prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessutom måste man med kraft i alla sammanhang stödjaÖsllimors och Väst-Papuas rätt till självbestämmande. kan man nästan inle resa i. Amnestyrapporterar atl man är bevakad. Myndigheterna övervakar post- ochlelefonväsendel, och det gör det omöjligt alt bedöma hur del slär lill med demänskliga rättigheterna i landet. Vi anser i de gröna all oberoende observatörermåste få lättare tillträde till Ösllimor och Väst-Papua. Dessutom vänder vi oss mot all finansierarell barnbegränsningsprojekt i som administreras av den indonesiskastaten. Jag stod här och diskuterade med Kjell-OlofFeldt just om della. Det här barnbegränsningsprojeklel handlar omtvångssterilisering av människor, och del gör alt hela minoriteten häller påalt utrotas. Vi anser all man bör avbryta della stöd från lillIndonesien och närmare utreda vad det är som pågår innanför landels gränser. Med del sagda yrkar jag bifall lill reservation 9. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under8§.) Föredrogs utrikesutskottets belänkande 1989/90;UU6Nedrusining. är just nu i högsta grad en dynamiskvärldsdel. och flera ösieuropeiska länder är i färd med altompröva sina samhällssystem i en demokratisk riktning. De söker nu ell brettsamarbele med länderna i väst för all förändra ekonomiska och politiska systemsom är i kris. pågår i en historisk integrationsprocess,en process som i princip syflar lill ell gränslöst - med fri rörlighetför människor och företag - som varje lands och regions särart respekteras. Det är en ulveckling som tillsammans med de framsteg somfakliskl nåtts i nedruslningsförhandlingarna mellan ochSovjetunionen ger förhoppningar om en mer demokratisk och fredligare värld. Vi får dock inte blunda för all i den pågåendeutvecklingen i och länge undertryckta konflikter kan blossaupp och få tragiska konsekvenser. För vår del är det viktigt all vi, som del ullrycks i belänkandet,förenar vårt internationella arbete för fred och nedrustning med omsorg om denegna säkerheten, om stabilitet och avspänning i del egna närområdet för attkunna få trovärdighet i nedrustningsarbetel. Vår bestämda uppfattning är atl skall vara eltfritt hav - med tillträde för alla. Genom att ta emot örlogsbesök markerar vivår ambition allmedverka lill all bevara som ett fritt hav. För en alliansfri stalsom ger örlogsbesök hos oss och våra fartygs besök i andra länder ellmilitärt utbyte och bidrar lill flottans utbildningsbehov. Del skapar ocksåförtroende och kontakter mellan länder som är av internationell betydelse. Införandet av krav på garantier mot kärnvapen vidörlogsbesök skulle leda lill myckel komplicerade kontrollproblem. Ett svensklförbud mol besök från kärnvapenländerna skulle med största säkerhet leda lillalt deras besök upphörde. I båda fallen riskerar vi atl försämra vårarelationer med dessa stater och vi skulle även minska förutsättningarna förnordiskt samförstånd i säkerhetspolitiska frågor - inle minst när del gällerskapandet av en kärnvapenfri zon i . Del är av stor vikt all Sverigebidrar till att del säkerhetspolitiska mönstret i inte rubbas. Finlandhar som vi en neutrali-letspolilisk linje - medan , och Islandtillhör NATO. För dessa länder är örlogsbesök och gemensamma övningar en viktigdel i NA-TQ~medlemsskapet, De har i den nordiska stabilitetens inlresse lagtvissa restriktioner på sitt agerande som t,ex, all inga kärnvapen fårstationeras innanför deras gränser under fredslid. Frågan om örlogsbesök och den därmed i debattensammanhängande frågan om hur vi skall medverka i och påverka avskaffandet avkärnvapen är en fråga som vi allra bäst kan driva i internationella fora. Detär då också ytterst väsentligt atl har goda relationer lill just deländer som vi främst vill samtala med och påverka när det gäller nedrustning avkärnvapen, Nedruslningsförhandlingarna vad gäller kärnvapen pågår numellan de båda supermakterna i en mycket positivare anda . beslutat all avveckla medeldislansmissilerna, träffat överenskommelse