prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Snalteriförekommer inom alla åldersgrupper, men det är bara när del gäller ungdomar somdet är politiskt möjligt all peka ul en viss grupp. Jag anser att del är ettutpekande av ungdomar som snällare när den fråga som för sedanavgjordes i denna kammare nu skall behandlas även i betänkandet omungdomsfrågor under debatten efterlyste elthistoriskt perspektiv. Jag kan kanske bidra med en korl historisk bild av des.k. ungdomsproblemen i vårt land för närmare . På flera hållfanns då organiserade ungdomsgäng som var beväpnade. Ett gäng, som härjade isocknarna Västermo och Öja, ställdes inför rätta 1748.Huvudanklagelsen gällde en äppelslöld där också ligans ledare förmodas hablivit ihjäl-skjuten. Dessutom anklagades gänget bl.a. för alt ha tagit enhövagn som man hade dragit runt med, atl ha stulit hästar all man flyttat ochrivit upp broar, atl man släppt ut prästens getter, atl man stängt avlandsvägen med hö och stenar samt att man stängt in människor i deras hus.Vidare anklagades ligan för att ha diktat oanständiga visor Med delta vill jagsäga att en del av det som kallas ungdomsproblem inte är någon helt nyföreteelse, även om ullrycken varierar. Om högern utnyttjar massmediedebatten om vissa ungdomarsdåliga le-verna i syfte alt visa på samhällets och moralens upplösning, kan manstöta på andra negativa attityder inom arbetarrörelsen och dess organisationer Jag hör ofta atl ungdomar skulle sakna kärisla försolidaritet eller sakna vilja atl bete sig solidariskt. Ungdomar, för vilkaindividualismen är en del av livsstilen, beskylls för att vara egoister Nej,jag tror alt vi skall akta oss noga för all sälta likhetstecken mellan enindividualistisk livsstil och ett egoistiskt beteende. Myckettyder på att atfityderna gentemot "makten", till partipolitiskt ar- 1989/90:95 28 mars1990 bete och lill representativaorgan har förändrats bland ungdomar En tendens är att misstron mot det somkallas etablissemanget växer. Ofta är det mer en känsla än en medvetenövertygelse. En utbredd uppfattning är alt det är några få som sitter i toppenoch beslutar sådant som är bra för dem själva. Denna känsla skiljer inte påekonomiska och politiska makthavare. Tvärtom ser man ofta hur dessa makthavaresamarbetar utan hänsyn fill majoritetens uppfattning. Atten del ungdomar känner sig främmande inför den solidaritet med samhället somen äldre generation representerar skall inte förväxlas med likgiltighet införsolidariteten. Milt intryck är att ungdomar i stor omfattning känner djupsolidaritet- inte med den samhällsapparat som uppfattas som oförstående bådeinför ungdomars verklighet och inför de brinnande framtidsproblemen, utan medvarandra, med andra och med naturen själv. Dennasolidaritet tar sig uttryck i elt imponerande engagemang och i konkret arbeteför t.ex. Operation dagsverke. Jourhavande kompis, bevarande av regnskogarna,trädplanteringsprojekt i , Next Stop , miljömedveten konsumtion,en uppsjö av konkreta insatser för att lösa lokala miljöproblem,kaffeplockarbrigader i och mycket annal. När nyligenbesökte fylldes till stor del av ungdomar som, trots atl deinte ens var födda när fängslades i , ändå hunnit arbetaaktivt i för hans frigivande. Jagär övertygad om att det förändrade och ökande politiska och solidariskaengagemang som den yngre generationen kan säga sig representera inte ärkopplat till det faktum alt ungdomar är unga. De nya attityderna ochengagemanget i nya former är knappast någol som kommer att "gå över närungdomarna blir äldre". Det är i stället tecken och resultatav samhälleliga förändringar Den unga generationen är också en ny generation . Delfinns all anledning alt ta till vara ungdomars vilja lill samhällsförändringaroch skiftande politiska engagemang. Elt säll atl bidra till atl ungdomar gesmöjlighet att delta i förändringar och demokratiseringar av samhället är altde ges möjlighel all della i den debatt som lar sin utgångspunkt i de resultatsom den pågående