prot · GD0991 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:91 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Handelspolitisk debatt är en del i en internationellekonomi. Vi exporterar och når specialiseringens och stordriftens fördelar, viimporterar och får lägre priser och mer atl välja pä. Vår välfärd bygger pådella. kräver våra alltmer öppna gränser att vi förmår anpassa oss,möta problem och la lill vara nya möjligheter Del handlar om dagens kostnaderoch priser men också om invesleringar för framliden och om forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Samhället kan och skall underlätta anpassningen förregioner och människor Men förändring är nödvändig om vi vill ha ettkonkurrenskraftigt näringsliv som kan betala goda löner och ge oss resurseratt tillgodose gemensamma behov. En fri handel är alltså en avgörandeförutsättning för en god ekonomisk utveckling. En fri handel är också ettviktigt utrikespolitiskt och säkerhetspolitiskt intresse. Nära ekonomiskaförbindelser mellan länder bidrar lill stabilitet och avspänning. Att stärkaoch utveckla elt öppet inlernationelll handelssystem är därför ettgrundläggande mål för svensk handelspolitik. Världshandeln växte 1989 med . Detvar något mindre än 1988, men ändå en av de högsta noteringarna under1980-talet. Decenniets största handelsökningar har ägt rum i Asien.Handelsflödena inom och mellan de och Nordamerikaresp. har ökat med . Flera hörtill världens mest dynamiska handelsnationer hårde minst utveckladeu-ländernas läge försämrats dramatiskt , Deras exportinkomsterhar relativt sett minskat under större delen av decenniet. 1 protokoll 1989/90:91 Prot,1989/90:91 Utsikterna pekar mot en ylleriigare dämpning avvärldshandelns tillväxt, främst genom en svagare tillväxt i . Jag har i tidigare handelspolitiska deklarationer pekat påde stora yttre obalanserna mellan de största industriländerna. liksomde växande obalanserna inom , ännu inte hindrat en god tillväxt ochhandelsökning. Men de ökar kraven på den internationella kapitalmarknaden ochkan bidra till krav på protektionistiska åtgärder. Överskottet i den svenska handelsbalansen var 1989 ca 19miljarder kronor att jämföra med drygt 23 miljarder . En stark tillväxt påvärldsmarknaden och en gynnsam prisutveckling för svenska exportvaror bidroglill överskottet. Men de svenska företagen lappade marknadsandelar på grund avbl.a. Exportföretagen kommer att göra ylleriigareandelsförlusler på grund av både kapacilelsbegränsningar och vårt alltför högakostnadsläge. Handelsbalansens överskott förutses bli drygt 22 miljarderkronor Våra möjligheter all nå detta överskoll och - vilkel är nödvändigt -att öka det slår och fiiller med ansträngningarna all fä buktmed den kostnadskris vi nu befinner oss i. Det exporlfrämjande samarbetet mellan staten ochnäringslivet genom exportråd och dess utlandsorganisaiion är i dellaperspektiv viktigt som ett komplenieiil lill den ekonomiska politiken ochföretagens egna ansträngningar. När del gäller finansiering av export vill jag erinra omden proposition regeringen lade fram för . Med derevideringar av riktlinjerna för exporlkredilgarantiverksamhelen somföreslagits är det min förhoppning atl svensk export lill ochöstländer skall kunna finansieras på ett effektivare sätt. Bara genom ett öppet globalt system, baseratpå icke diskriminerande handelsregler kan alla länder garanteras del ivinsterna av handel. 