prot · GD0991 · 1989-12-31 00:00:00 — undrar vilka frågor som behövérfå andra; hållbara lösningar Ienlighet med def jag säger i mitt svar gäller det utformningen av ett sameting,den grundlagsrältsliga regleringen av del och också frågan omgrundlagsbestämmelsen om samerna över huvud taget. Det är de frågor jag harpekat på som behöver övervägas ytterligare för all få en bra lösning, Ienlighet med det som sägs i budgetpropositionen kommer jordbruksde partementet med en proposition i de delar som hör hemma i del departemen tet, -'-'' Närdet gäller jordbruksfrågorna vill jag säga till Håns Daualt jag är förvånadöver hans fråga om huruvida allt det som jag angav i svaret skall buntas ihopi en proposition i jordbruksdepartement, Samlidigl frågar efter ensamlad proposition, som skall läcka allting. Svaret på den föfstafrå-gan är attalla de frågor som har med rennäringen att göra kommer ätt bli samlade i enproposition från jordbruksdepartemeritet, än mer samlad proposition kan delinte bli fråga om. Övriga frågor bereds inofn , ochILO-frågan bereds, som sagt var, inom arbetsmarkhadsde-partementel, understryker vikten av atl utredningens förslag leder fill lagstiftningoch pekar på att det råder enighet om att ett sameorgan behöver inrättas. Detär riktigt att det finns ett brett stöd för inrättande av ett sariieOr- 4 protokoll 1989/90:91 Prot,1989/90:91 Menfrågan är pä vilkel sätt vi skall utforma reglerna för del sameorganet. Det ärdet som ytterligare behöver övervägas. Jag delar samtliga debattörers uppfattning om atl det ärangeläget alt också hittar en lösning för atl ge samerna elt egetorgan där de kan få sina intressen företrädda. Men frågan om vilkellagstiflningssätt som skall ligga till grund för det organet måste viytterligare överväga. Därför bedömer jag det inte som möjligt att komma medelt förslag . Jag kan för dagen inte säga när vi kommer med enproposifion. Vi gör del så snart det är möjligt. AnL 27 (vpk); När det gäller grundlagsdelen i samband medupprättandet av ett sameting undrar jag om det som justitieministern sägerinnebär atl del finns tankar om atl ge linget konstitutionella befogenheterEnligt förslaget skulle ju detta inte vara fallet. Jag vill även nämna den del som berör skogsbruket kontrarennäringen. 1 denna del av samerätlsutredningen utgår man från att det finnsett sameting som skall behandla olika frågor när det gäller rennäring ochskogsbruk. Jag vill avsluta mitt inlägg medatt säga atl jag själv är uppvuxen i den här delen av landet och är välförtrogen med den syn som man har på samer både här och i övriga delar avlandet. Denna syn på samerna kan beskrivas på två sätt. Dels ser man på samersom ett exotiskt och litet naivt naturfolk som man måste ordna allting för ochta hand om, dels anser man att samerna är litet kluriga, så atl man får se uppså att man inte blir lurad av dem. Dessa två synsätt genomsyrar faktiskt helaspektrumet ända från skämt och roliga historier till den lagstiftning somSverige hitfills har haft när det gäller samefrågor Till ståndpunkten atlsamerna skulle vara fullt ut jämlika och ansvarslagande samhällsmedborgare medkompelens att fatta beslut i egna angelägenheter och.även kompetens atl självata konsekvenserna av sina beslut, vilket t.ex, ett sameparlament skulleinnebära, har vi tydligen en bra bit kvar AnL 28MARTIN (): Jag skall försöka hålla mig till de delar avutredningens betänkande som gäller område. Jag villförst erinra om alt under främst efterkrigstiden har varit nästanledande i världen när det gäller atl framhålla minoriteters och minoritetsfolksrättigheter Del är mycket bra att har varit med och drivit på denopinionen. Men självfallet rimmar del mycket illa med det arbetet om vi iSverige inte klarar av alt utan alltför myckel dröjsmål inrätta ett sametingm,m, i vårt eget land. Jag tror atl generationers oförrätter i många fallligger bakom samernas ställning. Jag tror att ett sameting verksamt skullebidra fill alt öka förståelsen för samerna och behovet av fredlig