prot · GD0931 · 1989-12-31 00:00:00 — Debatten handlar om vad man skallgöra för att komma till rätta med problemen. En viktig del för att komma lillrätta med kriminaliteten är en relevant påföljd när någon har begått brott. Detmåste vara en snabb reaktion från samhällets sida som visar var gränserna går -detta för atl avskräcka den dömde från atl begå nya brott men också som enallmänpreventiv åtgärd. Det får aldrig bli en utbredd uppfattning alt brottriskfritt kan begås eller alt samhället rent av tolerar brott. Enfråga som inte behandlas i delta belänkande men som regeringen aviserat skallkomma är att nuvarande regler för halvtidsfrigivning, dvs. att den dömde blirvillkorligt frigiven efter halva strafftiden, skall ändras till frigivningefter två tredjedelar av strafftiden. tycker jag är bra, men man får dåinte gå in och sänka strafftiden så alt del fortfarande blir sammalindriga straff. Det får inte vara antalet fängelseplatser som avgör straffelslängd, ulan det måste vara brottets svårighetsgrad som avgör hur långt straffetblir. Tanken atl man skulle sänka straffen för egendomsbrott kan vi aldrig gåmed på. Denna fråga får vi dock återkomma till när regeringen har lagt framsin proposition. Centernslår bakom tre reservationer i delta betänkande. I reservation 1 tas slraffskärpning vid återfall upp. I propositionen om straffmälning och på följdsval anges all en slraffskärpning bör komma lill stånd endast i de fall 69 Prot.1989/90:31 där ålerfallssituationen framstårsom särskilt anmärkningsvärd. 22november 1989 lig brottslighet menas all såväl gamla som nya brott får enpåföljd av minst ~~ [ ] fängelse. issa paf of s- Vi menar att dessa regler innebäralltför begränsade möjligheter till straff- fragor skärpning vid återfall. Del ärsällan så långa fängelsestraff som döms Vianser också all det skall kunna ske en straffskärpning även om straffvärdetunderstiger ell år. När del sedan gäller möjligheten all förverka villkorligtmedgiven frihel anser vi atl även den möjligheten är alltför begränsad. Del ärdessutom nästan omöjligt att få en straffskärpning till stånd i samband medatt villkorligt medgiven frihel förverkas. Även i de här fallen anser vi delvara motiverat med en skärpning. Villkorlig frigivning är en form av förtroendesom den dömde har fått. Missbrukas delta förtroende måste del bli en reaktionfrån samhällets sida. Medanledning härav yrkar jag bifall lill reservation nr 1. 1 reservation nr 5 las frågan om villkorligtfängelsestraff vid kontraklsvård upp. Vi anser alt det är dags atl prövasystemet med all en del av frivårdspå-följderna förenas med villkorligt fängelsestraffiPå det viset klargör man för den dömde all påföljden utgör ett förtroende.Följer inle vederbörande vårdprogrammet finns det ett latent slraffhot som enpåminnelse. är detta ett stöd för den dömde att genomföravårdprogrammet. Det är inte heller rimligt alt det skall behöva ske en nylagföring om den dömde misskö-ler sig. Del blir då alltför lång lid somförflyter mellan den konstaterade misskölsamhelen och atl konlraklsvårdenersätts med fängelse. Detta är fel med tanke både på tidsaspekten och på deresurser som går åt för nytt rättsligt förfarande. Vi tror därför atl det voreriktigt all försöka med villkorligt fängelsestraff i samband med kontraklsvård. Medanledning härav yrkar jag bifall lill reservation nr 5, När del slutligen gäller reservation 6 instämmer jag iallt vad och har sagt om förelagsbol.Företagsboten är ju en särskild rättsverkan av brott som innebär en ekonomisksanktion av ett företag, där företagel kan åläggas en bot på mellan 10 000 kr.och 3 milj. kr. om brottet begåtts i utövningen av förelagelsnäringsverksamhet. Företagsboten är rent bestraffande. Ur rättssäkerhetssynpunkt är vi kritiska till den härhoten. Lagtexten är oklar och har i slällel karaktären av en ramlag. Det göralt olika bedömningar kan bli godtyckliga. Det gäller både vad avser på vilketområde lagen skall tillämpas och den bedömning som domstolen får göra i varjeenskilt fall. När