prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:104 1§ Anmälan om kompletteringsval till vissa utskott Talmannenmeddelade atl de grönas riksdagsgrupp anmält dels ()som suppleant i närings- och arbetsmarknadsutskotten under , delsUlla () som suppleant i försvars- och socialutskotten under PaulCiszuks ledighet. suppleanti försvarsutskottet () suppleanti socialutskottet () suppleanti näringsutskottet () suppleanti arbetsmarknadsutskottet () 2§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:110 och 111 tillskatteutskoHel 1989/90:140 till socialutskottet /90:141 tilljordbruksutskottet /90:143 till trafikutskoltel /90:145 och 147 tillsocialförsäkririgsutskotlel 1989/90:124 tillutrikesutskottet 1Riksdagens protokoU 1989/90:104 Prot.1989/90:104 3 8 Förnyad bordläggning Använt kärnbränsle, m.m Föredrogs meu bordlades åter Firiarisulskottelsbelänkarideri 1989/90;FiU14 och FiU20 betärikaride1989/90:SkU27 Trafikulskotlets betärikande 1989/90;TU22 Bostadsutskottetsbetänkanden /90:BoU12 och B0UI6 4 § Meddelande om samlad votering Talmannen meddelade altnäringsutskotlels belänkande NU24 och jordbruksutskollets belänkande JoU15skulle avgöras i elt sammanhang efter avslutad debatt. 5 § Använt kärnbränsle, m.m. Föredrogs näringsulskottetsbetänkande 1989/90:NU24 Använt kärnbränsle, m.m. (prop. 1989/90:100 delvis). AnL 1 (): Näringsulskottets betänkande nr 24 behandlaranvänt kärnbränsle, m.m. har till betänkandet fogat sex reservationer. tillstyrker regeringens förslag att samrådsnämndenför kärnavfallsfrågor, KASAM, skall avskaffas och alt ett vetenskapligt rådför dessa frågor skall inrättas. Vi menar emellerlid att det föreslagna rådetinte skall knytas till kärnbrärislenämnden. Det finns ett stort behov avfristående organ som med integritet kan analysera och värderakärnkraftsfrågorna, och vi menar därför atl rådet bör ges en mycketsjälvständig slällning med en egen budget. Rådet bör instrueras att löpandeinformera , regeringen och allmänheten om kunskapsläget inom kärnkraftsavfallsområdet.Vidare bör rådet verka för all del vid universitet och högskolor byggs upp enobunden kompetens på detta område. När del gäller slutförvaring av använt kärnbränsle meriarvi i ceritern att nuvarande forsknings- och utvecklingsverksamhet i alltför höggrad är inriktad på förvaring enligt KBS-3-metoden, dvs. förvaring i berg. Viifrågasätter starkt om denna metod uppfyller de krav som måste ställas på enslutförvaring för att den skall anses helt säker Frågan om slutförvaringen börprövas grundligt och förutsällningslöst. Det är myckel viktigt atl alternativametoder till förvaring av kärnavfallet utarbetas och analyseras. Dessa metoderbör göra del möjligt att förvara bränslet åtkomligt och i kontrollerbara former När del gäller val av slutförvaringsplals menar vi all delär rimligt att man inte fattar beslut om detta förrän man har enförvaringsmetod som är allmärit accepterad. Ceriternmenar vidare alt del svenska kärnbrärislet i siri helhel skall stå undersvensk kontroll, och delta borde även gälla de 57 lon bränsle som harlevererats till Cogéma. I slället för all som man nu har gjort byta dettabränsle mot MOX-bränsle, borde regeringen, med beaktande av tidigare ingångnaavtal om upparbelning, ha utarbetat ett förslag till övergångsbestämmelser ochen plan för återtagande av använt kärnbränsle som har skeppats ut men inte harupparbetats. Därigenom skulle del ha säkerställts att inte blir enförvaringsplats för andra länders radioakliva avfall. Bränsleulby-tet bordesåledes enligt vår mening inte ha medgivits, och det icke upparbetade bränsletborde ha tagils hem lill . Enligt uppfattning bör det därför göras ensamlad, grundlig redovisning av vad som pågår och planeras när det gällersvenskt använt kärn-brärisle - i och utomlauds. Denna redovisning börsålunda omfatta även det använda kärnbränslet, exempelvis de som ägs avOKG AB och som förvaras i . En utgångspunkt för granskningen bör varaalt klargöra vart det plutonium som framkommer vid upparbelning