prot · GD09110 · 1989-12-31 00:00:00 — Det finns folkrörelser, våra studieförbund,som slår nära olika andra politiska partier och som väl svarar för enutomordentligt stor del av del svenska kulturulbudel. Studieförbundenbehandlas i ett annat utskott, och del var kanske naturligt att vi inte tog uppdem i det här sammanhanget. Men jag vågar påslå att och våra studieförbund som folkrörelser, i kultursammanhang, gårlångt utanpå Folkets hus-föreningarna som jag också berörde i mitt anförande. Jag vill också säga några ord om sponsring. Även härtyckle jag alt var mycket snäv i sitt tänkande. När det gällersponsring talade jag inte i första hand om Operan. Jag talade om när jag medhjälp av spons-rade medel fick höra Förklädd , framförd av kammarkörnyligen. Vikingaspelet med 10 föreslällnirigar med 700 personer i den lillakommunen i skulle inte kunna fungera om inte förelag, affäreroch privatpersoner i närheten sponsrade med både egna insatser och pengar Närman talar om sponsring blir det så lätt så, att det kommer alt handla omOperan, och Göteborgssymfonikerna. Men vad det gäller är - vilket ocksåframförs i Europarådsrapporten - alt varje kulluraklivilel som vill vidga sinverksamhet måste gå ut och skaffa medel också från annat håll. Jag har aldrigute i kulturlivet i övrigt mött någon negativ inställning frånsocialdemokratiska kolleger, engagerade i den här typen av verksamhet. Beträffande sammansättningen av vill jag sägaatl må vara en bjässe, men om han numerärt skall likställas medell anlal socialdemokrater vet jag inte. Jag vill allvarligt understryka alt vikonstaterar i reservationen att utvecklingen har gått mot en mindre politisktgrundad representation, och vi vill atl den utvecklingen skall fortsätta. Anslag tid allmän kulturverksamhet. AnL 8JAN-ERIK () replik; Först några ord om biblioleksersätlningen.Riksdagen har ju beslutat att förhandlingsliknande överläggningar skall äga rummellan staten och författarna. När dessa förhandlingar väl är avslutade kommerpå lilläggsstat förslag om detta från regeringen. Jag tror alt vi börrespektera den ordning som själv har ställt sig bakom. Till ; Jag noterade en positiv sak-hansintresse för Drolt-ningholmsteatern. Vi skall se om vi inte kanordna biljett. Sedan klagade över att ingen hade berörtfolkrörelserna. Nog blir man häpen. tog jag upp femprincipfrågor, sju anslagsfrågor, redogjorde för två reservationer, ställdetvå frågor till kulturministern och läste en dikt av såkommer och klagar över att jag inte har tagit upp sådant sominte har med betänkandet att göra och som vi har behandlat i andra sammanhang.Om del är någon som har gripits av tvivel vill jag härmed försäkra atl jag intehar glömt bort de insatser som har gjorts av , arbetarrörelseneller . Jag har dokumenterat milt intresse i elt stort antalartiklar och några böcker som jag med varm hand skall be alt få överlämna tillÅke . Och jag ber kammaren om ursäkt för all jag inte talade Anslag tid allmän kulturverksamhet. längre Jag lovar atl jag till skall bättra mig och lägga om folkrörelserna i retoriskt hänseende för att tillfredsställaÅke . AnL 9 () replik; Även jag vill någol beröra folkrörelserna.Det är klarl alt det slår begränsad tid till förfogande och att man har en vissinriktning på anförandena. Jag delar ju uppfattning. Han räknade dockinte upp alla folkrörelser som har slor belydelse. Det kan jag ha förståelseför, eftersom inte heller hinner med sådant. Del finnsemellerlid många folkrörelser som har stor betydelse. Det är litet synd om ÅkeGustavsson, eflersom han nu faktiskt hade haft chansen att i det härutskoltsbetänkandel göra litet mer för folkrörelserna. Del finns nämligen eltantal reservationer från centerpartisterna, reservationer som faktiskt syftarlill en ökning av stödet lill folkrörelserna. Jag tänker t.ex. på Folkelshus-rörelsen och . Jag delar alltså inte denuppfattning som någon framförde, nämligen atl det här inte har medutskottsbetänkandet att göra. Del har del visst. Det förekommer reservationer iden