1990 blir - ulan överdrift - elt avgörande år för hela detmultilaterala systemets framtid. Den s.k. Uruguay-rundan inom ramen för GATTskall avslutas med ett minislermöle i Rundan kommer altlägga fast riktlinjer som skall styra världshandeln ell gott stycke in påtjugohundratalet. Förhandlingarna sker mot bakgrund av delvis motstridigatendenser Världshandeln har vuxit krafiigt, främst lack vare degoda konjunkturerna. Trots della har det gällande regelverket i utsattsför slora påfrestningar Jag vill särskilt nämna tendensen att med den starkes rätttillgripa bilaterala och unilaterala handelspolitiska åtgärder. Får dennatendens fortsätta kan skadorna på den inlernationella handeln bli myckel slora.Atl motverka detta hot är den allt annat överskuggande uppgiften iGATT-förhandlingarna. Det globala regelsystemet måste stärkas och utvidgas tillnya områden av betydelse i världshandeln. Av slor vikt är också alt man kommerfram till lösningar som främjar integrering i världsekonomin pårättvisa villkor Uppnås överenskommelser av det slaget kan Uruguay-rundanslimu- lera fortsall expansion av handeln även i ett läge där konjunkturen mattas. Alll fler länder inser fördelarna med all inom ramen fören övergripande global liberalisering fördjupa den ekonomiska integrationenregionalt. Delta är i sig mycket glädjande. Utmaningen i Uruguay-rundan beståri att garantera fortsatt liberalisering mellan, och inte bara inom, regionalahandelsområden som , och . Den globala och deregionala processerna måste ske parallellt och vara ömsesidigt förstärkande.Målet måste vara alt generera ny handel och inte bara omfördela existerandehandelsflöden. Mot denna bakgrund är del särskilt viktigt attUruguay-rundan resulterar i en ytterligare allmän sänkning av tullnivåer ochandra handelshinder Målet i tullförhandlingen är att åstadkomma engenomsnittlig sänkning med en tre-dejedel. De mer specifikt svenska målen närdet gäller marknadstillträde är all ytterligare sänka tullarna i handel medfrämst , , , och vissa nyindustrialiserade länder Inom ramen för Uruguay-rundan lar GATT-länderna nu förförsta gången på allvar itu med problemen inom den internationella handeln medjordbruksvaror. Det råder på detta område orimliga förhållanden. Ineffektivaproducenter konkurrerar med hjälp av subventioner ut andra som har bättreförutsättningar. Delta resursslöseri ligger inte i någons intresse. Framgång iförsöken alt reformera reglerna för handeln med livsmedelsprodukter äravgörande för möjligheterna att nå elt positivt resultat av rundan. Tillsammansmed de nordiska grannländerna verkar för alt enighet skall nås om huröverenskommelsen om en successiv minskning av stöd och skydd förjordbrukssektorn skall genomföras. skall miljö- och regionalpolitiskamål tillgodoses. Liberaliseringen är emellerlid inte det enda som behövsför alt upprätthålla ett globalt handelssystem. Protektionistiska åtgärder somvidtas av flera länder utanför GATT-systemets ram i form av olika s.k.gråzonsålgär-der måste undanröjas. I delta syfte verkar för skärpta ochpreciserade regler om hur ;s s.k. skyddsklausul skall få lillgripas.Delsamma gäller reglerna för hur antidumpningstullar får användas. För handeln med tekoprodukler råder nu en särordning medkvantitativa begränsningar av imporlen. Vi arbetar härför en så snabb återgångsom möjligt till normala GATT-regler beslut att inte tillämpa sådanakvantitativa begränsningar efter har välkomnats av u-ländernaoch har varit av värde i förhandlingarna. Del är glädjande att konturerna till ett avta! om handelnmed tjänster nu kan skönjas. Arbetet har också förts framåt när det gällerandra frågor som immaterialrält och handelsrelaterade invesleringsvillkor Inomdessa för nya områden har stärka nationella intressen. Mycket och hårt arbete återstår innan Uruguay-rundan kanavslutas vid ministermölet i , Utmaningarna som kvarstår är många, ochde värden som stär på spel är höga, så höga att ett misslyckande äroacceptabelt, kommer med krafl att verka för att Uruguay- rundan skallbli den framgång som krävs för alt det globala handelssystemets framtid skalltryggas. Prot,1989/90:91 Bortom Uruguay-rundan kan vi senya frågor som måste tacklas. Till de viktigaste hör uppgiften atl anpassa delhandelspolitiska regelverket lill de miljöpolitiska förutsättningar som råderi dag och som är hell annorlunda än de som rådde , då tillkom, 1 grunden ser jag ingen konflikt mellan , somytterst syftar lill en globalt effektiv resurshushållning, och våramiljöpolitiska strävanden, som också förutsätter en sådan hushållning. Men påkort