omkontroll av kärnvapenprov och kommit en god bit på väg mol ell START-avial. Alldå komplicera förhandlingarna med vad som skulle ingå i en frys-ning avkärnvapen kan vara en betydande risk för all arbetet medkärnva-pennedruslningen försenas. Det är bara all konstatera all flera av de krav somSverige tillsammans med andra drivit i nedruslningssammanhangsnarare skulle ha äventyrat den ytterst löftesrika ulveckling pånedruslningsområdei som pågår. Jag vill därmed yrka bifall lill vår reservation nr 5. BIRGITTAHAMBRAEUS (c): En viktig del av säkerhetspolitik ärall arbeta internationellt för avspänning och nedrusining. Genom vår alliansfrihet och genom alt vi satsar avsevärdaresurser i det internationella fredsarbetet har vi kunnat spela en iförhållande till vårt lands folkmängd stor roll i nedrustningsarbetel. DagHammarskjöld, , , och hargjorl och gör internationellt lovordade insatser. Del är väsentligt atl viinte låter närmandet till EG försvåra vår självständiga roll i freds- ochsäkerhetsarbetet. gemensamma uppträdande i FN har varitframgångsrikt. Vi har fortfarande del namnet om oss alt vi tar parti förvärldens majoritet: de fattiga och förtryckta. Vårt ställningslagande förVärldsbankens och Internationella valutafondens okänsliga krav på enstrukturanpassning väcker emel- 1989/90:35 29november 1989 lertid berättigad undran.Genom all vara med om alt lägga ut makroekono-miska dimridåer bidrar vi tillsocial nedrustning utan att hindra militär upprustning. Det är bra allutredningen om del multilaterala biståndet undersöker hur della stämmer medvåra biståndspolitiska mål. Ulrikesulskollelsbelänkande nr 6 som vi diskuterar nu präglas av att del råder en stor enighet iSverige om hur vi bäst arbetar för nedrustning. På några vikliga punkter haremellertid , vpk och andra åsikter än majoriteten och hardärför lagl ett antal gemensamma reservatio- Ireservation nr 1 framhåller vi alt uppmärksamheten i ESK också bör riktas motförtroendeskapande åtgärder från lill . ESK, den , som hålls i , ser enbart på dimensionen frånAllanlen till . och ;s upprustning i de norra haven äroroväckande. har lagt förslag i FN och iGeneve om marin nedrustning. Också i ESK bör denna fråga drivas. Denordiska parlamenten har beslutat om en kärnvapenfri zon i . Arbetet medatt konkretisera detta går emellertid trögt. Ireservation nr 2 vill vi stärka och påskynda processen genom all ge del arbetesom den informella parlamentarikergruppen utför mer resurser och etableradeformer. Ireservation nr 5 vill vi skärpa praxis vid örlogsbesök i svenska hamnar. Det ärenligt svensk lag inle tillåtet atl föra in atomvapen i vårt land. Alltså ärinte kärnvapenbestyckade fartyg välkomna i svenska hamnar. Detta har med kraflmarkerats av olika kommuner. Regeringen har emellertid trätt emellan ochtvingat på dessa kommuner örlogsbesök ulan garantier för kärn-vapenfrihel. Detär bra alt vi arbetar inlernalionelll för en ändrad praxis när det gäller allvarken dementera eller bekräfta kärnvapen ombord. Men del räcker inle. NyaZeeland har beslutat all statsministern skall försäkra sig om atl ingakärnvapenbestyckade fartyg kommer in i Nyzeeländska hamnar. börlikaledes kräva besked om all svensk lag respekteras vid örlogsbesök eller påannat sätt försäkra sig om att så sker. Sverigearbetar för alt avskaffa kärnvapnen i världen. Det finns nu ellsyslem för att övervaka ett totalstopp för provsprängningar. Om kärnvapnen inlefår testas kan man inle ulveckla nya och de gamla blir så småningomoanvändbara. Därför är ett provsloppsavtal ett praktiskt sätt att avvecklaatombomberna. När stormakterna skyllde sin ovilja all sluta prov-spränga på attdet inte gick all kontrollera, fick igenom i Nedrustningskonferenseni att man skulle utarbeta elt system för övervakning. Detta är nufärdigt och kommer att ta ställning lill alt erforderligaresurser ställs lill förfogande för alt det skall kunna tas i bruk. IWashington, , och finns centraldatorer dit allavärldens länder kan rapportera in och få tillägg till