frågan, och då ingår den också i utskottets behandling. Det hade alltsåfunnits en utmärkt chans för socialdemokraterna i utskottet alt ansluta sig ochförstärka stödet till de folkrörelser som behandlas i reservationerna. Jag blev fullständigt häperi över vad sadeom sponsorverksamheten. Han kände förståelse för del jag framförde om atl delbehövs regler Han sade atl Operan inte var någol bra exempel, och det är denverkligen inte - vi är hell överens pä den punkten. Det var bara synd alt ÅkeGustavsson skrev under ulskottsbelänkandet. Där finns ett stycke som det verkarsom om han icke har tagit del av och där det står; "Del får därför ankommai första hand på den enskilda institutionen att med utgångspunkt i det synsättpä sponsring som ovan redovisats ta ställning till vilka principerinstitutionen skall hävda i sponsorsammanhang. Såvitt känt har del hitintillsinte förekommit något i samband med sponsoravtal på kultursidan som enligtutskottets mening motiverar atl statsmakterna slår fast några formellaprinciper för sponsring." Det är åsikt, eftersom han ingår iutskottsmajorileteri. Jag blir förvånad om han instämmer i syn påsponsring som han konstaterar att det inte har hänt någonting. Hanhar själv givit exempel på ett avtal som är synnerligen olyckligt, men det harändå inte hänt någonting. Jag skulle gärna vilja ha ell besked om ÅkeGustavsson har läst della stycke i betänkandet. 10ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik- Herr lalman! 1 frågan om sponsring ärpositionerna låsta. Debatten har förekommit tidigare, och nästan alla partiersställning i frågan är känd. En viss betänklighet kan det finnas vad gällersocialdemokratins tvetydiga hållning gentemot sponsringen. Det finnsulskottsskrivningar där socialdemokraterna visar sig mycket skeptiska tillsponsring, men i andra utskottsskrivningar är de inte fullt så skeptiska. Detfinns alltså en viss tveksamhel om vadsocialdemokratin egenlligen står för i den frågan, och det är nu dags atl deklart och tydligt tar slällning till det. För vår del anser vi i vpk atl sponsring är en företeelsesom vänder sig framför allt mot yttrandefriheten. Den privata industrinanvänder kulturen inte bara som vanlig reklam eller som marknadsföringsmedel,utan man satsar framför alll på sådana kulturyttringar som antingensammanfaller med eller inte står i motsättning mol den privata industrins egnavärderingar och idéer Genom denna satsning åstadkommer man en snedvridning avkulluren, som i sig hotar yttrandefriheten och mångfalden. Det finns dessutom erfarenheter av och exempel på hursponsringen påverkar vissa kulturella institutioner negativt, som symfonikernai , vilka plötsligt blev utan anslag från därför att drogtillbaka sitt stöd till den kulturen. Del här är ingen ny företeelse, och ävenaridra lärider har negativa erfarenheter av sponsring. Det finns alltså ettgediget kunskapsmaterial som talar för att man skall avstå från sponsring. Det som är kännetecknande för socialdemokratins säll altlala om kulturen är den panegyriska tonen i framställningen. Många framgångarhar nåtts, och gäller del alt se på bristerna. Allt är inte gjort, och detgäller alt fortsätta. Jag skall nu citera det socialdemokratiska90-talsprogrammel - när annan i kammaren har gjort det får jag göra det.Detta program är inte undertecknat av vem som helst ulan av topparna inomsocialdemokratin. "Såsom vi har beskrivit finns det mitt i denmateriella välfärden inte något annat än en kulturell fattigdom som drabbarmånga människor och som politiken, däribland arbetarrörelsens egen. ofta varitmedskyldig till." 1 denna rapport är man belydligl mera kritisk molsocialdemokratins insatser än vad är. Anslag lid allmän kulturverksamhet, m.m. AnL 11 () replik; förvånar sig över atl jagharanslutit mig till reservation nr 1 om de kulturpolitiska målen därför att denockså avges av tre borgerliga partier Det viktigaste i reservationen ärförslaget om en prövning. Jag har redan i milt länga inledningsanförande talatom hur vi i ser på en