prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — anser det viktigt all slå vakt om människors rättatt röra sig fritt i skog och mark. Vi vänder oss emellertid emot det stelbentasätt på vilket Slrandskyddsbestämmelserna tillämpas. Förhållandena varierar somsagt så väldigt i vårt land. En flexiblare tillämpning med hänsynslagande tillvarierande förhållanden skulle säkert vara lill gagn för många. Jag avslutar mitt anförande här och går inte in på våraytterligare reservationer Jag yrkar bifall till de reservationer ibostadsutskottets belänkande nr 11 där finns med och i övrigt lillutskottets hemställan. 112JAN STRÖMDAHL (vpk); Jag vill först anknyta lill vad BirgerAndersson här sade om plan- och bygglagens allmänna karaktär och till hur denhar fungerat. Jag delar uppfattning alt den i stort sett harfungerat väl under den lid den har varit i krafl. Del behövs smärrejusteringar, men systemaliken verkar fungera myckel väl. Deallvarligaste klagomålen när det gäller hör nog samman meddet som var inne på, nämligen alt man uppfattar alt detfinns vissa hinder och viss tröghet i planeringsprocessen. Man uppfattar inte får fram planer i tillräckligt snabb takt och all folk lägger sig ioch överklagar och strör grus i maskineriet. I del sammanhanget tycker jag all del är viktigt allnotera all elt av syftena med den nya lagstiftningen trots allt var att stärkademokratin i planeringen och atl öka möjligheterna att påverka planerna bådeför dem som haft sådan möjlighet och för nya grupper. De nyagrupperna som fick liknande möjligheter som de gamla grupperna alt påverkamarkplaneringen bestod avsådana som inte äger mark och fastigheter. Det var ettmyckel stort och viktigt framsteg när den gamla bygglagsliftningen ersattes medden nya. Plötsligt blev även icke markägare myndigförklarade och fick likartademöjligheter atl påverka. Del är myckel avslöjande all och BertilDanielsson skjuter in sig pä detta och säger atl de grupper som inte äger markinte skall ha något att bestämma över heller Del är faktiskt innebörden av detsom maskeras med att man säger atl rnan skall se över del vidgadesakägarbegreppet. säger att bara de som äger mark och fastigheterskall ha full rättighet till inflytande och bestämmande över planeringen. Jaghoppas egentligen all detta är en missuppfattning, men jag är rädd för atl delinte är det. Jag tror all detta snarare avslöjar verkligainslällning i sådana här frågor lar också återkommande upp alt de vill görastörre systemförändringar. Man vill ta bort de obligatoriska översiktsplanernaoch man vill skrota del nya planinstitulels områdesbestämmelser, som ärlikartade med detaljplanerna, men som inte har samma krav på heltäckning. Förvär del vill vi i stället betona möjligheterna med de obligatoriskaöversiktsplanerna. De utgör del instrument som kommunerna har för attkonkretisera och förverkliga de grundläggande hushållningsbestämmelserna inaturresurslagen. Sedan kan man med hjälp av områdesbestämmelser eller detaljplanerbinda markens användning för de syften som framgår av översiktsplanerna, somvilar pä naturresurslagen. Detta system accepteras inte heller av . Vi förvår del vill att man skall få bättre möjligheter all förverkliganaturresurslagens intentioner genom att områdesbeslämmelseinstitutet inte skallvara så begränsat ulan skall kunna användas för större områden och även förområden som inte är bebyggelseområden. Del lusliga är alt var inne på samma princip när han sade att han ville reglera ickebebyggda stränder med detaljplan. Det är således i princip detsamma som vi villhär Nästa avsnitt som jag vill ta upp gäller vårtyrkande om detaljplanekrav då man bygger allmänna vägar Detta förslag hängerockså ihop med vår strävan atl demokratisera planeringen. Som det är nu styrsplanering och byggande av vägar litet vid sidan av resten av mark- ochsamhällsplaneringen, åtminstone när vägarna finns utanför detaljplanelaglområde. Innanför detaljplanelagt område måste vägplaneringen så alt sägaunderordnas den övriga