förslaget lagrådsgranskades riktades en myckel hårdkritik mol lagförslaget från lagrådels sida. Del ansågs att den teknik somangavs i lagen inte är godtagbar på straffrättens område. Vi anser attlagstiftningen om förelagsbol inte uppfyller kraven på nödigarällssäkerhelskrav och menar därför att lagen bör avskaffas. Medanledning därav yrkar jag bifall lill reservation 6. (vpk): 70 Herr talman! Jag tänker intekommentera belänkandet i dess helhet utan endastberöra de delar där vpk reserverat sig. Det handlar om påföljden kon- Kontraklsvårdanvänds främst när det gäller personer med narkotika- elleralkoholproblem och endast i ringa omfattning i rena undanlagsfall då det ärfråga om gärningsmän som ställs till ansvar för sexual- eller grovamisshandelsbrott. Enligtvår mening är det atl utvidga tillämpningsområdet för kontraklsvård så,atl domstolarna ges en reell möjlighet att utdöma kontraktsvård vid dessabrott. Sexual- och misshandelsbroll begås i stor utsträckning av personer somär i behov av vård. Detta visas inle minst av del faktum att gärningsmännenofta begår samma typ av brott som de dömts för efter avslutad strafftid. Enkartläggning av gärningsmännens bakgrund har också visat alt förövarna själva nästanalltid har varit utsatta för sexuella brott eller misshandel som barn eller altde själva bevittnat misshandel i hemmet under sin barndom. De har med andraord upplevelser som de ej har fått bearbeta eller fått behandlade och som detfinns all anledning att tro aktivt har bidragit lill kriminalitet. Varkensamhället eller gärningsmännens offer är betjänta av att vi låser in dessa män- det är oftast män det är fråga om - för alt sedan efter längre eller kortaretid släppa ut dem, så alt de begår nya brott mol samma eller nya offer. Vianser därför alt del bästa skyddet för gamla och eventuellt nya offer är allgärningsmännen erbjuds adekvat vård som bygger på atl männen skall komma lillinsikt om sina handlingar och som också ger möjlighet atl bearbeta tidigareerfarenheter så atl de kan ändra sitt beleende. har i sittbetänkande i och för sig ställt sig positivt lill behandling av män somförgripit sig på kvinnor och barn men menar atl behandlingen måste varafrivillig. Utifrån bl.a. detta avvisar utskottet förslaget om kontraklsvårdför dessa brott. Vimenar alt frivillighelen är en förutsättning för att denna form av påföljdskall ge ett bra resultat. Eftersom de flesta gärningsmän ej tillstår ellerinser alt de är i behov av vård, måste det vara tillåtet för samhället allsälta press på och försöka få männen motiverade för kontraktsvård. Vi anser attom domstolarna ges möjlighet all döma till kontraklsvård i stället för ettdirekt fängelsestraff skulle det vara just den "morot" som en delgärningsmän behöver för all tacka ja lill vård och ett aktivt bearbetande avsill eget beteende och sina problem. Samtidigtsom vi anser atl konlraklsvården skall utvidgas till att omfatta sexualbrottoch grova misshandelsbroll menar vi också att konlraklsvården måste kopplaslill påföljden villkorligt fängelse. Ingen gärningsman skall kunna efterfrågakontraklsvård och sedan avbryta behandlingen med förhoppning om alt slippavidare inlresse eller repressalier från samhället. Genom atl konlraklsvårdenförenas med ett villkorligt fängelsestraff framförs ett klart och tydligtbudskap om alt den ådömda påföljden är ell förtroende som visas den dömde, ochförhoppningsvis utgör också slraffholet en press så all den dömde verkligengenomför vårdprogrammet. Vianser all såväl samhället som gärningsmännen är betjänta av en ordning där vierbjuder kontraktsvård för denna typ av brott i stället för ett direklfängelsestraff. Vi anser också alt de gärningsmän som ej är motiverade för vårdoch avböjer att della i elt vårdprogram skall dömas till fängelse en- 1989/90:31 22november 1989 Prot.1989/90:31 hgt nu gällande rätt. Likväl skallkontraktsvård för dem som avbryter eller 22november 1989 missköter sin behandling snabbtkunna omvandlas lill ovillkorligt fängelse, [ \ Kontraktsvården