förändring av de kullurpolitiska målen, sådet kan inte råda något tvivel om var vi står. Jagskall ändå läsa vad som skrivs i reservationen:"Del bör sålunda prövas om de i motionerna förordade målen om konstnärligkvalitet och främjande av mångfald i kulturyttringarna samt rimligaarbetsvillkor för landets fritt arbetande konstnärer bör fastställas som nyamål för kulturpolitiken. Även andra kompletteringar kan behöva övervägas." Det gäller del s.k. decentraliseringsmålet, som går ul påatl del i alla delar av landet kan utvecklas elt allsidigt kulturliv. Jag trornästan att skulle kunna ställa sig bakom detta, fast han intevill göra det formellt i en reservation. När en sådan här prövning kommer tillstånd tror jag att vi kan hävda våra synpunkter och föra in de mål som viskulle vilja nå. Jag är i alla fall glad över att anser attvi är pålitliga när del gäller etermediefrågorna. Jag kan meddela atl jag frånborgerligt håll Anslag tid allmän kulturverksamhet, m.m. anses somen mediestalinisl i del här sammanhanget, så kan känna . Tiden tillåter inte att jag nu går in på folkrörelserna,men jag kan ändå ta upp miljöpartiels synpunkt på de folkrörelser som intebehandlas i detta betärikande. Vi vill åstadkomma en kulturpolitik som går nerlill gräsrotsnivå och ger människor bättre möjligheter atl utöva kultur,samlidigl som kunskaperna ökar och möjlighelerna atl samarbeta och påverkaulvecklingen tilltar i första hand på del lokala planet men också i alllvidare kretsar Vi vill att det skall vara en viktig verksamhet för all skydda lokalamiljöer m.m., som också pläderar för, mot tryck utifrån.Problemet är hur man skall göra med uppkomsten av en mycket lång fritid isamhället, vilket jag tyvärr inte har tid att utveckla . AnL 12 () replik; Jag tror atl harmissuppfattat vad en folkrörelse är. Jag skall inte ge mig in i en diskussionom det, ulan bara hänvisa till de avhandlingar där det görs definitioner avfolkrörelser bl.a. en avhandling av förre riksdagsledamoten ser inte Folkets-husföreningar, studieförbund eller som folkrörelser Möjligen kan de vara instrumentför folkrörelser, men det är en väsentlig skillnad. Det kanske är en del avmissuppfattningen. När jag nämner bl.a. är del inte bara enlek med namn och ord. Efler vad jag har förstått, råder det en ganska hyggligenighet över olika intressegruppers gränser när det gäller inriktningen ochprövningen av anslagen, och del är det som är min poäng. Det rycker undan heladen kritik som går ut på atl del skulle vara ett slags konstig sammansvärjning,med mellanhänder som jobbar här Jag tror all de jobbar pä elt sätt som gagnarde anslagsområden inom vilka de är salta atl verka. Till vill jag säga atl jag självfallet harläst både den aktuella reservationen och majoriletstexten, den senare medspeciellt stort intresse. En av anledningarna till att jag citerade all jag anser att man kan ogilla vissa företeelser utan alt därför krävaatl de skall stalsregleras i någol avseende. Man kan hoppas på en visssjälvsanering. Del var därför jag uttryckte en viss sympati för del resonemangsom förde. Del finns anledning alt titta närmare på detta och följaulvecklingen. Detta är vad del innebär Till vill jag säga att del ärmöjligt alt mitt anförande kunde uppfattas som något slags skrytvals. Det varinte avsikten. Tvärtom försökte jag lala om atl vi har stora uppgifter framföross. Jag hänvisade bl.a. till vikten av atl nå ut till de breda folklagren.Men jag kan också göra del erkännaridet atl det visst finns anledning alt varasjälvkritisk en och annan gårig också inom politikens område, även om del intelönar sig så mycket - del märkte ni kanske på replik till mignyss, då jag försökte ge honom elt erkännande för hans resonemang. Men vissthar man anledning alt vara självkritisk. Jag försökte delvis också varasjälvkritisk, även om jag tycker atl vi är ganska dukliga - del är det intebara jag som lycker, del visar också Europarådsrapporten. Del finns oerhörtmyckel mer att göra, och det är också en utmaning att gå vidare. Under