markplaneringen. Ulanför detaljplanelagl område bedrivsoch styrs vågplaneringen av samma intressen som sedan skall bygga och förvallavägarna. För all användningen av mark för vägar skall få samma allsi- 1989/90:8514 mars 1990 digabelysning som användningen av mark för bebyggelse är det rimligt att införa ettkrav på detaljplan för byggande av allmänna vägar, särskilt med tanke på denstora påverkan på miljön och den stora betydelse för bebyggelse och alla andraförhållanden inom samhällena som vägbyggandel har Nästa krav sorn vi har framfört från vpk:s sida och som vihar reserverat oss till förmån för handlar om den ersältningsräll som kan gällaom någon förvägras riva sin byggnad eller orn skyddsbestämmelser utfärdas förkulturhistoriskt intressant hus. Vi menar alt man skall utmönstra sådanaersättningsbestämmelser ur . Vi tycker inte atl det ärnågon skada för den enskilde om man från kommunens sida vill förhindra rivningav hus eller vill ålägga en fastighetsägare bestämmelser som innebär att denneskall underhålla sitt hus med respekt för dess värde. Det är sådant som manegentligen skall göra ändå. Kommunen kan alltså precisera i särskildaskyddsbestämmelser hur underhåll skall gå till. Vi har uppfattal det som att kommunerna ibland är oroligaför att fatta beslut om att vägra rivningslov eller utfärda skyddsbestämmelser,därför atl del kan utlösa ersättningskrav. Detta förhindrar en förbättring avvåra miljöer Därför vill vi ha bort dessa ersällningsmöjligheter. Den sista fråga som jag vill ta upp och som knyter an lillvåra reservationer gäller elt miljöpartiförslag om införande av obligatoriskacykelplaner. kommer säkert att prata mera om det. Jag vill dockpeka på att vi stödjer detta krav. Vi tror atl det är bra atl man inför som ellobligatorium atl kommunerna skall tänka på cykelförbindelserna. Cykeltrafikenhar ju inte några starka inlresseföreträdare i vanliga fall i den kommunalaplaneringen. Med delyrkar jag bifall till reservationerna 4, 10, 15 och 28. 113BERTIL () replik; Det var kanske inte förvånande alt JanSlrömdahl inte accepterade vårt sätt alt betrakta frågan om sakägarbegreppet.Det är känt atl betydande kostnader har åsamkats kommunerna genom de regler somhar införts. Det är också känt atl det lar mycket längre lid atl anta och ändraplaner och att osäkerheten om vilka som verkligen är berörda har ökat. Del hargjort atl del ute i kommunerna har upplevts som ganska jobbigt alt ha dessabestämmelser som de nu är utformade. Med vårt förslag når man en ökad klarhet om var gränsernagår Det tror jag kan vara lill fördel. Detta utesluter på intet sätt atl de somhar intresse och berörs av planen skall få framföra sina synpunkter. Jag ärövertygad om all kommunen tar hänsyn till de synpunkterna på ett rikligt sättom de är tungt vägande. Värt förslag syftar till att få en enklare planprocess,minska kostnaderna och göra reglerna klara. Jag är inte alldeles säker på allde regler som har införts har inneburit ett reellt större inflytande. Vi har som sade, ute på våra resor mötten stor irritation när del gäller slrandskyddslagens bestämmelser Någontingbehöver göras. Vi har också här klara och rena linjer för hur vi vill ordnadet hela. Inom områden som verkligen år värda alt skydda och bevara skall manupprätta detaljplaner 1 övrigt skall det vara möjligt att fritt nyttja den marksom finns. Vi tyckeratl del är solklart att man på detta sätt når gott resultat och kan ta Prot. 1989/90:85 vara på de miljöer och områden som är skyddsvärda. Under delta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens för- °° 114 (vpk) replik; bekräftar nu mina farhågorom vad man ville åt. påstår all det är de nytillkomna medsakägare likställda, dvs. i princip hyresgäster och hyresgästorganisationer,som har ställt lill trassel och fördyrat planeringen. Därför skall de inte fävara med och ha samma rättigheter som ägare av mark och fasligheter Jag tyckeratt del är en mycket avslöjande bild av syn på demokrati; fulltinflytande för dem som äger mark och fasligheter. De andra skall bliinformerade och fä säga vad de tycker, men inte kunna fullfölja del rned t.ex.