prot · GD09139 · 1989-12-31 00:00:00 — Härefter biträddes reservation 10 av m.fl,med 59 röster mot 38 för reservation 11 av och ,201 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 190 röster mot58 för reservation 10 av m.fl. 52 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 8 (räntestöd vid förbättring av bostadshus) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 17 förreservation 15 av . I ledamot avstod från att rösta. Mom. 36 (boendemiljöbidrag m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 15 förreservation 45 av . 16 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 38 (revisorers förslag) Utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering- som ställdes mot dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservation49 av och anförda motiveringen, delsreservation 51 av - bifölls med acklamation. Mom. 39 (skattebefriade reparafionsfonder) Först biträddes reservation 53 av m.fl. - somställdes mot reservation 54 av m.fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 172 röster mot75 för reservation 53 av m.fl. 53 ledamöter avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3(takten i den svenska avregleringen) Utskottets hemställan bifölls med 190 röster mot 110 förreservation 2 av m.fl. Mom. /(miljömål m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 38 förreservation 3 av och . Mom. 20 (utredning av fiskerilånen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avÅsa - bifölls med acklamation. Mom. 23 (fasta laxfällor m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion Jo46 avChrister m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27(utredning av fiskeadministrationen) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation13 av stam och , dels reservation14 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3(lagförslag om förtydligande av djurskyddslagen vad avser försöksdjur) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (lagstiftning om tillsynsavgift) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 58 förreservation 8 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 9 (utformning av avgiftssystemet) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 38 förreservation 9 av och 14 ledamöter avstodfrån att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(avslag på propositionen och fortsatt tillämpning av valutaregleringen) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 13 förreservation 2 av : 16 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (utredning om metoder för stabiliseringspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 15 förreservation 3 av . 9 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (lag om valutareglering) Först biträddes reservation 4 av m.fl. med58 röster mot 37 för reservation 5 av och . 205ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 180 röster mot58 för reservafion 4 av m.fl. 62 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 5 (betalningslagen) Utskottets hemställan - som stäUdes mot dels reservafion 6av m.fl., dels reservation 8 av - bifölls medacklamafion. Prot.1989/90:139 Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avViola - bifölls med acklamation. Mom. 2(förutsättningarna och riktlinjerna för regionalpolitiken) Först biträddes reservation 4 av med 32röster mot 13 för reservation 5 av . 254 ledamöter avstod från attrösta. Härefter biträddes reservation 3 av ochKjell med 39 röster mot 16 för reservation 4 av . 244ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 3 av och med 41 röster mot 38 för reservation 2 av och . 220 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl.med 57 röster mot 45 för reservation 3 av och ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 140 röster mot57 för reservation 1 av m.fl. 103 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 6 (geografiska prioriteringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation6 av m.fl.. dels reservation 7 av och , dels reservation 8 av och - bifölls medacklamation. Mom. 7 (allmänna principer för omlokalisering) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion A427 avKurt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (investeringsbidragen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avLoui Bernal -bifölls med acklamation. Mom. 32 (åtgärder för att främja kvinnors företagande) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 50 förreservafion 34 av och . Mom. 45(åtgärder till förmån för vattenkraftsproducerande regioner) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 66 förreservation 47 av m.fl. 1 ledamot avstod frånatt rösta. 