av svensklkärnbränsle lar vägen. Det är regeringens ansvar att en sådan granskning kommertill stånd. De utredningar som har företagits om importen av använtkärnbränsle visar enligt atl det saknas en fullständig kontroll överimporten och exporten av det radioaktiva materialet. Mot denna bakgrund bör detupp-dras ål ansvariga myndigheter att vidta de åtgärder som är erforderliga föratl en fullständig kontroll av import och export av klyvbart radioaktivt avfallskall uppnås. Vi har även en reservation som rör verksamhet på . Det är enligt vår mening mycket osäkert om hartillstånd att hantera utländskt avfall. Det bör göras en förnyad granskning avverksamheten med återvinning av uran vid , och verksamhetensmiljömässiga konsekvenser bör i delta sammanhang särskilt belysas. Regeringenbör föranstalta om en sådan granskning och verka för all resultatet kommertill allmänhetens kännedom. En öppenhet är alltså i della sammanhang mycketviktig. Vi konstaterar när det gäller finansieringen av deframlida utgifterna för använt kärnbränsle atl den aktuella avgiften har varitoförändrad . att hävda alt konsumentprisindex är den bäslamätaren i dessa sammanhang konstaterar vi alt konsumentprisindex under sammalid har ökat . Mot denna bakgrund är det mycket osäkert om nuvarandeavgiftsnivå är tillräckligt hög för alt verkligen bestrida de kommande kostnadernaför slutförvaring, avveckling, osv. Det här har gjort atl kärnbränslenämndenell flertal gånger har föreslagit ytterligare höjningar avavgiften, men då har regeringen avslagit det. Jag tror all del är mycketangeläget all vi får en förnyad prövning i denna fråga. Det är regeringen som fastställer dessa avgifter, och jagmenar alt det finns skäl för alt hos regeringen hemställer allavgiften skall bestämmas med utgångspunkt i en mer genomgripandeanalys av de olika kostnadsposterna och med beaktande av all del är myckelrimligt att det finns en betryggande säkerhetsmarginal när dessa avgifterfastställs så alt vi inte lastar över kostnaderna på kommande generationer. Använt kärnbränsle, m.m. Använt kärnbränsle, m.m. Med detta yrkar jag bifall till dereservationer där ceriter-representanlerna är med. AnL 2 (vpk); Jag vill börja med att yrka bifall till dereservationer där vpk finns med. Sedan vill jag göra den bedömningen att ett årefter år återkommande betänkande om problem med hanteringen av det användakärnbränslet är ett tecken gott nog på atl kärnkraftens avfallsproblem inte pålångt när är lösta. Jag vill därför börja med att understryka detta; Det finnsi dag, enligt vår mening i vpk, ingen acceptabel, helt säker metod atl ta handom kärnkraftens avfall. Del finns ingen fulll ut fungerande kontrollinternationellt sett över vart avfall från kärnteknisk verksamhet tar vägen. Det firins t.ex inga vattentäta skott mellan den fredligaanvändningen av kärnkraften och den militära. Svenskt kärntekniskt avfall harmed stor sannolikhet gått in i amerikansk vapentillverkning. Det finns mängderav klyvbart materiel som har kommit på avvägar trots de internationellakontrollsystemen. Det finns inga helt tillförlitiiga beräkningar avkostnaderna för det framtida omhändertagandet av kärnkraftens avfall. Det ärinte särskilt djärvt all anta att kostnaderna kommer att ligga långt över i dagaktuella kalkyler har då också visat att vi inte tar hänsyn tillden prisutveckling som sker i , utan beräkningar av de här kostnadernaoch avgifterna för att täcka kostnaderna för det framtida omhändertagandetsläpar efter. Vår slutsats av detta är att kärnkraftselen därför måste belastasmed ytterligare kostnader så att man säkert har de medel som kommer att behövasför den framtida avfallshanteringen. När det gäller själva tekniken för att ta hand ombränslet, eller snarare avfallet, råder det en ökad tveksamhet mot detsom man kan kalla huvudspåret i del svenska förvaringsarbetet, dvs. inkapslingav bränsle i någon form av en metallkapsel och slutförvaring i berggrund, dens.k. Resonemanget går alltmer i riktning mot att det kanskeinte