maktforskningen presenterar Vpkföreslår all skall ges resurser för atl se till atl resultatenfråri utredningar som visar på brister i vår demokrati inte fastnar hosmyndigheter eller yrkespolitiker utan all dessa resultat når ul till ungdomaroch lill dem som arbetar med ungdomar Om inte politiska partier, myndigheteroch andra samhällsorgan förmår förnya och förändra sig kan vi i enframtid stå inför svåra demokraliproblem. Deri unga generationen har ennyckelroll i den förnyelsen och förändringen. Jag yrkar bifall till reservationnr 8 i kulturutskottets betänkande. presenterar LO en undersökning om ungdomars välfärd som i morsevar refererad i Det kändes välgörande all få de sloraskillnaderna livsvillkor mellan olika grupper av ungdomar tydliggjorda i entid då ungdomsgruppen alltför ofta ses som en homogen grupp med likartadeintressen. Även om del finns vissa saker som är gemensamma för många ungdomar,är skillnaderna inom åldersgruppen ungdomar lika stora som inom andraåldersgrupper Av referaten atl döma förefaller det som att LO-rapporteninnehåller klara belägg för all klasskillnaderna och könsskillnaderna är bådeslora och cementerade i den unga generationen. Arbetsmiljön har blivit sämre för ungdomar ocharbelsmiljöproblemen har ökat. De som har de mest enformiga, olämpliga ochlunga arbetena är de unga privatanställda arbetarkvinnorna. Del är också de somhar minsl frihet i sina arbeten. De unga LO-medlemmarna arbetar mer obekväm lidän andra grupper. Obekväm och oregelbunden arbetstid är allra vanligast blandkvinnorna. De unga LO-kvinnorna är även den grupp som har myckel otryggaanställningsförhållanden. Stora grupper av ungdomar - främst kvinnor - har löner somligger under socialbidragsnormen. Det gör nalurliglvis alt dessa ungdomar hardet allra sämsta utgångslägel i den kö av 200 000 ungdomar i som saknaregen bostad. LO-rapporlen visar även på en positiv utveckling. Delgäller t.ex. anlalel fackligt organiserade arbetarungdomar som har ökat. Deunga kvinnorna är organiserade i betydligt högre grad ån männen. Detsammanfaller med politisk aktivitet där de unga arbetarkvinnorna är de mestaktiva. Detsamma gäller kulturell aktivitet. Undersökningar om ungdomars verkliga livsvillkor är enbetydligt bättre utgångspunkt för en debatt om ungdomsfrågor än dekvällstidningslöpsedlar som har en förmåga atl styra den allmänna debatten. Mendet mesta som är avgörande för ungdomars livsvillkor behandlas knappast i detbelänkande som vi nu diskuterar. Orättvisor mellan flickor och pojkar när det gällerfritidsaktiviteter behandlas dock. Vpk motionerade om detta även förra året.Om man ser på det kommunala stödet till olika fritidsverksamheter så verkar detsom om det är viktigare atl pojkar har en meningsfull frilid än atl flickor hardet. De fritidsaktiviteter som är dominerade av flickor är allvarligtmissgynnade jämfört med de pojkdominerade aktiviteterna. Vi i vpk har särskiltuppmärksammat del orimliga i alt en typisk flickidrott, som tidning,jämförelsevis är så dåligt stödd. Flickor tillbringar eftermiddagar, kvällar, veckoslut ochskollov i stallet. Den går åt till att mocka, fodra, rykta, sopa,smörja, linda, städa osv. Ridningen brukar inskränka sig lill en dyrlektionstimme . Ofta fungerar stallet som en fritidsgård för flickorKommunalt anställda fritidsledare i stall hör dock lill de verkligarariteterna i den kommunala fritidsledar-samlingen. Ridning är ingen lyx- eller överklassport. Ridningenligger pä en andra-plals, efter fotbollen, med 800 000 sammankomster. Mer än100 000 barn och ungdomar, de allra flesta flickor är intresserade av hästaroch ägnar sig ål ridning. Ridningen är en av de mycket få sporter som till allrastörsta delen är fri från konkurrens och tävlingstänkande. Det stora flertaletbarn och ungdomar som ägnar sig åt ridning gör det ulan atl tävla. Intressetför ridning är endasl i myckel liten utsträckning kopplat till någollävlingsintresse. Vi menar alt kommunerna bör la ett långt större ansvar förflickornas fritidsverksamhet än som görs. Flickorna skall inte behövabyta till en annanfritidsaktivitet eller idrott för att komma i åtnjutande av samhällets stöd.Frågan om ett ökat samhälleligt stöd och ansvar för ridhusen och ridningen äri första hand en uppgift. Vi anser dock atl staten bör gå in med elt stimulansbidragför att uppmuntra kommunerna till dessa satsningar. ärdet, såvitt jag vet, endast en ridskola som drivs helt i regi. Jag vill därför yrka bifall till vpk-reservalionen nr 12,men även till reservation nr 11 av och i övrigt fill utskottetshemställan. 