delta anförande övertog andre vice talmannenledningeri av kammarens förhandlingar 13 () replik; Det är klart all vi i samband med endiskussiou om kulturpolitiken skulle kunna börja diskutera vad en folkrörelseegentligen är Jag vet aft t.ex. Rädda barnen är en folkrörelse. Men jag troddefaktiskt att bygdegårdarna och den verksamhet som där bedrivs, attidrottsrörelsen och att även varfolkrörelser De är uppbyggda av ett oftast föreningsdrivet, myckel intensivt,ideellt och enskilt engagemang. Men jag har förstått alt folkrörelser ärnykterhetsrörelsen och arbetarrörelsens olika grenar som fåttfolkrörelsekaraklär och som alltså är s-märkta. Men låt mig säga någonting om mellanhänderna när detgäller kullurför-medling, som jag inte berörde förra gången. Sjävfallel vet ÅkeGustavsson alt vad jag här menar är t.ex. Skådebanan. Jag tyckte alt del varganska fantastiskt alt den stora kritiken i Europarådsrapporten, trots alltpositivt som där också sägs - det har jag tidigare underslrykit - gällde altdet fanns för myckel mellanhänder när del gäller kulturförmedling; man tarsärskilt upp frågan om våra teatrar. Skådebanan är ell exempel på del. Den lärväl aldrig återuppstå här i , och det skall vi kanske vara gladaför De direkt till institutionerna knutna teaterföreningarna eller teatrarnasegen marknadsföring ger däremot till resultat alt åskådare kommer tillbaka. Detär faktiskt väldigt viktigt. 14 () replik: Jag vill först konstatera atl vi väl fårfortsätta diskussionen om sponsringen. Anledningen till atl vi har tagit upp det på det härsättet är att vi i fastställer ganska mycket regler vi har jufaktiskt den funktionen. Vi fastställer mycket regler för t.ex. privatverksamhet. I del här fallet rör det sig om en institution som har tecknat eltavtal som berör helt statliga intressen - institutionen är ett aktiebolag därstaten ännu så länge äger samtliga aktier säger atl man kan stödja del även om maninte gillar det. Jag tror atl i de sammanhangen kan fastställa reglerför sådan verksamhet som man inte gillar. När det gäller privata teatrar - föratt hålla sig till del begreppet - skall naturligtvis inte gå iri ochgranska sådana avtal. Det är en hell annan sak. anlade värderingar på tanken på elt utökatnationalscensbegrepp, som innebär att man skulle kunna ha fleranationalscerier Ceritern gör i sina resonemang ingen skillnad mellankultursatsningar ute i regioner och satsningar på nationalscener införde däremot en ny dimension. Han sadealt om man skulle utöka nationalscensbegreppet skulle det av andra uppfattassom mer värt att vara en nationalscen - det skulle således vara orättvist.Någon sådan värdering har vi faktiskt inte lagt i det begreppet, Med ÅkeGustavssons egna ord skulle då de nationalscener som vi Prot.1989/90:110 26aprill990 Anslag tid allniän kulturverksamhet, m.m. Anslag lid allmän kulturverksamhet, m.m. har - vihar ju faktiskt nationalscener, även om de inte är så många - vara betydligtfinare än de regionala scenerna. Det är en åsikt som vi från sidainte instämmer i. 15 (vpk) replik; I mina repliker försöker jag all inte varapolemisk. Syftet är inte heller all la upp någon partipolitisk polemik. Jag ärallvarligt oroad över saker och ling som vi inom arbetarrörelsen måste se. Delsom intresserar mig är de värderingar och ideal som är arbetarrörelsenstraditionella arv och som får stryka på foten på område efler område,lill förmån för ell kortsiktigt, pragmatiskt, ekonomistiskt tänkande som i sigär perspektivlösl och som i längden undergräver förtroendet förarbetarrörelsen. Det borde oroa all den kulturpolitiska ochidémässiga debatl som vi vill behålla utarmas. Det undergräver folks förtroendeför arbetarrörelsen. Det borde oroa också atl passiviteten ökarmer och mer i just de folkrörelser som åberopar Jag betraktar del som ett nederlag för arbetarrörelsen närdel aktiva deltagandel inom arbetarrörelsen - i fackföreningsrörelsen, ihyresgäströrelsen och i andra organisationer- mer och mer minskar Jag betraktardet som ett nederlag för