prot · GD09109 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 8 av m.fl., delsreservation 9 av och , dels reservation 10 avAnita - bifölls med acklamation. Mom.19 (passkontroll vid mot ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.21 (statens ansvar för skydd mol brott) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m.fl. -bifölls med acklamation. Övriga moment Ulskoltels hemställan bifölls. Mom. 3 (slöd tillbrottsofferjourer m.m.) Förstbiträddes reservation 1 av m.fl. med 129 röster mot 36 förreservation 2 av och . 133 ledamöter avstod frånall rösta. Härefterbifölls reservation 1 av m.fl. med 156 röster mol 138 förutskottets hemställan. 5 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde atl han avsett att rösta nej men markerats ha avstått frånatt rösta. KristerSkånberg (mp) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.5 (fler jourer i samarbete med polisen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. Mom. 6 (enbrottsoffernämnd) Pt. Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 50 förreservation 4 av m.fl. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 7 (en broltsofferombudsman) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 37 förreservation 5 av och . Mom. 8 (och sjukvårdens ansvar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAnita - bifölls med acklamation. Mom. 9 (uppföljningsansvar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAnita - bifölls med acklamation. Mom. 10 (trygghetslarm) Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot 115 förreservation 8 av m.fl. Mom. II (utvidgningav rätten till målsägandebiträde) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAnita - bifölls med acklamation. Mom. 12 (information till broltsofter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (beräkningen av broltsskadestånd m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avAnita Steri-berg - bifölls med acklamation. Mom. 14 (förskottering av brottsskadestånd vidpersonskada) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avJerry m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (förskottering av broltsskadestånd vid sakskada) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (förskottering av broltsskadestånd före dom) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avAnita - bifölls med acklamation. Mom. 17 (omprövning av broltsskadestånd) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 15 avAnita - bifölls med acklamation. Prot.1989/90:109 Mom. 18 (hjälp vid utredningen om broftsskadestånd) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 16 av berg -bifölls med acklamatiori. Mom. 20 (broltsofferutredriirig m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (totala kostnaden för brott mot enskilda) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avJerry m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Ulskotlets hemställan bifölls. Mom. 1 (översyn av NRL) Utskottets hemställan bifölls med227 röster mot 63 för reservation 1 av m.fl. Mom. 2 (ansvaret för NRL på myndighetsnivå) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avErling m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (skogsvårdslagen och lagen om skötsel avjordbruksmark) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avJan Strömdahl och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (utveckling av tätorter och lokalt näringsliv) Ulskotlets hemställan bifölls med 258 röster mot 35 förreservation 4 av och . 1 ledamot avstod från all rösta. Mom. 8 (de obrutna fjällområdena m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 68 förreservatiori 5 av m.fl. Mom. 10 (lista över riksintressanlaområden och preciseringar av begreppet riksintresse) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 6 avEva Goés - bifölls med acklamation. Mom. 11 (som riksintresse avseendefärskvattenförsörjning) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 52 för reservation 7 av CO och ledamot avstod från att rösta. Mom. 12(klarläggande av vissa intressen som NRL har atl tillgodose) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 58 förreservation 8 av m.fl. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 13 (förklaring av de fyra huvudälvarna m.fl. somnationalälvar) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 9 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (Hårkan och uppströms ) Utskottets hemställan bifölls med 195 röster mot 99 förreservation 10 av m.fl. Mom. 17 (Meåforsen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avErling m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (Jaurekaska) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avErling m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (Haverö strömmar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avEva Goés -bifölls med acklamation. Mom. 21 () Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mot 101 förreservation 14 av m.fl. Mom. 22 (samtliga orörda älvar, biflöden och åar) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 15 avEva Goés -bifölls med acklamation. Mom. 24 () Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avJan Strömdahl och - bifölls med acklamation. Mom. 25 (3 kap. 6 § tredje stycket naturresurslagen) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 17 avJan Strömdahl och - bifölls med acklamation. Övriga monieni Utskottetshemställan bifölls. Mom. 1(avveckling av ) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 57 förreservation 1 av m.fl. 59 1989/90:109 25 april1990 Mom. 3 (benämningen påplan- och bosladsverkel) Ulskoltelshemställan - som ställdes mol reservation 2 av m.fl. - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 12§ Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan återståendeärendena, skatteul-skottels betänkanden SkU17 och SkU32 samlarbetsmarknadsutskottels betänkande AU28, beslöt kammaren pä förslag av andrevice talmannen medge att de fick företas till avgörande i ett sammanhang sedandebatten i alla dessa ärenden avslutats. 13 § Europarådetshandräckningskonvention, m.m. Föredrogsskatleulskolteis betänkande 1989/90;SkU17 handräckningskonvention, 1989/90:14). 66 (): majoritet tillstyrker propositionen om godkännande avEuroparåds- och OECD-konvenlionen om ömsesidig handräckning i skatteärenden. Moderatasamlingspartiet, , och yrkar i en gemensamreservation avslag på propositionen. Skälen därtill är följande: Det är inteförsta gången vi har anledning att påpeka att en proposition lagts påriksdagens bord utan den omsorgsfulla förberedande behandling som man har rällall vänta sig och som för övrigt är grundlagsfäst. Dessutom brann del knappasti knutarna, och det hade inte spelat någon som helst roll om lagensikraftträdande satts till kommande årsskifte i stället för lill nu föreslagna30 juni Denforcerade handläggningen har lett till att det varit litet si och så medremissbehandlingen. Endast åtta remissinstanser har beretts tillfälle atl yttrasig, och av dessa var flera negativa. En i ell lagstiftnirigsförslag som dettamycket tuug remissiristaris som var negaliv till konventionen. Eflerremissomgången har man till det urspruugliga lagförslaget fogat fleranytillkomna förslag. Dessa har alltså inte remissbehandlats, och det hela tyderpå en helt onödig brådska. Närdel gäller deri rent sakliga krilikeri är det vår uppfattning all inte tillräcklighänsyn tagils lill den enskildes rättssäkerhet och inte heller till dengrundlagsskyddade offeritlighelsprincipen vid domstolsförhandling. om denna sistnämndainskränkning är ganska begränsad är det likväl principiellt felaktigt alttumma på grundlagsfästa bestämmelser Enligtmin uppfattning strider flera förslag mot behovet av personlig integritet. Närdet gäller betalningssäkringslagen verkar del sålunda vara hell klart att denenskilde skattskyldige som berörs av säkringsåtgärd inte blir underrättad omdelta. I handräckningsärenden verkar det som om ges möjlighelatt agera i