överklagande. AnL 115 () replik; Del är inte bara sä all jag påslår atl vissaförhållanden råder, som säger visar atl problemenär betydande ute i kommunerna, liksom osäkerheten och de ökade kostnaderna. Delår självfallet även medveten om. Del är fråga om realiteter. Vivill på detta sätt försöka få litet klarare, rakare linjer i denna fråga. Vivill på intet sätt förringa de synpunkter som framförs av de berörda. Men vivill ändå i lagstiftningen ha en ökad klarhet, och del kan väl ingen hanågonting emot. AnL 116 (vpk) replik; Det kan hända atl demokrati kostar litetpengar och tar litet tid. Det är klart atl det enklaste är att en enda personbestämmer allting ulan atl behöva fråga några andra. Delta är frågeställningenhär liksom i andra demokratisammanhang. Talmannen anmälde att BertilDanielsson anhållit atl till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 117 (): I detta betänkande om plan- och bygglagenblandas smått med stort; Hur stor skall en friggebod få vara? Borde inte allsamhällsplanering ske med kunskap om dess miljökonsekvenser, dvs.samhällsplaneringens miljökonsekvenser- kanske även friggebodens? Elt ijoglal motioner från oppositionspartier avstyrks,medan socialdemokraterna får gehör för skärpningar av lagen på elt par smärrepunkter gällande brunnsborrning och ersättningsanspråk. Betänkandets titel borde egentligen vara Vissa ändringar iplan- och bygglagen, eflersom ingen motionär har tagit sig för atl föreslågenomgripande förändringar av den fortfarande färska lagen. Det kan då lyckasalt plan- ochbygglagen är ett fullgångel instrument som knappt behöver ändras. Men delta ärett bedrägligt sken. har man utrett och föreslagit förändringarav lagstiftningen kring planering och byggande. Före denna lag hade vi enbyggnadsstadga och byggnadslagen . 1987blev, som många vet, inte stort mer än vad byggnadslagen redan var. Resan ditvar emellertid komplicerad. Utredningarna kring den fysiska riksplaneringen i börjanav 70-talet ledde, parallellt med ett ökat miljömedvetande, till alt visamtidigt med fick en nalurresurslag. Den är dock tämligentandlös utan särskilda rättsverkningar. har vi andra miljölagar,bl.a. naturvårdslagen och miljöskyddslagen, vilka lappar över varandra ochförsvårar förståelsen av lagstiftningen och därmed efterlevnaden. Det är klart atl vi inom degröna inte är till freds med lagstiftningen inom miljö-, plan- ochbyggområdena. Vi kräver därför alt all miljölagstiftning förs samman i enmiljöbalk. Plan- och bygglagsliftningen bör ingå i eller knytas lill en sådanmiljöbalk. Plan- och byggverksamheten måste underordnas de ekologiskaförutsättningarna vars ramar närmare måste anges i . Litet av dettahar från förespråkat. Det är olyckligt atl i lagstiftningen skilja miljöskyddoch naturvård från människans uppenbara drivkrafter alt, liksom bävern,rumstera om i naturen, all bygga hus, städer och komplicerade nätverk av vägaroch anläggningar Trots allt är människan, liksom bävern, en del av naturen.Men vi har insett att det finns gränser för hur myckel vi kan tillåta oss allbygga och att böka i naturen utan alt äventyra framlidens möjligheter förnatur, djur och människa. Naturvård, miljöskydd, människoskapad bebyggelse ochkulturmiljö måste ses i ett sammanhang. behandlas dess värre alltförofta, och fortfarande, bygg- och miljöintressen skilda från varandra. Vi bör gå tillbaka till den fysiska riksplaneringen ochriksdagens beslut om hushållning med mark och vatten. Denna riksplaneringbör utvecklas till något av vad jag skulle vilja kalla riksgestaltning, där grundläggandeskydd av omistliga naturvärden och av naturens återhämtande krafter bestämmerdet utrymme som kan finnas för människoskapad miljö. En sådan riksgeslaltningskulle exempelvis stoppa vidare utbyggnad av stora stadslik-nande regionerkring , och i . I stället skulle en lämplig utbyggnad avlandels alla småorter bli elt uppenbart mål i överensstämmelse med