornografisk verksamhet. Med hänvisning fill kammarens arbetssituationavstår jag från att yrka bifall till våra reservationer. Anf.120 (): Kommer FNs barnkonvenfion att betyda något för världens barn? Kommerbarnens levnadsbetingelser och uppväxtvillkor att föras upp på dagordningen närvärldens makthavare möts? Är det månne barnbarnen som och om på alla trevliga bilder från senaste toppmötet? Jagvet inte - men det jag vet är ätt vi politiker som känner ett starkt engagemangför barn och barns villkor i och övriga världen har ett stort ansvarför att se fill att barnens situation hamnar på dagordningen och att FNsbarnkonvention får stor betydelse. EllenKey proklamerade som Barnens århundrade - den epok då förståelsenoch respekten för barns behov skulle slå igenom, då nöd och förtryck av barnskulle upphöra. Vissthar en del av dessa drömmar gått i uppfyllelse, åtrninstone om vi ser till vårprivilegierade del av världen. Men i vårt alltmer mediapräglade samhälle harvi alla fått vänja oss vid att se nöd och förtryck exponeras via TV rakt in ivåra ombonade vardagsrum. Den utbredda förnedring och exploatering av barn somförekommer även i våra västerländska samhällen har också blivit alltmeruppenbarad. Dengrymma verklighet som många av världens barn lever i kan beskrivas på följandesätt, uppgifterna är hämtade från bl.a. och Rädda barnen: - Barn utgör hälften av alla offer i krig, trotsatt de enligt internationella konventioner skall åtnjuta skydd i väpnadekonflikter. Barn utnyttjas som soldater och tvingas ta risker som vuxnasoldater aldrig skulle ta. Därför måste barnen lämnas - i fred. 1989/90:139 12 juni1990 Godkännandeav om barnets rättigheter 1989/90:139 12 juni1990 Godkännandeav FN-kon ventionen om barnets råttig-heter - Barn utnyttjas i en omfattande sexhandel medprostitution och pornografi. Barn sugs ut som billig och lättkuvadarbetskraft. Men barn har rätt till sin barndom. - Barn sätts i fängelse för att de stulit mat ellerför att de rymt hemifrån eller av poUtiska skäl. Men barn har rätt till sinfrihet. - Barn lämnas på gatan att klara sig själva ochtvingas skaffa mat i hård storstadsmiljö. Men barn har rätt filltrygghet och mat för dagen. Förtryck av barn förekommer vart vi än vänderbUckarna och rum. Därför får våra protester aldrig tystna. Vikan konstatera att barns villkor hänger nära samman med föräldrarnas villkor.Barnen är beroende av föräldrarnas arbete och inkomst, som i sin tur styrboende och miljö i stort. Över detta finns så det samhälle som barnen lever ioch hur det ser på barn. Barnetkräver respekt, dels som människa, dels för de speciella behov som enuppväxande samhällsmedborgare har. Då krävs att vi förmår att se barnet i etthelhetsperspektiv i sin familj, i sitt samhälle och i sitt land, med alla deproblem och möjligheter som detta innebär. Barnkonventioneni sig kommer inte att förändra barnens värld. Det tioåriga arbetet med att tafram är däremot en internationell process som vi inte kanbortse ifrån. Under dessa år har människor från hela världen samlats ocharbetat med konventionstexterna och diskuterat utifrån sina oUka synpunkter påbarns rätt.