prot · GD0938 · 1989-12-31 00:00:00 — PåNordiska ministerrådets uppdrag har ämbetsmannakommittén för handelspolitiksökt vägar för att undanröja de olägenheter detta medför. Kommittén enades omatt kravet på deposition möjligt bör avskaffas för alla fysiska ellerjuridiska personer etablerade i . Det ankommer på resp. landsmyndigheter att genomföra detta. För svensk del pågår inom generaltullstyrelsen en översynav de berörda bestämmelserna. Enligt vad jag erfarit kommer den nödvändigaförfattningsändringen att genomföras . De gällande reglerna är mycket gynnsamma för en konstnärsom vill importera egna verk av traditionell typ, exempelvis bildkonst. Dennära förestående ändringen av generaltullstyrelsens bestämmelser kommer attmedföra lättnader även för konsthantverkare, konstsamlare och andra som villställa ut verk här i och därefter åter föra ut dem. avskaffaskravet på deposition för alla andra nordbor som tillfälligt vill ta in någonvara i . Svar på interpellationer och frågor ELVERJONSSON (fp): Jag tackar utrikeshandelsministern försvaret. Jag har med intresse lyssnat på det, men måste erkänna att om jag intehaft det skriftliga svaret i handen, hade det varit svårt att följa. Jag villpåstå att nuvarande Ordning är krånglig och kostsam och motarbetar nordisksamverkan. Först redogör statsrådet för de regler som gäller förkonstnärer. Sedan redovisas på några få rader en lång rad problem. För det första; Om någon annan änkonstnären - t.ex. en privatsamlare ejler en konsthandlare - äger detimporterade konstverket skall mervärdeskatt i regel betalas vid förtullningen. För det andra: Skall verket föras in i för attvisas på en utställning eller mässa och därefter åter föras ut finns ettalternativ. Importören kan i så fall ansöka om temporär tullfrihet, vilketsamtidigt medför temporär befrielse från moms. För dettredje krävs det då i regel deposition eller annan säkerhet. För detfjärde föreskrivs från den regeln undantag i vissa specificerade fall. för det femte: Därutöver har en lokaltullmyndighet möjlighet att själv medge undantag från depositionstvånget. Medge, herr talman, att det ärsnårigt. Osökt kommer jag att tänka på skolläraren som sade: Det här kan juverka enkelt, men vänta tills jag har förklarat, så skall ni se hur svårt detär! Min andra synpunkt i detta sammanhang, vilken inte kanöverlämnas till utrikeshandelsministern utan i hög grad gällersamarbetsministern, är att det tar mycket mellan beslut iMinisterrådet och genomförandet på nationellt plan. Det aktuella fall som jaghar beskrivit gäller ett beslut i . Det informerades om detta iett så genomslagskraftigt sammanhang som TV:s Anslagstavlan . Deninformation som då lämnades kunde inte tolkas på annat sätt än att kravet pådeponering var avskaffat. Det som då sades var att t.ex. en konstnär som vill ställaut i inte längre skulle behöva deponera pengar i tullen - det skulleföreligga ett hinder mindre. Detta sades alltså . Den nu aktuellautställningen kom , och utställaren avkrävdes ideposition. Jag menar att detta inte stämmer med det som uppfattades som ettbeslut i . erkänner, herr talman, fru statsrådet att detta är ettproblem och säger att det skall undanröjas. Så långt är vi natudigtvis överens,och jag tycker att det är bra. Men det är naturligtvis ett problem att mansäger att förändringen redan har skett och att handläggningen inte kommit längreän till att ämbetsmannakommittén arbetar med saken och att man avser att inomen snar Svar på interpellationer och frågor framtidgenomföra en författningsändring. Jag skulle vilja att statsrådet preciseradevad som här menas med "en snar framtid". Skall det ske vid Luciaeller ? Det vore värdefullt att få besked på denpunkten. Jag har vidare den meningen att det visserligen ofta tassnabba och i och för sig goda beslut, men att det i uppföljningen kan bristaoerhört. Jag skulle därför vilja att utrikeshandelsministern hälsade tillsamarbetsministern att det på den punkten inte kunnat ges något nöjaktigt svar- det behövs en ordentlig skärpning, om vi skall kunna tala om ett smidigtsamarbete i . Många av oss tycker kanske atttullagstiftningen och bestämmelserna i anslutning till denna är krångliga. Mentullen har skyldighet att informera de människor som tycker att det här låtersvårt och kanske obegripligt. Det finns personer som står till tjänst ochförklarar vad som gäller i det ena och det andra fallet. Vad som menas med "en snar framtid" har jag hörtmig för om och har fått veta att de