naturenslagar i första hand och politikens lagar i andra hand. de gröna återkommer med förslaglill sammanhängande lagstiftning om natur miljö och gestaltning. Jag yrkar sammanfatlningsvis bifall till miljöpartielsalla reservationer enskilt eller tillsammans med resp. vpk. Dessutominstämmer vi i centerreservationerna 17 om en bättre miljöanpassning avbyggande och boende, vilken i mycket överensstämmer med vad jag här har anfört,och 23 om koloni- och odlingslotter. Jag villockså fästa uppmärksamheten på vårt förslag om obligatoriska cykelplaner,som berörde. Han instämde i vårt krav på obli- Prot.1989/90:85 gatoriska cykelplaner ute i kommunerna. Fol- och cykelfolkei är ju uppskrämda längs fasader eller nedskrämda i gryt under de glänsande bilst- råken och har, som mycket riktigt påpekar, inga kraftiga före- °° Kraven att bevara , ett område avriksintresse för att inte säga av internationellt intresse, kommer tala om. Jag yrkar slutligen avslag på ochfolkpartiets samtliga reservationer med undantag för den som gällerfolkpartiels önskan i fråga om besvärsrälten för villaägarorganisationer.Dessa blå parfier synes ha väldigt liten förståelse för behovet av atl genomen stark lagstiftning säkerställa att plan- och byggaktiviteler inte äventyrarnatur- och miljövärden liksom sociala och demokratiska värden i den fysiskaplaneringen. Således står, som så ofta, blå partier mot gröna partier, och detskall bli intressant att se var socialdemokraterna som vågmästare iplanpolitiken står AnL 118 (); I delta betänkande behandlas elt antalmotioner som väckts under den allmänna motionstiden och som rör plan- och bygglagenPBL. Många av dessa motionskrav är väl kända av utskottet och har hängt medunder behandling av PBL. PBL har varit i funktion . Lagenfungerar i stort väl och är uppskattad i kommunerna. skallkommunerna ha utarbetat sin första översiktsplan enligt lagen. Sedan lagens ikraftträdande har en styrgrupp följttillämpningen av lagen och gör del alltjämt. Denna grupp lade för någol årsedan fram förslag till ändringar som i första hand syftade lill förenklingarpå olika områden. En del av dessa biföll . Kvarståendeförslag och ytterligare ändringar övervägs nu i departementet, och förslagväntas . Bostadsministern har bl.a. uttryckt oro över det storaantalet ärenden med överklaganden av planer som kommer in till departementet.Jag förutsätter alt dessa också ingår i de överväganden som departementet gör Till belänkandet har fogals 33 reservationer, och jagtänker kommentera några. vill att det skall vara frivilligt atl göraöversiktsplaner De vill avskaffa områdesbestämmelser och genomförandetid idetaljplan - ett krav som för övrigt också framförts av . vill också återinföra dispensrätlen. Dessakrav innebär angrepp på PBL:s vitalaste delar. Det som angrips i dessareservationer är allmänt accepterat ute i kommunerna och utgör grundläggandedelar av lagstiftningen. I perspektivet av tidigare system med evig byggrätt iplaner som i praktiken upphävdes genom nybyggnadsförbud och dispensrättframstår PBL som vida överlägset med bl.a. den förstärkta roll som fastighetsägarenhar under genomförandeliden. I en reservation vill upphäva bygglovspliklenulanför plan. Markinnehavaren skall ha rätt att fritt uppföra byggnader. Kravet på hus hållning med naturresurserna nämns inte i reservationen, endast markinne- 153 11 Riksdagetis protokoll 1989/90:85 Prot.1989/90:85 havarens rätt. sägs inästa mening atl kommunen skall påverka 14 mars1990 byggnadens utformning ochplacering. Del är en myckel märklig reserva- Enastunden släpps allt byggande fritt utanför plan, för att i nästa stund an- oc 7 ygg a- tillbaka. Den prövning somreservanterna vill atl kommunerna skall göra " är ju den som sker i sambandmed bygglovsprövningen. Kan vi fä besked av i debatten om vadsom gäller i denna helgardering? Skall byggandet släppas fritt utanför planeller skall som byggnadsnämnderna pröva detta? vill också minska sakägarbegreppet genom altta ifrån de boende inom ett planområde deras rätt