prot · GD0942 · 1989-12-31 00:00:00 — har andra"monument" byggts runt om i vårt land. Detta visar vad vi värderar ivår tid och vad vi anser vara viktigast att satsa på. Det finns trots detta de som inte ger upp. 1968 togVadstenaingenjören initiativ till en stiftelse för slottetsmöblering. Han har alltså tillsammans med en hel del andra i Vadstenaarbetat för att möblera de salar som inte fungerar som magasin. Med mycket små årliga medel och med stöd från statenskonstmuseer och har de lyckats få ungefär 100 föremåldeponerade, och de har själva köpt in ett femtiotal föremål. Av kommunfår stiftelsen ungefär 40 000 kn och 1 kn för varje inträae på . Ju mermöbler som har kommit till , desto fler inträden har det faktiskt blivitfråga om. 1989 fick man 80 000 kn totalt. Jag vill ge ett litet exempel på hur man får kämpa i sittarbete. Man hittade en gobeläng på en kvalitetsauktion. Den skulle kostaungefär 69000 kn De hade 35 000 kn, men tack vare att aukfionsfirman varhygglig fick de anstånd med betalningen tills de fick nästa års arvode frånkommunen. Man är mycket stolt över denna enda gobeläng. Under allaår har man önskat att man även skulle få ta Kungssalen och de angränsanderummen i anspråk. Vi måste vara mycket tacksamma för att dessa människorarbetar så oegennyttigt. Jag minns från min uppväxt - jag bodde i - attslottet verkade som en död byggnad för oss. Det är för de flesta människorointressant att besöka ett slott utan möbler och verksamhet - ett slott utanliv. Det tredje skälet jag vill lyfta fram är attVadstena-Akademien till stor del har sin verksamhet på . Varje årgenomför man två operauppsättningar som ges i ungefär 20 föreställninganDessutom äger ett antal konserter rum. Biljetterna är slutsålda långt iförväg, och människor kommer från n ir och fjärran. ")en här verksamheten har gjort i långt utanför vårt lanf's gränser Jag överdriver inte när jag säger attverksamheten är unik. Kombinationen av utbildning, seminarier, forskning ochföreställningar gör unik. De som arbetar med denna verksamhet behöver mera utrymme.Det går inte att arbeta i längden, så som de har gjort under de här åren.Verksamheten har kunnat försiggå med mycket stora ideella insatser Man behöverlokaler för scenbyggnad, rekvisita och för de medverkande. kommun har 7 000 invånare. Kommunen har verkligengjort allt för att göra känt och för att turismen skall kunna få ettkulturellt innehåll. Långt innan begreppet kulturturism myntades, hade man detklart för sig i . spelar således en mycket stor roll förkommunen, för bygden och även för riksintresset. År har riksdagsledamöter ifrån -långt innan jag kom in i - kämpat för att man skall bygga uppvallarna. Det behövs inga fler utredningar, herr talman, för att klargörabehovet av att samtliga försvarsvallar blir återuppbyggda. Av de skäl jag nämnt är det orealistiskt att tänka sig attden nyUllsatta organisationskommittén för statliga arkivdepåer skulle kunnakomma fram till något annat. Det kan i varje fall inte gälla kulturmiljön - därman har lovat att de tre skall vara återuppbyggda . Det kan integälla kulturturismen och det skriande behovet som landsarkivet har av magasin.Staten har dessutom redan förprojekterat och gjort klart för en fortsatt Ullbyggnad.Man kan således inte få det billigare någon annanstans. Vid landsarkivet finnsdessutom kunnig personal på plats. I den reservation som finns till betänkandet, som stöds avfolkpartiet, , och , begär vi att frågan omåteruppbyggnaden av vid i skall tas upp tillförnyade överväganden. Nog är det väl en rimlig begäran sedan det härbyggprojektet har hamnat utanför prioriteringslistan? Jag skulle gärna viljafråga ledamöterna för socialdemokraterna och vpk om detta. Vi verkar tyvärrinte ha någon representant för vpk här, men när det här ärendet skallavgöras har de chansen att rösta för ett stöd till landsarkivet,kommun. möblering och Vadstena-Akademien.