prot · GD09103 · 1989-12-31 00:00:00 — Kan man tänka sig all man - detta är en gammalkäpphäst som statsrådet vet atl jag brukar återkomma lill - för att minskatrycket på barnom-sorgeri låter dagbarnvårdarnas egna barn räknas in iunderlaget för ersättningen, så att inte de barnen hamriar i barnomsorgskönoch ytterligare ökar trycket? Kan statsrådet nu tänka sig att släppa framsädana alternativ som han har varit motståndare till? AnL 132 Statsrådet ; Jag har aldrig motverkat rekryteringen avdagbarnvårdare till barnomsorgen. Tvärtom har jag gång på gång från riksdagenstalarstol talat om hur viktiga familjedaghemmen är Däremot ifrågasätter jag starkt den lösning som RolandLarsson i hög grad pläderar för, nämligen atl lösningen skulle vara atl ge dagbarnvårdarna be talt för vården av de egna barnen. Den lösningen rekryterar inte på det kraft fulla sätt de dagbarnvårdare som vi behöver Det gör man genom att för bättra anställnings- och lönevillkoren för dagbarnvårdarna. Då är del fler 48 som stannar kvar i del vikligaarbetet. När det gäller andraalternativ har jag ställt i utsikt atl vi öppnar för perso- Prot.1989/90:103 nalkooperativ.Regeringen arbetar jusl nu med den frågan, och vi kommer 17april 1990 att presentera ett förslag för vårriksdagen. Detta, tror jag, kan marginellt ] ] tillföra en delytterligare platser, men jag tror inte alt del är lösningen på det var pajragor stora problemet att nå full behovstäckning. AnL133 (); Men om dagbarnvårdare får räkna in egna barn i underlaget förersättning för arbete är det en förbättring av anställriings- och lönevillkoren.Det gör att man lältare stannar kvar i yrket och fortsätter att vara en resursför barnomsorgen. Så länge man inte har det så ordnat är inte den uppgiftenaccepterad som yrkesuppgift som alla andra yrken inom barnomsorgen. Då kan maninte heller räkna med att det går att rekrytera personal på samma sätt. Det ärfaktiskt en saririirig med viss modifikatiori när statsrådet säger alt maninte har motverkat rekryteringen. Anf,134 Statsrådet : Om vi skall kunna råda bot på bristen på dagbarnvårdare, måste vi haklart för oss vad det beror på att ett betydande antal dagbarnvårdare slutar inom barnomsorgen. Det beror inte på atl de inte får betalt för egna barn.Det stora flertalet av dem som slutar är de som inte längre har småbarn. Dethär är ett slag i luften för att behålla det antal dagbarnvårdare som vi behöverav dem som har arbetat in sig i verksamheleri. Kunde vi finna former för alt gedet bättre stöd för yrkesutövning inom familjedaghemmen som krävs allmänt settskulle vi dels i större utsträckning kunna behålla dem som lämnar barnomsorgeriäri vad vi har kuunat , dels kuuria rekrytera fler Det äralltså fel mediciri som Rolarid rekommenderar för det problem somonekligen finns. AnL135 (): Jag skulle vilja sluta med atl anknyta till del jag började med. Jagupprepar min fråga ytterligare en gång med risk för att verka tjatig. Är måletfull behovstäckning inom barnomsorgen 1991 fortfarande ett löfte? Överläggningenvar härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1989/90:508 om tillämpning av utlänningslagens bestämmelser har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidlaför atl invandrarverket åter skall börja tillämpa utlänningslagens bestämmelser Bakgrundentill frågan är alt invandrarverket i ett pressmeddelande meddelat att de asylsökande som reser in i via i hög utslräcknirig kommer alt sändas tillbaka eftersom - som det ariges i 49 4Riksdagens protokoll 1989/90:103 pressmeddelandet- risken alt de skulle återsändas från till hemlandet är mycket lilen. påtalar atl della strider motutlänningslagens bestämmelser, eftersom det enligt lagen krävs att enasylsökande skall vara skyddad mot vidaresändning lill hemlandet för atl kunnaavvisas till första asylland. Eriligt utlänningslagen krävs för atl en asylsökande skallkunna återsändas till elt första asylland att han eller hon är skyddad mot attåtersändas till sitt hemland om risk där finns för förföljelse. En delegation från ochinvandrarverket hade vid ett besök i fått tillförlitliginformation om att flyktingar i är skyddade mot att återsändas tillhemlandet. Händelseutvecklingen i bekräftar delegationens information. Med utgångspunkt i lagstiftningen har enligt min meninginvandrarverkets pressmeddelande fåll en felaktig formulering. 