prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — När della sker får det ofta karaktär av kritik motsittande regimer som inte tål opposition. vill alt kampen för demokrati och för mänskligarättigheter skall vara ett vikligl led i vår utrikespolitik. Del är vikligl alldriva denna politik med fasthet och konsekvens och inte med otydligauttalanden, glidningar i begreppen och ändringar i formuleringar skapaosäkerhet om vad den svenska utrikespolitiken slår för. Det gäller atl mäta med samma mått oavsett var i världenövergreppen sker och lala med samma inlevelse och medkänsla om människors rälllill frihel och trygghet i alla länder oavsett vilken politisk regim somhärskar. Så sker inle alllid. Det är allvarligt när trovärdigheteni den svenska utrikespolitiken undergrävs av all håller ett tonlägevad gäller fjärran länder och elt annat när det gäller förhållanden i vårnärhet. Internationella konventioner och internationellopinionsbildning för arbetet med de mänskliga fri- och rättigheterna framåt.Del är ell stort framsteg all del inle längre anses vara otillåten inblandningi ett annat lands inre angelägenheter atl kritisera övergrepp mol de mänskligarättigheterna, ESK-processen har bidragit lill en ny syn. Delta borde geökad tyngd och styrka också ål FN;s arbete, Konveniionsbildningen inom FN;s ram har gjort storaframsteg. Det är särskilt glädjande alt konstatera, atl FN nu efler tio årsdiskussioner har antagit konventionen om skydd för barnensrättigheter och en ny standard för all särskilt skydda dem mot sexuelltutnyttjande och mol andra övergrepp. Dock anser vi moderater atl del fortfarande finns slorabrister när del gäller alt följa upp hur besluten följs, FN;s system föruppföljning, kontroll och rådgivning bör stärkas. bör arbeta härför.När nu har tagit plats i för de mänskligarättigheterna, bör vi ta vara pä varje tillfälle all med stor beslutsamhetagera i dessa frågor. Just nu ser vi en utveckling mot ökad demokrati på flerahåll i världen. Tidpunkten borde därför vara särskilt lämplig all inom FN;s rammedverka lill all bryta upp gamla låsningar och söka nya lösningar för enförbättrad uppföljning och efterlevnad av FN-sladgan, All insikten om uppföljningens betydelse ökar också iFN-sammanhang visar del förhållandel att man till den nu antagnabarnkonventionen har kopplat ett syslem för bistånd och uppföljning på ettkonstruktivt säll. Den positiva ulveckling som vi nu kan följa ien del av länder mot ell mera demokratiskt samhällsskick ingerockså goda förhoppningar om atl respekten för de mänskliga rättigheterna skallkomma atl öka även där, 1 en presenterad rapport från Amnesty har mankonstaterat all man även i kan märka en ökad respekt för de mänskligarättigheterna . Enligt vår mening är del emellertidfortfarande långt kvar innan man kan säga atl regimen där lever upp lill devärderingar vi har om individens räll. Den ulveckling vi just nu upplever i Tjeckoslovakienhälsar vi med glädje. Den folkliga resningen mol många års förtryck ser nu utall lyckas. Del tjeckoslovakiska presidium ochsekretariat ställde sina platser till förfogande. nekuttalade , alt skall få en bred koalitionsregeringsammansatt också av icke-kommunisler. Den bildade oppositionsgruppen också sammanträffat med den nyvalde partiledaren för all diskutera den nyautvecklingen. Detta är ett första steg i en process som kan leda framtill en ökad demokrati, frihel för folken och respekt för de mänskligarättigheterna. Del är positivt atl nu internationellt har påtalatbrotten mot de mänskliga rättigheterna i och tagit upp dessa i för de mänskliga rättigheterna. Och jag vill understryka all del ärviktigt att även i fortsättningen protesterar mol kränkningarav de mänskliga rättigheterna. Mitt i svälter, fryser och förföljs etthell folk. FN:s konvention om de mänskliga rättigheternamåste gälla även del kurdiska folket. Kurdernas rätt alt fritt leva och verka isina hemländer och i exil måste respekteras. Del kurdiska folkels kamp för frihet och mänskligarättigheter har