är helt lyckat med s.k slutförvaring. Vi skall givetvis inte till kommandegerierationer lärrina över risker som vi själva inte är beredda att ta i dag.Det innebär att det skall finnas säker förvaring och förslutning av detklyvbara materielet och avfallet. Men det är lika viktigt att inte fråntakommande generationer deras ansvar Det skall irite vara omöjligt för kommandegenerationer att själva ta ansvar för hanteringen mot bakgrund av den kunskap,de erfarenheter och värderingar som de har vid det aktuella tillfället. Del firiris också sedari länge stor tveksamhet bland iförsta hand kärnkraftsmotståndare, om hur fristående forskningen kringavfallshanteringen har varit och är Vi anser alt det behövs markeringar tillförmån för utveckling av obunden kunskap och för att luckra upp de band somfinns mellan kärnkraftsindustri, kärnkraftsetablissemang och kunskapsutvecklingpå detta område. Det finris två reservationer om detta. Skillnaderna i uppfattningmellan å ena sidan vpk och och å andra sidan centerri är intesärskilt stora. Det vi i vpk och vill understryka är att man måsle ta till vara detförtjänstfulla arbete som KASAM har gjort när del gäller de etiska ochexistentiella frågeställningarna i kunskapsutvecklingen kringkärnbränslehanteringen. Vihar i tidigare debatter krävt förbud mot deponering av avfall iFors-markslagret. Detta lager borde aldrig ha kommit till stånd, och del hadeinte gjort det om man hade lyssnat till den välgrundade expertkritik som harriktats mot projektet. Sett mot bakgrunden av hotet mot haven och i synnerhetmot den redan hårt nedsmutsade och belastade är det nästan ofattbartalt man har lämnat tillstånd för en anläggning som i framliden kan leda lill enradiologisk katastrof i . Vi anser att det därför är elt oavvisligtkrav att inget nytt avfall deponeras i Forsmark. Med detta vill jag återigen yrka bifall till de reservationer där vpkfinns med. 1989/90:104 18 april1990 AnL3 (): Den här debatten är typisk för den "snuttifiering" som präglardet mesta av riksdagsarbetet. skall vi tala om kärnkraftsavfallet. Enannan dag skall vi tala om reaktorernas risker, och en tredje dag skall vi talaom behovet av kärokraft. Deri här "sriuttifieringen" gör att beslutenfattas utan deri helhetssyn som vore önskvärd. Kärnenerginär ju ett stort tekniskt och ekonomiskt system med två huvudformer -atombomber och kärureaktorer Dessa två huvudformer häuger sammari på mårigasätt. För det första hämtas urauet fråri samma gruvor och extraheras i sammaprocess. För det audra anrikas uranet i samma anrik-ningsariläggriirigar varesig det skall användas till bomber eller reaktorer För det tredje producerasdet i världens kraftreaktorer plutonium, som kan ari-vändas till atombomber ochsom också ibland, de facto, används just lill detta. För det fjärde kommer, medden svenska slutförvaringsmetoden, del använda kärnbränslet att slutförvaras ibefintligt skick med allt sitt uran, med sina transuraner och allt sittplutonium, dvs. våra slutförvar kan mycket väl bli framtidens plutoniumgruvor Dettaär bara en aspekt på den s.k. kärnbränslecykeln. Redan deri leder mig till altdra den slutsatsen att denna teknik skulle mänskligheten aldrig ha gett sig på.Det bästa mänskligheten kan göra är atl avveckla verksamheten globalt.Sverige borde gå i första ledet, för det är ju som statsminister har sagt, kärnkraften hör inte hemma i ett civiliserat samhälle, ochSverige vill ju gärna vara ett civiliserat samhälle, hoppas jag. Jag skulleavvisa kärnkraften även om jag visste att reaktorhaverier aldrig kundeinträffa. Windscale, Browns , , Tjernobyl, ochVandellos visar emellertid att haverier kan inträffa och att de kan fåfasaväckande konsekvenser Vårförsta reservation behandlar frågan om ett vetenskapligt råd vid kärnbränslenämnden.Regeringens motiv för att avskaffa samrådsnämnden KASAM är dunkla. Har möjhgenKASAM på något sätt blivit obekväm? År det etikfrågorna som regeringen villkomma bort ifrån? I varje fall sopar både regeringen och utskottsmajoriteten