att enligt PBL påverkaplanutformningen. Detta skall enbart vara förbehållet fastighetsägarna - någotsom också berörde. Den vidgning av möjligheterna atl påverka planeringen somgavs alla boende inom ett planområde tycker utskottsmajoriteten självfalletskall vara kvar. Lika självklart anser vi bevarandet av strandskyddet vara.Moderaternas attacker mot detta tillbakavisas lika bestämt som . vill ge villaågarorganisationerna besvärsrält.Utskoltsmajoriteten vill inte utöka kretsen av besvärsberättigade. Del finnsheller ingen sammanhållen organisation inom delta område. vill i PBL införa föreskrifter om kolonilottersamt skydd för grönytor i storstadsmiljö. Delta är frågor som kommunerna skallbevaka. PBL ger kommunerna tillräckliga möjligheter till detta. Vpk och vill alt områdesbestämmelserna skallkunna antas för större geografiska områden. Vid det ursprungliga framtagandet av lagstiftningen om PBLbetonades vikten av att områden med detaljplan och områdesbestämmelser ej fickomfatta alltför stora arealer och alt också fastighelsägarföreteckning skulleupprättas för atl markera denna avgränsning. Vi kan inte se atl någonting häntsom gör all vi skall ändra denna inslällning. Dessa partier visar också en planeringsiver som sträckersig längre än dagens lagstiftning. Det gäller detaljplaner för vägbyggande ochobligatoriska cykelplaner Dessa frågor kan hanteras i kommunerna enligt de reglersom gäller i PBL. Dessutom regleras byggandet av allmänna vägar enligt väglagenenligt vilken byggandet bl. a. skall föregås en arbetsplan. Detta anserutskottsmajoritelen är till fyllest. Utskottet föreslår också två tillkännagivanden tillregeringen om fastighetsägarnas ersättningskrav i samband med planprocessenoch saltvattenin-irängning vid brunnsborrning. Vi tycker alt regeringen bör seöver detta och på olika sätt återkomma till . Med del anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets belänkande och avslag på reservationerna, Anf, 119 () replik: påslår alt är uppskattad Man skall ju vara varsam med orden, och jag tror nog att detta varatt la i litet, och jag har varit på samma resor i 154 kommunerna, och man kan visserligenhöra fel, men det var nog alt ta i atl säga atlplan- och bygglagen är uppskattad. Åtskilligt har framförts som behöver rättastill, och det känner säkert lill, I sin kritik gentemot oss moderater när vi säger atl detfinns brister i PBL återkommer med samma gamla påståenden om attdel tidigare systemet med bygglagstiflning var helt felaktigt och ohållbart.Indirekt menar att det är detta system som vi vill ha tillbaka.Men så är det inte. Del är ett ganska dåligt argument att säga atl det varmycket sämre förr och att PBL i jämförelse med del gamla systemet är bättre. Vihar sagl att PBL inte fyller de rimliga krav som kan ställas när det gällerskydd gentemot enskilda på enkelhet och klarhet i bestämmelserna. När det gäller bebyggelserätlen på landsbygden och iglesbygden har tydligen inte riktigt förstått vaddetta rör sigom. Vi har sagt att det skall finnas en rätt att bygga om man äger markenutanför ett detaljplanelagt område. Man skall alltså ha en oavvislig rätt atlbygga. Sedan kan kommunen givetvis ha synpunkter och rätt att säga att det ärolämpligt att placera en byggnad i nära anslutning lill elt vägkors, osv. Detär detta som vi menar med placering och utformning. Men rätten alt bygga skallinte kunna las ifrån markägaren när det handlar om mark utanför detaljplanelaglområde. Sedan påslår att vi moderater utför atlackarmol strandskyddslagen. Det är inte alls på det sättet att vi attackerar Vivill förändra den så att man får en rimlig avvägning mellan olika intressen.Det är beklagligt och litet förvånande atl inte har ett enda ordatl anföra lill försvar för del komplicerade förhållande som råder Vi besöktegemensamt för sedan. Där reste sig kommunmännen som en man ochkritiserade slrandskyddslagen ganska ordentligt. Det vore verkligen behövligtoch välkommet om hade några synpunkter på alla de praktiskaproblem som då framkom. Men