pågått . Kurderna har varit och är än i dagell jagat folk. Alltsedan slut och del ottomanskaimperiets fall har del utsatts för ohyggliga tragedier. Hundratusentals kurderhar Ivångsförflyllals från sina hem, utsatts för folkmord ochmassarresleringar. I kriget mellan och utsattes också det kurdiskafolket för oerhörda lidanden, giflgasanfall mot en oskyddadcivilbefolkning har väckt omvärldens avsky, och vi har alla upprörts avuppgifterna om fortsatta militäraktioner mot den egna kurdiskabefolkningen. De omkring 40 000 kurdiska flyktingar som på grund av denirakiska arméns bombningar har flytt till Turkiel lever under mycketsvåra förhållanden i flyklinglägren. Enligt rapporter från Rädda barnen dörfortfarande flera barn på grund av kyla, undernäring och sjukdomar, bör nu på alla sätt hjälpa lill all förbättrasituationen för de tiotusentals kurdiska flyktingar som lever i flyktinglägreni och Turkiel, Denna hjälp bör i första hand ske genom de enskildaorganisationerna. Rädda barnen och Röda korset har t.ex. genom sina kontakterinne i dessa länder myckel slörre möjligheler all nå fram med sinahjälpsändningar än de internationella organen. Det är beklagligt att inte lyckades atl få uppkurdernas situation lill behandling i . Del är nödvändigt allSverige med krafl fortsätter atl försöka få upp denna viktiga fråga pådagordningen. Men, herr talman, uppgift är inle bara allkritisera och reagera. Lika vikligl är all vi genom vår utrikespolitik stärkeroch utvecklar respekten för de mänskliga rättigheterna. Detta bör ske bådebilateralt och inom FN-systemens ramar. Stödet för mänskliga rättigheter skallvara särskilt tydligt i vår biståndspolitik. Atl främja en demokratiskutveckling är ju ett av de fem målen för svenskl biståndsarbete. Enligt vår mening beaktas inle demokratimålel tillräckligti den svenska biståndspolitikens utformning. Tvärtom har den svenska regeringenvarit alltför passiv när del gällt övergrepp mol mänskliga rättigheter i vårasam-arbetsländer. 1989/90:35 29november 1989 Delär enligt vår mening möjligt all utforma den svenska biståndspolitiken så verkligen stöder en ulveckling i demokratisk riktning. Vi bör stödjautvecklingen av elt rättssamhälle, en fri press, fack och folkrörelser. Sverigehar enligt vår mening slora förulsällningar för all verka för en sådanutveckling. Långvarigabiståndsinsatser i flera av de länder som lar emot svenskl bistånd har imycket ringa utsträckning lett till en sådan demokratisk utveckling imottagarländerna. Svåra övergrepp mot de mänskliga fri- och rättigheternaförekommer i alltför många av mottagarländerna för svenskt bistånd. Ettexempel på della är situationen i och den där sillande regeringensupprörande brott mot mänskliga rättigheter. Detta kommer alt behandlas i ettsärskilt betänkande . Därför lar jag inle upp den frågan . Riksdagenbör enligt vår mening anvisa ell särskilt anslag för demokraliut-vecklingen isamarbetsländerna. En särskild parlamentarisk kommission bör följa och i årligarapporter utvärdera ulvecklingen mot demokrati i våra sam-arbelsländer. Riksdagenbör också enligt vår mening inrätta ell särskilt fristående institut förfrämjande av de mänskliga rättigheterna. Härigenom skulle vi få elt opartisktorgan som kunde ge en bild av den demokratiska ulvecklingen i vårabislåndsländer. Meddella, herr talman, yrkar jag bifall till hemställan i utrikesutskottetsbetänkande. Jag vill börja med atl yrka bifall lill utskottets hemställan påsamtliga punkter. belänkande om de mänskliga rättigheterna är i stortsett ett enhälligt belänkande. Visserligen finns del nio reservationer. Menalla är de, tillåt mig säga del, en bock i marginalen. När det gäller de sloraprinciperna är nämligen alla överens. Del är bara vpk, som på några punkter villha något längre gående uttalanden om vissa länder, och , som påett par punkter vill ha en rent institutionell förändring när del gäller vårtarbete för mänskliga rättigheter. Jagtror alt det är ganska bra om vi inle försöker bjuda över varandra. I slällelskall