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reservationen. Frågan om slottsvallarna i haruppenbarligen gått framåt. har frågan fått ett helt eget betänkande.Dessutom får vi uppleva att fyra partier gemensamt reserverat sig för en såsnabb läsning som möjligt för vidkommande. Det kanske var av en vissnytta att kulturutskottet besökte och på ort och ställe fickta del av de problem som det nu är fråga om. Det har sagts tidigare att det finns tre olika skäl tillvarför man snabbt bör åtgärda slottsvallar För det första behöverlandsarkivet, som finns inrymt i , nya ytor För det andra åberopassjälva slottsmiljön. För det tredje behövs lokaler för olika kulturaktivitetenLokalerna kan frigöras först efter det att vi har fått en fullständigrestaurering av . Denna fråga har stötts och blötts under långtid. i är vårt äldsta landsarkiv. fattade ett beslut om att man skullerestaurera och inreda samt återuppföra . Kriget kom emellan,och ingenting hände. började man projektera. började man byggaom, och 1985 stod en del av klara. Det har således tagit . Människorna som arbetar på landsarkivet behöver nu intelängre sitta med stövlar på fötterna och med pälsmössa på huvudet. När det blevriktigt kallt ute, var det på arbetsplatsen. Deverksamma inom arkivet, liksom andra humanister, är härdat folk. De tål väldigtmycket. Vi har kunnat se det på lärarna här , som har fått utstå en del. Från början sades det emellerfid att uppbyggnaden ochrestaureringen av skulle ske i etapper. För mig innebär ordet etapperatt verksamheten hänger ihop. Skall vi nu behöva vänta innandet här är fullbordat, måste man väl kunna ifrågasätta om etappuppbyggnad ärdet rätta ordet i sammanhanget. Det finns en skiss färdig, men man har inteskridit till verket. Skall man fortsätta i den takt som det har varitfråga om? Det tog innan det här stod färdigt - fill 1985. Nuskall man inte göra någonting innan organisationskommittén är klar Det innebäratt man egentligen inte kan göra något förrän tidigast . Vi kan konstateraatt om man arbetar i den takt som man har gjort , kommer det attdröja till ca innan slottsvallarna är fullständigt restaurerade. Från utskottets sida har man sagt att manförutsätter att har sina ögon riktade på det här och att denkommer att vidta de åtgärder som erfordras. har uppenbarligen i varje fallen minoritet i kulturutskottet förstått att de misstankar som jag förut hadebeträffande inte var helt oberättigade, eftersom man tyckeratt man bör skynda på verksamheten. Som påpekade har Vadstenaslott fallit ur prioriteringslistan under de här tre till fem åren och inväntarsitt fullbordande i ett töcknigt fjärran, varom vi intet vet i det härsammanhanget. Jag har själv träget motionerat i detta ärende och ser nuändå ett visst skall vi säga skimmer av ljus bakom molnet. Till min glädje harjag också kunnat se att harmotionerat, och vad mera är även , som är vår Grand iÖstergötland, den äldste på östgötabänken, som vi får förmoda har en starkpondus inom den regionala socialdemokratin. är inte här nu.Därför skall jag inte polemisera mot honom. Men jag är litet förvånad över attutskottet inte har velat gå honom till mötes som motionär i detta sammanhang,när han ju faktiskt inte kommer med någon alldeles ohemul begäran. Visserligenåberopar han , där man har sagt att det vore skandalöstom inte uppbyggnaden stod klar . Han vill ändå ha en litet försiktigformulering, att det kanske är dags för att göra något. Inteens det har man velat säga. Återigen faller man fillbaka och säger att närorganisationskommittén väl är klar med sitt omdöme, kan man ta hänsyn till detsamlade behovet. konstateras, något stycke ovanför i betänkandet,att det inte bara är frågan om landsarkivets problem här är fullti dag. Det är utbyggt. Det finns ingen mera plats. Enligt vad landsarkivariensade mig i gån finns det inte något utrymme längre när man efter får in SJ:s arkivalien Han hoppades innerligt attfolkbokföringsreformen inte kommer att förverkligas i realiteten förrän om enbra tid. Annars finns det inga möjligheter, i varje fall inte för Vadstenalandsarkiv, att göra någonting i detta