arbetarrörelsen när arbetare i Klippan jobbar påförsta maj och lar en ledig dag i ställel. Jag betraktar del somett nederlag för arbetarrörelsen när fler och fler inom arbetarrörelsenpassiviseras också när det gäller deltagandel i den demokratiskabeslutsprocessen. Vi kan inte frigöra oss fråri ansvaret för all hamedverkat, såsom ni själva skriver i 90-talsprogrammet. Arbetarrörelsenspolitik har medverkat lill den tomhet som finns hos slora delar avbefolkningen, inte när det gäller vad de lever av utan när det gäller vad delever för De frågorna bör vi diskutera, de frågorna bör vi ta upp till enallvarligt menad debatt inom arbetarrörelsen. Annars är det risk atl vi hamnari självtillräcklighetens och självgodhetens intellektuella slagnation. AnL 16 () replik; Jag skall först be atl få yrka bifall tillkulturutskottets hemställan i belänkande nr 17 på alla punkter utom när delgäller moment 24, där jag yrkar bifall till reservation nr 21. Därefter skall jag kort kommentera . förstår jag hennes resonemang bättre: Hon tror att alla folkrörelserär s-märkta. Så är - tyvärr höll jag på atl säga - inte fallet. Jag tror allJan-Erik , som företräder en av de folkrörelser som vi diskuterarskulle protestera livligt mol en sådan kollektivanslutning. Därmed skall jag gå över till . atl jag infört en ny dimension när del gäller vad som är betydelsefulltoch mindre betydelsefullt. Jag skulle egentligen inte säga del här högt, menoss emellan verkar det som om inte hade läst betänkandet på denhär punkten. 1 betänkandet heter det: "Om man vidgar begreppet lill atlavse även andra scener än de helslatliga institutionerna Dramalen och Operanskulle det sannolikt snabbt spridas uppfattningen all verksamheten påexempelvis andra länsleatrar inte är lika betydelsefull som verksamheten på denya national- "Det var elt citat som jag gjorde ur betänkandet; det var alltså inte mina egnaord. Till skall jag säga alt det liggermycket av allvar i resonemanget om inte bara risken för ulan del faktum alt detsker en passivisering av människorna, alt vi får ett servicedemokratitänkandei stället för vad jag hellre ser, nämligen engagemangsdemokrati. En levandedemokrati kräver aktiva engagerade människor Det är en viktig idémässig och kulturpolitisk debatl vihar alt föra, var och en utifrån sina värderingar och bedömningar ochideologier Jag kan väl säga till atl jag personligendeltar med liv och lust i mänga ideologiska och idémässiga och kullurpolitiska debatterJag tror atf fler borde göra det, så kanske vi kunde bidra till den stimulanssom trots alll är nödvändig. Anslag tid allmän kulturverksamhet, m.m. vice talmannen anmälde all , och anhållit atl till protokollet få antecknatalt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Jag begärde ordet i denna debatt för att taupp ett resonemang kring den Europarådsrapport som har förekommiti inlägg och replikväxlingar Jag vill också mol bakgrund av de resonemangengöra några konklusioner för en forlsatl kulturpolitik. Lål mig inledningsvis då bara säga atl det som jag ser somden kanske viktigaste praktiska nyttan av rapporten är att den gerutgångspunkt för en diskussion om svensk kulturpolitik i delvis nyaperspektiv. Vi får hjälp atl betrakta de kullurpolitiska frågorna i andraperspektiv. Det ser jag som särskilt viktigt med tanke på den uppgift somriksdagen har att ta ställning fill anslag. får ofta behandla eltbudgelavsnill i sänder, vilket gör att de övergripande perspektiven inte bliraktuella. Mot den bakgrunden lockas vi ofta alt lägga tyngdpunktenpå den negativa värderingen. Del är mycket vanligt på kulturområdet. När detkonstaleras atl en halv miljon eller kanske 600 000 svenskar sjunger körsång,går den stora tidningen ul och beskriver nederlaget; av svenskarna sjungeraldrig i kör! När biblioteken talar om hur verksamheten har utvecklatsunder en . säger man alt bibliotekskostnaderna har ökat tre gångerom i reellt värde men atl bokinköpens andel har minskat från entredjedel till en dryg sjundedel. På del sättet