vi acceptera alt vi alla på fint traditionellt sätt i svensk riksdagförsöker arbeta så långt del är möjligt för att på alla områden där vi harinflytande åstadkomma respekt för grundläggande mänskliga rättigheter. Naturligtvishandlar det ofta om teknik. Hur många institutioner skall det finnas? Hur mångakonventioner skall man upprätta? Hur många uttalanden skall man göra i Förentanationerna? Ofta är del fråga om atl vi kan ha delade meningar om vilkenteknik som skall tillämpas. Jagvill erinra om att del redan nu finns ell tjugotal olika övergripandeinternationella överenskommelser antingen i FN eller inom i fråga omkampen för mänskliga rättigheter. Det handlar inte om alt öka antaletöverenskommelser, utan del handlar om all få länderna atl acceptera dessa. Jagär väldigt lacksam för kommunisternas uppslutning kring allt delsom vi andra har sagt om värdet av ulvecklingen i . Jag tillåter mig -jag har ju varit med ganska länge i politiken - att erinra om all detinle alllid har varit enhällighel inom arbetarrörelsen i fråga om bedömningenav vad som har hänl i östra . När jag började mitt politiska arbete ochvi talade om förtrycket mol religiöst eller politiskt oliklänkande som sattesbakom lås och bom eller avrättades och när vi kritiserade del förhållandel altnågra få personer i ett land ansåg sig ha rätt all låsa in hela befolkningenoch förhindra människorna alt komma ul, var vi inte överens med kommunisterna.Det var den gången ni kallade oss för socialfascis-ler för atl vi angrephändelseutvecklingen i . är vi överens, och det är elt betydandeframsteg all även vpk är med om alt fördöma del som har hänl i . Medtillfredsställelse hälsar vi den ulveckling som sker. Jag tillåter mig atluttrycka en förhoppning om alt inga olyckshändelser skall inträffa och alt denpositiva utvecklingen skall fortsätta i de östeuropeiska länderna samt all delockså skall bli möjligt alt säga delsamma om utvecklingen i ochRumänien. år, som har inneburit så mycketpositivt när det gällt utvecklingen i för de mänskliga rättigheterna,har inte varit lika positivt i hela världen. Vi får inle glömma all del häråret är del år då händelserna på den utspelades och dåden lovande ulvecklingen i avbröts. Del här året är också del år då enmyckel stor ökning har skett av förtrycket av mänskliga rättigheter i vissadelar av norra . Det är klart alt del är vår uppgift all i deinternationella fora där vi har en röst försöka verka för all del på nytt bliren ljusning i och för all förtrycket av mänskliga rättigheter i norraSydamerika kan avbrytas och vändas lill någonting annal. Del här betänkandel är inle något heltäckande belänkandeom de mänskliga rättigheterna, utan del är elt belänkande där man tar upp demotionsyrkanden som föreligger. Men det finns ändå i betänkandel vissadeklarationer, som vi alla ansluter oss lill och som betonar den gamla svenskatraditionella politiken alt arbeta på olika områden för vaklslåendel avgrundläggande mänskliga rättigheter. Jag nämnde all del redan nu finns ettmyckel stort antal konventioner av olika slag. Jag vill bl,a, erinra om atltill den vikliga konventionen om mänskliga rättigheter i Förenta nationernasom antogs 1966 har 87 stater anslutit sig - ungefär hälften av Förentanationernas medlemsstater. Till den konvention som antogsoch som handlar om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har 92 stateranslutit sig. Till lorlyrkonventionen, som är modernare, har endast 45 stateranslutit sig. Del belyder all vår viktigaste uppgift möjligen inte är att utökaantalet konventioner utan all verka för all fler länder ansluter sig lillredan existerande. Del är skandal alt inle ens en tredjedel av Förentanationernas medlemsstater har anslutit sig lill konventionen mot tortyr. Detbetyder att det fortfarande utövas tortyr mol slora befolkningsgrupper i slörredelen av jordens länder. När det gäller finns det också för specielltgällande konventioner antagna av . Del finns en kommission och endomstol för mänskliga rättigheter. Vi vet själva