sammanhang. Utskottetpåpekar att det, som sagt var, inte bara är landsarkivets behov som ärintressanta i sammanhanget. Slottsmiljön i dess helhet är ett riksintresse.Den får inte se så stympad ut som den nu gör Jaghar en gång förut i denna kammare sagt att om hade legat i ,hade man inte tolererat att det fick fortsätta att se ut som detgön Men ligger det ju avlägset, tycker man. Det ligger så långt som kanske25 mil bort ifrån det som somliga tror är händelsernas centrum. För den skullär det mindre intressant. Dessutom har man pekat på behovet att kunna fåtillgång till de olika lokalerna i sammanhanget för kulturella ändamål, framförallt för kommun. Mot denna bakgrund tycker jag att det är njuggt att man inte är bereddatt uttrycka att det finns all anledning att vidta deerforderliga åtgärderna. Detta är det enda reservanterna har begärt. Vimotionärer har inte heller begärt mera. Jag ber attfå yrka bifall till reservationen. 1989/90:42 8december 1989 Jag vill inledningsvis yrka bifall till kulturutskottets hemställan ibetänkande 9. Somhar sagts här är det tre motioner från östgötabänken som behandlas i dettabetänkande. Som nämnde är , socialdemokrat,undertecknare av en av motionerna. Det är naturhgtvis mot bakgrund av bl.a.Torsten motion som utskottet har utformat sitt betänkande. Ialla motioner sägs att det är angeläget att en fortsatt utbyggnad av vallarnakommer till stånd. Utskottet håller med om det. Det är angeläget inte bara föröstgötar Det är inte första gången dessa förslag behandlas i . Tidigarehar vi i stor enighet framhållit vikten av att fullfölja återuppbyggnaden avvallarna. Vi har avslagit motionerna med hänvisning till att återuppbyggnadenhar funnits med i byggnadsstyrefsens planering. Också den delen av beslutet harvarit enhällig. Förhållandena har ändrats inför detta års behandling avmotionerna pä två sätt. Slottsvallarna i finns visserligen fortfarandemed i planering, men på litet . Vi har också nutillsatt en organisationskommitté på förslag av arkivutredningen. har i sitt betänkande sagt att detta börbedömas inte bara utifrån vilket behov som finns för arkivverksamhet. Ävenkulturmiljöaspekten bör väga tungt. Det som skiljer majoriteten ochreservanterna är väldigt litet. majoritet säger att manförutsätter att frågan äter kommer att tas upp till övervägande. Ireservationen vill man att frågan skall tas upp till övervägande. Vi vill avvakta organisationskommitténs resultat för attfå en samlad bedömning av om detta företag bör prioriteras högre. Det var, somjag sade, arkivutredningen som föreslog denna kommitté som skulle se överarkivens organisation. har vi organisationskommittén, och då tycker vi attdet vore orimligt att gå förbi den. Det har inget med njugghet att göra, BirgerHagård, utan det är ett för ganska normalt sätt att behandla ärendena. LOLABJÖRKQUIST (fp) replik; säger att det är motbakgrund av motion som man har utformat betänkandet. Men därstår det ju faktiskt så här, i sista meningen: "Den fortsattaåteruppbyggnaden bör därför av berörda myndigheter bli uppmärksammad för snaraåtgärder". I be tänkandet står det att man skall avvakta vadorganisaUonskommittén kommer fram fill. Vi menar att njugghet är det minstaman kan kalla det för, att gömma sig bakom denna utredning. Som jag påpekade i mitt anförande finns det en mängd skältill att just landsarkivets försvarsvallar skall byggas upp igen. Jag förstårinte vad socialdemokraterna förväntar sig få ut av utredningen. Den tror jaghar kommit till mera för att se över behovet i övriga delar av landet. Hänvisa till motion kan man inte göra idet här fallet, . () rephk; borde nog ha lika storanledning som jag att vara i någon mån missnöjd över självamotionsbehandlingen. Men det är inte det centrala i detta sammanhang, utan detär hänvisningen till organisationskommittén. Jag vill fråga : Vad säger om organisationskommittén kommer fram till - vi gör det teoretiskatankeexperimentet - att vi inte alls skall bygga upp någonting i ? Viskall bygga upp fullt med