stället för att den naturliga domstolsprövningen får äga rum. Manvet heller inte vilken av två rättsregler med samma värde som skall ta över denandra. Det gäller exempelvis konventionslagen eller Iransforma-tionslagen.Detta är komplicerad juridisk materia, och deslo större är anledningen aftskynda långsamt. Någotannat, som del också kan finnas anledning att kritisera, är att praxis inte harföljts när det gäller atl omvandla konventioner på främmande språk till sverisklagtext. föreslås atl konveritionen skall gälla direkt i , varigenomengelska och franska texter blir svensk lagtext. Även relativt språkkunnigapersoner får därigenom svårigheter att följa en komplicerad text. Detsagda leder till atl ärendet kräver ytterligare behandling i regeringskanslietoch, herr talman, jag yrkar bifall till den gemensamma reservationen, sominnebär avslag på propositionen. 1989/90:109 25 april1990 Anf.67 (); Som framgår av handhngarna yrkar fyra av partierna i reservation 1avslag på handräckningskonventionen. har redan berörtkonventionen ganska ingående. Han har visat att del finns anledning alt riktaen allvarlig kritik mot den. Jag skall därför inte upprepa de argumenten. Menlåt mig ändå peka på tre av de centrala punkterna. Viktigaavsnitt av konventionen har över huvud tagel inte remissbehandlats, som sadeshär Inskränkningar kommer också atl ske av den grundlagsfästadomstolsoffentlighelen, vilket är en allvarlig inskränkning, även om den kansynas begränsad. Den teknik som används i lagstiftningeri, som KnutWachtmeisier också var inne på, bäddar för all man kommer att erhållatolknings- och tillämpningsproblem samt språkförbistring. Jagskall, som sagt, inte upprepa argumenten, de blir inte bättre för det.Riksdagens dyrbara tid kan användas till annal. En välskriven reservationkastar också sitt ljus över problematiken. Jagtycker ändå all man bör uppmärksamma att bakom reservation 1, som jag inleddemed, står fyra partier Del är alltså bara socialistiska majoritetsom slår bakom ett genomförande av lagstiftningen. Jag tycker att detta bordevara ell memento. Lagstiftning av den här karaktären, som berörgrundlagsskyddade avsnitt i svensk lagstiftning, borde inte antas med dennaknappa majoritet. Jagyrkar därför, herr lalman, bifall lill reservation 1. AnL 68 (); Svenska domstolsförhandlingar är offentiiga. Detta står skrivet iregeringsformen, och det är en väseritlig del av det vi uppfattar som Domstolen får lov att för bestämda ändamål begränsa offentligheten.Men det skall vara domstolen som bestämmer detta, och begränsningen får inteheller utgöra ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Nuinträffar det oerhörda, att riksdags största parti, tillika det partisom innehar regeringsmakten, vill ändra på så aft uppgiftersom kommer aft innefattas i della handräcknirigsavtal skall beläggas medsekretess. Det är irite så att domsloleri får förorda sekretess för dessa fall,man skad göra det, om det krävs av annan stal. Allfrågan är av konstitutionell natur är klarl. I de grönas motionpåpekade vi också atl den föreslagna ändringen i strider motregeringsformen. Helt korrekt hänsköls detta problem för avgörande tillkonstilutionsutskottel. KU förnekar inte att det föreligger motstridigheter,men man anför: "Den föreslagna begränsningen i den grundlagsskyddadedomstolsoffentlighelen går inte utöver vad som är nödvändigt med hänsyn tilländamålet." Dettaär en formulering som kunde vara ett direkt citat ur jesuiternas regelbok, omändamålet som medlen. Hurkan riksdags konstitutionsutskott yttra sig på det viset? Hur skall viförvänta oss att framtida rällegångspraxis i andra mål förändras? Kommer vi attfå terroristrättegångar bakom lyckta dörrar? Kommer tryckfrihetsmål atl varahemliga? Vad kan man inte motivera med hänsyn till ändamålet, om man försöker? Meduppenbar kunskap om vad man gör vill alltså skatleutskottets majoritet i sintur driva igenom detta broft mot grundlagen. Vadgör då andra partier? Jo, de borgerliga