sikt är det risk för att handelsreglerna inverkar hämmande pä våramöjligheter all genomföra angelägna miljöåtgärder nationellt och att samordnamiljöanslrängningarna internationellt. Här måsle ett bälire utrymme skapas, har i tagit initiativ till en systematiskgenomgång av sambandet mellan handelspolitik och miljöpolitik. Denna genomgångbör kunna tjäna som elt värdefullt underlag för alt bedöma behovet avförändringar i GATT-reglerna, Vi kommer också i annat handelspolitiskt samarbete som iUNCTAD och på del rävarupoliliska området att aktivt arbeta för en politik somtar hänsyn till miljön och syftar lill en hållbar ekonomisk ulveckling. Sedan förra årets handelspolitiska debatt harsamarbetssträvandena mellan EFTA-länderna och EG förts framåt i rask takt. Jaghar fortlöpande hållit informerad om ulvecklingen, dels genom debattoch information i denna kammare, dels genom samråd med riksdagensEFTA-delegation, följde vi, tillsammans medövriga EFTA-länder och , upp Oslo- och Brysseldeklarationernaspolitiska signaler Vi kartlade möjligheterna för oss och de andra EFTA-ländernaatl della så nära som möjligt i EG;s inre marknad, Samlidigl undersökte vimöjligheterna till ökat samarbete på angränsande områden som forskning,utbildning, miljöpolitik och den s,k, sociala dimensionen, EFTA;s minislermöle konstateradealt kartläggningen klart visat att del fanns förutsättningar för atl gå vidarei samar-belsprocessen. Vid del gemensamma EFTA- och EG-ministermölel i Brysselden kom vi överens om atl inledaförhandlingar om ell brett upplagt avtal. Förhandlingarna skall slutförassnarast möjligt. Målet är all på grundval av uppnå frirörlighet för varor, tjänsler kapital och personer Lika konkurrensvillkor skallråda. Samarbetet skall omfatta även områden som forskning, miljö, utbildning,arbetsvillkor, social välfärd, konsumentskydd, program för små och medelstoraförelag och turism. Ekonomiska och sociala skillnader mellan olika regionerbör minska. Parternas beslutsautonomi skall respekteras ochsamförståndslösningar om EES-frågorna främjas. En politisk dialog, bl,a, påministernivå, skall övervägas. Under detta halvår är ordförande i ;s råd. Delinnebär naturligtvis ett särskilt ansvar för oss att aktivt föraförhandlingarna framåt. Vi arbetar för alt avtalels omfattning, inkl, viktigareundantag och/eller övergångsarrangemang, i stora drag skall vara klarlagd tillslutet av juni. dellasammanhang har vi för understrukit all samarbetet på hälso-,säkerhels-, konsument- och miljöområdena bör grundas på en hög skyddsstandard.Samarbetet på dessa områden, liksom på arbetsmarknadsområdet, skall skapaförutsättningar för alt stärka den sociala dimensionen inom EES-området, skall vi också hanått enighet i princip om hur de rättsliga ochinstitutionella frågorna skall lösas. Olika modeller har diskuterats förbeslutsordningen inom ett framlida EES, Som jag tidigare framfört i riksdagenär ell reellt medinflytande för och övriga EFTA-länder en förutsättningför atl en lösning skall kunna nås. Vi har satt upp en tidsplan som är myckel ambitiös. Denhar krävt och kommer atl kräva stora arbetsinsatser av alla berörda parter,har därför ytterligare förstärkts. För svensk del står viväl rustade för det fortsatta arbetet. Den organisation som regeringentillsatte har visat sig väl hålla måttet. gavs de 24 arbetsgrupperna i uppgift atlkartlägga de delar av EG;s regelverk som kunde vara relevanta för eltEES-avtal, Arbetet har gjorts i ett nära samarbete med övriga EFTA-länderResultatet kommer i stora delar atl föreläggas i en särskild s,k,grönbok . Del är ännu för tidigt att uttala sig om den totalaomfattningen av de EG-regler som är relevanta för samarbetet mellan EG ochEFTA-länderna. En grov uppskattning ger vid handen alt det rör sig om mellan 11000 och 12 000 sidor Regeringen har tillsatt en särskildöversätlningsdelegation som skall ansvara för alt delta material översätts lillsvenska. Del är angeläget atl fortsätter all driva på. Vårambition är att