all vi vid olika tillfällenhar fåll figurera där, och på några ganska väsentliga punkter har vi ocksåfällts av den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. Del är dåsjälvklarl att Sve- 1989/90:35 29november 1989 rige förändrar sinlagstifining så, alt denna slår i överensstämmelse med de regler som vi harskrivit under i . Delsenaste som har hänl är att del för elt par månader sedan upprättades ensärskild koinmission mot tortyr inom . Jag nämner delta därför attTurkiet spelar en roll i den här debatien. Från vpk:s sida har man dessutomtagit upp del turkiska problemet. Turkiel är med i denna kommission. En domare,läkare eller motsvarande person från varje medlemsland ingår i kommissionen medinspektionsrätl i de olika länderna. Det belyder sålunda att har gåttmed på alt denna europeiska kommission får komma till Turkiel, gå in ifängelserna och vara med och övervaka atl tortyr inte förekommer. Del är ellviktigt framsteg. Jag,som i denna talarstol har kritiserat den turkiska regeringen förbristande respekt för mänskliga rättigheter, noterar med tillfredsställelseall den turkiska regeringen nu accepterar denna kommission och ger deninspektionsrätl och möjligheter alt i landet undersöka om mänskliga rättigheterrespekteras. Del handlar inle bara om tortyr, utan del handlar också om iövrigt kränkande behandling av människor i domstolsväsendet och i andrasammanhang, Idet särskilda yttrandet från moderata samlingspartiet talas del om att man börse till all de bislåndsmottagande länderna i högre grad respekterar mänskligarättigheter än som är fallet. Jag håller med om det. Men jagvill då bara säga, herr talman, all när vi lalar om denna fråga skall vi varamedvetna om all del här är ell av de svåraste problemen i hela vårbiståndspolitik. Del handlar ju om problemaliken; Skall vi bryta biståndet tillett land bara därför all landels regering inle lever upp lill våra krav när delgäller de mänskliga rättigheterna? Hjälper det barn med uppsvällda magar?Hjälper del dem som sväller? Hjälper det de sjuka? Denna avvägning är elt av desvåraste problem som vi har all brottas med. Möjligen är del bättre all vifortsätter atl samarbeta och atl vi under detta samarbete lalar medvederbörande regering och försöker få den all förbättra sin respekt för demänskliga rättigheterna. Det är inle säkert all del hjälper elt lands befolkningall man drar sig ur. Delta gäller, , bl.a. . Indonesienär den största muslimska staten i världen. Det finns all anledning för Sverigeall samarbeta med , Men i detta samarbete måste vi ständigt påtalahur allvarligt vi ser på brott mot mänskliga rättigheter. Jaghar rapporterat för utrikesutskottet om ett besök som jag hade av Indonesiensambassadör sedan. Jag meddelade då atl jag log upp dessa frågoroch sade alt vi gärna vill samarbeta med detta vikliga land i den delen avvärlden men all vi med stor vaksamhet följer vad som händer på ochandra ställen när del gäller respekten för mänskliga rättigheter. Fråganom kurderna har tagits upp i denna kammare och är ett svårtproblem, kanske olösligt. Del handlar om alt bilda en kurdisk stat - vilketkurderna helst vill. Det innebär all man måste ta delar från fyra länder ochslå ihop till en ny stat, och det är troligen helt omöjligt i dagens situation.Jag återkommer till kurderna , om det begärs alt jagskall gå upp i replik. Får jag bara lill slutsäga all är samma problem. brott molmänskliga rättigheter. Jag har också rapporterat för utrikesutskottet all jagi hade ell samtal med polchefen i ochdess ambassadör. Jag meddelade att vi har hört atl elt tjugofemtal kvinnor avolika skäl skall avrättas, och man lovade alt undersöka och ge besked om dettaverkligen händer. Vi skall i samtal med de olika länderna ständigt påtalabrott mol mänskliga rättigheter, men del är inle säkert, herr talman, att viförbättrar villkoren för dessa människor genom all bryta förbindelserna.Möjligen skall vi fortsätta på den gamla fina svenska vägen, atl så långl sommöjligt tala med folken runt omkring oss