137GUDRUN (vpk): Jag ber alt få tacka så myckel för svaret. Jag börjar från slutet. Det är en intressant mening islutet av statsrådets svar Där står det ätt pressmeddelandet har fått enfelaktig formulering. En följdfråga blir nalurliglvis hur della meddelandeskulle formuleras, så att det inte strider mot lageri. Jag menar all del är erimyckel slor skillnad mellan alt säga att risken är lilen att människor bliråtersända till sitt hemland och det som står i lagen om alt man skall varaskyddad mot att återsändas till sitt hemland. Jag lycker atl det verkar vara en för positiv bild somdelegationen från har fått. Bilden strider mot vadjag har läst i en artikel från Röda korset. En delegation från Röda korset harvarit i . på Röda korset har sagt aft myckettyder på alt flyktingarna efler en lid skickas tillbaka lill hemländerna. Denslutsatsen bygger på den information som den sveriske Röda kors-represeritantenPeter Svarlling fick under ell långt besök i . Detta besökskedde någon vecka efter del all beslutet fattades. Dessa två menar att svenskaoch polska myndigheler uppenbarligen inte har samma uppfattning om vad man harkommit överens om. har inte skrivit under flyktingkonventionen och kanalltså inte erbjuda tillräckliga garantier för alt flyktingarna inte skallskickas vidare lill ett annat land. Det står också i svaret att händelseutvecklingen harbekräftat att den information som har inhämtat omatt det skulle gä väl lill stämmer I den artikel som jag har tagit del av kariman läsa att det totala antalet flyktingar i Swinoujsie uppskattas till nära 1000. De flesta får klara sig ulan hjälp från myndigheterna. Man vet inte hurmånga flyktingar som finns i landet, och de ansvariga myndigheterna i att mari har tappat kontrollen. Det rimmar mycket illa med den bild somMaj-Lis Lööw tecknar. Hur skulle pressmeddelandet över huvud taget kunnaformuleras, så att det inte strider mot lagen? Strider inte meddelandet iverkligheten mol la-iien? AnL 138Statsrådet ; Prot. Jag har ingen anledning atl kommentera vadsom står i en tidningsartikel. Jag måsle falla mina beslut på grundval av de rapporter jag ] får frånden delegation som sändes till , från beskickningeri och från var pajragor andra bedömare. vet säkert atl när jag i mitt svar hänvisarlill händelseut-vecklirigeri i Poleri som bekräftar delegationens information,beror det på att jag har inhämtat all UNHCR har besökt och att Polensjälvt har tagit initiativ lill samtal med UNHCR och föratt förbereda en anslutning till flyktingkonventionen. Del finns även andramassmediala rapporteringar som jag skulle kunna referera till, där vi har settatt faktiskt har agerat i enlighet med vad ett första-asyl-land bör göra,inrättat flyktingförläggningar osv. Jag tycker inte atl händelseutvecklingen på något vismotsäger att invandrarverket gjorde en riktig bedömriirig riär det beslutadeatl Poleu kunde betraktas som första-asyl-land. Jag har inte haft någonanledning atl ifrågasätta della beslut. AnL 139 (vpk): Jag vill återigen fråga ; Striderinte det beslutet mot lagen, där det slår att en asylsökande skall varaskyddad mol atl återsändas lill sitt hemland om risk där finns förförföljelse? Strider inte detta mot det beslut som man har fallat i ,där man säger alt risken är liten? Det är ändå fråga om nyansskillnader Sålänge som inte har skrivit Urider konventionen kan man inte med säkerhetpåstå alt det inte finns någon risk, AriL 140 Statsrådet : Det är precis delta jag säger, att jag tyckeratt det var en felaktig formulering atl säga all risken är lilen. Den bedömningsom beslutet grundades på var alt då hade visat sig agera på samma sättsom om man hade undertecknat . Man sade sig också varapä väg atl göra del och hade tagit kontakt med UNHCR för att förbereda ettsådanl beslut, Anf, 141 (vpk): som detta beslut fattades i Sverigekom del flera rapporter Jag har använt mig av en av dem. Dessa rapporterantydde all det inte var säkerställt att flyktingarna skulle tas om hand. Detrörde sig om fromma förhoppningar om att det skulle fungera på ell bra sätt. Del är också en verklighet som visat sig stämma med andrarapporter som har kommit. Det är märkligt atl de rapporter som regeringen fårofta inte stämmer överens med de rapporter som hjälporganisationer och andrafrivilliga organisationer lämnar från deras delegationsbesök, som dessutomvarar betydligt längre. Man kan därför anta att dessa organisationer får ettstörre beslutsunderlag. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:103 25 § Svar på fråga 1989/90:527 om attityd tillflyktingar från Svar på frågor Statsrådet ; harfrågat mig om situationen i är så stabil och om de etniskakonflikterna är så obetydliga att det är befogat atl ändra attitydtill flyktingar från . Bakgrunden lill frågan är att invandrarverket i marsfattat beslut om att inte förriya resedokumeut för bl.a. rumäuer eftersom mangjort bedömningen att gruriderria för flyklirigstalus upphört i och med attdet har skett så stora föräridringar i , t.ex. i . beslut omfattar även personer frånÖsttyskland, och . Flyktingförklaring och resedokument ges bara till personersom är atl betrakta som konveritionsflyktingar När en ansökan görs omförlängning av giltighetstiden för ett resedokument skall förnyad prövniriggöras av sökandens flyktingstatus. Denna fråga har emellertid inget att göra med personersrätt att framgent vistas i . Jag har förstått att ett sådantmissförstånd orsakat stor oro bland de östeuropéer som tidigare fått asyl iSverige. Det som asylbegreppet iririefattar är en rätt till permaricrituppehållstillstånd i . Ett permanent uppehållstillstånd återkallasaldrig på grund av ändrade politiska för-hållarideri i urspruugslaridet. Jag har inte någori möjlighet att uttala mig omirivaridrarverkets nya praxis riär det gäller beviljaride av förlärigriirig avresedokumeutet för t.ex. rumäner prövning av invandrarverkets nyapraxis får ske då överklagande av ett avslag på ett sådant ärende skallbehandlas av regeringen. AnL 143 (); Jag lackar för svaret som var intressarit ochbelysande, äveri om det kvarstår riågra frågetecken. Politiskt lär statsrådetoch jag anse alt det i stort är viktiga åtgärder som just nu vidtas beträffandeinvaridrarpolili-ken. Men denna oro som statsrådet talar om är ganskabesvärlig. I del här fallet innebär det atl rumäner som har uppfatlatatl de permanent kari vistas i får reda på att de måste sökahemlaridspass. Hela deras situation förändras då i det läge där det uppstår tvåoklarheter, och det är dessa oklarheter som min fråga handlar om. Den ena är om situationen i är så förändrad attdel finns skäl all göra en parallell bedömning med t.ex. och Östtyskland.Den frågan är kanske inte så utförligt belyst i svaret. Den andra frågan är om del finns sådana etniska konflikteri någon del av dessa länder som gör atl särskilda hänsyn skall las. I min frågahar jag valt att lyfta fram med de speciella problem som denungerska minoriteten har där Den slora oro som statsrådet talade om är bl.a.knuten lill denna grupp. Dennagrupp känner stark oro inför de brev som de har fått och inför den attitydförändringsom man ser. Man menar all det inte känns bra all söka 52 upp , eftersomförhållandena i är sådana all den etriiska gruppenfrån Trarissylvariien hyser stark oro. Jag ber statsrådet . 1989/90:103 att kommentera detta, som egentligen utgör basen för min fråga, 17april 1990 Anf.144 Statsrådet : Svarpåfrågor Också jag har fått dessa frågor avrumänienungrare som jag har träffat under mina resor ute i landet. Jag har fåttbrev och jag har förstått att det kanske framför allt är delta missförstånd sommåste undanröjas, att det inte handlar om att på sikl på något vis omprövadenna grupps rätt till permanent uppehållstillstånd. Jag tror alt detta ärviktigt alt slå fast. Kanske kan också fråga här bidralill att ytterligare understryka hur del förhåller sig och undanröjamissförståndet. Det tycker jag i så fall är bra. Detär också viktigt att understryka att det skall göras en prövning av giltighetstidennär det gäller resedokument och atl man skall