79KAJ (): Vi i de gröna har specielltreagerat på regeringens skrivelse om ungdomsfrågan. Vi finner all ungdomsfrågorbereds stor uppmärksamhet när det gäller atl finna förslag lill åtgärder somär inriktade på olika ålderskategorier bland ungdomen och åtgärder som ärbetingade av geografiska förhållanden med speciell inriktning påstorsladsungdomar Båda företeelserna är anlagda med tanke på inriktningen avungdomspolili-ken inför 1990-lalet. Storsladsungdomar är mest utsatta. Funnes ekologiskklarsyn skulle vi se det långsiktigt lönsamma i alt hejda storstadsväxten och iställel arbeta på atl låta hela leva. Trots en långvarig välfärdspolitik, där den materiellavälfärden anses tryggad, kvardröjer och bildas ändå svårlösta ungdomsproblem.Ansträngningarna att trygga arbete, bostad och bra utbildning för ungdomarlyckas inte alltid ge resultat. Den materiella välfärden är inte nog, ellerkanske t.o.m. slår i vägen för en psykisk, mental, tillfredsställelse blandungdomar. I slället måste samhället lösa delvis nya uppgifter, heter del iskrivelsen. Slor vikt läggs också vid att ungdomar engagerar sig idemokrati och jäm-ställdhelsfrågor Det är bra. Del yngre gardet inom miljöpartiels riksdagsgrupp harföreslagit en sänkt rösträttsålder, som stimulansåtgärd lill elt ökatengagemang i samhällsfrågor bland ungdomar Förslaget berörs knappast alls ibelänkandet. Samma ungdomliga grupp inom har inbjudit bostadslösaungdomar, s.k. husockupanter till diskussion hemma hos sig i sin bostad för allla och ge i denna sakfråga. Sådana informella, spontana och konkreta initiativtycker vi att det är vikfigt att politiker tar Nota bene i det här fallet attparterna är jämnåriga. Huvudtesen för de gröna är som framkommer avvår reservation nr 3 att utgångspunkten for ungdomspolitiken bör vara atlvuxna och ungdomar skall så långt möjligt leva och umgås tillsammans och att ensplittring i olika ålderskategorier bör undvikas. 1 detta sammanhang kannämnas att vi inte har någol speciellt ungdomsförbund. Jag yrkar bifall till reservation nr 3. Inriktning på en sådan hållning kräver emellertid en heldel andra beslut, såsom rätt till 30 timmars arbetsvecka och en tillväxt av deninformella sfären i samhället. Med dessa kravs förverkligande får föräldrar,ungdomar och barn rimligtvis mera lid all vara tillsammans och umgås på ettnaturligt sätt som ger förebilder för vuxenlivet utan alt alltför många eliskaoch moraliska pekpinnar behöver lillgripas. Elt reformerat system för bidrag lill ungdomsverksamhetskall ge ökade möjligheter för nya ungdomsrörelser och organisationer medgenerations-övergripande verksamhet atl få stöd. Organisationerna stimulerasockså till att öka sina lokala aktiviteter Jag tror all man är på rätt väg medden inriktningen. Jag är därför glad att de gröna har medverkattill alt del lokala aklivitetsstödel kunnat höjas från föreslagna persammankomst lill , vilket blivit ulskoltels mening. Utbudet av kultur och fritidsaktiviteter är dock ojämnt fördelatmellan pojkar och flickor, till pojkarnas förmån. Detta gäller framför alllidrotten, men skevhelen berör också kulturaktiviteterna. Flickor och pojkar börha lika möjligheter Därför yrkar jag bifall lill reservation nr 11och vpk;s reservation nr 12, där namn saknas på grund av eltförbiseende. Slutligen vill jag övergå till det inlernationellaungdomsutbylel. När del gäller är det ganska väl sörjt för detta försvenska ungdomar Däremot lämnar