partierna har också intagit en kritiskställning, därtill ledda av en analys från ochSveriges industriförbund. Deras yttrande stämmer i princip med vår bedömning avsaklägel. Om det nu vore så att vpk också insåg konsekvenserna av utskottetshemställan i moment 1, skulle helt säkert vpk ställa upp för reservation 1.Trist nog har vpk-ledamölerna inte ens funriit det intressant nog all närvarai kammaren vid denna debatt. Minförhoppning är ändå att reservationen vinner bifall. I så fall vill jag ocksåefterlysa en ny proposition från regeringens sida, där man beaktar såväloffentlighetsprincipen som det krav som bör kunna ställas på att lagar iSverige skall vara klara och tydliga för svenska medborgare. Jag yrkar alltså bifall lill bägge reservationerna i detta betänkande. 69 LISBETHSTAAF-IGELSTRÖM (s): I skatteutskottets belänkande 17 tillstyrker utskottet proposition1989/90:14, i vilken förelås att tillträder en ny konvention omhandräckning i skatteärenden, . Konventioneninnehåller bestämmelser om utbyte av upplysningar, delgivning av handlingarsamt indrivning och säkring av skattefordringar. Den har utarbetats inomEuroparådet och på bl.a. svenskt initiativ och överensstämmer i sloradelar med del nu gällande nordiska handräcknings-avtalet. Avsikten är attkonventionen skall gälla direkt i . I propositionen förelås vidare att den reglering avhandräckningen i skatteärenden som finns i lagen om utredning iskatteärenden och lagen om uttagande av utländsk skatt, tull och annan allmänavgift samt olika förordningar ersätts med en ny lag om ömsesidig handräckningi skatteärenderi. Utskottet föreslår vissa justeringar i propositionenslagförslag. Tidpunkten för ikraftträdandet flyttas lill . Till betänkandet har fogats två reservationer, på vilkajag härmed yrkar avslag. har ett omfattande utbyte av information iskatteärenden. erhåller närmare 15 000 automatiska uppgifter ochsänder lika många till andra stater. De länder med vilka detta utbyte förnärvarande är vanligast förekommande är, förutom de nordiska staterna,, och . Genom den alltmer ökade inlematioriella rörligheten förbl.a. kapital och arbetskrafl framstår det som myckel angeläget all detinternationella samarbetet mellan skattemyndigheter i olika stater utvecklasytteriigare. Ett sådant samarbete förutsätter alt internafionella reglerskapas för hur ett samarbete skall gå till. Härutöver krävs också regler somtillgodoser de skattskyldigas intressen och berättigade krav på rättssäkerhet. I och med atl och utarbetat den nuaktuella konventionen har elt regelsystem som i stor utsträckning uppfyller detidigare nämnda kraven skapats. I reservationen av , , ochmiljöpartiet har anförts att denna fråga har forcerats fram. Detta anser jagvara ett mycket märkligt påslående. Jag vill påminna om att skatteutskoltetbeslutade all bereda och justitieutskottet tillfälleatt yttra sig. Åven har haft möjlighel alt kommain med elt fylligare yttrande. Delta är enligt utskottsmajoriletens sätt attse inte atl forcera fram elt ärende. har i sitt avgivna yttrandetillstyrkt propositionen, förutom den del som gäller anmälan av de skatter ochavgifter som konventionen skall omfatta. Avsikten var alt de skatter ochavgifter som anmälts skulle finnas i en bilaga A till konventioneri. Konstitulionsutskotlel påtalade att della förfaringssättskulle ha sådana inslag av normgivning alt det bör införlivas med svensk rällgenom lagreglering, för alt det inte skall råda något tvivel om atlförfarandet står i överensstämmelse med regeringsformen. Så kommer atl skeenligt betänkandet. Så till remissbehandlingeri av förslaget. anser frånreservanternas sida all del är en brist alt enbart åtta myndigheler ochorganisationer remiss-behandlat förslaget. Vidare anser man att vissa delar ejhar remissbehandlats över huvud taget på grund av bl.a. lagrådets omarbetning. Jag vill påstå all det inte alls är ovanligt atl förslagomarbetas, och det är ju helt klart atl man inte kan låta alla omarbetningarsom