EES-förhandlingarna skall vara avslutade i så god tid all dennya överenskommelsen kan träda i kraft som EG:s inre marknadförverkligas, dvs. Därigenom kan vi delta i den inremarknaden i fas med EG självt. Jag anser att della är en realistisk målsättningoch atl det finns goda möjligheter alt vi lyckas. Det nordiska samarbetet har under del senasteåret dominerats av sambandet med den västeuropeiska integrationsprocessen. Vihar fortsatt enligt arbetsprogrammet . Dels har visökt påverka den europeiska ulvecklingen på de områden där de nordiskaländerna har kommit långt och har gemensamma värderingar och lösningar Dels harvi sökt stärka del nordiska samarbetet på områden där man har kommit längret.ex. inom EG. Ett av resultaten är att vi nu är överens i om ömsesidigterkännande av postgymnasiala utbildningar har det konkreta och pragmatiska samarbetet förall avveckla handelshinder mellan de nordiska länderna fortsatt. Cirka tvåtredjedelar av de handelshinder som identifierades vid en enkät i mitten av80-talet har undanröjts. Utvecklingen i mot politiskdemokrati och ett marknadsekonomiski system är både efterlängtad och välkommen.Nu öppnas möjligheterna till ett ökat ekonomiskt och socialt välstånd förfolken i de östeuropeiska länderna. Men omvandlingsprocessen är både lång ochsmärtsam. behöver därför stöd och uppmuntran för all gå vidare.Sverige, liksom flertalet andra västländer, har beslutat atl göra konkreta in- 1989/90:91 22 mars1990 satser i de östeuropeiskareformstaterna för att främja utvecklingen mot demokrati och marknadsekonomi.Regeringen har redan reserverat för sådana insatser under entreårsperiod. Åtgärderpå det handelspolitiska området kan spela en viktig roll. De existerandebilaterala handelsavtalen och avtalen om ekonomiskt, industriellt ochlekniskt-vetenskapligt samarbete ger utrymme för detta.Inveslerings-skyddsavtal, som bl.a. gynnar tillkomsten av samägda företag, harhittills in-gåtts med och . Liknande avtal med andra östländerförbereds. Exportkreditnämndenhar på regeringens uppdrag fastställt ramar för exportkredilgarantigivningutöver redan gjorda åtaganden när det gäller vissa östländer Nämnden kan ocksåge garantier för investeringar i . liberalisera importen av lekoprodukter harhälsats med tillfredsställelse i liksom för övrigt på andra häll.Även imporlbegränsningarna för skor kominer att avvecklas. Sverigehar elt intresse av att de östeuropeiska ekonomierna integreras i en europeiskfrihandelsgemenskap, baserad på marknadsekonomins och principer Vivälkomnar dem i en sådan gemenskap och är beredda att diskutera hur dennaintegration prakfiskt skall kunna genomföras. InomEFTA ställer sig i princip positivt lill den senaste tidens propåerfrån länder i om elt närmare samarbete. Både och önskarkontakter i mera institutionaliserad form. Liknande framställningar är atlvänta även från andra östeuropeiska länder MellanEFTA och finns väl etablerade kontakter inom ramen förden s.k. Bergendeklarationen om handel, ekonomiskt och industriellt samarbetesamt turism och transporter. EFTA;s ministermöte beslöt atl bilda enEFTA-utvecklingsfond lill förmån för . Öststaternabehöver integreras i del globala handelssystemet. stöder t.ex. Polensbegäran om alt omförhandla sina villkor för anslutning lill och förslagetatl låta bli observatör i . Sverigeär aktivt också i andra multilaterala sammanhang för atl främja reformprocesseni . Vi deltar jusl nu i ESK;s konferens i om del ekonomiskasamarbetet mellan öst och väst. Konferensen kommer atl få en viktig politiskdimension. spelar näringslivet en huvudroll genom de mycket konkretaoch affärsinriktade diskussioner mellan länderna, som äger rum i de olikaarbetsgrupperna. InomFN:s ekonomiska kommission för har vi bl.a. tagit initiativet till eneuropeisk miljöfond, som kan få stor belydelse för de östeuropeiska länderna; InomOECD verkar vi för att organisationens resurser skall utnyttjas i denösteuropeiska reformprocessen, bl.a. för tekniskt samarbete på områden där