prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — Del är eninskolning till asocialitel, Sexklub-bar är prostitutionens förskola, om man såvill. Här krävsen skärpt lagstiftning enligt min uppfattning. Jag yrkar med detta, herr talman, bifall tillreservationerna i delta belänkande. BERITHERIKSSON (vpk): Jag börjar med alt yrka bifall till reservationerna 1 och 2. Ordet juridik kommer från de latinska orden jus, sombetyder rätt, och dicere, som betyder säga. Juridiken beskriver alltså rätten,det rätta. Men ordet rätt kan betyda olika saker. Dels kan detanvändas i betydelsen "gällande rätt" och avser då gällande lagar ochandra regler med tolknings- ochtillämpningsföreskrifter, dels kan det betyda rättvist och rättfärdigt, alltsåuttrycka moraliska värderingar. Men moraluppfattningar skiftar mellan olika tider, ochdärmed skiftar behoven av förändringar i gällande rätt. En strävan efteröverensstämmelse mellan dessa två begrepp - den moraliska rätten och dengällande rätten -är en viktig drivkraft i lagstiftningsarbetet. Utskottet har alltsedan utskottsbehandlingen /88ställt sig bakom motionärer/reservanter när del gällt det moraliskt riktiga iatt fördöma prostitutionen. Men säger i årets betänkande alt prostitutionen ären företeelse som över huvud taget inte kan accepteras vidare, attprostitutionen medför att kvinnor utnyttjas och förnedras, alt den motverkarsträvanden mot jämställdhet mellan kvinnor och män och bidrar till atlnegativt påverka sexual-synen i allmänhet. Utskottet har även ansett atl enkriminalisering av kunderna skulle kunna få en viss avhållande effekt påbenägenheten att anlita prostituerade. Det har skett en rätt stor förändring iutskottets syn på de här frågorna, från exempelvis riksdagsårel 1976/77, närutskoitsmajoriteten uttalade att man kanske borde övervägaatt förbjuda offentliga pornografiska föreställningar med samlag på scen - enföreteelse som är helt otänkbar . Synen på prostitution och pornografi har alltsåförändrats. Tiden är därför mogen all få till stånd en överensstämmelse mellanmoralisk rätt och gällande rätt i proslitulionsfrågan. Mot bakgrund av atlutskollel anser alt prostitutionen är en företeelse som inte kan accepteras ärdet svårt att förstå att del inte även skall vara straffbart att köpa människorför sexuell tillfredsställelse - del är vad det är fråga om. Del kan baraförstås om det sätts in i ett större historiskt sammanhang när det gäller synenpå kvinnan - jag tänker på kvinnans underordnade ställning och mannenshävdvunna rättigheter. Kvinnors kamp för jämställdhet, rättsligt och mänskligt,har varit lång och hård, i ett samhälle där manliga värderingar ärnormen och där kvinnor och kvinnors livsvillkor därmed blir undanlag från dennanorm. När del gäller de prostituerade kvinnorna stöter manfortfarande alltför ofta på myter, som myten om den lyckliga lyxhoran, som harpäls, bil och juveler och som själv har valt ett liv i lyx och prostitution.Eller myten om att det är vanliga hemmafruar eller studerande som genomprostitution drygar ut sin kassa litet. Dessa myter omhuldas av vissa män föratt eliminera sin egen skuld och för att förringa del faktum atl man grovtutnyttjar en medmänniska. Andra myter är att det är stackars ensamma eller handikappademän som på det här sättet köper sig litet mänsklig värme. Horan framställsungefär som en god moder, vilken gör en vällovlig insats nästan i likhet med ensocialarbetare. Man säger också att prostitutionen minskar antalet sexuellaövergrepp. En av motiveringarna för yrkandet om avslag på motionen äratt en kriminalisering av kunderna innebär att det blir svårare försocialtjänsten att bedriva förebyggande arbete. De socialarbetare som jagunder de senaste da- garna har talat med ochsom jobbar med prostituterade säger att inte kan lösa dessaproblem. För detta behövs det lagstiftning. Riskenför spridning av HIV-smitta är ett starkt motiv för att vi skall la ytterligaresteg i strävandena atl minska prostitutionen. Men det absolut viktigasteargumentet är