58 (riktlinjer för forskning vid mindre högskolor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 54 avElver och - bifölls med acklamation. Mom. 76 (medel för särskilda infrastrukturåtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 13 förreservation 61 av . 31 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 82 (utvärdering av skattereformens effekter m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 66 avLoui Bernal -bifölls med acklamation. Mom. 83 (stöd till IKS-verksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 89 förreservation 67 av m.fl. Mom. 97 (inrättandet av en myndighet för glesbygdsfrågormed placering i ) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 139 förreservation 77 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 107 (lokal och regional forskning för främjande avlokal och regional utveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 82 avLoui Bernal -bifölls genom omröstning med uppresning. Mom. 110 (anslaget Regionala utvecklingsinsatser) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 142 förreservation 88 av m.fl. Mom. 165 (inplacering i stödområde av Kristinehamnskommun) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 119av - bifölls med acklamation. Mom. 166 (inplacering i stödområde av kommun) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 121av - bifölls med acklamafion. Mom. /79 (omlokalisering till län) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 128av - bifölls med acklamation. 1989/90:139 Mom. 180 (inplacering i stödområde av kommun) 12 juni 199.0 Utskottetshemställan bifölls med 245 röster mot 54 för hemställan i reser- vation 129 av BörjeHörnlund och . 2 ledamöter avstod från Mom. 183 (inplacering i stödområde av Hedermorakommun) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 25 för reservation 131av 14 ledamöter avstod från attrösta. () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.198 (inplacering i stödområde av och kommuner) Utskottetshemställan bifölls med 252 röster mot 21 för reservation 146 av Karl-ErikPersson. 28 ledamöter avstod från att rösta. Mom.206 (inplacering i högsta stödområde av kommun) Utskottetshemställan bifölls med 201 röster mot 76 för reservation 151 av m.fl. 22 ledamöter avstod från att rösta. Mom.208 (inplacering i stödområde 2 av kommun - Lockne, Häggenås, Lit,Kyrkas, och ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 155 av - biföllsmed acklamation. Mom.209 (inplacering i stödområde 2 av återstående delar av kommun) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 157 av KarLErik - bifölls medacklamation. Mom.214 (inplacering i högsta stödområde av Lyckelse kommun) Utskottetshemställan bifölls med 246 röster mot 40 för reservation 160 av Karl-ErikPersson. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom.215 (inplacering i högsta.-stödområde av , och Vindelnskommuner) Utskottetshemställan bifölls med 242 röster mot 47 för reservation 162 av Karl-ErikPersson. 12 ledamöter avstod från att rösta. Mom.221 (inplacering i högsta stödområde av kommun) Utskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 40 för reservation 171 av Karl-ErikPersson. 5 ledamöter avstod från att rösta. Övriga rnoment Utskottets hemställan bifölls. 1989/90:SkU34Uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1989/90:LU38 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden och 1989/90:AU26 Uppskov med behandlingen av vissa motioner Kammaren biföll vad utskotten hemställt. 12 § Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmast upptagna ärendena,socialförsäkringsutskottets betänkanden SfU20 och SfU26, beslöt kammaren påförslag av andre vice talmannen medge att de fick företas till avgörande i ettsammanhang sedan debatten i båda dessa ärenden avslutats. betänkande 1989/90:SfU20 Pensionsfrågor (prop. 1989/90:148). 1989/90:117, 1989/90:145 och AnL 88MARGIT (): Skatteomläggningen som skall debatteras innebär att de direkta skatterna sänks som de indirektaskatterna höjs lika mycket eller mer. Detta skapar problem för de två partierhär i kammaren, socialdemokraterna och , som står bakomskatteomläggningen. För det första påverkas inflationstalen när de indirektaskatterna höjs. Detta innebär att pensionärer - om allt annat är oförändrat -skulle få relativt högre pensioner. Detta har regeringen velat undvika ochföreslår därför återigen ändrade beräkningar av basbeloppet. För det andra påverkas olika pensionärsinkomster etc.olika beroende på hur hög inkomst pensionären har. Pensionärer med enbartfolkpension och KBT betalar ingen skatt. Detta innebär - om alltannat är oförändrat - att skattetrycket för dessa pensionärer skärps. Ävendetta har regeringen velat undvika och föreslår därför att beräkningen avpensionstillskotten och några andra förmåner skall ändras. Moderata samlingspartiet säger ja till sänkta direktaskatter men avvisar en skatteomläggning och föreslår i stället en sänkning avvårt rekordhöga svenska skattetryck. Med vår politik undgår man en av de fällor somregeringsförslaget innebär, nämligen att reglerna för basbeloppet återigenmåste ändras. Basbeloppsberäkningarnabör ligga fast: 1. därför att stadgan ipensionssystemet annars förstörs, 2. därför attbasbeloppet är kopplat fill ett stort antal kontrakt utanför pensionssystemen.Ständiga ändringar av beräkningarna av basbeloppet skapar rättsosäkerhet. 