inte regeringen besked om vilka åtgärder sombör vidtas för att underlätta för ungdomar att resa ut i världen, bl.a. genoms.k. Det är väl lika viktigt atl ungdomar får lära kännalevnadsförhållandena i länder ulanför . Jag yrkarslutligen bifall till vår reservation nr 13. AnL 80 (); Varje människas situation påverkas av denmiljö och det samhälle hon lever i. Ingen kan ställa sig vid sidan avutvecklingen i tron all den inte berör henne. Alla har samlidigl möjlighet atlpåverka utvecklingen i sin omedelbara nära omgivning och i ett störresammanhang. Det är framför allt viktigt alt vi tar lill vara unga människorsvilja lill engagemang. Delta bör vi självfallet göra för ungdomens egen skull,men i stor utsträckning också för äldre generationers skull. Den bild som unga människor får av samhället och dedrömmar unga människor bär inom sig om framtiden påverkar nämligen framtidenssamhälle. Våra egna förhoppningar om framliden knyter i stor utsträckning antill den unga generationen. Vi har därför alla ett gemensamt ansvar för atl stödjaunga människors vilja till delaktighet och ulveckling. Vi måsle därför medverkatill goda uppväxtvillkor I della arbete måste såväl som samhället isin helhet spela en viktig roll. Vi får dock inte glömma bort atl ungdomensjälv måsle spela den viktigaste rollen. Vårt ansvar ligger därför i storutsträckning i atl stimulera och stödja valet alt ta till vara och/eller skapanya möjligheter Det är ungdomens eget val. I grunden handlar del här om idéer -kalla del gärna ideologier - eller normer för hur olika grupper av människorvill dana vårt samhälle. Jag antar att ungdomsministern senare kommer atlredogöra för regeringens syn på dessa frågor I detta sammanhang vill jag'dock göra några kommentarerlill de tidigare inläggen i debatten, framför allt i anslutning till GöranÅstrands anförande, och säga något om utskottets uppfattning i förhållande tillfrämst reservation 6. Det handlar alltså om syn på etik, moral,regler och valfri-hel för unga människor 6 protokoll 1989/90:95 1989/90:95 28 mars1990 I motion Kr405, som är ett egenartat aktstycke,avslöjas en märklig syn på unga människor i dagens samhälle. Efter attinledningsvis ha sagt att en av politikens viktigaste uppgifter är att gemänniskor goda förutsättningar i livet, målar man en nattsvart bild av ungamänniskors förutsättningar Orsaken är, menar och andra, attsamhället är normlöst till följd av en medveten politik, någonting som ocksåframkom i anförande. Han sade att del gamla samhällets levnads-och uppfoslringsideal har ersatts av normlöshet, gamla auktoriteter är avsattaoch ej ersatta av nya föredömen. Hislorielösheten har brett ut sig, sade GöranÅstrand. En skola präglad av humanismens klassiska bildningsideal har ersattsav något sä otäckt som en skola präglad av en socialdemokratisk samhällssyn. Vihar fått materialistiska och sociala mål i stället för intellektuella ochkulturella. Resultatet av detta är asocialilel, kontaktlöshet, kriminalitet,drogmissbruk. Bakom detta anar man en enorm socialdemokratisk konspiration. Klassisktkonservativa värdesymboler som tronen, svärdet, altaret och penningpåsen harersatts med centralstyrning, planhushållning, kriminalitet och normlöshet. Visstkan man, som , nostalgiskt lala om den gamla goda tiden. Men varjeseriös diskussion måste besvara frågan om det verkligen var bättre förr och förvem det i så fall var bättre. Del är sant att gamla liders auktoriteter äravsatta. Tack och lov för det! Det är varken brukspatron eller någon annan överhetsom avgör t.ex. barnens rätt lill utbildning. Detta är viktigt, därför alt justutbildningen styr i stor utsträckning en ung människas fortsatta liv. 1del gamla samhället fanns en folkskola för arbetarklassens barn, en realskolaför medelklassens och ett gymnasium för överklassens barn. Andra hade ingenchans att komma dit. Det är denna klassbundna skola som kallar fören skola präglad av humanismens klassiska bildningsideal. Enviktig norm i dagens samhälle är