prot · GD09137 · 1989-12-31 00:00:00 — vill i reservation 2 att inte skall gåföre och avreglera. Den frågan har jag redan berört. Det är absolut intemeningen. Miljömål och regionalpolitik är med i värderingen när detgäller fiskepolitiken. Det behövs därför inte några särskilda skrivningar omdetta, vilket vill i reservation 3. Jag har tidigare diskuterat och den oro somfinns från . Om detta kan jag säga. vilket också står ibetänkandet, att det av de konsekvensutredningar som framlagts framgår att fullsäkerhet skall erhållas innan man sätter i gäng. Kraven i reservation 6 från om en fond föryrkesfiskare har avvisat vid tidigare tillfällen, vidbehandlingen av betän- kände 14.Jag anser inte att det från den tidpunkten fram till har framkommitnågot nytt som föranleder en ändring av ställningstagandet. Reservationerna om en utredning och fiskenämnder har jagberört tidigare, och de behöver inte kommenteras ytterligare. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer och bifall tillutskottets hemställan i jordbruksutskottets betänkande 22. 94 () replik: inledde sitt anförande med attsäga åt oss i oppositionen att inte stå här och racka ner på fisket. Men detgör vi inte heller i . Det finns ingen risk för att vi skulle göradet. Fisket är en värdefull näring, vilket jag underströk i mittinledningsanförande. Det finns självfallet starka konsumentpolitiska motivtill att inte göra detta. När efterlyser oppositionens förslag är dettaett bra exempel på att regeringen står tomhänt. Men jag skall naturligtvistolka det hela positivt. Det är fråga om en minoritetsregering som sökersamarbete över partigränserna. Låt mig då ta några exempel på det som vi villlägga i den utsträckta handen. Jag tog tidigare upp frågan om skydd för fiskensleklokaler. Den frågan är delvis tillgodosedd. Men ännu återstår mycket attgöra, , både när det gäller skydd mot ingrepp på havsbottnen och närdet gäller att faktiskt förverkliga PCB-förbudet. Vad säger omdet? har också föreslagit att ett handlingsprogramför beståndsvård av havsöring och lax skall upprättas. Enligt uppgift skerdetta . Det är ett konkret exempel på en insats från oppositionen. Det ärinte fråga om att "racka ner" på fisket. Vidare har vi i föreslagit etthandlingsprogram för insjöfisket. Vad säger om det? Kanske det kanbli något med tillskyndan. har gång på gång föreslagit ytterligare bidragtill utbildning anpassad till yrkesfiskarnas speciella arbetsfider ochilandtider. Det är något som yrkesfiskarnas organisationer gärna ser Är KajLarsson beredd att äntligen säga ja till det efter åratal av nej-sägeri? vet ju, när det gällerbemötandet av vår reservation, att den fastställda ordning som gäller för attskicka över till regeringen ju är att antingen besluta omen lag eller ett anslag eller att ge en uttalad åsikt till känna. Varför dåanvända sig av detta semantiska krångel, , att inte gå med på attregeringen verkligen får reda på vad vi i utskottet vill och vad säger sig vilja? AnL 95LENNART BRUNANDER (c) replik: inledde med att försöka tolkacenterns uttalanden och menade att vi skulle anse att har ett dåligtfiske. Det är inte alls vad vi sade. Då måste ha lyssnat illa. Visade möjligen att har en dålig svensk fiskeripolifik. Men jag tror inteens att vi sade det. Däremot har vi vissa synpunkter på den fiskeripolitik somden socialdemokratiska regeringen har bedrivit. Till attbörja med har vi synpunkter på hur det har gått på det internatio- säger att det inte finns några bekymmer Det skall inte blinågra svenska eftergifter, och skall inte gå före andra länder. Men isamma andetag medger att har gått längre än andra länder.Det är det vi kritiserar och det är det handlingssättet som vi inte tycker ärbra. Är det och socialdemokratins uppfattning att de andraländerna måste gå snabbare fram till 1993-1994 för att skall hamna påsamma nivå? Jag vill gärna ha svar på det. talar även om att fisk skall direktlandas iEFTA-länderna. Hur bär man sig åt då, ? Jag vet inte hur man bär sigåt för att