seismologiska resultat. Vadgäller det uppenbara sambandet mellan atomvapnen och den s.k. fredligakärnkraften spelar emellertid en egendomlig roll. Lika energiska somvi är när del gäller alt arbeta för all få bort kärnvapnen, lika ener- giska är vi för atlinlernalionelll sprida kärnkraften, vilket leder lill spridning av atomvapen. lAEA- FN;s alomenergiorgan i - har enligt sin stadga, som vi återger ireservation 9, lill huvudsaklig uppgift atl sprida kärnkraft över världen.Efler förmåga, heter del, skall man också försöka hindra all detta leder tillspridning av atombomber. Delär minst sagt märkligt atl FN fortfarande ställer sig bakom ett sådant uppdrag.När FN;s generalförsamling bildade lAEA trodde världen all atomkraften varframlidens billiga och säkra energikälla. Del tror man inle längre. Utskottetpåpekar att lAEA inte själv kan förväntas ändra sin stadga, vilket förefallertroligt. Men självfallet måste FN finna former för atl befria sina organ frånuppgifter som visat sig rent destruktiva, berättigade anspråk påall få tillgång lill energiteknik bör FN tillmötesgå genom en intensifieradsatsning på förnybara energikällor, i Brundllandrapportens anda, Sverigespelar en central roll för all legitimera kärnkraften i världen. Vi har ledandebefattningar i ICRP, det internationella strålskyddsorganel, och försäkrar irapporter till FN alt strålningen är under kontroll, lAEAhar alllid haft svenska chefer, först och , som farrunt världen och propagerar för kärnkraft, som beslutatavveckla kärnkraften, med som general för den segrande linjen ifolkomröstningen, Inle minst de svenska ambassaderna lycks ha tagit starktinlryck av hans propaganda. Vårt motsägelsefulla uppträdande när det gällerkärnkraften kan inte väcka aimat än löje internationellt, 1reservation 9 kräver vi atl i FN väcker förslag om ändrad stadga förlAEA, så all lAEA befrias från sin omöjliga dubbla roll att både spridakärnteknik och försöka hindra kärnvapenspridning, Ireservation 10 vill vi all regeringen skyndsamt lar initiativ lill atl hindrakärnvapenspridningen via kärnkraflteknik. Jag ber atl få yrka bifall lill samtliga reservationer som är undertecknadeav , vpk och . Prot,1989/90:35 Underdella anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk); Lål mig börja med atl yrka bifall lill de reservationer som vpk harskrivit under. Efteralt ha läst igenom del belänkande som vi nu debatterar har jag blivit minst sagtförtvivlad över en sak, nämligen den anda av uppgivenhet som präglarbetänkandet. Del är samma anda av uppgivenhet som jag tycker präglar densvenska nedruslningsdebatlen över huvud taget. pågår en internationellutveckling med inslag av avspänning, nedrusining och demok-ratiseringsprocesseri . Vi befinner oss i ett skede av internationell ulveckling som ingenkunde drömma om för bara något halvår sedan. Idet läget tror jag är det enda land i vilket man fullständigt hållerför öron, ögon, näsa och mun samt talar om att ingenting har hänl. Har del ändåhänt någol ule i världen, kan vi ändå inte vara säkra på vad det kommer För atl inle ta några risker gör vi ingenting ulan väntaroch ser. Vi avvaktar och låter allt förbli vid del gamla. Det är en attitydoch ell förhållningssätt som jag över huvud laget inle förstår. Jag förväntarmig nalurliglvis alt den som skall försvara utskottets majoritelsskriv-ningarger mig klara besked på den punkten. Del slår så här i betänkandet; "fordrar denya osäkerheter som uppluckringen av den etablerade eflerkrigsordningen innebäralt svensk säkerhetspolitik nu liksom tidigare bör präglas av noggrann analys,långsiktighet och konsekvens." Såvitt jag förslår är denna noggranna analys,långsikligheien och konsekvensen ingenting annat än alt hålla fast vid degamla mililära doktriner som finns sedan efterkrigstiden. Man är kvar i delkalla krigets länkande. ser man på som ell militärtvakuum, som kommer att invaderas av någon av stormakterna om vi inle rustaross militärt. ÖB, som är förespråkare för denna linje, vill ha en