görs återigen gå ut på remiss. När det gäller antalet remissinstanser, såär det antal som remiss-behandlat förslaget inte ovanligt litet, utan det ärganska normalt. Reservanterna har även tagit upp den teknik som föreslåsför atl införliva koriveriliorien med sverisk rätt. Denna fråga har behandlatsav konsiilulionsutskotlet tidigare. Man har uttalat att konventioner påutländska språk bör 1989/90:109 25 april1990 omformas till svensklagtext, men atl de kan tillåtas gälla direkt när särskilda skäl föreligger,exempelvis att reglerna huvudsakligen riktar sig lill myndigheter ellersärskilda grupper av enskilda, för vilka det inte kan antas innebära någrasvårigheter alt la del av konventionslexten. har efter noggrant övervägande godtagit den valda lagstiftningstekniken.Man konstaterar att rättssäkerheten tryggats genom bestämmelserna i denföreslagna handräckningslagen, atl det finns uttalanden i propositionen somkan tjäna till ledning för rättstillämpningen beträffande konventionen och atfförutsättningarna för en enhetlig rättstillämpning är goda, eftersombestämmelserna i första hand skall tillämpas av . Sålill förslagen om ändringar i och sekretesslagen. Skälen tilldessa ändringar är atl säkerställa all sekretessen för uppgift som erhållitsenligt avtal med främmande stal inte bryts i samband med domstolsförfarandet.Bl.a. åläggs domstolarna att hålla muntiig förhandling inom slängda dörrar ivissa fall. Deföreslagna ändringarna berör främst skattemålen i de allmänna förvaltningsdomstolarna,och dessa får förordna om stängda dörrar så snart del kan antas altdet kommer att förebriogas uppgifter som är sekretessbelagda. Det torde vararegel att så sker meuing innefattar de föreskrivna ändringarna i ochsekretesslagen ett mycket begränsat ingrepp i domstolsoffentligheten. Medhänsyn lill alt ändringarna har betydelse för möjligheter atl på etteffektivt sätt delta i det internalionella samarbetet på skatteområdet, anserutskottsmajorileten att förslaget skall antas. Delär ytterligare en sak som jag anser vara märklig i behandlingen av denna fråga.Det är all , och inte hade någrasynpunkter på propositioneri . Den enda motionen somavlämnades då hade miljöparliet undertecknat. Men detta kanske jag kan få svarpå under debattens gång. Med hänvisning lill vad jag anfört yrkar jag bifall till utskottetshemställan och återigen avslag på reservationerna. AnL 70 () replik: sade all det inte har skett någon force-ring avdetta äreode i riksdageri. Hon hänvisade bl.a. lill att konstitutionsutskottethar haft möjlighet att yttra sig. Hon var förvånad över reservanternas kritik. Ja,men krilikeri har irite riklats mot beharidlingen i . Där har vi haftmyckel god lid på oss. Motionstiden gick ut redau . Somframgick av mitt inledningsanförande riktas kritiken mot den förberedandebehandlirigeri av ärendet. Ärendet hade inte remissbehandlats fullständigt.Efter ändringarna gick det inte ut på remiss igen. Det är ovanligt att göra så,sade . Detfanns ingen som helst anledning all forcera detta ärende. Ikraftträdandetskulle ske , men det gick av praktiska skäl inte. har manutsatt ikraftträdandet till kommande halvårsskifte. Ingenting hade hindrat altikraftträdaridel skett . Då hade det funnits all världenslid alt ge ärendet den omsorgsfulla behandling som grundlagen föreskriver sade myckel riktigt att detinternalionella samarbetet är angeläget. Men råder del beklagligtvisoklarhet om huruvida den nya konventionen hindrar den svenska inledandeanpassningen till EG:s regel-sysfem. Några har för övrigt röstat motkonveritionen. Def är betänkligt att vi då genast är beredda alt skriva underden. 71 () replik: Lisbelh Staaf-lgelström och jag tycks ha lästsamma ord, men på olika sätt. Det är helt riktigt att domstolarna självafår avgöra sekretessen i de ärenden som behandlas. Konventionen innebär att utländskaregler skall gälla i . De sveuska domstolarna skall i detta fall lydaUrider de stora herrarna i , och . Jag undrar hur detskall gå för ett litet land som vårt, om vi fortsätter att ge efter på dettasätt. Det är ett mycket illavarslaride tecken. 