ändå atl man kan tillåla människohandel. Det är judel som detta är fråga om. Ettannat skäl mot kriminalisering är alt prostitutionen skulle gå under jorden.Sedan några år har vi en lagstifining där det är straffbart att köpa sexuellatjänster av ungdomar . Man kan fråga sig om detta har medfört atlverksamheten med prostitution av ungdomar har gått under jorden ellerom det inte i stället förhåller sig så atl denna form av prostitution harminskat. Delär ingen hejd på befarade negativa effekter av en kriminalisering som radasupp. Man anför att de prostituerade skulle kanske få större behov avmellanhänder. Mellanhänder är ju någonting som redan finns när det gällerden typ av prostitution som förekommer på hotell och på klubbar. I Norgeavslöjades en skandal där en skridskostjärna var inblandad, som senareblev dömd för hallickverksamhel. Skridskosljärnan kunde redovisa atl alltvar.klart för all öppna filial här i . Jag tror med bestämdhet attden sortens prostitution skulle minska. Firmor som utnyttjarprostituerade skulle kanske dra sig för att anlita dessa för sina affärskontakterom det vore kriminellt. Vidaresäger man att verksamheten blir svåråtkomlig för myndigheterna. Men man undrarvad det är för vits med alt polisen ser och upprörs över alt den s.k,obducenlen åter ses jaga proslitutionskonlakter. Det är ju lagligt och därförkan polisen ingenting göra. Enannan invändning mot kriminalisering är att del ökar risken för utpressning.Återigen handlar del om en rörande omtanke om kunderna, I vilket annatlagstiftningssammanhang tar man in den aspekten vid bedömningen? Närdet gäller argumentet alt vi skall ha lagar som man kan kontrollera kan man draen parallell med förbudet mot aga. Det var inte meningen att man skulle gå in ivarje hem och se efter om föräldrarna agade sina barn, utan förbudet varsamhällets sätt att markera att man inte accepterar aga. Del förhåller sig påsamma sätt med förslaget att kriminalisera kunderna. Det är ett sätt församhället atl betona att man inte längre accepterar prostitution. Prot, 1989/90:21 8november 1989 behandlar vi justitieutskottet betänkande om prostitution. Jagvill börja med att yrka bifall till utskotlsmajoritetens förslag - ett förslagsom går ut på att majoriteten inte anser att prostitutionskontakter skallkriminaliseras. Slutsatsen verkar ologisk, eftersom utskottet fördömerprostitution, I nästan alla andra sammanhang lagstiftar vi när vi vill fördömaett beteende. Själva lagstiftandel, i det här fallet kriminaliserandet av kunderna,skulle kunna sägas markera att samhället tar avstånd från den verksamhet somprostitution innebär, Åndå gör vi inte det. 9Riksdagens protokoll 1989/90:21 Prot,1989/90:21 tens ijustitieutskollel ställningstagande beror på atl svårigheterna bedöms somstörre än de positiva effekterna av en lagstifining. Jag erkänner gärna atl övervägandena är svåra. Del finnsändå två frågor som jag vill ge extra tyngd. Den första är bevisfrågan. När ettbeleende kriminaliseras bör själva handlingen bedömas vara bevisbar. Om mankriminaliserar proslitutionskonlakter blir del svårt all bevisa brott. Självahandlingen är ett avtal mellan två personer som båda anser sig tjäna päavtalet. Ingen av parterna, vare sig kvinnan eller mannen, har något intresseav alt berätta eller medverka i en utredning. Om vi spekulerar i atl socialarbetare eller föräldrar prostituerad anmäler kunden till polisen, så är det näst intill omöjligtatt bevisa brott om kvinnan inte berättar. Och även om hon berättar, men mannennekar, blir del bevissvårigheter. Mannen medger kanske alt han vistalstillsammans med kvinnan någonstans, men hur skall åklagaren i delta läge däruppgift står mot uppgift kunna bevisa samlag mot betalning. Jag skulle kunnafortsätta att spekulera på delta tema, men min slutsats skulle ändå bli densamma.Brottet blir i det närmaste omöjligt all bevisa. Jag skulle vilja göra en kort jämförelse medvåldläktsbrott. Vid våldtäkt berättar den utsatta kvinnan nästan alllid ombrottet kommer fram till