fostran till demokrati. lalar omhislorielösheten som breder ut sig men glömmer borl alt konservatismen hargått emot demokratins införande och först i efterhand tvingats all acceplerademokratin. Moderaternabeklagar att sociala mål är en norm i samhället. Då blir den viktigaste frågan;Vilken etisk norm är man ute efter alt sätta i ställel? Vill man kasta utungdomen i kapitalismens anarki? Denna saknar ju verkligen normer, eller mankan säga att är den starkes, den rikes rätt. Vill man skrota välfärdssamhället,som kännetecknas av just fasta sociala mål, såsom alla människors rätt tillutbildning, till trygghet vid sjukdom, arbetslöshet och ålderdom? Utgångspunktenför det moderna samhällets normbildning borde finnas i kristendomen, tycksGöran mena. är ju ordförande för kyrkomötet och därmed,får jag anta. en av främsta förelrädare. Han vet naturligtvisvad han talar om. Därför vill jag fråga : Vilka utredningar harkyrkomötet gjort eller krävt om behovet av bättre normer och vad exakt menar iså fall kyrkomötet när man talar om bälire normer? Sanningen är nog att detknappast går, och det bör för den delen heller inte göra det, att lagstifta omlevnadsnormer vilka ytterst har med denpersonliga människosynen, livsåskådning eller religiös övertygelse att göra. Det kan också vara så att man, när man talarom norrnerochmoral, menar elt demokratiskt förhållningssätt. Där har inte enalltför stolt historia. Skolan skall t.ex. fostra till jusl demokrati, aktivtskapande och kritisk granskning. Man skall väcka respekt för sanning och rälloch för människolivels okränkbarhet liksom rätten lill personlig integritet.Della, , är ingen normlöshet. Det är ingen dålig etisknorm. Den moralsyn som en sådan målsättning ger uttryck för är det fakfisktvärt att slåss för Om della säger inte ett ord, varken i motioneneller i reservationerna. Inte heller sade någonting om det i sillanförande. I stället predikas det enkla budskapet om ungdomens normlöshet, somleder till fördärvet. Det sägs att det ytterst är den politiska majoritetensfel, dvs. Det är faktiskt också en etisk fråga att beskrivaverkligheten på ett någorlunda korrekt säll, . Härtycker jag attmoderaterna visar dålig etik. Bland del viktigaste vi kan göra gentemot ungdomen när delgäller normer etik och valfrihet är alt visa alt vi inte bara tror påungdomars vilja och förmåga utan också ställer upp i vardagen och aktivtstödjer ungdomen och dess organisationer. Detta är utgångspunkten för densocialdemokratiska politiken på dessa områderi. Jag skall i mitt inledningsanförande inte gå in på deenskilda reservationerna. Jag antar alt jag får anledning att återkomma tilldem. Jag vill nu nöja mig med atl yrka bestämt avslag pä en av reservationerna,nämligen reservation 6. I övrigt ber jag atl få yrka bifall lill utskottetshemställan. 81GÖRAN () replik; Del fanns ell djupt allvar idel jag sade och idet som jag skrev . Jag hoppas att kan uppfatta det iden här debatten också. Det är elt djupt allvar som präglas av oro över vadnormlöshet, kravlöshel och hislorielöshel kan ställa till med i ett samhälle.Om tror all jag inte är representativ för människor som äraktiva i kyrkor och samfund, så tror jag alt han skall fråga människor ikyrkor och samfund om den saken. Det råder en utbredd oro över att vårtsamhälle är utpräglat materialistiskt och egoistiskt. Det är klarl alt delblir så med en politik som har lyft fram de materiella frågorna -socialdemokratin har ju alltid poängterat de materiella frågorna - och glömtbort många av de värderingsfrågor som den här motionen behandlar. Vidare är det märkligt att lyssna på i mars1990 då socialismen dör ute i världen, då löftena visat sig bli förtryck ochdå man i talar om inte bara att man har en låg materiell standardutan där man säger; I första hand är vi lurade. Det är en moralisk bankrutt för elt ideologiskt system,vilket också visar sig i de demokratiska val som genomförts litet överallt iÖsteuropa. Det blir inte någon sorts tredje vägens