för all nå fram lill de resullal somvi önskar. INGBRITTIRHAMMAR (c) replik; Jag vill också skriva under på all det råderen mycket stor enighet om huvudinnehållet i betänkandet och atl del känns sommyckel viktigt. När vi i ändå anser all det är motiverat all reserveraoss på några punkter handlar detta inle. , om all vi har velat bjudaöver Det handlar om all vi har funnit de frågorna så allvarliga och vikliga altvi har velat atl skall driva dem hårdare än vad utskotlsmajoriteten harsagt. för barns rättigheter anser vi är extraviktigt , när om mänskliga rättigheter är antagen. Detfinns mycket atl följa upp också i de nordiska länderna. Det är dessutomlättare för alt agera tillsammans med nordiska länder för att få ellresultat, än atl tro atl vi kan påverka länder i tredje världen atl inrättasådana här institut. Del vore naturligtvis bra om de gjorde del, men det ärlättare atl nå resultat när vi själva agerar. Det finns alltså verkliga skälför atl driva dessa frågor hårdare. När det gäller förbudet mol plastkulor kan man anse, såsommajoriteten gör, atl det i första hand är statens egen angelägenhet hur manvill utrusta sin polis. Vi reservanter tycker inle det. Detta är så allvarligtoch drabbar så många oskyldiga, även i fred, att det känns som extra angelägetall agerar kraftfullt, 1 fråga om FN-universiletel för mänskliga rättigheter ärvi i medvetna om de ekonomiska svårigheterna inom FN, men del ärockså viktigt all driver på, lalar om della och försöker påverka såatt inrättas. Del gäller i sådana här sammanhangalt arbeta på lång sikt för atl nå resullal. Vi ser nalurliglvis gärna all delinrättas direkl, men om del inle går hoppas vi all del kan göras , (vpk) replik: Jag vill bara säga lill all jag imitt anförande framhöll all det är mycket värdefullt att ell enigt utskott stårbakom de vikliga och avgörande delar i betänkandel som gäller hur man skallbedriva arbetet för att förbättra de mänskliga rättigheterna runt om ivärlden. Jag vill också säga lill atl vi i vpk inte inågon motion har föreslagit alt exempelvis skall avbrytaförbindelserna med . Vi har inte ens sagt all skall avbrytaförbindelserna med , Vi föreslår atl skall trappa ner de ekonomiskaförbindelserna med , inle öka dem, som sker. När delgäller föreslår vi i yrkande 3 i motionen att " som sinmening ger regeringen lill känna vad i motionerna anförts om svenska initiativför atl i linje med tidigare svenskt arbete för avkolonisering av ochMogambique stödja Östra Timors och Väst-Papuas rätt tillsjälvbestämmande". Det är del vi begär, ingenting annal. Vi vill också alt vapenleveranser lill skallavbrytas. Jag hoppas atl även tycker att skall göra del inuvarande läge. I övrigi kan ha förbindelser och kontakter medmilitärjunlan i . Jag kan hålla med om all man skall hakontakterna så länge som det är möjligt att lala om för juntamedlemmarna vilkabrottslingar de är när del gäller de mänskliga fri- och rättigheterna. Jag vet inte om man skall la upp gammall skräp och gamlaförsyndelser, även om alltid har ell behov av alt göra det. Jag harinte något dåligl samvete för alt jag, under min partiverksamhel och mittmedlemskap i mitt parti, har gjorl någonting som skulle bryta mol dedemokratiska fri-och rättigheterna eller deltagit i någon hallelujakör förÖsteuropa och de förhållanden som där har rått. Visst kan vi ha gjort fel ochförsyndelser en gång i liden, och vi får se efler om del är ytterligare någolsådant som bör rättas till - då skall vi naturligtvis göra det. Jag villpåminna om all vi 1964 och 1967 gjorde upp med det mesta av vårt förflulna,också när det gäller våra relationer till , Del är i så fall inle bara vi i vpk som har gjorlförsyndelser, , utan del har också andra partier gjort, ävensocialdemokraterna. Det finns fortfarande gamla socialdemokrater ochkommunister i livet som spärrades in i s.k, arbetsläger under andravärldskrigel bara därför atl de var kommunister och radikala socialdemokrater.De har inte fått rehabilitering. Svartlistningen av kommunister en gång