nya bestämmelserna skulle vara klara . Vi har alla rent allmänt ett ansvar för attde fina idéer som finns inom det nordiska samarbetet verkligen kan genomföraspå olika sätt. Det är en sak att sitta och fatta ett övergripande beslut ivilket man kanske inte alltid har gått på djupet och verkligen satt sig in ihur det hela skall genomföras praktiskt, och därför blir det iblandkrångligheter och kanske kollisioner mellan olika system. Men jag tror att vialla gör vårt bästa för att de beslut som fattas inom ocksåomsätts i praktisk politik. Jag polemiserar inte emot att detta kan varakrångligt och att det behövs en ingående information om vad som gäller.Problemet var ju närmast att det som man informerade om inte hade giltighet. säger fru statsrådet att "snar framtid" skalltolkas som två ä . Det tackar jag för Men jag kan ändå konstateraatt det tog från det att i Anslagstavlan i TVannonserade att det hela var klart tills det hela kunde bli verklighet. Dentidsdiskrepansen är enligt min uppfattning mycket olycklig, eftersom det i ochmed denna uppstår en rad problem. Jag delar också fru statsrådets synpunkter vad gäller attvi alla har ett ansvar i detta sammanhang. Men icke förty anser jag ändå attvi som parlamentariker har en skyldighet att trycka på så att Ministerrådetgör sitt yttersta för att kunna reda ut frågor av detta slag. Detta, herrtalman, är ju inte det enda problemet; vi har rader av bekymmer när det gällergränsgångare. Det kan röra sig om personer som har arbete i grannlandet, detkan röra sig om frågor på socialförsäkringsområdet och det kan gälla inte minstsvenska lastbilsåkare som kör i , och tvärtom. Vi har enligt min mening en rad punkter som behöver redasut. Jag vill ändå tolka utrikeshandelsministern så att hon är beredd att varamed och verka i den anda som vibåda har talat om här. Och så långt kan jag förklara Prot. 1989/90:38 mig nöjd. Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Hänvisning av ärende till utskott 1989/90:55 tilljustitieutskottet Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /90:KU8, KU16, KU17, KU21 ochKU23 betänkande 1989/90:SkU14 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande /90;SfU5 betänkanden /90;UbU3, UbU4, UbU6 och betänkanden /90:TU7, TUS och TUll Näringsutskottetsbetänkande /90:NU10 Anmäldes och bordlades betänkanden 1989/90;LU10 Det allmännasansvar enligt skadeståndslagen 1989/90:LU11 Vissa äktenskapsrättsliga frågor 13§ Meddelande om interpellation Meddelas att följandeinterpellation framställts 1989/90:93av () till utbildningsministern om upprustning avvallonbruken i län; 1 de norra delarna av län finns en unik ochdyrbar kulturskatt, som håller på att vittra sönder och gå förlorad för framtida generationer. Det rör sig om de gamla vallonbruken med sina unika miljöer som spelat en avgörande roll i uppbyggnaden av det svenska välståndet och som utgjort en förmedlande länk in i industrisamhället. I området finns ett 20-tal bruks- och gruvmiljöer. Några av dem skyddas som byggnadsminne och flertalet är klas sade som riksintresse i den fysiska riksplaneringen. Prot.1989/90:38 De statliga medel som står tillförfogande för underhåll och upprustning av kulturhistoriskaminnesmärken och byggnader m.m. kommer hu-vudsakligen frånriksantikvarieämbetet. Trots vissa ökningar är de helt otillräckliga iförhållande till det mycket stora behov som finns. Därtill kommer särskildaarbetsmarknadspolitiska medel, som kan sättas in för att avhjälpa lokalarbetslöshet eller i konjunkturutjämnande syfte. Med hjälp av arbetsmarknadsmedel har väsentliga insatsergjorts i bl.a. län. har t.ex. statsbidrag utgått på ca 22milj. för reparationsåtgärder i främst och Leufstabruk, menäven i Strömsberg och . Vid Forsmarks, Hargs och bruk har mycketstora upprustningar utförts med privata medel. Trots de ovannämnda insatserna finns det ett mycketstort behov av medel för att stoppa pågående eller riskerat förfall. För attrusta upp enbart bruksmiljöerna vid Leufstabruk och erfordras påvardera stället . De stiftelser som förvaltar brukenhar stora problem med att täcka kostnaderna. De har därför ingaekonomiska möjligheter att ens svara för akuta reparationsbehov. Ej heller harlandsting och resp. kommuner möjligheter att täcka mer än underskotten idriften. Det är nu uppenbar risk för att förfallet fortsätter medden oersättUga förlust av kulturella och ekonomiska värden som detta innebär.Alternativ som kan bli aktuella är därför att bruksmiljöerna