3. därför attutgångspunkten för regeringens förslag intehåller. Basbeloppsförändringenmotiveras med ett statisfiskt betraktelsesätt - allt annat lika. Men så serinte verkligheten ut. Inflationen föder kompensationskrav på löneavtalssidan.Skatteomläggningar skapar inflation. Det vet vi från 1, 2, den underbaranatten, osv. Pensionärerna kommer att bli en av den här politikens förlorare. 4. därför attändringar av basbeloppsberäkningarna gör att pensionärerna och framtidenspensionärer inte har möjlighet att öppet följa utvecklingen av detpensionssystem som halva folket ursprungligen faktiskt inte ville ha. Ettminimikrav är att ett särskilt okorrigerat basbelopp fort- Hushållenskall faktiskt kunna följa hur avgivna pensionslöften håller. var1983 enig om att ett sådant okorrigerat basbeloppsindex behövs. Regeringenavskrev beställning 1988 när den sade sig återställa de tidigarebasbeloppsberäkningarna. 1989 och 1990 har ändringar i basbeloppsberäkningarnaåterigen varit aktuella. Därför syns det tydligt att det behövs ett okorrigeratbasbeloppsindex. Slutligen föreslår regeringen, föratt klara de sämst ställda pensionärernas försörjning, en höjning avpensionstillskotten till ålderspensionärer och till förtidspensionärermed . Regeringen har således frångått tidigare principer att förtidspensionärerskall få dubbla pensionstillskott. Här försämrar regeringen. Detta drabbar inteminst de unga, ofta svårt handikappade. Brukar inte värna om detglömda ? Är verkligen denna principändring lämplig om man vill underlättasituationen för dem som blivit handikappade ? Svaret säger sig självt.Det är nej. De nu berörda förslagen - och avstegen från tidigareprinciper - behandlas i de moderata reservationerna 4 och 6. För att begränsa voteringarna yrkar jag bifall endast tillreservation 6 om ett särskilt okorrigerat basbeloppsindex. Detta krav bordeingen här i denna kammare kunna sätta sig över. Genom detta krav skall en ärligredovisning till medborgarna tillgodoses. Det kostar ingenting ekonomiskt,däremot kanske politiskt. Ett okorrigerat basbelopp avslöjar måhända förmycket. I den moderata reservationen 11 motsätter vi oss ändrade -försämrade -avtrappningsregler vid KBT från till . Regeringensändring är faktiskt inte acceptabel med tanke på att pensionärernas grundavdragkommer att trapf)as ner ännu snabbare än vad som skett fidigare. Man bör undvikaatt skärpa tröskeleffekter. Samtidig beskattning äv förmögenhet och inkomst leder tillorättfärdiga förhållanden. Det uppkommer nämligen dubbeleffekter, som när de ärsom värst brukar beskrivas som s.k. Pomperipossaeffekter Samma effekter uppkommernär förmåner behovsprövas , dels med utgångspunkt i förmögenhetsinnehav,dels méd utgångspunkt i inkomst. Man måste helt enkelt välja ettkriterium för behovsprövningen. Vi kräver därför i reservafion 12 Prot.1989/90:139 slopad förmögenhetsprövning vid KBT. I reservation 14 krävs ändrade regler för beräkning avvårdar, detta för att man skall komma ifrån vissa stötande tröskeleffekter Jag yrkar bifall till reservation 6. Övriga reservationerstår vi moderater givetvis bakom fastän vi inte formellt yrkar bifall till dem. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar AnL 89BARBRO (): I det här betänkandet behandlaspensionsfrågor från tre olika propositioner, men jag kommer att kommenteraendast en, nämligen proposition 117 rörande särskilt pensionstillägg tillförälder som vårdat sjukt eller handikappat barn. Den propositionen är ju tänkt att vara ett verkställandeav det löfte som statsminister gav i valrörelsen angåendestöd till familjer som vårdat sina handikappade barn hemma. Från folkpartietssida ser vi initiafivet som ett steg i rätt riktning, men vi anser att det ärofullständigt och ogenomtänkt. Vi är eniga med regeringen om att det är en tillfälliglösning för redan genomförda vårdinsatser. I propositionen sägs att"detta särskilda tillägg till folkpensionen är att betrakta som enövergångslösning för dem som inte har kommit i åtnjutande av vårdarlön. Iframtiden bör, som nämnts , vårdbidrag eller vårdarlön, som ärpensionsgrundande ersättningar, ges till föräldrar i denna situation. "Nyss har man då sagt att vårdarlön skall betalas ut av kommun eller