itiden innebar alt de inle fick något jobb. Man bör göra upp på bägge sidor om man skall tjata omgammall skräp. Jag tycker inte alt man skall göra det, ulan man skall seframåt. () replik; Jag håller med om alt frågan omdemokrati och respekten för mänskliga rättigheter i biståndsländer ärett myckel stort och svårt problem. Vi har inle heller föreslagit all hjälpenskall avbrytas, men i vissa situationer i vissa länder kan det ändå vara ensignal och tjäna som en påtryckning på myckel totalitära regimer. Även om manavbryter utvecklingsbistånd kan man fortfarande lindra den akuta och mycketuppenbara nöden med en ren nödhjälp - del hjälper barnen med uppsvällda magar.Stig Alemyr, Det är vikligl alt följa upp hur desvenska bislåndspoliliska målen uppnås. Del är därför som vi har föreslagitdels ett rättigheter, dels framför allt enparlamentarisk kommission som följer detta arbete. RAGNHILDPOHANKA (mp) replik: Vi är eniga om atl det går alldeles förlångsamt när del gäller utvecklingen av de mänskliga fri- och rättigheterna ochden demokratiska UtveckUngen i världen. Pä många ställen går det faklisklbakåt. Det handlar inte alls om överbud när man skriverbetänkanden eller reservationer, ulan del handlar om alt driva frågor framåt.Enighet är bra i de slora övergripandefrågorna, men vi måste visa var vi har varit för försiktiga. Här har vi inlegått tillräckligt långl, vi måste gå vidare. Delhandlar, som mycket riktigt säger, om att länderna skall leva upplill konventionerna. Egentligen skulle del räcka med konvention om demänskliga rättigheterna om den följdes. Där står inle alt barn har egna reglereller all vuxna, män, kvinnor, ölikä minoriteter har del, utan att alla harmänskliga rättigheter. Skulle konvention efterlevas behövde vi kanskeinte skriva fler konventioner, Kinasföre della lovande ulveckling gällde inte t,ex. mongoler eller tibelaner. Dethar inte funnits någon lovande utveckling i ens före händelserna påHimmelska fridens torg. Deexempel på förtryck som jag nämnde beträffande gäller också kurder. ÖstraTimors befolkning och människorna i en del sydamerikanska länder. Turkielsundertecknande av lorlyrkonventionen är mycket viktigt, men också där gällerdel efterlevnaden. På s. 34 i utskoltsbetänkandet under avsnittet om mänskligarättigheter i , bakgrunden, står del att kurderna inte får lala silleget språk. Det stämmer, men där pågår ju så mycket mer. All de inte får lalasill språk är del minsta problemet. Kurdernasfråga är svår, men den får inle vara olöslig. Situationen komplicerasnalurliglvis myckel av alt den mesta oljan i dessa länder ligger på kurdisktområde och av NATO-flanken mot öst i Turkiel. Det är helt klart här de verkligakomplikationerna finns. Det är svårt att lösa problemen innan den situationenreds upp. 1989/90:35 29november 1989 () replik: De här replikerna ger mig ingen anledning att hetsa upp mig. Jag tyckeratl del hela sker i stor vänlighet. Jag förstår att å sittpartis vägnar blir lilet irriterad när man hänvisar till vad som har hänttidigare. Men det väsentliga i mitt anförande var alt med tillfredsställelse noteraatl vi nu är överens om alt med glädje hälsa den utveckling som sker iÖsteuropa och atl vi alla delar den uppfattningen all det är oerhört viktigtatl inte några bakslag inträffar som avbryter en lovande utveckling mot ökadrespekt för mänskliga rättigheter. Jagvill lill säga alt det finns en risk alt vi överadministrerardella arbete. Del är möjligt att elt rättigheter kan vara avbetydelse, men del behöver inle finnas i , där vi har kommit så långt ivår lagstiftning till skydd för barnen. Vi kanske skall söka verka för atl delplaceras någon annanstans i världen. Deltagäller också ell FN-universilet för mänskliga rättigheter. Lål mig erinra omatt FN genomgår en mycket djup ekonomisk kris. De av oss som besöker Förentanationerna och lalar med deras tjänstemän vet alt man nu har det litet bättreställt än , men att man inle har råd att inrätta en enda nyinstitution, för då måste det gå ut över något annat.