samlevnad,vilket behövs i stället för, som nämnde, att grupp ställs mot grupp, Samerna i vårt land är ju mer splittrade geografiskt änsamerna i t,ex, och , I dessa länder finns det kommuner därsamerna är i majoritet, I finns det ingen kommun där samerna är imajoritet. Jag tror alt samerna utgör av befolkningen i , vilket ärden plats där samernaprocentuellt sett har sin största befolkning jämfört med andra platser ilandet. Därför kanske det är ännu viktigare i än i övriga nordiskaländer alt det finns elt folkvalt samiskt organ. Utredningen har arbetat och det är klart altdel finns olika synpunkter Vi som har arbetat i utredningen fick anstränga ossför atl nå en fullständig överensstämmelse mellan samer och icke-samer ombehovet och inriktningen av . Men uppgifter är ju inte engång för alla fastställda, utan dessa uppgifter får utvecklas i framtiden.Däremot var det klarl alt inte skulle få vetorätt. Det anges ju idirektiven, I min kommentar lill svaret nämride jag några frågor Jagsade t,ex. alt jag tyckle all del var oroande alt justitieministern hänvisadetill atl kostnadsfrågan måste övervägas ytterligare inrian regeringen kanlägga fram förslag. Jag skulle därför vilja upprepa min fråga om justitieministernanser all del är rimligt att kostnadsfrågan skall få vara avgörande när delgäller demokratiutvecklingen. Juslitieministern skapade inte särskilt mycket störreklarhet när del gäller om och när förslag skall framläggas. "Om - ellförslag kan läggas fram", som det slår i svaret, vittnar ju om attregeringen inte ens bestämt sig. lät justitieministern emellerlidhoppfullare, men frågan är när förslag skall framläggas. Förslaget brådskar.Del måste läggas fram sä fort all del första valet lill samefinget kangenomföras . Detta kan inte uppskjutas Med tanke på samernaoch den fredliga samlevnaden är del väldigt viktigt att delta val genomförs. Prot.1989/90:91 , Svar på interpellationer . 29 HANS (); Den första frågan som jagställdefick jag välindirekt svar på, även om justitieministern sade alt jag var inkonsekvent. Mensåvitt jag kan förslå av svaret skall dessa frågor övervägas i jordbruksdepartementet.Av det kan man kanske dra slutsatsen atl del skall bli en proposition. Beträffande den sista frågan var även innepå samma linje, nämligen atl man kunde tolka justitieministern på ell sådanlsäll alt det skulle läggas fram en proposition, men atl justitieministern intehinner lägga fram den i vår och atl hon inte visste om den skulle läggas framlill hösten. Då kan man undra varför det står "om". Eftersom det härär en mycket viktig fråga borde detta var klarlagt. Den samlade proposition somjag anser bör läggas fram gäller just frågan om sameting, kulturfrågor ochåtgärder mot etnisk diskriminering. Vi är alltså intresserade av atl få reda påom detta "om" är något som har kommit med i onödan eller om delfortfarande finns tvivel om del skall läggas fram någon proposition eller intenär del gäller denna för samerna så angelägna fråga. undrar om de överväganden somnu görs be träffande status innebär all även.skall ges konstitu befogenheter. På detta kan jag direkt svara atl det knappast kan komma i fråga. Vad del handlar om är vilken rättslig status som delta sa meorgan skall ha. TillMartin vill jag bara säga alt jag delar hans uppfattning om be- 1989/90:91 22mars 1990 lydelsen av att vi finneren bra lösning för atl ge samerna elt eget organ, där deras intressen kanbevakas och tillvaratas. tycker att det inte är rimligt att kostnadsfrågan får ha någon betydelsei elt sådanl sammanhang: Jag kan i och för sig ha förståelse för att man kanlycka att penningfrågor inte skall ha betydelse när man talar om sågrundläggande ting som deriiokrali för en minoritetsgrupp. Men dess värre ärverkligheten ändå den ätt varje reform har sina kostnader, och vi måsle tahänsyn till kostnader när vi planerar reformers genomförande. Det är viktigtatt vi faktiskt har tillgång till de resurser som behövs vid genomförandel aven sådan reform och alt det finns medel till