landsting. Som jag ser det förändrar det dagens ekonomiskaförutsättningar ganska radikalt för kommuner och landsting. betalarstaten ut vårdbidrag till föräldern och pension till barnet när det blir 16 årSå vitt jag har erfarit utbetalas inte särskilt ofta vårdarlön i nu aktuellafall. Detta måste alltså ytterligare diskuteras mellan berörda parter ärdet så att föräldern i praktiken förlorar sin pensionsgrundande inkomst,kanske den enda, när barnet får pension. Som jag sade ser det här som en provisorisklösning. I framfiden måste de anhöriga tillförsäkras pensionsgrundandeersättning när vården ges. Vårdbidraget som utgår för vård av handikappat barnupp till är pensionsgrundande. Men problemet är att om man har storamerkostnader dras dessa av, och då blir ATP-poängen lägre eller i sämsta fallingen alls. Mot bl.a. den bakgrunden upprepar vi vårt yrkande om enhöjning av vårdbidraget till 2,5 basbelopp. Dessutom anser vi fortfarande attmerkostnadsersättningen skall utgå utöver vårdbidraget. Vi ser vårdbidragetsom en ersättning för utfört arbete. har påtalat vissa praktiskasvårigheter med att långt i efterhand utreda om förutsättningarna för rättentill förmånen är uppfyllda. Från sida hoppas vi att dessasvårigheter skall kunna bemästras. Däremot kan bestämmelsen om att vissa ersättningar skallha utgått, för att kvalifikationsgrund för vårdar skall föreligga, vålla vissaorättvisor. finnskanske föräldrar som inte har varit eller är medvetna om att de har rätt tillvissa stöd och på grund därav inte får tillgodosäkra sig vårdar I specialmotiveringen talas också om andra undantag föratt vårdar inte skall få tillgodoräknas. Vi får inte glömma bort att vård avhandikappat barn som bor hemma är ett dygnet-runt-jobb, som kräver en storinsats av föräldern. Ingen som förvärvsarbetar, arbetar24 timmar . Menvi kräver att en förälder skall göra det. För om man anser sig behövaavkoppling och viss kontakt med yrkeslivet, vilket ibland kan utgöra enpsykologisk förutsättning för att man skall orka med den isolering somvårdansvar för ett svårt handikappat barn ofta innebär och t.ex. får vissersättning för det arbetet, får man inte tillgodoräkna sig vårdar för dentiden. Observera också att någon ersättning för vården av det egna barnet inteutgår. Barnet skall ha helpension eller sjukbidrag plus handikappersättningför att rätt till vårdar över huvud taget skall kunna diskuteras. Och hur gör den ensamstående förälder som måste arbeta föratt kunna leva ett någorlunda drägligt liv? Efter det att barnet fyllt 16 årfår hon alltså inga pensionspoäng. Vi från tycker alltså att dettaär fel: Vårdåren skall inte heller, enligt förslaget, börja räknasförrän barnet fyllt och fått pension. Detta kommer att medföra att etthandikappat barn inte kan flytta hemifrån förrän , om föräldernskall få något pensionstillägg, och måste bo kvar fill för attföräldern skall få fullt pensionstillägg. , som för övrigt är detenda parti som funnit skäl att över huvud taget motionera med anledning avdenna proposition, har i motion Sf62 bl.a. yrkat att vårdar skall räknas frånförsta året. Dessa föräldrar har ju redan vårdat sina barn , varför skalldet vara ett glapp ? Kan socialdemokraternas företrädare här i dagförklara det? Jag måste ändå säga att det gläder mig att åtminstone ochmoderaterna stöder-detta yrkande. , när vi också diskuteradepensionsfrågor, blev jag påhoppad av en av företrädare i dennakammare. Hon ansåg att inte ställer upp för kvinnorna. De kvinnorvi talar om är de allra hårdast drabbade. Deras barn blir i vårdhänseendealdrig vuxna utan tvärtom, de blir allt tyngre att vårda. Trots attdessa kvinnor gör en enorm samhällsinsats, står de oftast utanför vårt socialatrygghetsnät. Med detta skall förstås att stårbakom de reservationer som bär fp-namn, men jag yrkar bifall endast tillreservation 14. AnL 90KARIN (): Genom regeringens förslag till skattepolitikhar medvetet medverkat till en ökad rundgång och ett ökat behov avkompensation för dem som drabbas hårt av ökade kostnader. Alla får sinakostnader ökade för att finansiera skatteomläggningen. Höginkoinsttagaren fårskattesänkning, andra måste kompenseras eller får klara sig med mindre pengar För att klara folkpensionärernas svåra situation krävsenligt regeringen en höjning av pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg.Något förändrade skatteregler skall bidra till att pensionärer skall känna detmeningsfullt att arbeta även efter pensioneringen. Arbetsgivaren drabbas dockav en sär- skild löneskatt förgruppen pensionärer som inte ger pensionären någon förmån. Med ena handen gesuppmuntran, med andra handen tas alla incitament till ökade arbetsinsatserbort. Endast framtiden kan visa vad dessa motverkande beslut kan