OECDhar särskild kompelens. Denreformpolitik som sätter sin prägel på utvecklingen i öst har redanskapat förhoppningar om ett bättre och säkrare . På det ekonomiskaområdet kommer förutsättningarna för en ökad handel och ett bredare samarbetemellan öst och väst självfallel att förbättras. och deövriga östeuropeiska länderna kan komma atl bli betydelsefullamarknader för svensk exportindustri. är världens största handelsnation. Denamerikanska handelspolitiken påverkar därför starkt det internationellahandelssystemet och de multilaterala handelsförhandlingarna i GATT.Bushadministrationen har under sitt första år agerat offensivt för alt ökamarknadstillträdet utomlands för amerikanska företag, liksom för atl skyddaden inhemska marknaden mol sådan utländsk konkurrens som sker med vad mananser vara orättfärdiga handelsmeloder Försvenskl vidkommande har handeln med utvecklats positivt och i huvudsak utanhandelspolitiska störningar. gör betydande ansträngningar att stimulera sinimport och för alt undanröja de hinder för marknadstillträde som finns kvar.Della ger möjlighet till en ökad export. Förbindelserna med börstärkas också på andra områden. Regeringen har i den forskningspolitiskaproposition, som presenterats för , föreslagit all statenskall bidra till att inrätta ett forskningsinstitut med speciell inriktning påJapan. När vi ägnar en stor del av vår energi åt del europeiskainlegrationsarbelel och de hastigt förändrade marknadsbetingelserna iÖsteuropa, är del av vikt alt också vidareutveckla våra förbindelsermed , liksom med . Dessa länder är världens två starkaste ekonomier ochledande på många områden, inte minst inom högteknologin. andel av utrikeshandelhar varit i stort sett oförändrad. Vår handel medu-länderna i Slilla-havsasien har dock ökat, medan vår export till vissau-länder som har att brottas med ökande skuldbördor och ekonomiska problem,stagnerat eller minskal. Sammanlagt går av svensk export lillu-länderna. För svensk exportindustri utgör alltså en rad vikligaavsättningsmarknader Det är av många skäl viktigt att vi söker bygga ul vårakommersiella och ekonomiska kontakter med . Så sker också, bl.a.genom exportfrämjande åtgärder, bilaterala kontakter och olika former avavtal. Också i det multilaterala handelspolitiska samarbetet deltar vi aktivt iarbetet på att förbättra förutsåltningarna för dellagande ivärldshandeln. har ingått bilaterala handels- och samarbelsavtalmed ett tjugotal . En del av dessa avtal har varit i kraft ganskalänge. Därför kan de! finnas anledning att successivt gå igenom avtalen för attbedöma denna form för samarbete. Likaså skall vi se över vårabilaterala handelspolitiska relationer med länderna i Stillahavsasien.Ekonomiskt dominerar naturligtvis , men flera andra länder och områden iregionen kan redovisa bland de högsta tillväxtlakterna i världen i BNP ochutrikeshandel och framträder med en imponerande ekonomisk styrka. Det svenska förbudet mot handel med och Namibiahar nu varit i kraft självständighetsprocesshar trots vissa problem i inledningsskedet, framskridit enligt planerna.Självständigheten utropades i går, dvs. Som en konsekvens avdetta har rege- ringenföreslagit att sanktionerna mol i form av investeringsförbudoch handelsblockad skall upphöra. 1 kan vi nu äntligen se en utveckling som ingerförhoppningar. Aparlheidmolslåndarnas kamp tillsammans med det internationellatrycket mot har givit resultat. Men ännu har inte den sydafrikanskaregeringen visat sig redo att avskaffa hela del avskyvärda aparlheidsystemel.Sanktionerna mot måste därför fortsätta. Den parlamentariska kommitté som utrederden svenska sanktionslagsfiflningen mol har överlämnat sittbelänkande. Kommitténs förslag får nu bedömas bl.a. i ljuset av utvecklingen iSydafrika. Jag kan avslutningsvis konstalera att 1990kommer all bli ett ovanligt innehållsrikt år inom handelspolitiken.Förhandlingen om elt europeiskt ekonomiskt samarbetsområde och Uruguay-rundanär årets mest om-fallande och betydelsefulla