information och andra åtgärdersom kommer att vara viktiga i sammanhanget när reformen skall förverkligas. HansDau harhakat upp sig på del faktum att det finns ett "om" med i mittsvar. Jag vill bara säga att det slutgiltiga ställningstagandet till om eltförslag kan läggas fram måste jag avvakta med tills de överväganden är gjordasom gör atl jag kan se alt förslaget är försvarbart att lägga fram. Jag harförsökt förklara atl jag inte har det. Jag inser ocksåbetydelsen av atl man försöker skynda på denna behandling så mycket sommöjligt, och det är min avsikt att göra det. Men några löften om när resultatenär klara kan jag för dagen inte lämna. AnL31 (vpk): Justitieministern sägeri sitt svar atlrätten för samerna atl utöva renskötsel också skall komma till uttryck ilagen. Har vi inte redan väldigt mänga lagar, ett helt lagregelverk, omrenskötsel och rennäring? Gäller del här frågorna om brUkarräli i någon form?Hur går resonemangen där? Anser regeringen atl det finns skäl atl lyssna påsamernas synpunkter på hur deras rättsförhållanden skall regleras? AnL 32 (): Jag hoppas att justitieministern lyckas knyta ihop de olika synpunktersom kan finnas på när det gäller myndighetsslällning och annat såalt framläggandet av förslag inte förhindras. Jag hoppas även attfinansdepartementet inte utifrån kostnadsaspekter kan förhindra eller försenagenomförandel av reformen. Jag tror att justitieministern och jag iverkligheten är överens om att demokrati måsle kosta pengar. Sådana kostnaderkan inte vägas som andra kostnader sida menar vi alt skulle vara en form av myndighet. Detskall knytas samman med renskötsellagen på visst sätt. skulleallmänt få yttranderätt då det gäller större skogsavverkningar och även andraingrepp där det uppstår konflikter Vihar funnit ocksä andra uppgifter som skulle kunna ha: alt fördelastatens bidrag och medel genom en samefond till samisk kultur och samiskaorganisationer, medverka till samhällsplanering, informera om samiskaförhållanden och samernas ställning i samhället, ta initiativ till verksamhetsorn kan befrämja samisk kultur. Samerna är en mycket liten folkgrupp i vårtland och, som jag sade tidigare, spridd inom kärnområdet. Dessutom bor väldigtmånga äv samerna i andra delar av landet. av densamiska kulluren är det viktigt atl sä många som möjligt av dem som känner sigvara samer också kan känna sig stimulerade att bidra till alt föra kullurenvidare. Det svenska samhället har ett ansvar att underlätta della. Blandlingets uppgifter kunde också finnas atl bidra lill alt föra kulturen vidareoch rädda den för framtiden. Jag skall inte kritisera justitieministerns svarytterligare utan bara uttrycka förhoppningen atl arbetet skall gå fortgåframgångsrikt, så att vi kan falla beslut om införande av ettsameting. Överläggningen var härmed avslutad. 4§Svar på interpellation 1989/90:123 om Indienaffär har, med hänvisning tillriksrevisionsverkets granskningsrapport om betalningar i samband medIndienaffären, frågat mig om regeringens hänvisning till riksbankenssekretessförbehåll var i överensstämmelse med svensk lagstiftning, varför NobelIndustrier fick läsa hela , varför beslut om delta inte ärdokumenterat, samt varför regeringen har JK-anmäll frågan om utlämnande avhemliga handlingar Svaret på första fråga är att regeringensbeslut om offentliggörande av delar av RRV-rapportensjälvfallet fattades i överensstämmelse med tillämplig lagstiftning. I beslutet konstaterades all innehöll delssådana uppgifter som omfattas av utrikessekretessen enligt 2 kap. 1 §sekretesslagen, dels sådana uppgifter om enskilds ekonomiska förhållanden somomfattas av sekretess enligt 8 kap. 6§ samma lag och punkt 1 i bilagan tillsekretessförordningen. Enligt sistnämnda bestämmelse gäller sekretess föruppgifter som rör "utredning, planering, tillståndsgivning, prisreglering,tillsyn och stödverksamhet hos regeringen i frågor som rör näringslivet". Som ett villkor för sekretessen gäller atl det kan antasatl den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Det