direktlanda fisk i och . Det är nog inte särskiltpopulärt att direktlanda fisk i . Där har man nog tillräckligt med fiskändå. Jag vet inte vilken fördel detta innebär för . Det skulle jaggärna vilja veta. Vidare har vi fiskeriadministrationen. sägeratt jag inte behöver bekymra mig över fiskenämnderna. De länsstyrelser somvill kan ju ha fiskenämnder. Det kommer säkert att regleras med hjälp av deekonomiska ramar som regeringen ger länsstyrelserna. Kommer regeringen att gelänsstyrelserna sådana ramar, , så att de kan få fiskenämnder om deså önskar och så att de inte av rent ekonomiska skäl inte kommer att ha sådana? sade att skall vara effektivoch att det är rimligt att utreda möjligheterna härtill. Har vi inte eneffektiv fiskeristyrelse? Den är inte så stor och omfångsrik. Vi har sagt attdet är onödigt med en uppdelning på fiskeristyrelse och jordbruksnämnd. Alldeles gjordes en utredning om det. Vad ärdet som är så dåligt, och vad är det som inte är effektivt? 96JENS () replik: säger att vi moderater klagar ochinte är nöjda med fiskeripolitiken. Självfallet diskuterar vi problemen ochförsöker lösa dem. Om något är bra finns det ingen anledning att diskutera detoch ha något slags hallelujamöte. Vi skall lösa de problem som finns inomfiskenäringen. Jag har bl.a. kritiserat att man i skatteuppgörelsen tarifrån fiskarna det avdrag som man i andra EFTA-länder är beredda att höja - ochredan har höjt kraftigt - eftersom det generella stödet skall tas bort. Nog har fisket problem. Det klaraste beviset för att detexisterar problem är att fiskarkåren har minskat och attminskningen har ökat i omfattning undrar då hur det svenska fisket skall skötas.Visst har vi moderater recept på hur det svenska fisket skall skötas. Men vikan ingenting göra när statsministern sitter i och skriver underEFTA-avtal som gynnar och . När skulle vara det andralandet som förlorade på avtalet fick undantag inskrivna som gör attdet landet klarar sitt fiske. Då gäller det att sopa ihop det som finns kvaroch rädda det som räddas kan. kan inte gå före de andra länderna utanmåste hålla jämna steg. statsministern säger det ochäven vi moderater. Jag hoppas verkligen att vi skall kunna genomföra detta.Kaj son sägeratt socialdemokraterna vill värna om det svenska fisket. Jag tycker att det ärbra. Vidare tar upp frågan om att får rättatt landa fisk i andra länder. Jag har varit med om att landa fisk i . Mensä länge salgslag har monopol på förstahandsmottagningen har Sverigeinte mycket att hämta i . Norrmännen sätter de priser de vill ha, och Sverigekan inte gör något åt det. Den första förutsättningen som måste tas upp idiskussionerna med är att upplösa salgslagen och ta ifrån ensamrättentill förstahandsmottagningen. Men även då blir förlorare. Det kommerinte att dröja länge innan vi får se norrmännen landa fisk till vårakonservfabriker på - det är jag övertygad om - och vi får intesärskilt mycket att hämta hos norrmännen. Det är också ett problem som måstelösas. Fisket utgör en stor marknad. Vi fiskar för ca 700 milj.kr. och importerar för Det är den marknaden som vi säljerifrån oss billigt. Man hävdar i EG att om EG skulle öppna sin marknad måste manha tillgång till fiskevatten. Hur det problemet skall lösas blir en senarefråga. Det är bra att talesman än en gång slår fastför regeringen att fiskerimål står fast. Det innebär att den svenskaregeringen måste rätta till en hel del och inte heller får gå för långt. AnL 97ANNIKA () replik: Det var ovanligt korttänkt att hävda att detvå reservationerna 1 och 4, som står bakom, står i motsättningtill varandra. Så är det ju inte alls. Reservation 1 tar upp frågan om att fisket måste ske påett långsiktigt hållbart sätt med miljöanpassade metoder. Det är i självaverket en förutsättning för att man skall kunna bedriva ett yrkesfiske av någonomfattning. Fisken är faktiskt inte en engångsföreteelse. Den reproducerar sigju. Det är därför som fisket måste ske med sådana metoder att reproduceringentillåts och så att det