fortsaltisolerad, stark, mililariserad neutralitetspolitik, som är anpassad efler eltdelat och militärt upprustat som inle längre existerar. Varför, frågarman sig, är del ingen som reagerar mol della. Del är märkligt. Del här skallvara beslutsunderlaget när försvarsutskottet fattar beslut om hurdet svenska militära försvaret skall se ut . Det blir ett dyrtförsvar bakom vilket ligger ett gammaldags tänkande. Utskollel tycker tydligenall dessa frågor skall hanteras på del här sättet. Del är skrämmande med dennaovilja lill nytänkande. Vi har i motioner påtalat atl del nu om någonsin är lägeför alt ändra attityd, atl vakna upp ur della gamlakalla-kriget-tänkande och inse atl vi faktiskt lever i en förändrad värld, somställer helt andra krav på oss och på alt definiera vårt säkerhetspolitiskaläge på elt helt annat säll . Vi kan inte fortsätta att hålla fastvid en starkt mililariserad neutralitet, när de mililära hoten inle längreexisterar. Det har vi pekat på i vår motion, och vi har sagt all del krävs enny säkerhetspolitisk analys, där man lar hänsyn lill vad som händer runt om ivärlden och lill de andra säkerhetspolitiska hot som finns. Vi får inle baralala i termer av mililära hol ulan också räkna in de globala överlevnadshot somvi slår inför. Det gäller att göra en avvägning mellan dessa hot samt frigörapengar och andra resurser från de mililära delarna av säkerhetspolitiken ochföra över dem lill de civila delarna. På så vis kan vi på elt vettigt sätt mötade faktiska hol som vi står inför. En sådan allsidig belysning hade vi hoppals altförsvarskommiltén skulle få underlag för. Vi har också krävt alt man skallanlita experter, inte bara militära sådana ulan även frislående ochsjälvständiga fredsforskare och andra från både och utlandet. Dennabegäran har sorgligt nog kommit på skam, om man ser till vilka s,k, expertersom man har använt sig av i försvarskommitléns arbete, skall försvarskommiltén lägga fram sitt säkerhetspolitiskabetänkande. Men vi anser alt del inle är möjligt alt nu göra ensäkerhetspolitisk analys, som kan ligga till grund för ett försvarspolitisktbeslut , Om vi skall inta en hållning som går ut på all vänla och se, dåskall vi också vänla med alt göra den här säkerhetspolitiska bedömningen liksomvänla med atl fatta elt försvarspolitiskt beslut tills vi har sett vartulvecklingen i lar vägen. Under denna väntan skall vi föra en aktivnedrustningspolitik. skallinnebära atl vi frångår den gamla synen på nedrustningsfrågor som någol somman sköter vid förhandlingsbord i eller , Vi skall frångå dentidigare doktrinen, alt nedrusining är internationella affärer och all vi iSverige inte själva kan la några egna steg därvidlag. Men visarutvecklingen all det är möjligt för enskilda nationer alt ta enskilda och egnasteg för atl föra nedruslningsförhandlingarna framåt. Vi i vpk anser all det ärvad skall göra , skall arbeta för en nedrustning i förhållande tillsina grannar och göra aktiva insatser i arbetet för som en fredszon,bör arbeta aktivt för all få i gång ell brett samarbele iÖstersjöregionen när del gäller miljöfrågor, teknik, ekonomi, kultur ochsociala frågor, men också i nedrustningsfrågor, med målsättningen all göraÖstersjön lill ell kärnvapenfrill och, också vapenfritt hav. Målet skall vara all göra och kärnvapenfri ?on och också till en demilitariserad och fredligregion med elt ökat ekonomiskt, kulturellt och handelspolitiskt utbyte. Del är den insatsen som bör göra och den roll somSverige bör spela i del säkerhetspolitiska läge vi har. Del är den rollensom den och socialdemokraterna borde la på sig i det skedevi nu befinner oss i, om fortfarande skall ha någon som helsttrovärdighet när vi säger alt vi är en nation som vill spela enpositiv roll på den internationella arenan när del gäller fred och nedrusining. Den rollen har sorgligt nog den ochsocialdemokraterna lämnat, I ell säkerpolitiskt läge, där tal omgemensam säkerhet är aktuellare än någonsin, har vi en regering som helt enkelthar lämnat den linjen. Jag begriper inte