skall därförförenas med villkorligt fängelse. Jag yrkar bifall tillreservationerna 3 och 5 i betänkandet. betraktas som ett kriminalpolitisktföregångsland. Under stor politisk enighet har vi lyckats utforma ettstraffsystem där fasthet och konsekvens har kunnat förenas med humanitet,omtanke och medkänsla. är inte någol vi skall överge. Vi vet atlfängelsestraffet allmänt sett har negativa konsekvenser för den som utsätts fördel, och därför har kontraklsvård införts som ett alternativ lill fängelse. Vivill slå vakt och värna om de humanitära värden som präglat de senastedecenniernas kriminalpolitik. Den lagstiftning om straffmätning och påföljdsval som nudiskuteras trädde i kraft så sent som . Reglerna blev merautförliga och anpassades lill den praxis som domstolarna tillämpat på området.De nya reglerna har fått stor betydelse genom atl de klart slår fast vilkaprinciper som skall vara vägledande. Detta innebär också viktiga förändringarnär det gäller återfallsbrottslighel, och därigenom har samhället markerat ettavståndstagande från denna typ av brottslighet. Domstolen har möjlighet atl beakta återfall i trehänseenden. Till att börja med kan det göras genom påföljdsvalel. Därefter skerdet genom att villkorligt medgiven frihet förverkas och slutligen genom atlett strängare straff utmäts. Utskottet har tidigare framhållit att vid upprepadallvarlig brottslighet, såsom grov misshandel och grov stöld, kan domstolenockså genom straffmäl-ningen markera att samhället ser allvarligt påbrottsligheten, I reservation 1 krävs större möjhgheter tillstraffskärpning och möjligheter att förverka villkorligt medgiven frihel istörre utsträckning. Liknande krav prövades då den nuvarande lagstiftningenantogs, och utskottet fann inle anledning atl då göra ytterligare skärpningar.Utskottet finner inte anledning att nu ändra sin tidigare uppfattning.Lagstiftningen har, som sagts, ännu inte varit i bruk ell helt år. I reservation 2 krävs en princip om all nya brott skallleda till en särskild reaktion och atl dessa brott inte utan vidare skallomfattas av tidigare skyddstillsyn. Delta sker inte utan vidare, somreservanterna hävdar. Domstolen kan välja att låta den tidigare ådömda påföljdenavse också del nya brottet eller döma till särskild påföljd för det nya brottet. Den kan också undanröja den tidigare påföljden och döma till gemensam påföljd av annan art. Utskottet menar att frågan om påföljd i de situationer då en skyddstillsynsdömd återfaller bör avgöras efler prövning i enlighet med nämnda riktlinjer. Kontraklsvård - en särskild form av skyddstillsyn - är ett alternativ lill fängelse som främst skall användas då brottsligheten har sin grund i alkohol- och narkotikamissbruk. Domstolarna fastställer behand lingsplan, och i domslutet skall också anges hur långl fängelsestraff som skulle ha ådömts om fängelse hade valts som påföljd. Om den dömde inte 72 fullföljer den uppgjorda planen kanskyddslillsynen genom domstolens be- slut ersättas medfängelse. Då påföljden infördes uteslöts inle atl den kunde Prot.1989/90:31 tillämpas på andra grupper som hade behov av någon form av behandling. 22november 1989 Del visar sig all har kontraktsvård utdömts vidmisshandel, [ grov misshandel och sexualbrott i 38 av 357 domar. P f 1 ' Godaerfarenheter har gjorts av vård av dem som dömts till fängelse för ' *misshandel och sexualbrott. Utskottet har också tidigare pekat på vikten av enutbyggnad av en sådan behandling. När del gäller att använda kontraklsvård förytterligare grupper menar utskottet att det krävs en utvärdering och en längretids erfarenhet innan man kan utvidga kontraktsvården. Utskottethar behandlat frågan om villkorligt fängelse . Det harskett dels i samband med inrättandet av kontraktsvård, dels vid behandling avärenden om straffmätning och påföljdsval. Utskottethar avvisat tanken på att utbyta villkorlig dom motvillkorligt fängelse och i samband härmed bl,a, pekat på olägenheter som kanuppslå vid införandet av ytterligare en påföljd utan att andra påföljderavlägsnas. Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågan. Detklara och lydliga budskapet om alt kontraktsvård är elt alternativ tillfängelse framgår av alt ett motsvarande fängelsestraff är utsatt i domen ochuppfyller det straffhot som reservanterna menar utgör ett stöd för den dömde.Den pedagogiska effekten har härigenom uppnåtts. Av det skälet är det intenödvändigt alt kombinera konlraklsvården med villkorligt fängelse. Det framgårockså av propositionen att vid misskötsamhet skall det ges möjlighet lillomprövning och alt det då kan utdömas fängelse. Närlagstiftningen om företagsbot infördes kritiserades den. Det hävdades all denbrast i klarhet och atl lagstiftningstekniken stred mot den hillillstill-lämpade. Utskottet fann då alt förslaget var väl berett och att teknikeninle avvek från de normer som var brukliga i ärenden av central straffrältsligart. behandhng av ärendet har inle heller föranlett några erinringar. Utskottetfinner inte heller nu anledning alt ändra sill tidigare slällningslagande. Avslutningsvis vill jag påpeka att de nu diskuterade lagreglerna harvarit i bruk . Det har inte framkommit någol som tyder på atl delkrävs förändringar i enlighet med de molionskrav som har framförts. Jag yrkardärför bifall lill hemställan i juslitieulskotlets betänkande och avslag påsamtliga reservationer, LARSSUNDIN (fp) replik: sade att det finns möjhghet lill straffskärpning vidsärskilt anmärkningsvärda återfall. Det sägs också i texten att del i allmänhetsaknas anledning att beakta återfall vid straffmälning. "Särskiltanmärkningsvärt återfall" är ni villiga att ställa upp på. Är detverkligen mening all det inte bör vara en försvårandeomständighet att ha återfallit till brott då straffet för brottet understigerelt års fängelse? Om man får fängelse upp lill har man, enligt minmening, gjorl sig skyldig lill ett allvarligt brott. BirtheSörestedt hävdar alt också socialdemokraterna uppnår den peda gogiska effekten när det gäller konlraklsvården. Vi säger hell enkelt; Om du inle sköter ditt kontrakt, blir del fängelse i slällel. Del är ett enkelt,klart 73 1989/90:31 budskap.Vilket är lika enkla och pedagogiska budskap till enperson som är dömd lill kontraklsvård? I [ Herr talman! Jag måste konstatera alt socialdemokraterna, som 'fP ' *" Sörestedtsade här, anser sig ha en högre kompetens än lagrådet. ' ' fördömde företagsboten och sade alt den var vidrig urrättssäkerhetssyn- Det är den intealls, säger socialdemokraterna, och för den delen också kommunisterna. KJELLERICSSON (c) replik; sade atl del fanns fasthet och konsekvens vidutmätningen av straff. Jag vill nog säga alt det har varit både si och så medden saken. Vi har många exempel på atl personer med stor brottslig belastningsnabbt har blivit utsläppta ur fängelse och kommit ut och gjort nya brott. Delär klart atl en rehabilitering av kriminella måste ske. Det släller vi alla upppå. Men vi får inte heller släta över när någon har begått brott, utan vi måstereagera och tala om när lagens rågångar har passerats. Vi kan inte accepteradelta. Därför behövs den skärpning av lagen som vi reservanter har föreslagit. JERRYMARTINGER (m) replik: säger all en tidigare dom på skyddslillsyn inle utan vidarefår omfatta nya brott som begåtts efter domen. Jodå, , så ärdel . Jag har inte statistiken med mig, men del är myckel vanligt i våradomstolar all en person får den ena domen efter den andra på skyddstillsyn. Jagkänner till fall där en person har fått 15-16 domar på skyddstillsyn i rad. Såkan det väl ändå inte få hålla på. Del är därför vi moderater tycker atl manskall få fängelse när man missköter sig under skyddstillsyn. BIRTHESÖRESTEDT (s) replik; Jag vill börja med att säga lill att det visst skall ske enstraffskärpning vid återfall. Del gör del också, även om det inte sker vidstraffmälningen. Del kan ske genom påföljdsvalel och genom alt villkorligfrigivning förverkas. Vi har också sagt alt man vid strängare, grövrebrottslighet också kan ta lill straffmälning. Eftersomkontraktsvård