landsarkiv eller depåer runt om i landet, men viskall inte satsa något mera på i det hänseendet. Säger SylviaPettersson då att vi skall strunta i att bygga upp ? Men utskottet harju sagt att slottsmiljöfrågorna är viktiga, att slotts möblering ärviktig! man fram till att organisationskommittén inte är detcentrala i detta sammanhang. Ändå vill man krypa bakom denna utredning ochhoppas på - jag får väl utgå från det - att skall göranågonting. Men har ju inte gjort någonting ! Varförvågar man då hoppas på den ? Hur stämmer detta resonemang,? () replik: Jag sade att vi har utformat vårt betänkandebl.a. mot bakgrund av motion. har i sinmotion krävt snara åtgärder för en fortsatt återuppbyggnad. Kulturutskottetsäger i sitt betänkande att när organisationskommitténs arbete är avklarat,vilket det skall vara , bör en samlad bedömning kunna görasav om bör ges en högre prioritet. Det är inte fråga om att vi görhmeross bakom organisationskommittén. Det är bara ett naturligt förfarande att avvaktadet resultat som en av regeringen tillsatt kommitté kommer fram till. Vi kannaturligtvis inte veta vilket resultat kommittén kommer fram till, det harBirger Hagård rätt i. När den lämnar ifrån sig sitt förslag får vi ta ställningtill det. Men jag tycker att inte skall glömma bort att utskottsmajoriteteni betänkandet skriver att den anser att återuppbyggnaden av vidVadstena slott skall bedömas inte bara mot bakgrund av behoven av arkivutrymmeutan även mot bakgrund av annat, bl.a. kulturmiljön. () replik; Det var just det sista som jag tog fasta på,, nämligen att det även finns andra skäl. Men mot denbakgrunden kan jag inte förstå varför utskottsmajoriteten i kulturutskottetinte vill ansluta sig till förslaget om ett tillkännagivande till regeringen idetta sammanhang. Om organisationskommittén kommer fram till att detta inteär något som det nu skall satsas på, blir det ju den lägre prioriteten somkommer att gälla. Då är det kanske inte helt orimligt att man i , iÖstergötland och kanske i riket i övrigt säger att det handlar om den gamlavanliga visan. Då får man räkna på det gamla sättet. Och det tog innannågot hände. Det betyder att man är framme någonstans vid eller 2090,och då spelar det ju inte någon större roll vare sig för mig eller den övriga nu levande befolkningen. () replik: Jag tycker inte att jag fick ett tillräckligtklart besked från om vad socialdemokraterna förväntar sig attfå ut av utredningen. Ställer man sig bakom det som har sagttidigare, nämligen att det finns även andra skäl till detta, hade det varittacknämligt om hela utskottet hade uttalat att det finns behov av att snarastta upp detta till övervägande. finns det tyvärr en större risk för att dettaskjuts ännu längre in , på grund av att inte ett enigt utskott haruttalat att detta bör tas upp till övervägande. () replik: Även säger att den skallavvakta resultatet av organisationskommitténs utredning. inte sagtatt den har för avsikt att följa organisationskommitténs förslag till punkt ochpricka. Det kan ju mycket väl tänkas att organisationskommittén kommer framtill ett resultat men att trots det ger slottsvallarna iVadstena en högre prioritet, såsom utskottet har förutsatt att den kommer attgöra. , jag tycker inte att man får ta så lätt påbeslut i att man säger att det blir ett dåligt resultat, eftersom detinte kommer att spela någon roll för eller . Vifår väl bygga våra beslut på litet säkrare grund. Jag skall be att få yrka bifall tillreservationen. Det har blivit en fyrpartireservation av en trepartimotion.Miljöpartiet står emellerfid bakom såväl reservationen som motionen. Motionen har en regional anstrykning. Det är miljöpartietsLars på östgötabänken som har undertecknat motionen för miljöpartietsdel. Jag anser emellertid att frågan nästan är av riksintresse. Därför kan jagge mitt stöd till argumentation när det gäller de tre skälen.Hon nämnde landsarkivets synpunkten När utskottet gjorde studiebesök pålandsarkivet kunde vi se hur väl inrättat det är i ett landsarkiv