deverkliga problemen med expertisen runt kärnkraften under mattan. De verkligaproblemen är den konformism Använt kärnbränsle, m.m. somhärskar inom kärnkraftsfamiljen som dominerar kärnkraftsindustrin men som ocksåsprider sig till de statliga myndigheterna och forskarna. Eflersom del förmodligen skulle vara odrägligt för enkärnkraflsmolstån-dare eller skeptiker alt arbeta inom systemet så fungerarulslötningsmeka-nismen vanligen perfekt. När del gäller forskare och experterär det svårt att finna sådana som inte pä ett eller annat sätt är knutna tillkärnkraftsverksam-heten genom expert- eller forskaruppdrag. Man biler, sombekant, inte den hand som föder en. De psykologiska mekanismerna fungerarvanligen så, och man får en betydande konsensus inom de grupper som arbetar medkärnkraften. Vill man över huvud laget ha en kritisk granskning av kärnavfallsfrågorna,måste man verkligen anstränga sig för att samla kunniga människor som stårhell fria frän engagemang i kärnkraftsfamiljen. De bör kombinera de tekniskaoch frågorna i sin verksamhet. Miljöparliet yrkar på att regeringenskall anstränga sig, dvs. vi yrkar bifall till reservation 2. Beträffande metoderna för slutförvaring är det minbestämdaste uppfattning atl del aldrig har funnits och atl det aldrig kommeratl finnas någon säker metod. Det finns bara mer eller mindre osäkra metoder.Detta erkänner faktiskt kärnkraflsetablissemanget . På 70-talel, då dens.k. villkorslagen krävde en helt säker slutförvaring, påstodkärnkraflsfamiljen med en mun all en sådan metod fanns, den s.k. KBS-1-metoden.Sedan hittade man på en metod som var säkrare än helt säker, KBS-3-metoden. 1samma veva avskaffades villkorslagen. erkänner man det som varjetekniker vet, dvs. atl helt säkra metoder inte existerar i denna ofullkomligavärld. Svenska folket har bara bevittnat ett avancerat ordvrängeri. Men helatiden har man dock bitit sig fast i samma tekniska metod; slutförvaring iberggrunderi 500 m Urider jord och permanent förslutning genom inpackning ibentonit. har dock en viss tveksamhet kommit tilluttryck om förvaringen verkligen skall göras så permanent all den är praktiskttaget oåterkallelig. Det är i stort sett samma personer som har arbetat meddessa frågor . Det är hög lid för nytänkande och nya människor.Jag yrkar därför bifall till reservation 3. Del hemlighetsmakeri som omger hanteringen av kärnavfallethar inte bara varit skadligt för folkels förtroende för staten och demokratin.Det har sannolikt även varit till skada för kärnkraflsinduslrin. Människor bliralltmer övertygade om atl det finns myckel alt dölja bakom de s.k.affärshemligheterna. Den övertygelsen växer när man hör om firmor som t.ex.den västtyska Transriuclear som bedrivit omfattaride mutaffärer medförgreriirigar även till vårt land. Därför yrkar vi i ireservation 5 alt "kärn-kraflsbyken skall tvättas ordentligt och tvättasoffentligt". Regeringen bör se lill all svenska folkel äntligen fårinformation om att dessa avfallsmängder som sänds ut och in över landetsgränser skall redovisas offentligt. Vem skall exempelvis disponera delplutonium som man kan utvinna ur de 140 lon avfall som ligger i ?Vad händer med del kärnavfall som finns i ? Vid upparbelning räknarman med alt det skapas ca plutonium. skall ha full kontrollöver hanteringen -över hela kärnkraftscykeln. Vi i anser att delskall gälla även det kärnavfall exporterar och importerar Vad kommeralt hända med MOX-bränslet?En utredning bör tillsättas för att se över hela kontrollen och att dengenomförs ordentligt. Därför yrkar jag bifall lill reservaliori 5. har beslutat alt avveckla kärnkrafteri. Det arentekniksomen stor majoritet av svenska folkel vill vara av med. Diverse affärermed kärnavfall från tillverkningsprocesser och lågaktivt avfall borde vara detförsta som avvecklas. Hela denna verksamhet bör, så länge den existerar, ståunder en myndighets totala kontroll. Delat ansvar visar sig ofta vara irigelarisvar utövar SKI, SSI, och länsstyrelserria tillsynöver verksamheten. Regeringen