varför. Det är som om klockorna ochvärlden stod stilla just i , medan andra vindar blåser runt omkring oss. Kriget kommer alt bli uråldrigt. Del säger l,o,m,utrikesministern i , men det säger inte ulrikesminislern i , Jagvet inle varför. Krig blir en gammaldags metod att lösa problem, en metod sombara ger förlorare och inga vinnare. Det borde vara en självklarhet för deflesia , men inte för den . Faran kommer inle längre från den andra sidan gränsen,från ell annat land. Nej, det är föroreningar, den ekologiska obalansen ochmatbristen som är farorna. De nationella gränserna är ingen hjälp för allslänga de här problemen ute. och de mililära ruslningarna hjälper inte heller.Det enda som hjälper är samarbele och avspänning och internationellaöverenskommelser. Det är den vägen som vi måste gå för alt få bort de hot som existerar. Det är mol den bakgrunden nalurliglvis också generande,precis som säger, med hållning i vad gäller besökav kärnvapenbestyckade flottor och ;s roll i världen. Vi har de senaste ell och elt halvt åren i denna kammaremånga gånger diskuterat frågan om besöken av kärnvapenbestyckade flottor. Mansäger frän regeringens sida; Vi skall avvakta och se. Vi tycker att deinternationella förhandlingarna för all ändra på politiken går så bra all viinte vill störa dem genom alt göra handling av orden också på hemmaplan. Detta ären myckel märklig syn på hur man skapar trovärdighet för den 1989/90:35 29november 1989 politik som Sverigebedriver. Del är lika dubbelt, och lika falskt och omoraliskt, som vårvapenexport - verka för internationell fred och nedrustning, sälja vapen och selill atl mililarisera tredje världens länder och väriden i övrigi. Sverigeverkar för ett inlernalionelll stopp för besök av kärnvapenbestyckade flottor,men man tar emot dem hemma med öppna armar. Det är inle konstigt atl mångamänniskor tycker atl politiker för elt dubbelspel. Man kan inte lita på vadpolitiker säger, och del föds ett politikerförakl. Detta är en av grogrundernaför det föraktet. Detär på samma sätt lika förkastligt och omoraliskt med den hållning vi har när vihar en statsminister, som säger atl kärnkraft inle får plats i ett civiliseratsamhälle, och har en regering, och en majoritet i denna församling,som anser atl vi skall stödja lAEA och det organets arbete. Detorganet verkar för att med kraft sprida kärnkraften i världen, inte minst tilltredje världens länder. Regeringen negligerar totalt atl det finns ell sambandmellan den civila kärnkraften och kärnvapnen och menar tydligen också att delvi inte kan ha i civiliserade samhälle, del skall man åtminstone kunnaha i de - enligt vad jag antar - ociviliserade samhällen som tredje världensländer ulgör. Dellaär en omoralisk hållning. Jag menar att del saknas moral i dessa frågor. Dereservationer som kommunisterna har avgivit tillsammans medcentern och visar på en moralisk hållning i dessa frågor somefterlyses av allt fler människor och av en allt större kunnig, aktiv ochmedvelen fredsopinion i , i världen och också hos de partier som härsäger sig försvara dessa ståndpunkter. Jagtror all liden verkar för oss, vi som har kallats naiva och orealistiska.Men den senaste tidens utveckling har visat alt det är vi som är realisterna.Det är vi som kräver nedrustning och skrotning av vapen, förbud mot kärnkraftoch kärnvapen. Det är vi som står för den realistiska hållningen, och delkommer liden atl utvisa. Vi kommer alt få rätt. Jagskulle önska att det var fler i denna kammare som insåg detta och som ställdesig bakom kraven på samma energiska sätt som vi pläderar för dem. Med dettavill jag yrka bifall lill de reservationer som vpk varit med om att avge. PER (): Jag lackar för att jag har fått komma till tals på reservanternasnaturliga plats på talarlistan, trots mitt slarv med lalaranmälan. Detta beroddepå atl jag kom hem sent från - nedrustningens huvudstad. Men jagvar inle i för all della i några nedrusiningsförhand-lingar, ulan bl.a.för alt tillsammans med gröna vänner kunna glädjas över resultatet