uppgifter Till det spektakulärahör också omvandlingen i , som kominer att medföra helt nya närmarerelationer, bilateralt och multilateralt, med omvärlden och i synnerhet meddet övriga . AnL 2 (); Jag tror atl man lugnt kan säga atl vi leveri en fantastisk tid då diktaturer i faller, gamla diktaturer iLatinamerika gradvis ersätts med demokratier och aparlheidsystemel i Sydafrikaförhoppningsvis håller pä atl, om än långsamt, luckras upp. Alll detta erbjuderfantastiska möjligheter för mänskligheten alt ta tag i och åtgärda de problemsom enbart kan hanteras i fredlig samverkan med hjälp av frihandel och medhjälp av dynamiska ekonomier i olika delar av vår värld. Del finns som denna anledning attsätta in handelns och den internationella världsekonomins betydelse i och fördella skeende som vi nu ser målas upp inför oss. Den internationella ekonominoch världshandeln öppnar slutna samhällen, tvingar fram utbyte av varor, mensprider därigenom också idéer och kunskap. Den förbättrar inte bara människorsvälfärd genom att använda resurser och produktionsmöjligheter bättre, utan denintegrerar också länder - inte bara ekonomier utan också människors samarbete medvarandra. Den driver fram mångfald, och den avslöjar de i ländernas egnamedborgares ögon ineffektiva och korrupta ekonomierna. Det finns en fantastisk förändringskraft i detta som vihar all anledning att hoppas på när det gäller den tredje världens fattigaländer Vi ser där, som också påtalades i handelsdeklarationen, atl en del avden tidigare tredje världens fattiga länder genom expansion av handeln harkunnat nå en väg mot välfärd, medan andra med fortfarande slutna ekonomier stårkvar Det är handeln som erbjuder ett hopp för de fatliga länderna. Samma sak gäller forna diktaturer Deras väg motmarknadsekonomi och demokrati är en svår väg atl gå om de skall gå ensamma.Men inom ramen för öppen handel och en alltmer integrerad europeisk ekonomifinns del förutsättningar att ge dem ett stöd som inte har att göra med penningbidragutan del stöd som den fria handeln innebär Del är i detta perspektiv som jag menar att handelsdebatlen i bör föras. Jag instämmer gärna i stora delar av vad statsrådet harsagl i deklarationen. Jag vill gärna säga all just mot bakgrund av handelnsbetydelse tycker jag mig sakna visioner och mer långsikliga mål över vadSverige kan göra och bidra med i delta det bredare europeiska perspektivet.Ibland får man en känsla av all den svenska handelspolitiken och våradiskussioner när del gäller den europeiska gemenskapen mer handlar omnödlvungna anpassningar för vår egen nytta än all aktivt utnyttja och ta varapå de möjligheter som reser sig i en förändrad värld. Det handlar myckel om atlgöra det minsta nödvändiga och alltför litet om atl göra det mesta möjliga,vilket gäller bl.a. de insatser som vi kan göra för . Del finns all anledning atl välkomna atl lextilimporlenliberaliseras och att imporlbegränsningar när det gäller skor skall hävas, mendet vore också intressant atl höra hur regeringen tänker sig atl gå vidare föralt ytterligare liberalisera och skapa förutsättningar för en öppen handelmellan och de olika östeuropeiska staterna. Som en avÖslersjönalionerna har ett särskilt intresse av alt gå i täten fördenna ulveckling, eflersom vi i har mycket atl vinna på vad som kankomma att ske i den östra delen av . 1 detta sammanhang finns det skäl alt ställa frågor omvarför inte beslut, i vilkel regeringen uppmanas atl positivtöverväga inrättandet av ett handelskontor i och en handelsrepresentationi , har lagils lill vara på ett annat sätt. Det är först genom alt visom elt Östersjöland och ell land i närheten av går i täten för atllägga grunden för framtida handelsrelationer som vi kan ta vara på denmöjlighet som öppnar sig och som vi även för vår egen nytta kan bidra tillalt integrera de östeuropeiska ekonomierna i ett omfattande handelsutbyte. Jagskulle vilja höra vad statsrådet har för syn på vad som finns all göra i dekommande steg som måste tas.