inte sker ett överfiske. Det sägs att fisk i kosthållningen stimulerar intellektet.Jag kanske skulle rekommendera ett ökat fiskintag i kosthållningen på en delhåll. hävdar att det som skall ske med fisketframöver är en fråga om anpassning till den internationella processen och attdet inte är någonting som vi behöver ha en egen utredning om utifrån vårtperspektiv. Det tyckte jag också är helt fel. Den inställningen är hotfull,dvs. att vi på så många områden ser de internationella processerna som någotsom passivt skall anpassa sig till i stället för att inta en mer aktivroll. Vi måste ändå bedöma vårt behov av fiske utifrån våra svenskaförhållanden. Det är inte bara en fråga för fiskarna och fiskarnasorganisationer, som vill göra det hela till. Det är en fråga föross alla, och det är en viktig konsumentfråga. Jag vidhåller att det behövs enutredning där friska fläktar släpps in och där man får se problemet i ettvidare perspektiv. Vi har fogat en reservation tillbetänkandet om . bör inte byggas, bl.a. av det skäletatt fisket i hotas. och har anslutit sigtill detta. Tyvärr har inte utskottsmajoriteten anslutit sig. finns nedskrivet på papperatt bron endast skall byggas om det finns full säkerhet att bron inte hotarfisket. Men ord på papper är ingen säkerhet - de är just bara ord på papper.Det är verkligheten som avgör, och det finns i verkligheten mycket starka skälatt befara att kommer att påverka vattenflödet till och frånÖstersjön. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandUngar. Anf.98 () replik: När jag nämnde att det var mycket klagomål och kvirr från ledamöter närdet gäller det svenska fisket, skall det givetvis inte uppfattas så att kvirretavsåg själva fisket. Jag uppfattade att klagomålen gällde politiken. Somjag tidigare sade har det målats upp en svart bild, med kritik motden svenska fiskepolitiken. Det är ganska underligt, för när man kommer ut ochtalar med yrkeskåren och medlemmar i Yrkesfiskares riksförbundanvänder de inte en pensel med svart färg, utan deras inställning är positivoch de ser ljuspunkterna i det hela. Visserligen finns det detaljproblem inomsvenskt fiske , men det finns det också inom andra näringar. Jagvill än en gång deklarera att vi från socialdemokratiskt håll arbetar bådeinternationellt och nationellt för att vi skall få ett bra fiske här i . AndersCastberger tog upp olika synpunkter, skydd för lekplatser och frågan omutbildning. Dessa tankar har diskuterats, men man kan inte stå här och sägadetalj för detalj vad som skall antas. Det måste också passas in i sammanhangetmed andra bitar Vi har fört dessa debatter, och därför tycker jag att det äronödigt att än en gång ödsla tid på dem. Men vi lyssnar, , påde olika förslagen och värderar dem. Går det att passa in förslagen så att mankan vidta åtgärder som förbättrar det svenska fisket, skall vi naturligtvisgöra det. TillLennart Brunander vill jag säga att när det gäller tveksamheten införfiskenämnderna på länsplanet är det upp till att besluta hur manvill ha det. Det är upp fill att avgöra om man viU väva infiskenämnden i en lantbruksenhet eller om man vill ha en fristående fiskeenhet.Men kompetensen skall finnas kvar på länsstyrelsenivå. Jagvill inte gå vidare in på frågan om , . Jag har undermånga år diskuterat frågan och det känns fel att här återigen ta upp tid medatt diskutera . Jag lutar mig mot den konsekvensutredning som ärgjord. Anf.99 () repHk: Visst finns det också klagomål som kan vara befogade. Klagomålen hänförsig inte till fisket, men väl fill socialdemokratisk fiskepoUtik. Jagägnar mig dock inte åt något målande med den svarta penseln, som . Jag håller med om att det finns många positiva tongångar hosyrkesfiskarna och yrkesfiskarnas organisationsföreträdare när man talar meddem. Det finns också en vilja - vilket jag påpekade i mitt 1989/90:137 9 juni1990 10Riksdagens protokoll 1989/90:137 Prot.1989/90:137 inledningsanförande - att rusta sig för konkurrens underförutsättning att man får konkurrera på lika