aktuella ärendet rörde regeringens tillståndsgivningtill, och tillsyn av, en krigsmalerieltillverkare. Av regeringens beslut framgick således klarl, all delbaserades på en sekretessbedömning inom ramen för de regler som regeringenhaft all tillämpa. Av beslutet framgår vidare atl samråd ägt rum medriksbanken samt alt banken framfört sin uppfattning, alt uppgifter rörandeenskilds ekonomiska förhållanden inte borde offentliggöras. andra och tredje fråga synes bygga pä ettmissförstånd. Regeringen fattade inte något formellt beslut om alt låta NobelIndustrier ta del av hela . Detta var inte heller nödvändigt. Som jag sagl råder sekretess för uppgifter omenskilds ekonomiska förhållanden om del kan antas atl den enskilde lider skadaom uppgifterna röjs. Denna sekretess kan av naturliga skäl inte åberopasgentemot den som lämnat uppgifter om sina egna förhållanden. Det fannsdärför ingen grund för all förvägra alt ta del 5 protokoll 1989/90:91 Prot,1989/90:91 avRRV-rapporten, eftersom det var som lämnat de sekretessbelagdauppgifterna. Del bör i del här sammanhanget slås fast atl regeringeninte har någon roll som "skiljedomare" mellan svenskakrigsmalerieltillverkare och deras kunder i utlandet. Inte heller är den part imålet. Regeringen har uteslutande strävat efter en korrekt tillämpning avsvensk lag. Svaret på sista fråga är att en radhandlingar uppenbarligen har utlämnats och ålergivits i massmedia pä säll somkan tyda på atl brott begåtts. har därför fästjustitiekanslerns uppmärksamhet på det inträffade, JK har däreftersjälvständigt beslutat om förundersökning. AnL 34GUDRUN (vpk): Jag skall be atl få tacka försvaret. Det är riktigt atl min första fråga gällde regeringens hänvisning tillsekretessförbehäll för , när den beslöt atl hemligstämpla delar avRRV;s rapport. Mitt intryck är nämligen att regeringen inte vågade stå för sittbeslut och därför hänvisade i sill svar till till atl det inte gick atlbryta sekretess. " Närden censurerade rapporten överlämnades till ' 1987 hade manskrivit så här i en not; "Uppgifterna i rapporten bygger i allt väsentligt påinformationer som RRV inhämtat från . har tillställtutredningen dessa uppgifter under förutsättning all full sekretess skall gällaför dessa. Rapporten kan därför inte offentliggöras i dessa delar." Enligt min uppfallning var del både fel och framför alltfegt alt hänvisa lill . Regeringen borde kunna stå på sina egna benoch ta ansvar för sina egna beslut. Del fanns ingenting heller i den svenskasekretesslagstiftningen som tvingade iegeringen att hemligstämpla delar avrapporten. I sitt svar hänvisar lill sekretesslagens 8kap. 6§ och lill en bilaga till sekretessförordningen. Men vad hon inte nämnerär att del i samma paragraf, punkt 2, andra stycket står: "Regeringen kanför särskilt fallförordna om undanlag från sekretess om den finner det vara av vikt alluppgiften lämnas ut." Detta har jag hävdat tidigare i debatter Regeringen måstekunna upphäva ett sådant beslut. Det finns alltså lagliga möjligheter att göradet. Men det är tydligt att regeringen tyckte att del inte var tillräckligtviktigt all indierna fick information om provisionsutbelalningar! Så offentliggjordes de hemliga delarna ändå av den indiskatidningen . På grundval av delta har indierna kunnat lämna in enpreliminär stämningsansökan mol och misstänkta mellanhänder Rapportenshemliga delar används nu som bevismaterial på flera punkter i den indiskapolisens rapport lill domstolen i . Efter påtryckningar från den indiska regeringen harschweiziska myndigheter bestämt sig för att spärra de aktuella bankkontona.Det innebär alltså atl vi närmar oss sanningen om vem som har fåttprovisionerna. Men jag lycker atl del är beklämmande att det inte är densvenska regeringen som harbidragit lill detta - snarare tvärtom: trots den agerandehar dessa uppgifter kommit fram. De som indierna har att tacka för detta ärfaktiskt de anonyma personer - eller den person - som har lämnat ut den härrapporten och möjliggjort alt sanningen