är en form av skyddslillsyn, finns hotet om del straff som harutdömts, exempelvis fängelsestraff, kvar och kan tas upp vid misskötsamhet.Fängelsestraffet står i domen. Domstolen kan då bedöma om hela fängelsestraffeteller en del av del skall utdömas. En behandlingsplan för kontraklsvårdinnefattar än ett eventuellt fängelsestraff. Delär inle meningen alt släta över . Vi vill också markera alt viser allvarligt på brottslighet. Men del måste lill en anpassning, en rehabiliteringav dem som döms lill fängelse, precis som vi var inne på. Här finns alllidmotstående intressen som får avvägas. I diskussionen om påföljdsvalet får manbedöma vad som är rimligt. När lagen stiftades intog vi den stånd-74 Eftersom lagenendast har varit i bruk en kort lid har vi inte nu funnit någon anledning attskärpa den. Mankan utfärda flera skyddstillsynsdomar på varandra, . Mendomstolarna har möjlighet att döma till annan påföljd, enligt de riktlinjersom finns. vill, såvitt jag förstår, i stället ha det så ulan vidare skall döma till fängelse när skyddstillsynsdömda begår nyabrott. LARSSUNDIN (fp) replik: Jag måste konstatera att håller fast vid uppfattningenalt det i allmänhet saknas anledning till slraffskärpning vid återfall. Närdel gäller villkorligt fängelse vid kontraklsvård är min fråga fortfarande:Vilket är ert budskap, som är lika enkelt som vårt? Vi säger: Om du inte sköterditt kontrakt, blir del fängelse i stället. Vårt budskap är klart och enkell.Birthe Sörestedt hävdade atl socialdemokraterna hade ett hka pedagogiskt,enkelt recept. Kan vi få höra det? KJELLERICSSON (c) replik: Jag håller med om att det är viktigt med en anpassningav fängelsedömda. Men det är också viktigt att se till att de övrigasamhällsmedborgarna kan gå trygga. Man måste ha respekt för andras liv ochegendom. Del är mycket väsentligt att se till detta. har manslätat över. Påföljderna har varit lindriga, och de dömda har kommit ut ochbegått nya brott utan någon snabb reaktion från samhällets sida. Det måste blien ändring på det. Därför trycker vi på alt en skärpning måste ske. Nuvarandelagstiftning är alltför tandlös. JERRYMARTINGER (m) replik: Det är riktigt, , atl domstolen har möjlighet all dömalill annan påföljd vid återfall efter skyddstillsynsdom. Den möjlighetenutnyttjas dock i praktiken myckel sällan. Därför är del väsentligt att vi fåren lagändring i skärpande riktning på denna punkt. BIRTHESÖRESTEDT (s) replik: För atl vi skall komma lill rätta med brottsligheten och ge trygghet åtmänniskorna i samhället måste vi angripa brottsligheten från olika håll och påolika sätt. Vi måste ha straff som upplevs som rimliga. Vi måste också angripabrottsligheten på annat sätt, med anpassning och rehabilitering av dem sombegår brott, vilket jag har varit inne på. Del tror jag att vi alla är överensom. Det gäller här en avvägning av motstående intressen. LarsSundin talade om straffskärpning. Vi har pekat på möjligheterna till slraffskärpninggenom påföljdsval, förverkande av villkorlig frigivning och, i mycketallvarliga fall, straffmälningen. Pågrund av alt fängelsestraffets längd är utsatt i en dom om kontraktsvård är delprecis som en dom med villkorligt fängelse. Men den dömde kan aldrig velavilket fängelsestraff domstolen, om han missköter sig, dömer ul vid enprövning. På delta sätt anser jag att den pedagogiska effekten är uppnådd. 1989/90:31 22november 1989 1989/90:31 GÖTHEKNUTSON (m); När jag hör socialdemokraternas och regeringens företrä- dårehär i debatten, , beskriva situationen när det gäller issa pafo j s- brottsligheten samt lag och ordning i vårtsamhälle, undrar jag om detta är j' ° ' en beskrivning från , Vi lever i ett samhälle där våldetökar, där brottsligheten ökar ochdär det omkring oss - på gator och torg, i tunnelbanestationer och på varuhus- finns bl.a. en mängd tjuvar. Enbild av kan vi uppleva på ett stort och känt varuhushär i Slockholm, där man i högtalarna ropar ut följande: Vi varnar våra kunderför atl del nu finns tjuvar här i varuhuset. Håll