därav hördes inte ett ord. Anf, 120ERLING () replik: kommenterade folkpartietsreservationer, bl, a, alt vi vill ha en längre genomförandetid när det gällerbyggrätten. Jag hörde inte något sakskäl mot att man inte skulle kunna halängre genomförandetider Vi har frän sagt alt den kortagenomförandetiden som kommunerna nu kan sätta, ända ned lill är alldelesför kort. Detta kan få konsekvenser, vilket jag tog upp i mitt tidigare inlägg,vid bl,a, generationsväxlingar dä någon på grund av t,ex, sjukdom ellerarbetslöshet inte kan utnyttja sin byggrätt. Då kan denna byggrätt av kommunenensidigt utsläckas genom att genomförandetiden inte förlängs. Vi anser alltsåatt är alldeles för kort. När genomförandeliden har gått ut kankommunen dessutom ha rätt att ensidigt inlösa marken utan att detta blirföremål för vanlig expropriation som kan gå via domstol, vilket förekommer imånga andra sammanhang, tog även upp förslag om attvillaägareföreningarna skall få besvärsrätt och alt inte barahyresgäströrelsen skall ha denna rätt. Ett skäl är att det kan finnas olikavillaägareföreningar Del kan ju inte vara ett skäl lill att nekavillaägareföreningarna besvärsrält. Oavsett om det finns en, två eller treorganisationer, måste man låta villaägareföre- Prot.1989/90:85 ningarna i det område sorn berörsav en förändrad stadsplan ha rätt alt an- Plan-och byggla- AnL 121 () rephk: 5" Herr talman! nämndeden arbetsgrupp, eller styrgrupp, som ärtillsalt och som har haft kontakter ute i länen för att få fram erfarenheterav PBL, Orn jag uppfattade rätt sade han att detdröjer ganska länge innan det kommer ytterligare synpunkter frånbostadsdepartementet. Såvitt jag förstod nämnde 1991, Dettaförvånar mig, eftersom den första rapporten kom . Det som vihade alt ta ställning lill var en del av de synpunkter somfinns i den rapport som heter Förslag till ändringar i ochnaturvårdslagen. Jag hade givetvis hoppals atl skullearbeta snabbare och komma med ytterligare förslag lill justeringar Jag var ganska positiv till i mittinledningsanförande. Jag sade alt den har blivit alltmer accepterad ute ikommunerna. Men framhöll jag att det behövs en kontinuerlig översynoch erfarenhetsinsamling när det gäller en så omfattande lagstiftning. Därförär jag förvånad över att inte kan åstadkomma några förslaglill justeringar förrän . Jag vill fråga omjag uppfattade årtalet rätt eller om det var en felsägning från hans sida. Jag saknade synpunkter på komplemenlbyggnader i RuneEvenssons inlägg. Det har vi diskuterat här i kammaren.Håller socialdemokraterna möjligen pä att ändra sig i fråga om detta, så altvi i efler hand får stöd för våra synpunkter om alt den bygglovsfriaytan skall öka från 10 m- till 16 m-? Under debatten har vi fått ökat stöd frånmiljöpartiet för ett par av våra reservationer. Jag ser därför fram emot ettstöd även från i denna fråga. 122 () replik: sade i sillinledningsanförande alt PBL inte har inneburit någon förenkling. Det är en grovmisstolkning av PBL. Det finns en mängd områden att peka på, t.ex. all denbyggnation som kan ske utanför samlad bebyggelse. Genom planbeslul kanbyggnadslovsfrihet genomföras. Det finns en mängd saker alt peka på inomgransknings- och byggnadslovssidan. Planläggningen har också blivit förenklad.Att PBL har blivit uppskattad har jag grundat på erfarenheter Dessutom kan jag meddelaBertil att jag sitter i i min kommun och kan därfölja arbetet närmare än vad kanske kan göra. upprepar mänga gamla kända uppfattningar. Devill inte ha några översiktsplaner Då kan man fråga om del inte är bra atlkommunen redovisar hur den tänker sig den kommunala utvecklingen. Är del intebra för kommuninnevånarna att fä reda på hur kommunen skall se ut framöver, hurvägar skall byggas ut, osv? Områdesbestämmelser utgör ett enkelt planeringsinstrument.Modera terna säger nej lill områdesbestämmelser och menar alt detaljplaner skall 156 göras i varje särskilt fall, trotsatl det går att komma lindrigare undan genom förslag innebär, som jag ser det, attbyråkratin ökar