innebära. Ibetänkandet behandlas även regeringens förslag till pensionstillskott ochkommunalt bostadstillägg till de s.k. undantagandepensionärerna. Det har varjeår sedan jag kom fill förts fram motionskrav på en rättvis behandlingav denna grupp pensionärer. har till slut detta förslag kommit, som gerdessa verkliga låginkomsttagare rätt till en rättvis fördelning avpensionstillskott och bostadstillägg - ytterligare en förenkling som vi harlyckats driva igenom i ett krångligt system. Iblanddrabbas även statsministrar av kontakt med verkligheten. Det var vad sominträffade när valrörelsens telefonväkteri upplyste om densvåra situation som mödrar med gravt handikappade barn lever i. Beslutet ompensionstillskott till dessa mödrar innebär att man från socialdemokraternassida äntligen börjar inse att vårduppgifter i hemmet också måste ge rätt tillpensionsskydd och social trygghet. Förhoppningsvis kommer även småbarnsföräldraratt kunna få del av ökade inkomster när de själva väljer att vårda sina egnasmå barn. Kanske kan pensionärernas löneskatt utnyttjas för detta. Vi har i med anledning av förslaget fill kompensation viapensionstillskott och kommunalt bostadsfillägg väckt en motion med vårt förslagom grundpension. Med en sådan grundpension skulle mycket av byråkratin ipensionssystemet kunna avskaffas. Genomatt slå ihop folkpension, kommunalt bostadstillägg, pensionstillskott, särskildaskatteregler och lägsta ATP-pension i en ny pensionsform skulleförsäkringskassan kunna avlastas mycket arbete. Alla pensionärer skulle varatillförsäkrade en rejäl grundpension, och det skulle stimulera tiU ökat arbeteför den som så önskar, då skattereglerna blir desamma som för andra löntagare. Nuvet jag att pensionsberedningen har analyserat detta förslag. Jag vet också attpå sikt blir grundpensionen allt mindre kostnadskrävande. Dynamiska effektertalas det så mycket om i andra sammanhang, men i detta fall blir de dessutomverklighet. Av denna anledning anser vi från sida att det finns allaskäl att fatta ett beslut som möjliggör införande av grundpension . Medanledning av vårt förslag till grundpension har vi yrkat avslag på regeringensförslag rörande storleken på kompensationen till pensionärerna. Vi har ävenfrån sida ett annat skatteförslag som inte ger behov av så storakompensationer Vi vill att momsen på mat skall sänkas, vi vill också sänkaboendekostnaderna. Detta tillsammans betyder att skatteförslag gynnaräven låginkomsttagare och inte som regeringens och förslag barahöginkomsttagare. Ivår motion togs även manipulerandet med basbeloppet upp. går medpå en tillfällig urholkning av basbeloppet. Vi vill ändra på detta, när detförsta årets stora påfrestningar på ekonomin har upphört. Vi vill dessutom attett okorrigerat basbelopp skall åtfölja det basbelopp som reglerar mängder avförmåner, inte minst inom socialförsäkringsområdet. 1989/90:139 12 juni1990 Vivill också från sida bevaka utvecklingen för pensionärerna nu närskattereformen genomförs. Taxorna för kommunens tjänster kommer naturligtvisatt höjas liksom avgifterna för läkarbesök och läkemedelsinköp. Pensionärernastår för den största konsumtionen av sjukvård. Detta täcks inte av de förslagtill kompensation som diskuteras i riksdag. Kommer detta beslutatt leda till att vissa pensionärer får det sämre, finns det ännu större skälatt se till att grundpensionen genomförs. ATP-systemets varaktighet har ävenifrågasatts, och det är ytterligare en anledning fill att se över nuvarandepensionssystem innan de verkligt stora problemen uppstår Myckettyder på att regeringspartiet är splittrat även i denna fråga. Detta är starktoroande med tanke på behovet av långsiktiga beslut som skyddar den framtidapensionen. Centerpartietstår bakom samtliga centerreservationer till detta betänkande, men jag vill,herr talman, bara yrka bifall till reservation nr 1. AnL91 MARGÖ (): har inte ändrat mening sedan vi här i kammaren senastdiskuterade den förändrade beräkningsgrund för basbeloppet som blir en följd avskatteomläggningen. Vi anser det fortfarande oacceptabelt att värdesäkringenav pensionerna skall upphöra . Vi vet dock att socialdemokraternaoch är så uppfyllda av iver att genomföra marginalskattesänkningarför höginkomsttagarna att de bortser från att vissa grupper - däriblandpensionärerna, som inte heller kan kompensera sig genom avtalsförhandlingar -blir förlorare i skatteomläggningen. Vivet att vi har avvikande uppfattningar om fördelningspolitiken och omskatteomläggningen. Jag bedömer situationen så att det knappast är troligt attvare sig socialdemokraterna eller folkparfiet ändrar uppfattning i sakfrågan , under de sista timmar av debattid som återstår av . Jag nöjermig därför med att yrka bifall till reservation nr 5.