i era handväskor och plånböcker.Se upp, det kan finnas en tjuv alldeles intill er. Vi varnar våra kunder. Påtunnelbanestationen blev en kvinnlig riksdagsledamot i måndagsrånad på plånboken i sin handväska. Hon vann dragkampen med tjuven. Överallthar vi brottsligheten omkring oss. BirtheSörestedt beskriver en situation, där det är fråga om detaljer som kanskebehöver finputsas. Dess värre är det hela brottsligheten som sådan som måsteangripas. sade alt vi måste angripa brottsligheten på olikasätt. Det är riktigt. Men i socialdemokratins har denna regimmisslyckats på alla de olika områden där brottsligheten angrips, eljest skulleju brottsstatistiken inte visa på en ständig ökning. T.o.m. brottsstatistikenvisar på en ökning, även om man försöker ge ut siffror som jävar dettapåslående och som skulle innebära att ulvecklingen har vänt och att det harskett en förbättring. Jagvill, herr talman, erinra om ett tillfälle då ännu en ung människa blev offerför våldet. Efter del hemska mordet på öppen gata på Söder blevstatsminister intervjuad i TV. Han förkunnade då att regeringenskulle vidta åtgärder mot det ökade våldet och den ökade brottsligheten i vårtland. Statsministern uttalade sig insiktsfullt och förnuftigt. Det lät så ialla fall. TV-reportern sade, närmast som en replik: låter du, statsministerIngvar , som en moderat politiker. Det var naturligtvis förskräckligtför en socialdemokratisk regerings främste företrädare att få höra. Men islällel för att förneka detta sade statsministern alt det är socialdemokraternasom står för lag och ordning. Jagskulle tro, herr talman, all större delen av TV-publiken hemma i var dagsrummen log när den hörde detta. Det stämmer nämligen inte med verk ligheten all socialdemokratin står för lag och ordning, Bl.a. vi i moderata samlingspartiet blev beskyllda för alt vi vill ha en polisstat i detta land närvi gick emot den socialdemokratiska regeringens åtgärd i början av den rege ringsperiod som följde efler valet . Vad gjorde man då från socialdemo kratiskt håll och från regeringen? Jo, man motarbetade åtgärderna för lag och ordning. Man reducerade drastiskt intagningen till polishögskolorna. Rekryteringen minskade alltså. Sedan har man också från socialdemokra tiskt håll envetet drivit en kriminalvårdspolilik, som innebär att de som är fängelsedömda normall friges efter halva strafftiden. Vi moderater har själv fallet gått emot detta. Om en person är dömd till elt straff skall det straffet självfallet vara relevant. Del skall vara en påföljd i paritet med brottetsart. 76 Då skall det rimligen inte bli en rabattering med50 %, inte någon rabattering alls, anser vi, såvidadet inte finns alldeles speciella skäl. Vi säger i vår mo- Prot. 1989/90:31 tion, som ligger till grund för bl.a. detta belänkande, all om villkorligfrigiv- ning skall förekomma skall den vara en belöning för ett gott uppförandeoch ] [ under alla förhållanden inte kunna ske förrän större delen av straffet harav- . Vad som tillämpas är generella sänkningar. f'''8or Nuhar för all del justitieministern - inom parentes sagt är hon ständigtfrånvarande - utlovat en ändring av detta, men skall straffsatsernauppenbarligen sänkas. Det är nämligen överfullt i fängelserna har vi fått höra. BIRTHESÖRESTEDT (s) replik: Jag vet inte om den bild som tillsammans med massmediaoch andra målar upp är riklig. Brottsligheten ökar, och våldet ökar, vilketoroar oss alla. Men experter på detta område manar också till sans, dvs. skall ha elt underlag innan man vidtar drastiska åtgärder. GötheKnutson, det är klart atl påföljder och straff skall utdömas när brott begås.Och dessa straff och påföljder skall utvecklas. Men jag anser att det krävs enhel del andra insatser om vi skall komma lill rätta med brottsligheten. Delkrävs insatser för barn och ungdomar, och det krävs attitydförändringar, inteminst när det gäller våldet. Eftersom det mesta våldet sker inom hemmets fyraväggar krävs del ändrade attityder när det gäller förhållandet mellan män ochkvinnor.