borde se lill alt del finns en huvudansvarig förtillsynen. Därför yrkar jag bifall lill reservationerna 7 och 8. De radioaktiva restprodukterna hanleras dessutom ofta påett nonchalant sätt under ytterst primitiva former och under dålig kontroll.Här behövs strängare regler Vi ställer oss därför bakom reservation 9. Särskilt verksamheten vid , dennakvarleva från forna stormaktsdrömmar då svenskarna skulle vara Europasuranshejker borde noggrant prövas ur miljö- och säkerhetssynpunkt. Alltså yrkarjag bifall till reservation 10. Vi i miljöparliet kan aldrig acceptera alt manslutförvarar låg- och medel-aktivt avfall i bergrum under havet. Det var ettoförlåtligt missgrepp alt bygga elt sådanl förvar under Öregrundsgrepen. Avfallframställt i skall förvaras i . Kan man inte finna en kommun somaccepterar att härbergera avfallet inom sina gränser, skall produktionen avsådant avfall avbrytas. Kärnkraftsindustrins metod alt byggaSFR-lagret under är dessutom enligt vår uppfallning inte förenligtmed de principer för dumpning av avfall i havel som i olikakonventioner har anslutit sig till. Alltså yrkar jag bifall till reservation11. Det lyder på elt visst moraliskt ansvarstagande all statenfonderar medel för atl de kommande generationerna skall få "nöjet" avatt ta hand om världens mest miljöfarliga avfall sedan kärrikraftenavvecklats. I är vi dock kritiska mol deo fondering som sker Förstoch främst anser vi del principiellt helt fel all räkna med en positivrealränta på de medel som fonderas. Medelsbehoven bör beräknas med enkalkylränta på . Vidare är vi övertygade om all kostnaderna är underskattade.Della är praktiskt laget regel för anläggningar av helt ny lyp som aldrigtidigare i världshistorien har byggts. Vi menar att avgiften borde vara minsl 4öre per kWh. Tyvärr har dock vår motion i della ärende aldrig kommit tillkammarkarisliel. Vi ansluter oss därför till något mer blygsamma kravpå finansiering. Jag yrkar härmed bifall till reservation 12. Använt kärnbränsle, m.tn. AriL 4 (): Enligt beslut skall de tolv svenska kärnkraftsreaktorernavara avvecklade senaste . Två av dem skall stärigas 1995 och 1996. har dessa reaktorer producerat över 600 TWhelektrisk eriergi. Det motsvarar drygt 145 reaktorår fram till 1995väntas de producera ytterligare ca - periodeu 1995 till 2010 minst 600TWh. Totalt sett väntas de producera minst en och en halv gånger så myckelenergi som har producerats . Det motsvarar minst 220 reaktorår Det ärsjälvklart 1989/90:104 18 april1990 ytterst angeläget att vikan upprätthålla en god säkerhet under reaktorernas hela driftstid. Three och visar att kärrikrafteri har belydariderisker Erfareriheterna från den svenska kärnkraftsproduktionen visar dock attett kvalitativt säkerhetsarbete och en hög teknisk standard ger goda resultat idet här arbetet. Svenskt säkerhetsarbete och svensk kärnteknik är blandde främsta i världen. Men detta arbete får inte avstanna, utan måstefortsättnirigsvis drivas kraftfullt av företag, myndigheter och audrasäkerhetsinriktade organ. Gruridläggandeför det här säkerhetsarbetet är det ansvar som har lagts på tillslåndshavarriaatl själva svara för att sådaria åtgärder vidtas som behövs för attupprätthålla säkerheten i verksamheten. Delta ansvar omfattar allt från innehavoch hantering av kärnämne lill omhändertagande och slutförvaring av använtkärnbränsle och kärnavfall. Statens ansvar är att lämna tillstånd och övervakaatt verksamheten bedrivs enligt givna föreskrifter och villkor Defta utövas avkärnkraftsinspeklionen, strålskyddsinstitutet och kärnbränslenämnden. Ettviktigt område i säkerhetsarbetet är människans roll och funktion i samverkanmed tekniken. En av de slora frågorna inför 1990-talet är att kompetens ochpersonalförsörjning när det gäller kärnkraftsenergiområdet utvecklas och altsäkerheten kan bevaras. En särskild arbetsgrupp arbetar meddessa förhållanden. Låt mig sedan gå över till atl något kommentera de reservationer somär fogade till näringsutskottets