politik, vilkelsocialdemokraterna hoppades Prot.1989/90:95 på att det skulle bli. Det blirsjälvfallet inte socialdemokratin som går fram i I Den moraliska katastrofen försocialismen är ju sådan att människor i stäl- ngomsjragor j , 1 iggpjfigai- Qp ligger mycketnära sådanl som jag lalar om i motio- nen, ÅkeGustavsson. Del är märkligt om , som ledande socialdemokrat, intehar uppfattat den signalen. Vilka krafter formar de rörelser som tar totalt avståndfrån socialismen? Jo, del är bl.a. de andliga krafterna. Kyrkorna har spelaten oerhört stor roll överallt där man nu störtar socialismen och säger atlsocialismen icke är moraliskt acceptabel för dessa länder "Vi skall hanågol annal." I några av dessa länder talar man om att det är korset istället för skäran som skall styra människors liv. Dä finns det alltså enandlig dimension. Då blir resonemang i övrigt alldelesobegripligt. Det innebär atl han ställer sig utanför den slora debatt som försöverallt i världen och som har underkänt socialismen som politisk idé. Skall vi så tala om våra egna förhållanden, så finner maninte någonslans i del som jag har sagt eller skrivit någonting om tronen,altaret och penningpåsen, vilket påstod. Det handlar omenskilda människors ansvar, möjligheter, livsförutsättningar. Dessa kan görasgoda eller dåliga. Vi menar alt de skall göras goda och bättre genom atl manlyfter fram etiska och moraliska frågor Vi känner stolthet över atl dendebatten kan föras. Den förs överallt i världen i olika rörelser, som allasäger att det materiahs-tiska samhället måsle ges en dimension av andlighel -andligheten uttryckt i etik och moral. AnL 82 () rephk; Jag vill atl skall besvara defrågor jag ställde till honom. Jag nöjde mig med att slälla två frågor När ni beklagar att en norm i samhället är sociala mål, såfrågar jag: Vilka mål, vilka normer, vill ni sälla upp i stället? För mig är ell socialt mål solidaritet och samverkan. Förmig är ett socialt mål att försöka få någorlunda likartade livsvillkor. Jagfrågar mot den bakgrunden: Vad är ni ute efler? Vad menar ni? Vill ni skrotavälfärdssamhället? Tala om vad ni menar! Svepande formuleringar är enkla atlgöra. Jag ställde ytterligare en fråga till somhan inte besvarade, nämligen; Vilka utredningar har kyrkomötet självt gjorteller krävt när det gäller behovet av bälire normer? Delta är en ungdomsdebatt, men jag kan ändåinte låta bli atl anta utmaningen. När likställer ensammanfallande öststatskommunism med svensk socialdemokrati har jag vissaefiska synpunkter på det debatlgreppet. Jag vill ändå konstatera att just arbetarrörelsen, justden demokrafiska socialismen, är det viktigaste hotel mol alla cenlralstyrdapolitiska eller ekonomiska system lika väl som den demokratiskaarbetarrörelsen är det viktigaste hotet mot en hård kapitalism som slår ut desvaga människorna. Inom parentes kan jag lala om för all denösttyska social demokratin i mycket stor utsträckning leds av präster skall nog också 84 på den punkten vara litet försiktigmed historieskrivnirigen. Jag beklagar alt inte vill föra endiskussion om ungdomen Prot. 1989/90:95 och normer ulan i stället väljeralt diskutera helt andra saker Men det kan- ske säger en delom innehållslösheten i de normer och den etik som talar om. Fördet kan väl inte vara så alt han skäms för dem. AnL 83 () replik; I delta andra inlägg går enoerhörd massa steg tillbaka, och det är jag tacksam för Det som återstår är tvåfrågor Den ena frågan gäller hur ofta kyrkomötet diskuterar etikoch moral. På den frågan vill jag svara all kyrkomötet samlas i den här . Etik och moral är de dominerande frågorna vid kyrkomötetsförhandlingar Jag kan hänvisa till kyrkomölesproto-kollsom visar alt etiska frågor är del som dominerar under kyrkomötet. Del varsvaret på den frågan. Vidare frågade om den person eller delparti som efterlyser ett samhälle där etik och moral har betydelse står inågon sorls konfronla-lionsslällhing mol demokratin. Del får han gärna fråga.Jag kan gärna svara. Svaret är; Nej.