i denschweiziska folkomröstningen om arméns vara eller icke vara. Somkanske är bekant röstade en tredjedel av schweizarna för alt avskaffa armén. IGeneve, nedrustningens huvudstad, röstade 50;av medborgarna för enavskaffning av armén. Tala om nedrustning! Vad är det för nedrustning som MajBritt håller på med, jämfört med detta? Detta är minsann ingahalvmesyrer! Stadgade schweiziska borgare, bankkamrerer, alpbönder och andramed båda fötterna stadigt på marken röstade på att av- Puls väck, bort med alltihop! Det var inte fråga om några procent hiteller dit, eller alt la bort ell flygplan här eller där eller all skrota denena raketen eller den andra. Nej, av invånarna i ville skrotaalltihop utan några krusiduller! Kan detta möjligen bero på att de var påverkade av atl boi en stad där man ägnar sig åt nedrustningsförhandlingar? Kan del bero på alldel för dem finns ett samband mellan krav på nedrusining utomlands och eltmoraliskt krav på all göra någonting själv? Kan det bero på att de insåg allnedrustning inte bara kan vara all man kräver av de andra atl de skall ta bortsina vapen, medan man själv inle bara skall skaffa sig fler vapen, utandessutom sälja dem i hela världen? Kan del möjligen finnas det sambandet atlman har begripit atl man skall sopa framför egen dörr innan man krävernågonting av andra? Jag tycker del finns anledning för svensk offentlighet,den och svenska politiker atl djupt begrunda resultatet avden schweiziska folkomröstningen, framför allt i . Här hemma har vi del på ell annal sätt. Vi har ell"nedruslningsutskott", som de av oss som deltar i den här debatien istor utsträckning tillhör, och sedan har vi elt "upprustningsuiskolt"som kallas försvarsutskottet. Där sitler andra politiker, och de sysslar medalt upprusta. På så sätt skall man så atl säga slippa det moraliska dilemmatgenom atl uppgiften fördelas på olika grupper av politiker. Men det kan bli vissa problem ändå. smyger del äveni ulrikesulskollels handläggning av nedrustning sig in vissa idéer om all manskulle kräva någonting av självt. Då blir del stopp från de flesta, ochframför allt de största, partierna. Det blir nej om man vill göra någonting för enkärnvapenfri zon i , om man vill atl vi skall säga nej lill besök avkärnvapenbestyckade örlogsfar-lyg och man vill all vi verkligen skallprotestera mol del land som är EG:s nuvarande ordförandeland och som sprängerbomber, nu . Del blir nej om man vill alt vi skall påpeka sambandetmellan kärnkraft och kärnvapen. Då plötsligt blir det slut på den enhälliganedrustningsståndpunkten i nedruslningsutskotlet. Då kommer i slällel så altsäga uppruslarbockfoten fram, och det blir nödvändigt för oss som tycker alldet skall vara en konsekvent moral i detta all reservera oss. Hur länge skall kröka rygg försupermakterna? Vad är det som gör atl vi inte kan vara lika tuffa som NyaZeeland och kräva klara besked om atl man följer de lagar vi i stiftat.Även majoriteten säger alt man inle vill ha dessa besök, men man vill inlekräva laglydnad av besökarna. Bland motionärerna i denna fråga finns del intebara företrädare för de partier som har reserverat sig utan också försocialdemokraterna och folkpartisterna. Jag hoppas verkligen atl dessaenskilda ledamöter i varje fall röstar enligt sin övertygelse när vi kommer sålångt. Vi har också frågan om sambandet mellan kärnvapen ochkärnkraft. höll elt utmärkt anförande i den frågan. Men delmåste väl ändå ha inträffat en liten lapsus hos kärnkraflsmolståndarna. Detfinns ju också ett icke-spridningsavlal av samma innehåll som lAEA. Det framgårav handlingarna alt skrivit under ett avtal som föreskriver atl avlals- 3 protokoll 1989/90:35 parternaskall bidraga lill den fortsalla ulvecklingen av kärnenergins tillämpning förfredliga ändamål. Här måste det ha skett ell olycksfall i arbetet, eftersomdet bara är som reserverat sig för alt skall kräva ändringav det avtalet. Men del blir vid voteringen möjligt för alla ärligakärnkraflsmotslåndare atl rösta rätt. Så lill de franska proven!