betänkande. Reservationernanr 1 och 2 tar upp frågan om vetenskapligt råd i kärnavfallsfrågor Utskottettillstyrker att avskaffas. Det samarbetemellan statens strålskyddsinslitul, och statenskärnbränslenämnd som KASAM hade till uppgift alt främja har numera i praktikenövertagits av myndigheterna själva. KASAM har i allt större utsträckning samarbetatmed framför allt kärnbränslenämnden, som får elt särskilt vetenskapligt rådtill sitt förfogande. Utskottetser inga problem med delta ur integriielssynpunkl. Självfallel skall rådettillgodose vetenskaplig integritet i sitt arbete. Utskottet har inte någonanledning atl anta annat än atl etiska aspekter kommer att vägas in i dettaarbete. Närdet gäller reservation nr 3 som handlar om slutförvaringen av använtkärnbränsle anser utskotlsmajoritelen atl del inte finns skäl att uttala sig omviklen av alternativa hanterings- och förvaringsmetoder för hur det användakärnbränslet slutligt skall förvaras. Ett sådanl slutligt förvar skall baseraspå ett grundligt forsknings- och utvecklingsarbete som skall bedrivas utan låsningari någol avseende. Arbetet som sådant ger alltså utrymme för de synpunkter somframförs i reservationen. skall kärnkraftsföretagen utforma ettallsidigt program för den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs. finns i systemet en anläggning för slutförvaring av driftavfall, SFR, ochett mellanlager för använt kärnbränsle, CLAB, vilka beräknas vara fulllutnyttjade omkring . Till della kommer sedao iransporlsyslemet med bl.a.fartyget . Det pågående forskningsarbetet syftar till alt la fram en platsför lokajiseririgsarisökan . För mig reser frågan om slutligt förvar av det användakärnbränslet många frågetecken. Det är därför viktigt med största möjligaöppenhet och förankring av den lösning som väljs. Jag upplever att dettasynsätt präglar de instanser, inkl. regeringen, som har att hantera dessafrågor. Något särskilt uttalande frän sida om detta behövs därförinte. Reservationerna nr 4 och 5 rör frågan om utredning avkärnteknisk verksamhet. Utskottet konstaterar atl frågor kring hanteringen avdet svenska kärnavfallet har ägnats betydande uppmärksamhet iriksdagen. Verksamheten har därtill granskats av konstitutionsutskotlet.Näringsutskottet ser därför riu inte några skäl för alt begära en ytterligareutredning i ärendet. Delsamma gäller reservationerna nr 6 och 7 rörandeimporlen av använt kärnbränsle. Reservation nr 8 behandlar kontrollen av kärntekniskverksamhet. Del finns inte någon anledning atl nu ifrågasätta gällande ordningför tillsynen av den kärntekniska verksamheten. Även om tillsynen är fördeladpå olika instanser sker del elt samarbete mellan de berörda organen. Reservation nr 9 handlar om deponering av radioaktivtgods. som innehåller från strålningssyripunkl oacceptabel aktivitetsnivåfår inte föras ut från det aktuella området. Större godsmängder återanvändsinte för produktion av konsumtionsartiklar. Utskottet förutsätter atlregeringen tillser att strålskyddsinstitutel meddelar betryggande föreskrifterför hantering av det aktuella avfallet. Någol initiativ från sidabehövs därför inte. I reservation nr 10 berörs meddelade fortsatttillstånd i W år för återvinningsverksamhelen. Delta har sketl eflervederbörlig säkerhetsgranskning. Utskottet finner inte någon anledning lillnågol initiativ från sida. Det kan över huvud tagel ifrågasättas omdetta är elt ärende för alt handlägga. Reservation nr 11 tar upp frågan om slutförvaret förreaktoravfall. Det finns ingen grund för påståendet i motionen nr 406 frånmiljöpartiet att slutförvaret i Forsmark är "utformat så atl radioaktivitetenautomatiskt skall spridas i grundvattnet". Här har man lust att utbrista iell "Vet hut!" lill de miljöpartister som format påståendet. Jaglycker faktiskt atl det finns anledning för , som en av undertecknarnaav motionen, att fundera över vad påslåendet egentligen innebär. Ireservationen har påståendet ändrats lill alt "deponeringsanläggningar iframliden kan leda lill en radiologisk katastrof i ".