polisen. Kvinnan är ofta t.ex, misshandlad, honuppvisar märken, hennes kläder är trasiga osv. Och ändå har man storasvårigheter alt bevisa våldläktsbrott. Min andra betänklighet gäller följdbrott som kan komma aven kriminali-seririg. Oavsett vilka svallande känslor vi har när vi diskuterarprostitution, upplever ändå såväl den prostituerade som kunden att de sluterett avtal. Den ena tillhandahåller tjänsten och den andra betalningen. Ingen avparterna sneglar ål någon annan riktning än den överenskomna. Om vi kriminaliserarproslitulionskontakler försvinner galuproslilutionen. Del blir svårare atl fåkunder för de prostituerad och många av de kunder som blir kvar är de medsamlevnadsproblem, vilka kan vara just de kunder som förmodligen är de mestgrymma och perversa. Jag håller inte för uteslutet atl en del prostituerade iden här situationen försöker att pressa ut litet extra pengar, eftersom de dåhar ett redskap i sin hand, nämligen atl det är kriminellt all köpa tjänster. Jag kan förutse olika situationer där pressade män då gersig på de prostituerade. Misshandel och dråp är brott som inte ligger långtbort i sådana sammanhang, och det är kvinnan som drabbas. Jag är inte säker påatt det är den utvecklingen vi vill ha. Nå, skall man då inte göra någonting alls? Jo, jag anserall det finns kolossalt mycket alt göra opinionsmässigl, om vi verkligen vill. var jag inbjuden till en middag där delvar 200 personer närvarande. När vi hade hunnit till desserten, började den enemannen efter den andre att berätta de mest vulgära historier om prostitueradekvinnor, som de kallade proffs, de församlade, inkl, kvinnorna, tjöt avskratt. Samma vecka satt jag på flyget från tillsammans med två herrar,som försökte övertyga varandra om vem av dem som hade haft den mest spännandekvällen i . Båda berättade om äventyr med köpt sex. Inte förrän jagfrågade om herrarna var impotenta, eftersom de var tvungna att köpa sex,tystnade de. Varföraccepterar vi alt lyssna på den här typen av historier, som förnedrar kvinnor? Vadhar vi egentligen för ett samhälle i , där i vart fall 100000 män bedömsvara kunder till prostituerade? av den manliga svenska befolkningen ansesha haft proslitutionskontakter. Dessa män, som uppenbarligen inte har mersjälvkänsla än alt de måste köpa sig sexliv, är verkligen alt beklaga. Dessaandligt torftiga män försöker sedan hävda sig genom atl berätta historier somskall klassa ner deras offer därför att de själva är avslöjade som män medsamlevnadsproblem, med kontaktsvårigheter eller som är perversa. Genom attständigt påminna dessa män om vilka underliga personer de i grunden är, skullevi kvinnor - och förhoppningsvis en och annan man -kunna göra mycket för alt fåen värdigare syn på kvinnan. Genomopinionsbildning kan man faktiskt nå långt. Det är männens ömklighet vi skallpeka på. Här tycker jag också atl skolorna har ett stort ansvar när det gälleratl skapa bilder av vad som är förkastligt och vad som är acceptabelt, vad somär manligt och vad som är kvinnligt. Dekvinnor som låter prostituera sig kommer nästan uteslutande från otrygga ochsplittrade hem. De har en bristfällig skolgång, och de saknar yrkesutbildning.Den bästa hjälp dessa kvinnor kan få är ändå en uppsökande och stödjandeverksamhet från socialförvaltningarna. I storstäderna borde det dessutom finnasen kontinuerlig prostitutionsförebyggande verksamhet. Förutom prostitution behandlas i del nu aktuella betänkan-del också tvåmotioner med förslag till åtgärder som skulle kunna bidra till atl förbudet iallmänna ordningsstadgan mot otillåten pornografisk föreställning skulle blimer verksamt. I betänkandet finns också en reservation till förmån förmotionerna. Tyvärrdelar utskottet inte heller på den här punkten reservanternas tro på förändringvia lagstiftning. Det är enligt lag förbjudet atl anordna offentligpornografisk föreställning. Del gäller bara för polisen atl beivra denna verksamhet.Bevissvårigheter finns inte heller. Ett utmärkt sätt vore om polisen i störreutsträckning än vad som sker folpatrullerade kvällslid. Då skulle den härtypen av klubbar upptäckas och kunderna känna sig iakttagna. Lagstiftningenfinns - del är bara för polisen att utnyttja den. En skärpning av straffentror jag inte har någon som helst effekt. Resultat uppnås bara om vi kanpåverka polisen atl hålla efter klubbarna. Meddetta yrkar jag också på denna punkt bifall till hemställan i justitieutskottetsbetänkande. 