som fungeraroch hur bra det kan göras. nämnde även kulturmiljökravet, att salarnaskall återställas. För egen del tycker jag att det är intressant att dettaarkiv som en biprodukt skulle lämna utrymme för Vadstenaakademien som, har enmycket intressant och värderad verksamhet på platsen. Mot dennabakgrund skall jag be att få yrka bifall till reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden ) 10 § Våldsbrott och brottsoffer Föredrogs justitieutskottets betänkande 1989/90:JuU5Våldsbrott och brottsoffer BRITTABJELLE (fp); Vi skall nu behandla justitieutskottetsbetänkande om våldsbrott och brottsoffer anmäldes ca 37000 fall avmisshandel till polisen. Enligt offerundersökningarkan man dra slutsatsen att det registrerade våldet schablonmässigt kanmultipliceras med tre. Det totala antalet fall av misshandel uppgår därmed tillöver 100000. En mycket stor del av dessa fall av misshandel begås mot kvinnor ihemmen. Kvinnor som misshandlas i hemmen är en mycket utsatt grupp avbrottsoffer. De upplever sig som regel som ensamma och övergivna, och de hardålig självkänsla och orkar inte göra något åt sin situafion. Närde väl anmäler mannen för polisen och ber om hjälp, är det stöd som de erbjuds I en slutrapport. Polis 80, som är en utvärdering avpolisens arbete, framgår det att sociala myndigheter anser attkvinnomisshandel inte är ett prioriterat område hos polisen. De misshandladekvinnorna får alltså inte det stöd och den hjälp som de skulle behöva avpolisen. Det är därför särskilt glädjande att en majoritet i justitieutskottetnu föreslår två konkreta förbättringar för dessa utsatta kvinnor Den ena förbättringen som utskottet föreslår äratt besöksförbudslagen skall skärpas. Lagen har en straffskala sominnebär att maximistraffet för brott mot denna lag är sex månaders fängelse.Den här konstruktionen på lagen har gjort den tandlös. Det går inte attanhålla eller häkta en person som överträder ett besöksförbud. Enligt detförslag som nu skall fatta beslut om är maximistraffet Genomden här förändringen kommer anhållande och häktning att vara möjliga. Bakgrunden till att besöksförbudslagen kom till var genom ett besöksförbud skulle kunna förhindra att en person utsätts förbrott, förföljelse eller allvarliga trakasserier av annan person. Om man menarnågot med ett besöksförbud krävs det att en person som bryter mot en sådanbestämmelse faktiskt kan anhållas. Åklagarna är mycket restriktiva med attutfärda besöksförbud. Det betyder att när de väl gör det måste det finnas enpåtaglig risk för att en kvinna kommer att misshandlas eller trakasseras. Ommannen, vilket det trots allt oftast är fråga om, bryter mot ett sådantbesöksförbud, kan polisen med dagens lagstiftning enbart avvisa honom. Han kanalltså återvända gång på gång. Det är alltså inte möjligt att sätta stopp förhans beteende. I och med att lagen skärps kommer det framöver att vara möjligtatt anhålla en sådan person, och därigenom bryts hans förehavanden. Regeringen har låtit BRÅ göra en utvärdering av lagensnuvarande utformning. BRÅ kom då fram till att lagen inte behövde ändras. UllaLid är jurist och den som har tagit fram underlagsmaterialet tillutvärderingen. Hennes slutsats var att lagstiftningen var tandlös och behövdeskärpas. Två flickor från , och , har i en analys av Lids material sagt att BRÅ dragit oriktigaslutsatser av det underliggande materialet. De pekar bl.a. på attåklagarmyndigheternas och polisens syn på besöksförbudslagens utformning intehar redovisats och att BRÅ inte talat något om kvinnornas rätt fillrörelsefrihet och behov av rättssäkerhet. Flickornas analys är ett stöd förLids slutsats, nämligen att lagen behöver skärpas, vilket också utskottet nu föreslårriksdagen. är överträdelse av besöksförbudet angivelsebrott.Det betyder att åtal normalt bör ske först sedan målsäganden anger brottet tillåtal. Precis den konstruktionen fanns tidigare när det gällde misshandel ihemmet. 