om provisioner kan komma fram.Denna tacksamhet delar inte regeringen, såvitt jag förstår ulan precis tvärtom. Det var del jag tog upp i min fjärde fråga; Varför har manbestämt sig för all JK-anmäla delta? säger alt "en rad radhandlingar uppenbarligen har utlämnats och ålergivits i massmedia på ett sällsom kan tyda på att brott begåtts". Därför har man anmält det hela lillJK, som har beslutat inleda en förundersökning. sitter alltså en särskildåklagare och försöker lista ut vem eller vilka som har läckt om den härrapporten. kan man säga, ett myckel vackert bidrag frän regeringenssida för att tvätta vapen-exporlbyken. När alltså en modig person ville få fram sanningen ochlämnade ut handlingarna, initierade regeringen en förundersökning - men intemol , som betalat provisionerna, utan mot den person eller de personersom har avslöjat provisionerna. När lämnade ut hemliga dokument omvapensmugglingen tjll , vågade inteBofors polisanmäla honom. Del var en stark opinion, och han hade ett moralisktstöd för sitt åtagande. Men det är tydligt att regeringen inte alls diskuterarpå samma sätt. När jag ställde frågan varför fick läsade hemligstämplade delarna i rapporten, var bakgrunden alt det ju fanns skältill alt ville göra det - skäl som inte framgår när man läserAnita svar Hon säger; "Denna sekretess kan av naturliga skäl inteåberopas gentemot den som lämnat uppgifter om sina egna förhållanden. "Del låter ju myckel bra. Men hade alltså inte lämnat några uppgifterdirekt till . har ju lämnat uppgifter och informationtill , och delar av denna information ingick i utredningen.Problemet för och för mottagarna av provisionen var atl de inte visstehur myckel som avslöjades i rapporten. Det var delta som de var tvungna alt fåreda på för atl kunna hantera den här historien fortsättningsvis. De frågorjag vill ställa nu är alltså: Har AnitaGradin förståelse för all indierna är upprörda i den här affären? Återigen; Varför var del så viktigt all anmäla att de häruppgifterna har kommit till massmedia? Det har ju hänt förr alt uppgifter harläckt, utan alt regeringen har ingripit. .Tycker att sekretesslagens bestämmelser idel andra stycket, som jag åberopar är tillämpliga i det här ärendet? Prot,1989/90:91 Under detta anförande överlog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar ägnade konslitulionsulskollel ettantal limmar åt och , Del var en offentlig utfrågning, och jag haringenting att tillägga utöver vad som sades vid del tillfället. AnL 36GUDRUN (vpk); Jag är ledsen att inte villbesvara mina frågor Jag är inte säker pä alt de här frågorna ställdes vidKU-förhörel: bara delar av del hade jag möjlighel alt ta del av. Del finns fortfarande frågor som är obesvarade, bl.a, desom jag ställde just . Jag påvisade att det fanns lagligt stöd för densvenska regeringen all häva sekretessen. Det vore intressant, lycker jag, allfå höra elt statsråds uppfattning om detta, särskilt som statsrådet hela tidenhar hänvisat lill atl man bara har följt den svenska lagstiftningen. Om jagdåvisar på att det finns andra möjligheter om man stöder sig på denlagstiftningen, så vore det väl bra om kunde motbevisa det. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1989/90:139 om EG och kommunerna har frågat mig omEG-anpassningens konsekvenser för kommunerna i , pekarpå en oro bland kommunalråd för att EG-anpassningen kominer all hindraSverige från all föra en självständig regionalpolitik och kommer atl negativtpåverka den kommunala självstyrelsen. Jag kan inte uttala mig om metodiken i den undersökningsom föranlett frågor lill mig. Grunden för den kommunala självstyrelsen finns fastlagd iregeringsformen. Principerna för lokal och regional självstyrelse har ocksåreglerats i en Europarådskonvention, som godkände , Syftet medkonventionen är att trygga den kommunala självstyrelsen som en av de viktigastegrundstenarna i ett demokratiskt styrelseskick. Konventionen kommer atl gällaoavsett formen för del framlida samarbetet med EG, Det västeuropeiska samarbetet