1989/90:21 8november 1989 () replik; Jag vill tro atl tycker lika illa om prostitution ochsexklubbar som jag gör, men jag tycker inte atl del verkar finnas någon viljahos atl se några möjligheter atl förändra. Närdet gäller lagstiftningen hävdar alt det är så oerhört storasvårigheter alt få en sådan lagstiftning och all del är i stort sett omöjligtalt efterleva den. Men har vi ju en lagstiftning som gällerotillåten Varför har vi den, om del skulle vara så fruktansvärtomöjligt? Min fråga blir; Vill all den lagstiftningenskall tas bort? Det måste bli resultatet i så fall. Del är ju konsekvent, omman enbart ser till svårigheterna med en sådan lagstiftning. Och tycker inte atl det är litet stötandeatl del enligt vår lagstiftning är kriminellt att hyra ut lokaler tillproslitulionsverksamhel men atl det är fullt lagligt enligt lag attbedriva prostitution och alt köpa kvinnor på det här sättet? Jag tycker att del är dubbelmoral. Del är ocksådubbelmoral vi ägnar oss åt, när vi exempelvis vill all prostituerade skallvara skattskyldiga och atl de skall deklarera inkomst av rörelse. Är inte deltaganska stötande även för , som ju är jurist? Min fråga när det gäller de sociala insatserna kvarstårFår jag be om exempel på sådana sociala insatser som gett långsiktigt godaresultat? Jag efterlyser också exempel på framgångsrikt arbete när del gälleratt få männen på bättre tankar. (vpk) replik; Kärlek, sensualitet och sexualitet är någotman kan ge och få. Det är verkligt hög lid - jag trycker på del igen - atl vislutar atl tillåta människohandel. För sex, var man fortfarande ganskaoptimistisk över möjligheterna att genom upplysning och insatser frånsocialtjänsten avskaffa prostitutionen. Jag kommer ihåg en affischkampanj somSSU hade, som var väldigt bra. På en affisch stod del: "Tänk på all detkan vara grannens dotter som du köper!" tycker jag inte man kan vara lika optimistisklängre. Prostitutionen har inte upphört, och den har heller inte minskat, pratade länge och väl om de prostitueradesdåliga sociala bakgrund och om orsakerna till all de är prostituerade. Vi, somhar möjlighet all hjälpa de här kvinnorna, borde göra det nu! En gång - jag salt och tittade itrycket - har samtliga kvinnor i gått samman med ett gemensamt kravpå förbättringar för kvinnor. Det var och gällde lika lön för lika arbetei staten. Under 1970- och 1980-lalen har del varit några gemensamma aktioner,men det har aldrig varit så att alla kvinnor har gått tillsammans föratt förbättra för kvinnokollektivet. BRITTABJELLE (fp) replik: Jag tycker myckel illa om prostitution,, Men jag fördömer inte de prostituerade kvinnorna, vilket manmellan raderna kan läsa atl så många gör i olika sammanhang. Däremot fördömerjag de män som inte har kraft atl skaffa sig del sexuella liv de vill ha utanalt betala för del. Del är alltså de män som söker kontakt med prostitueradesom skall angripas. Sedan frågar mig om jag anser att lagen inteskall gälla kvinnor . Självfallet tycker jag inte del. Men här rördet sig enligt mitt synsätt om två skilda saker. Den som är ärminderårig och slår underföräldrarnas tillsyn. En flicka har en helt annan syn på saker ochting än den som är eller äldre. Det är lättare all få henne alt lyssna påvad de vuxna säger, och föräldrar och sociala myndigheter har i regel ettbättre grepp över vad 16-I7-åringen gör. Jag tror också atl del är lättare altbevisa brott om en minderårig flicka har proslitutionskonlakter. Kan tala om för mig hur det skall vara möjligtalt bevisa brott när två personer har samma ambition, nämligen den ena-flickansom är - alt få betalt och den