72 () replik: Först vill jag säga lill jag och utskottsmajoriteten anser att vi har behandlat detta ärendetillräckligt . Det har fått en bra behandling. Jag vill fråga; Varförmotionerade inte för denna proposition, om nianser atf behandlingen var så dålig? har en egen reglering på detta område. Men dethindrar väl irite att de kari tillämpa koriveritiooeris regler äveri vidkorilakler med lärider som inte tillhör EG. har tidigare vägrats attdelta i EG:s handräckningssystem. Bl.a. därför tog initiativ till dennya konventionen. tog upp ändringen i . Jagsäger som jag har sagt tidigare att den ändringen tillkom för alt underlättaför att få sekrelessbelagd informafion från utlandet. Lagrådet,och skatteutskottets majoritet har tillstyrkt aft vi gördenna ändring. 73 () replik: frågade varför vimoderater och andra partier inte motionerade i detta ärende. Ja, detta är enytterst komplicerad juridisk materia. Skälet till att vi inte motionerade äratf den information som vi annars snabbt och gärna insuper inte nådde oss itillräckligt god tid för aft vi skulle kunna motionera innan motionstiden gickut . Det hindrar dock inte atl min kritik kvarstår Detvar fullkomligt onödigt att forcera fram propositionen på det sätt som skedde,när del nu har gått sedan motionstiden gick ut. Det hade varitbättre alt framlägga propositionen senare men göra det mera omsorgsfullt. Slutligen en sak till beträffande EG. Så sent som i höstasvar det bara två länder som hade godkänt konventionen. Det kan varasymtomatiskt att ingel av dessa två länder tillhör EG. Den problematikenkvarstår med all önskvärd tydlighet för oss i . 5 protokoll 1989/90:109 1989/90:109 25 april1990 74 (): Jag begärde ordet för att visa att vi fråri helt ochfullt står bakom både reservation 1 till detta betänkande och den kritik somhar framförts mot ärendets behandling. uppgift är ju aft bevakarättssäkerheten. Det är tur att det åtminstone finns en opposition, som ärakfiv i den frågari. Vi kan inte fullständigt överlämria lagsfiffriingeri åtre-geririgsiririehavarna. Här gäller det att bevaka varje område. Är det ettsvårt område, är det irite alltid så lätt atf läsa igenom lagtexterna.Speciellt de internafionella reglerna är oerhört svåra att genomtränga, om maninte jobbar med dem . Atf kritisera oss för atf inte ha motionerat ifrågan visar att man på något sätt negligerar vikten av information i förväg omsvåra saker som skall behandlas här i . 75 LISBETHSTAAF-IGELSTRÖM (s) replik: Vi riegligerar absolut irite vikten av iriformaiion i denna fråga,vilket förelrädare påstod. Tvärtom tar vi mycket allvarligt pådetta ärende. Vi har läst igenom texten noggrant, och därefter har vi tagitställning. Anf.76 (vpk): Ekonomin blir alltmer infernatiorialiserad. Den internationellaarbetsfördelningen kan vara fill gagn för alla som deltar i den. Däremot är det naturligtvis inte nödvändigt att överlåta ett landsnationella oberoende på en annan stat. Det gör att vpk är motståndare till dentyp av översfathghef som de europeiska gemenskaperna innebär på def politiskaområdet. Vi anser att man med andra metoder kan klara av de flesta av deproblem som reses, när mari inte går med i EG. Man kan vinna en rad andrafördelar. iriternationella ekonomiri är del viktigt att se till att frarisaktionernasker på rimliga och rättvisa villkor och att mari iakttar de skatteregler somgäller. I den internationella ekonomin blir det allt svårare att kontrolleradetta. Det är möjligt att flytta vinster från det eria laridet till det andra.Det firiris möjligheter till skatteundaudragaride iriom den internatioriellaekonomin. Detta är vi motståndare fill och vill åtgärda. Jag vet aft detgäller även . Vi och miljöparliet är motståndare till EG. Ledamotenfrån sade sedan att om ni i vpk såg saken som vi ser den, dåskulle ui säkert stödja oss. Ja, självklart skulle vi det.