villkor,vilket naturligtvis är utomordentligt vik- /T' .bl finns det naturligtvis skäl att ändå klaga pä enhel del av innehållet i regeringens politik i det här fallet. säger så förbindligt att visst lyssnar man och visst kan det hända att detkommer reformer. Vi tackar för att man lyssnar på oss, men är detviktigt att någonting också händer. De synpunkter som jag i min replik erbjödKaj viftar han nu bort med: Ja, ja, det där har vi diskuterat förut. Dåskall inte komma och fråga efter våra förslag- det var vad hanursprungligen gjorde. Vi har lagt fram förslag, och jag har än en gång påmintom dem. Vi har med en utstriickt hand erbjudit dessa förslag. Nifår gärna ta dem. Jag frågar än en gång: När skall förslagen bli verklighet? 100 () replik: gav mig ett litet svar när detgäller fiskenämnderna, att det är upp till länsstyrelserna att avgöra om deskall ha fiskenämnder. Men det var inget svar pa min fråga. Jag frågadenämligen om länsstyrelserna också i fortsättningen kommer att ha sammaekonomiska ramar, så att man i realiteten har en valmöjlighet när det gälleratt ha en fiskenämnd eller att använda pengarna på annat siitt. Drar man in depengar som finns för fiskenämnder och säger att det är upp tilllänsstyrelserna att avgöra om de skall ha fiskeniimnder. men att de i sä fiillfår ta pengarna någon annanstans ifrån, då finns det inte någon reellvalmöjlighet kvar Jag fick inte heller någon kommentar till uttalandet omatt man skall direktlanda fisk i EFTA-länderna. Jag är intresserad av att vetahur man landar fisk i och i . svarade inte heller pä vad som händer om vifraktar fisken till . berörde den frågan, så vi fick ändåett besked om vilka möjligheter som det finns där Såvitt jag förstår finns det inte särskilt mycket försvenskt vidkommande att hämta ur detta med att direktlanda fisk iEFTA-länderna. sade att vi inte skall gå i spetseninternationellt när det gäller att avreglera. Jag skulle vilja veta om detresonemang som tidigare förde innebär att andra länder nu måsteavreglera snabbare än för att kunna hålla jämna steg fram till 1994.Det var egentligen kontentan i det som sade. 101 () replik: Jag börjar med att kommentera LennartBrunanders oro över fiskenämnderna. Det rör sig naturligtvis om enomdisponering av medel som måste ske då man flyttar lantbruksnämnderna inunder länsstyrelserna. Jag kan inte i detalj svara på hur medlen kommer attpåverkas, men jag utgår ifrån att detta inte kommer att vålla problem förlänsstyrelserna, om de nu vill ha en fristående fiskeenhet eller om de villväva in fiskenämnden i en lantbruksenhet. När det gäller oron över hur framtiden kommer att gestaltasig har jag här 146 sagt att vi värnarom det svenska fisket, både nationellt och Vi kommergivetvis att göra allt för att det svenska fisket Prot. 1989/90:137 skall kunna hävda sig internationellt. Då gäller det att vi håller jämnasteg med andra länder. Vi ligger kanske något i otakt , men det är viktigtatt ~ vi kommer i takt med andra länder Jaghar uppfattat att i debatter om fisket växer en halv meteroch bUr väldigt stor Han tar verkligen till stora ord, men man kan fråga sigvad som i själva verket ligger bakom orden. Jag har sagt att vi har tagit filloss vad ni från folkparfiet har föreslagit, men det är inte säkert att allfingpassar in. Det är inte bara att genomföra dessa förslag. De måsteockså passa in med andra saker, om de nu går att genomföra. Jagvill än en gång säga fill : Var inte orolig. Så länge detfinns en socialdemokrafisk regering kommer vi att värna om och arbeta för detsvenska fisket, både nationellt och internationellt. AnL102 (): Jag vill inleda med att yrka bifaU till motion Jo46, som i huvudsaktar upp en del av fiskeproblemafiken, nämligen laxfisket och framför alltlaxfisket till havs. Antaletyrkesverksamma fiskare i är ju jämfört med antalet yrkesverksamma inomandra grupper inte så stort. Om vi räknar antalet yrkesverksamma laxfiskaresom på heltid fiskar lax, rör det sig om ett hundratal personer eller omungefär ett