andra all få något för betalningen?De båda har ett gemensamt intressse av alt inte medverka till att deras kontaktavslöjas. Även om exempelvis en socialarbetare eller någon annan anmäler derasbrott, en utredning påbörjas, kvinnan berättar och mannen nekar, så är delsvårt atl få fram bevis för könshandeln, såvida del inte är fråga om våldtäkteller misshandel. När vi för diskussioner om alt lagstifta på olika områden,försöker vi alllid först atl ta reda på om del är möjligt atl bevisa de brottsom innefattas i lagstiftningen. I en del stater i har man kriminaliseratsåväl prostitution som köp av sexuella tjänster. Där har det visat sig atl maninte kommer ål männen, ulan all det är kvinnorna som blir straffade. Om vi här i kriminaliserar proslitulionskontakler,tror jag att prostituerade kvinnor kan falla för frestelsen att försöka taextra betalt av sina kunder. Därmed följer genast brott som misshandel ochdråp, något som inte är ovanligt i samband med förtryck av kvinnor. Prot,1989/90:21 () replik: Jag hoppas alt del framgick tydligt av mittförsta anförande all jag inte tillhör dem som fördömer kvinnor som prostituerarsig. Tvärtom har jag alllid hävdat all vi måste värna om de svagaste isamhället, och del gäller också prostituerade. Enligt går del tydligen mycket bra atltillämpa den lag som gäller för kvinnor . Jag kan inte förslå hurdet kan vara svårare att tillämpa en lag som gäller för dem som har fyllt 18år, Alla som arbetar i olika proslilulionsgrupper har längeefteriysl en lag om kriminalisering av proslitutionskonlakter. Med hjälp av ensådan kan de arbeta med förebyggande verksamhet. Det handlar, som BerithEriksson har sagt, om en normgivande lagstiftning. Jag är glad över atl jag inte ingåri den bekantskapskrets som talade om i sill första anförande ochfår lyssna till männens middagskonversation. Skulle inte dessa män, somuttalar sig på det sättet, länka sig för både en och två gånger innan de köpteen prostituerad, om proslitutionskontakter kriminaliserades? Misshandel ochvåld mot kvinnor, , har vi tillräckligt med . BRITTABJELLE (fp) rephk: Jag skulle önska att varje kvinna som ullalarsig mot prostitution startar med att fördöma köp av sexuella tjänster, vilketvissa män utan självkänsla gör. För mig, , är det stor skillnad på attkvinnor prostituerar sig och att yngre tonårsflickor gör det. Jaginbillar mig atl samhället. föräldrar,socialtjänst och allt vad vi har av skyddsnät här i har en annankontroll över dem som är än över dem som är äldre. Det är skälettill alt jag tror att del är möjligt - märk väl - alt leda i bevis när någonsexuellt utnyttjar flickor . har inte gett någotbevis på hur det skall vara möjligt all bevisa brott vid mäns kontakter medvuxna prostituerade. Del ligger en poinl i atl lagstifta för all fördöma. Innanjag gick till den här debatten funderade jag över om det hade stiftats någonlag där de brott som den omfattade hade ansetts i stort sett omöjliga atlbevisa innan lagen i fråga stiftades. Del är ju fallet med den här tänktalagen. Egentligen är del beklämmande atl behöva slå här ochförsvara någonting som jag tycker är så förkastligt. Men om vi nu skalllagstifta på detta område måste vi utforma lagen så atl den har någon verkan.Jag kan inte se hur del skall vara möjligt i ett fall som detta. Självfalletvill de som arbetar på del sociala fältet få till stånd en lag somkriminaliserar proslitutionskontakter. Men de har säkert inte tänkt igenom påvilket sätt brott mot en sådan lag skall utredas och bevisas. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatl till protokollet få antecknat atl hon inte ägde rätt till ytterligarereplik, Del här inlägget skall bli mycket kort. Såmycket är redan sagt och många känslor är ventilerade. En sak som skiljer migfrån tidigare talare är atl jag är man. Jag tror atl vi alla lika mycket avskyr prostitution ochmänniskoförnedring. Vad vi inte är överens om för all komma till rätta därmedär metoderna. räknade upp ett antal förslag till åtgärderoch log därmed ordet ur mun på mig. Jag har alltså inte mycket atl tillägga.Att jag inte tror all en kriminalisering av proslitutionskontakter får någoneffekt beror på att HIV och aids, de värsta straff som kan drabba en människa,inte har lyckats stoppa prostitutionen. När inte dessa sjukdomar har kunnatstoppa prostitutionen, då vet jag inte vad som skall kunna stoppa den. Jag håller med om all svårigheterna medbevisföringen blir enorma med en lag som kriminaliserar prostitutionskonlakter.Jag ställer gärna upp på alt försöka finna andra vägar till lagstiftning därbevisföringen är lättare. Om det skall bli en lösdriverilag eller något annatkan jag inte svara på . Men jag är således beredd all diskutera delta medkvällens debattörer för all gemensamt komma fram till en vettig lösning förframtiden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) 1989/90:JuU7Viltnesplikl för psykologer, m.m. försvarsutskottetsbetänkanden /90;FöUl fästning och 1989/90:FöU2Katastrofpsykiatrisk beredskap. Tredjevice talmannen konstaterade alt inga talare var anmälda. (Beslut skulle fattasden .) 1989/90:21 8november 1989 Föredrogs socialförsäkringsutskottets belänkande1989/90;SfU4 Socialavgifter. GULLANLINDBLAD (m): Del betänkande vi nu skall diskutera behandlar ett 20-tal motioner frånden allmänna motionstiden om socialavgifter. Vi moderater har ensamma ellertillsammans med andra undertecknat åtta reservationer som jag redan nu ber atlfå yrka bifall till. Socialulgifiernaskall ju utgöra grunden för det sociala trygghetssystemet men har tyvärr imånga fall övergått till all bli en ren beskattning utan motsvarande förmån -ett faktum som är orsaken till flera av de föreliggande reservationerna ochsorn har föranlett en ganska häftig debatt . Arbetsgivaravgifternautgör en mycket dryg utgiftspost för företagen av lönesumman, inkl.den s.k. löneskallen, utöver lönen. Egenav-gifierna för den som driver jordbrukeller rörelse är jämte löneskatt om , och det är en nog såkännbar utgift, särskilt om vederbörande inte kan fä motsvarande socialaförmån, vilket tyvärr ofta är fallet. Det här kan ju inte accepteras. Jag skall genast övergå till reservationerna och motiveringarna fördessa. Ireservation I anser vi moderater, i enlighet med en motion av förste vicetalmannen och , att intäkten av såväljordbruksfastighet som rörelse bör delas upp i avgifisgrundande resp. ickeavgifisgrundande inkomster, dvs. inkomster av eget arbete resp. kapitalinkomster.Det kan annars uppslå stora tröskeleffekler, om inkomsten överstiger de 15000kr, i jordbruksrörelse som inte är avgifts- eller förmånsgrundande, Samma typav inkomster, t.ex, hyresinkomster, behandlas olika i avgifishänseenden,beroende pä om denna inkomslgräns passeras eller inte och om förvärvskällan ärjordbruksfastighet eller rörelse, något som givelvis inte bör accepteras, Ireservation 2 återkommer vi moderater tillsammans med och folkpartietsrepresentanter i utskottet med vårt gamla krav om bättre överensstämmelsemellan förmåner och avgifter, dvs, socialavgifter skall inte utgöra en renskatt, debileras t,ex. socialavgifter på inkomster som är så små atl de inte gernågon ersättning, vare sig från sjukförsäkringen eller från ATP-systemet, 1989/90:21 8november 1989 Makar som t.ex. bådaarbetar på ett jordbruk eller i en egen rörelse och har så låga inkomster altderas resp. inkomst inte når över basbeloppet vid en inkomsluppdelning blirhelt utan ATP-skydd - trots att de betalat för dem dryga sociala avgifter.Detta är inte rimligt. Enbristande överensstämmelse mellan avgift och förmån råder också för t.ex. enjordbrukare i sjukförsäkringen, där vederbörande inte har rätt atl ta upp högresjukpenninggrundande inkomst än vad som gäller lönen för en anställd. Allade här frågorna bör enligt vår uppfattning bli föremål för en utredning, isyfte att nå bättre överensstämmelse mellan avgifter och förmåner. Det harredan gjorts en utredning , i vilken jag själv dellog, ochdär förelåg också ett borgerligt förslag om hur man skulle kunna nå enframkomlig väg.