ger man intrycket atlbiblioteken har slutat köpa böcker Man talar inte om hur en dryg sjundedel ärav så mycket, vilkel faktiskt är en tredjedel mer än ulgångssummanvar, för vilken det köptes böcker. Det finns alltså en rad områden där del geseländesbeskrivningar, som egentligen gör insatserna omöjliga. I kammaren är isynnerhet vpk och mycket goda företrädare för dem somfinner del politiska arbetet intressant och möjligt bara i de ögonblick dålivet är riktigt eländigt. Det är inte någon mening med alt göra en insats omdet inte har blivit sämre först. Det är alltså mot försämringarna man gör sinainsatser Anslag tid allmän kulturverksamhet, m.m. Dä vill jag faktiskt, eftersom vi talar omarbetarrörelsen, ställa följande fråga; Vad tror alt detidiga arbetarrörelseagitatorerna talade om? Gick de ut och talade om förmänniskor atl de levde eländigt, för att övertyga dem om att livet varhopplöst? Eller gick de ut och beskrev det samhälle som de ville skapa och somde tyckte var värt alt arbeta för? Hela kulturpolitiken måste självfallet bygga på depositiva beskrivningar av den situation vi vill skapa snarare än att övertygafolk om atl de aldrig läser böcker Många läser ju faktiskt böcker Fler äraktiva än def har varit tidigare, men vi tror inte all kullurpolitikerikari försvara siri position om vi inte kan styrka att det har blivit litetsämre än det var . Realiteten är ju deri all del har blivit bättre, och detär delta som är deri grundläggande poängen i den rapport som Europarådetredovisar och som vi har anlednirig atl dra slutsatser av. Den konstaterar altsvensk kulturpolitik på en rad områden har lyckats myckel väl, att vi har nåtten position som vi har anledning att vara fill freds med, infe i någon sortsnationalistisk yra utan som ett ullryck för egentligen bara en mycket objektiviakttagelse, atl kulturpolitik är meningsfull, att det är värt aft göra det vihar gjort. Vi behöver inte vara världsbäst, men rapporten hjälper ossatt på vissa punkter konstatera atl vi faktiskt har lyckats. Vi har marscheratett stycke i riktning mol det som var våra mål. Det är inte vilka som helst som har gjort utvärderingen.Det är examinatörer från skilda länder med skilda kulturbakgrunder som gördenna värdering där de konstaterar att vi i gör exempellöst sloraoffentliga ekonomiska insatser för kulturen. De konstaterar aft vi har enliten statlig förvaltning, och det är viktigt alt konstatera, för på denpunkten finns det också kluvenheter som man kan se i en motion från . I en motion om de nya idéerna föreslår i årkulturdagar i skolan. hade möjlighel atl la slällning lill delförslaget med anledning av en proposition som jag överlämnade till riksdagen1985, så del är en lång inkubalioristid irinan idéer blir nya i . som föreslår kulturdagar i skolan begärman en stor administration med länsskolnåmnden och Kommunförbundetslänsavdelning för att samordna dessa kulturdagar Och sedan vill man ha mindreadministration! Jag tycker atl vi skall lila på atl folk ute i skolsamhälletär engagerade och intresserade. Examinatorerna tycker atl vi har gjort väldigt mycket förkonstnärerna. Men den kritiska noteringen är atl vi på vissa punkler faktiskthar förtunrial våra system. Där måste vi vara uppmärksamma och fundera över hurvi i fortsättningen skall klara ett konsinärsslöd så att vi får förtätning islället för förlunning. Man konstaterar att vi har framgång med regionaliseringen,och det är viktigt för oss atl inkassera delta. Vi kan ju inte beskriva desvenska länen som kulturellt nödlidande. I så fall vore varje insats vi hargjort meningslös. I själva verket har den varit framgångsrik. Man konstaterar att vi har lyckats också när del gälleratl bredda kulturiri-tresset socialt. Man ärkritisk mot det provinsiella drag som man iakttar Det gäller fram- Man konstaterar atl på svenska hotell är det mest svenskakonstnärer. Del är i och för sig inte så märkligt, men det finns naturligtvisi decenlraliseringsprocessen och regionaliseringsprocessen något att ta vara påi detta.