trettiotal båtar Vi kan dock notera att antalet båtar förnärvarande är nere i mellan fem och åtta. Detta beror i första hand på attlaxfisket ofta reglerar sig självt. Vid det här tillfäUet handlar det om attpriset på lax är så lågt att de yrkesverksamma fiskarna bedömer att det intelönar sig med tanke på det ganska omfattande arbete som det innebär att fiskalax. Laxen är en ganska ömtålig fisk och måste således hanteras på ett sätt somär ganska tidsödande. Demänniskor som fiskar lax betyder oerhört mycket för de regioner där de finns.Av tradifion finns dessa laxfiskare i första hand på och i . Ifiskeristyrelsen har man länge diskuterat hur man skall kunna rädda det vildabeståndet av lax. Det har lagts fram förslag som enligt styrelsens tjänstemänbl.a. är grundande på biologiska utredningar. Förslagen innebär att Sverigeytterligare skall begränsa laxfiske tiU havs genom att införa enfred-ningsperiod från t.o.m. . Alla de som aldrigså litet har sysslat med laxfiske eller tagit del av laxfiskets resultat vetatt egentHgen utgör den bästa tiden för svenska fiskare. Detparadoxala i förslaget är att man säger i beslutet, som för övrigt inte ärenhälligt, att om man inte kan nå internafionella överenskommelser, skallSverige ändå införa detta. Vi som har skrivit motionen anser att det vore iUa.Det skulle innebära att övriga nafioners fiskare skulle kunna fiska fritt,medan våra svenska fiskare ligger med sina fartyg vid kajerna. Jagkan med tillfredsställelse konstatera att jordbruksministern i proposifion nr123 nämner, att om man över huvud taget skall begränsa laxfisket, skall mangöra det genom internafioneUa överenskommelser Ifiskeristyrelsens regi har vi också haft utfrågningar om dessa aktueUa frå gor Vi som fick förmånen att vara med kan, tycker jag, med aU önskvärd 147 tydlighetkonstatera att det inte är fråga om något enkelt problem. Alla som lever vidhavet och verkar på havet är betjänta av att man bevarar beståndet av vildfisk. Enligt min mening får begränsningen inte enbart drabba dem som äryrkesverksanmia och som har fisket som sitt levebröd. Skall man införabegränsningar måste man i första hand skydda dem som får sin huvudsakligainkomst frän fisket. Vi har i motioner velat framhålla att man för närvarandeinte bör göra några ytterligare inskränkningar i vad gäller laxfiske till havs,och för övrigt inte heller nära kusten. Vi menar att man skall avvakta tillsden utredning som vi har föreslagit kommer till stånd, nämligen en utredningsom skall undersöka möjligheterna att införa särskilda yrkeslicenser för laxfiskare-ungefär pä samma sätt som det finns licenser för fiske med trål, s.k.trålfiskelicenser. I den här utredningen skall givetvis vederbörlig hänsynockså tas till alla dem som bor i skärgården och längs kuststräckorna som ocksåfår en del av sin inkomst från fisket, hur stor eller liten den än är. Detfinns många som tycker om att fiska, även om de inte har det som yrke. Det ärhelt klart att de också skall ha möjlighet till detta. I utredningen borde mandock titta på vilka begränsningar man skulle kunna göra i ett sådant härsammanhang. Det är väldigt lätt att tycka att de som fiskar laxtill havs är bovarna i dramat. Om man lyssnar på dem som har fiske som yrke.säger de att det har funnits så mycket lax i havet. De får såledesoerhört stora fångster. Det stora problemet är egentligen att det inte vandrarupp tillräckligt mycket lax för att leka i våra åar och älvar. Det är kanskedär man i första hand borde sätta in åtgärder. Som exempel tycker jag att man idet här sammanhanget börkunna nämna alla de fasta redskap som står ganska nära älv- och åmynningar.Paradoxalt nog är de som fiskar med dessa fasta redskap inte enligt lagskyldiga att föra loggbok eller länma andra uppgifter, vilket gör att manaldrig riktigt kan veta hur mycket de fångar. Man kan således inte få någonfullständig och riktig statistik pa det här området. Utskottet har avstyrkt motionen. Jag tycker attmotiveringen är mycket svag, det är egentligen ingen motivering alls. klargjorde ändå litet grand i sitt anförande och öppnade en dörr påglänt - om uttrycket tilllåts-för att man skall följa denna utveckling mycketnoga. Jag tycker att det hade varit bättre om vi hade tillsatt en utredning däräven yrkesverksamma fiskare, människor som bor i skärgården och andra, hadekunnat vara med. Man hade sett över problemen och kommit tillbaka med ettförslag. Jag vidhåller emellertid mitt yrkande om bifall till motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden ). 