måstehårdexploateras med hjälp av externa intressenter eller att donationerna lämnastillbaka till sina ursprungliga ägare. Vissa av bruken är närmast av musealt intresse.Många är emellertid fungerande samhällen. Bruksmiljöerna med sina herrgårdar,smedsbostäder, konstskatter samt dammanläggningar och rester av smedjor ochkolhus m.m. bidrar där påtagligt till attraktionskraften och utgör storatillgångar för samhällenas fortlevnad och utveckling. Genom sin utrustning ochsin närhet till den folkrika kan de på ett väsentligt sättbredda utbudet av utflyktsmål för konferensbesökare och dagsturister som sökerberikande upplevelser av kultur, natur och forna tiders arbetsliv. Det är inte rimligt att man som är nästanuteslutande hänvisad till arbetsmarknadspolitiska medel för underhåll ochupprustning av våra kulturminnen. Av många skäl bär det emot att hoppas på enlågkonjunktur för att de nödvändiga medlen skall frigöras. Det är heller integivet att en lågkonjunktur kommer att medföra omfattande arbetslöshet inomt.ex. Mot detta talar att byggföretagen nu i allt störreutsträckning övergår från projektanställd till heltidsanställd personal. Det är också angeläget att finna andra finansieringskällorän de statliga för att bevara våra kulturskatter Det som ligger nära till handsär att skapa särskilda fonder av riks- eller regional omfattning. De bör vara avsådan storleksordning att den årliga avkastningen kan användas tillinvesteringar för att rätta till ett eftersatt underhåll. Dessa fonder börutformas så att de kan attrahera kapital från såväl privata som offentligakällor. Jag vill, med hänvisning till deproblem som jag redovisat, fråga om kulturministern är beredd attförusättningslöst pröva nya former för upprustning och underhåll av våravallonbruk. De utgör unika miljöer av stort inter-62 nationelltintresse och av omistligt värde för såväl bygdens folk som de invå- Prot.1989/90:38 nare i en vidare region som söker rekreation och stimulerandekulturupple- velser. 14 § Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1989/90:305 av () till bostadsministern omsågspån och kutterspån som bränsle i värmeverk: Enligt pressuppgifter dumpassågspån och kutterspån i mängder på sopstationer i hela landet eller säljsbilligt till kontinenten. Bakgrunden är att den s.k. träfiberlagen gör detomöjligt att sälja överskottsspån som biobränsle till värmeverk, eftersomsågspån och kutterspån i lagens mening är skogsråvara, och då krävs tillståndom mer än skall få användas som bränsle. Med hänvisningtill vad som anförts vill jag fråga statsrådet: År regeringen beredd att medverkatill att sådana ändringar i gällande lagstiftning vidtas så att överskottsspånutan hinder kan utnyttjas som bränsle i värmeverk? 15 § Kammaren åtskildes . 1 § Justering av protokoll................................................................................ 1 2§ Svar påinterpellationerna 1989/90:52, 71 och 74 samt fråga 1989/90:247om åtgärder med anledning av konflikten mellan MargaretaWinberg (s) BerndtEkholm (s) MargitGennser (m) OskarLindkvist (s) HåkanHolmberg (fp) Tredje vice talmannen 3§ Svar på interpellationerna 1989/90:62 och 82 samt fråga 1989/90:210om m.m........................................................................ 22 HåkanHolmberg (fp) BerndtEkholm (s) PärGranstedt (c) Cad Bildt(m) 4§ Svar på interpellation 1989/90:54 om följder av kärnkraftsav vecklingen ....................................................................................................... 43 BirgittaHambraeus (c) () 5 § Svar på interpellation 1989/90:64om facklig organisations rätt till 7§Återupptagna förhandlingar....................................................................... 54 8 §Svar på interpellation 1989/90:72 om 54 IndustriministerIvar i (m) 9 §Svar på interpellation 1989/90:76 om reglerna om depositionsav- gifter vidinternordiska konstutställningar....................................................... 58 10 § Hänvisning av ärende till utskott............................................................... 61 11 § Förnyad bordläggning............................................................................... 61 12 § Bordläggning 61 13 §Meddelande om interpellation Prot. 1989/90:93 av BarbroAndersson (s) om upprustning av val- lonbruken i län ...................................... 61 14 § Meddelande omfråga 1989/90:305 av GöranEngström (c) om sågspån och kutterspån som bränsle i värmeverk....................................... 63