minskar inte våramöjligheter atl föra en självständig regionalpolitik. Vårt frihandelsavtal medEG har inte på något sätt hindrat oss från att vidta t,ex, regionalpolitiskastödåtgärder eller arbelsmarknadspolitiska åtgärder Även fortsättningsviskommer beslut om våra egna regionalpolitiska stödåtgärder atl fattas avSveriges regering och riksdag med utgångspunkt från våra internationellaåtaganden, exempelvis frihandelsavtalet, och , Vad som därvidsärskilt måsle beaktas med hänsyn till dessa åtaganden och vårt internationellaberoende är att företagsstöd försvinner som är otillbörliga och snedvrider konkurrensen. Genom ell särskilt direktiv har samtliga offentligautredningar fått i uppdrag atl beakta EG-aspekten, Delta gjordes också av denregionalpolitiska kommittén, som tillsattes av regeringen , Kommitténbehandlade i sitt betänkande bl,a, hur svensk regionalpolifik kan påverkas avett närmande till EG, Betänkandet har gått på remiss lill många av landetskommuner En slutsats som kommittén kom fram till var alt utformningen av detregionalpolitiska stöd som föreslås av kommittén ligger väl i linje med de regler somtillämpas inom EG, Delta framhålls också i den regionalpolitiska propositionsom lagts fram av regeringen, frågar avslulningsvis vad som skall görasför att stilla kommunalrådens oro. Som svar på delta vill jag påminna om alt vifrån sida bedriver ett omfattande och fortlöpandeinformationsarbete om integrationsfrågorna. Informationen riktar sig såvältill den breda allmänheten som till beslutsfattare i statsförvaltning, kommuneroch landsting. Vi publicerar kontinuerligt lägesrapporter och andrainformationsskrifter om hur inlegrationsarbelel fortlöper Organisationer ochenskilda forskare har fält stöd för atl ta fram rapporter ochinformationsmaterial. Jag vill också nämna all gett uten publikation om kommunerna, internationaliseringen och EG,Kommunallagskommillén kommer inom korl all presentera en översikt av detkommunalrältsliga området. För egen del har jag medverkat i flera arrangemangmed dellagande från inte minst kommunerna. Vi kommer också i fortsättningen attha en hög ambitionsnivå när del gäller alt informera om del fortsatta arbetet. Prot, 1989/90:91 22 mars1990. AnL 38GUDRUN (vpk): Jag kan förstå om börjar blitrött på all prata efler dessa debatter som har pågått för hennesdel. Jag hoppas i alla fall alt hon skall vara litet mera talför i dennainterpellalionsdebatl än hon var i deri tidigare inlerpellationsdebatlen. Det är några punkter i del här svaret som jag tänktefördjupa mig i. Jag vill börja med att besvara fråga om metodikeni den här undersökningen. Den reportagebyrå som har gjort denna undersökninghar per brev frågat över 260 kommunalråd i hela landet hur de ser påanpassningen ur ett kommunalt perspektiv. Resultatet blev reportagebyrån myckelöverraskad av. Ungefär 100 kommunalråd är rädda för atl anpassningen kommerall leda till atl kommunerna försvagas och alt man kommer atl förlora sittregionalpolitiska stöd. Detta är märkligt nog. första gången som kommunalrådensåsikter om EG har kartlagts. Det visar sig då all regeringen inte har någotkompakt stöd för sin politik. Det är också intressant, när det gäller den härundersökningen, att notera pariifärgerna på de inblandade kommunalråd som ärkritiska-det är socialdemokrater och centerpartister Det är framför allt desom bor och verkar i de län som har regionalpoliliskl stöd som är de mestkritiska. Del finns också ett kompakt missnöje med hur regeringen har sköttinformationen om EG. Det är väl lättvindigt av atl göra del härtill en ren informationsfråga, säger att regeringen skall ha en högambitionsnivå också i fortsättningen, och jag kan bara konstatera attambitionsnivån inte på någol sätt har fillfredsslällt dem som borde fådenna information. Jag undrar då nalurliglvis hur del kommer all se ul ifortsättningen,.Om det skall fortgå på samma säll kommer missnöjet naturligtvisatt växa - är redan mycket missnöjda. Eller planerar man några särskildaåtgärder?