12§ Tillsyn enligt djurskyddslagen, m.m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1989/90:JoU23Tillsyn enligt djurskyddslagen, m.m. (prop. 1989/90:118). 103SVEN (): Det betänkande vi nu diskuterar handlar omtillsyn enligt djurskyddslagen. Frän moderat håll har vi tre reservationer. Vår första reservation gäller lagförslaget om den lokaladjurskyddstillsynen. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna har enligt lag skyldighetatt utöva tillsyn. Man vill förstärka lagen genom att skriva att det skallfinnas tillgång till kunnig och utbildad personal. Vi förutsätter att omkommunen har ansvaret, så har den också skyldighet att ha kunnig personal. Vitycker att det är onödigt att göra ett sådant tillägg till lagen, och vi yrkaravslag på det. Reservation nr 8, till vilken jag yrkar bifall, behandlarlagstiftning om tillsynsavgift. Det finns möjligheter . Dentillsyn som det här talas om är en typ av myndighetskontroll. Vi anser inte attden bör avgiftsbeläggas. Däremot tycker vi att om man återkommer medkontroller, kan med redan nu gällande lagar ta ut en avgift. Vi vill såledesinte avgiftsbe-lägga detta. Jag yrkar bifall till reservation nr 8. Reservation 12 är ganska intressant. Det gälleröverlåtelse av sällskapsdjur. Man vill tvinga säljaren att informera om hurdjuren skall skötas. Det går inte att informera om det. Har inte köparen ettstörre intresse och kunskap hjälper det inte med information. Vi yrkar avslagpå detta förslag. Det intressantaste - och det återkommer jag till om någotår - är det särskilda yttrandet om vidareutvecklad djurskyddstillsyn.Yttrandet handlar egentligen om tillsynen av tävlingshästar, särskilt vidträning. Det är ett ganska intressant yttrande som anbefalles till läsning. Tillsyn enligt djurskyddslagen, m.m. AnL 104ANDERS CASTBERGER (fp): Utan att på något sätt eftersätta betydelsenav djurskyddet, som vi från sida har givit röst åt kontinuerligt,vill jag i slutet av ändock nöja mig med ett kortare inlägg. Förre kulturministern och ,båda från , har i en motion påtalat det stöd vid fleratillfällen har givit cirkuskonsten. Det är viktigt att djurskyddet ärtillfredsställande i cirkussammanhang. Det är naturligtvis också viktigt attdjurhållningen tillses på ett seriöst och riktigt sätt när det gäller cirkus.Som vi i utskottet nu har funnit, framhöll senast sedanbetydelsen av insatser för att främja cirkuskonstens fortlevnad i . Allamöjligheter skall tas till vara för att på olika sätt underlättacirkusverksamheten. Detta gör vi nu genom att besluta om att undantag skallgöras vid den kommunala tillsynen av cirkusdjur - dock inte av tillsynen i sig.Det är värt att uttala i detta sammanhang att vi förväntar oss att tillsynengenomförs seriöst och med kompetens. Vi står i stället i begrepp att här iriksdagen bifalla folkpartimotionen, vilket innebär att tillsynen inte skallavgiftsbeläggas. Jag uttalar min tillfredsställelse med detta beslut, ochyrkar därför bifall till utskottets hemställan. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Prot.1989/90:137 Anf. 105 (): 9 juni1990 Herr talman! Vi diskuterar i dettabetänkande tillsynen, och framför allt denkommunala tillsynen, enligt djurskyddslagen. I propositionen och i be- syn en ig tänkandet står det att den tillsynsom kommunerna utför borde fungera mer t' ..1' 11 I ' ' ' i' ' rationellt, men man konstaterar attlagen är komplex och att det därför är '"'"' litet bekymmersamt för kommunernaatt klara av verksamheten.