1982 upphävdes den åtalsbegränsningen. Skälet till det var att manmenade att misshandlade kvinnor utsattes för påtryckningar och hot om mer våldom de anmälde brottet, vilket gjorde att de i många fall helt enkelt intetordes anmäla. Dessutom försätter man kvinnan i en mycket svår situation, närman skapar dåligt samvete och ångest hos henne och dessutom ålägger henne attavgöra om mannen skall straffas eller inte. Samma skäl som låg till grund föratt ta bort åtalsbegränsningen för misshandel på enskilt område kan åberopasnär det gäller att avveckla åtalsbegränsningsregeln i besöksförbudslagen. Det ärockså den förändringen som ett enigt utskott nu föreslår. Den andra delen som också är glädjande är att en majoritetav utskottet ger regeringen i uppdrag att lägga fram förslag till förbättringarnär det gäller rätten till målsägandebiträde. Den infördes en möjlighet för målsäganden attfå ett särskilt juridiskt biträde när det gäller mål av typen allvarligasexualbrott. Syftet med denna bestämmelse var att ge målsäganden stöd och hjälpför att lindra påfrestningarna i samband med utredningar rörande ett allvarligtoch integritetskränkande brott. Lagstiftningen öppnade också möjlighet att vid andrasexualbrott och misshandel som inte är ringa erhålla målsägandebiträde. Tyvärrkrävs det att så många kriterier är uppfyllda att det har visat sig att mångasom skulle behöva stöd vid rättegången inte får det. Ett färskt exempel är en 25-årig kvinna i somanmälde sin 30-årige sambo för misshandel i två fall. Misshandeln hade ägt rumi januari. Hon vräktes omkull i en lägenhet och blev där sparkad och slagen iansiktet och på kroppen. Mannen hotade senare att skada henne, om hon anmäldehonom. Hon anmälde honom för misshandel och flyttade därefter till sina föräldrari . kallades hon som målsägande till rättegången iLuleå. Hon begärde stöd vid rättegången i form av ett juridiskt biträde.Tyvärr ansågs hon inte uppfylla alla kriterierna för att få ett sådant biträde.Hon var rädd för mannen. Hon tyckte efter rättegången att hon hade blivit illabehandlad och att åklagaren inte hade brytt sig om henne eller skyddat hennemot mannens lögner. Mannen dömdes för misshandel. träffade den30-årige mannen den 25-åriga kvinnan i . Han dödade henne genom att förstslå omkull henne, sedan sparka henne och slutligen kasta en stor sten mothennes huvud. Denna kvinna som begärde hjälp och stöd vid rättegångenfick aldrig det. Man kan naturligtvis inte säga att hennes liv hade kunnaträddas, om hon hade fått det. Här gällde det emellertid en mycket utsattkvinna, och samhället vidtog inte några som helst åtgärder för att hjälpahenne. Det finns fler kvinnor som lever i denna utsatta miljöutan att få det stöd och den erkänsla som de är berättigade till. Det är därförangeläget att regeringen skyndsamt och i enlighet med utskottets begäranlägger fram förslag till förbättringar. Beträffande de frågor som jag nu har tagit upp yrkar jagbifall till utskottets förslag. Härutöver vill jag yrka bifall tillreservationerna 3, 6, 7, 8, 11, 12 och 13. I våra reservationer har vi tagit upp flera frågor som vianser ännu inte har fått sin lösning. Jag tänker inte gå igenom varjereservation för sig utan ta upp några principiella frågor Det gällerinformation till brottsoffer, förhör med barn och trygghetslarm. När det gäller information till brottsoffer har det medtiden blivit bättre, men mycket återstår fortfarande att göra. För kvinnor somutsätts för våld finns kvinnojouren och brottsofferjourerna, möjlighet att fåjuridiskt biträde under förundersökning och rättegång, möjlighet att fåskadestånd m.m. Tyvärr finns det ingen samlad information om vilkamöjligheter som erbjuds. Här menar vi att en myndighet borde ha ansvaret,samla den här informationen och tillhanda hålla den för brottsoffren. den myndighet som liggernärmast till hands. Iinformationen ingår också att bistå en målsägande på sådant sätt att den personsom det är fråga om blir väl informerad om vad som sker med hans eller hennesanmälan. Blir det åtal? När kommer målet upp i domstol? Vad döms den misstänkteför?