ompröva detta i förhållande annan situation. har gjorts beträffande flera öststater Somsagt: Jag kan ju inte gärna kommentera invandrarverkets beslut. Det liggernärmare till hands att tar upp frågan i invandrarverketsstyrelse. Jag får ta ställnirig till delta riär det everituellt kommer ettöverkla-garide lill mig. Dä får jag pröva sakeri mot bakgruud av ulvecklingen iRumä-riieri. AriL145 (); Statsrådet ger ett intressant och informativt svar som klarar flera avmina frågor, bl.a. frågan om alt man måsle förbättra informationen om hurrumänerna har uppfattal begreppet uppehållstillstånd. Om vi gemensamt harbidragit till detta här , är det bra. Tack så mycket! Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1989/90:502 om älgjakt har frågat mig om regeringen är beredd att överväga förslagom automatisk övergång från generell jakt till B-liceris. Regeringenföreslog i propositionen med förslag till ny jaktlag atl endast områdensom medger avskjutnirig av minst en vuxen älg borde få registreras somlicensområde. beslutade dock i samband med behandlingeri avproposiliorien att även andra områden skall kuriria registreras somlicerisområden, om det finns särskilda skäl för en sådan registrering.Tilldelningen är då ett valfritt djur . Dessa områden har kommit attkallas B-områden. Riksdagenhar utgått från att alla områden som var registrerade för gene rell jakt efter särskild ansökan skall kunna bli föremål för den prövning som behövs för alt bedöma om området kan registreras som B-område. I riks dagsbeslutet arigavs vissa pririciper som bör vara vägledande vid en bedöm ning av om det finns särskilda skäl för en registrering. En övergång lill automatisk registrering av dessa områden,så som har förordnat, gör det inte möjligt alt i enlighet medriksdagens beslut pröva om det föreligger särskilda skäl. Om önskaratt dess beslut skall ändras är jag beredd all närmare pröva hur bestämmelsernai så fall skall utformas. AnL 147SIGGE GODIN (fp): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.En övergång från generell jakt lill B-licens låter sig inte göras utan besvärDå skall man avregistrera alla generell-jakts-områden, och sedari skalltydligeri en ny ansökan göras för att B-licens skall kunna erhållas. Det är enomfattande procedur alt genomföra. Ekonomiskt och personellt är del ettotroligt jobb. Bara i mitt hemlän handlar det om ungefär 2000 ärenden. Det blirjältemånga ärenden om man tar hela landet. Man frågar sig då hur detta skall gåtill. Jägarnas orgauisatiorier meriar alt del är lämpligt attdet sker eri sådari här automatik och alt mau sedan generöst låter omprövaärenden i de fall där vederbörande inte är nöjd. Av svaret får jag den uppfattningen alt statsrådet inteanser sig ha någon som helst anledning atl vidta åtgärder och atl del intefinns någol problem. Faktum kvarstår dock att man på länsstyrelserna sitter ochvrider sina händer och säger alt man varken har personal eller andra resurserför atl klara alla avregistreringar. I bara rör del sig om 2 000generellområden. Min fråga gäller vilka åtgärder regeringen ämnar vidta islället, om man inte går den här vägeri. På riågot sätt måsle mari ändå lösafrågan. Låt mig också säga att delta skall inte avse de äldrejägarna, som vi har undantagit genom riksdagsbeslutet. De skall givetvis fåforlsalla i samma omfattning som de har gjort tidigare. Del problem som lar upp - i denmån det blir ett administrativt problem och ett bekymmer - är någol som harskapats av att för sin del valde att ändra i regeringens förslag.Regeringen föreslog som bekant inte dessa B-områden. ville införadem, och har beslutat om atl man skall ha en prövning av de särskildaskälen. Jag har sagt att jag för min del naturligtvis är öppen föratl ändra och förenkla bestämmelserna. Om det skall kunna ske måsle dockriksdagen ändra sitt beslut. Det tar upp är inte en följd av ettregeringsförslag till , utan av att för sin del ville förain B-områdena och således ge möjlighet till avskjutnirig av mer äri kalvar påde områden som var generellområderi. Jag kan inte ändra i beslut, där riksdagenvalde alt ändra i propositionen. kariske har skäl för siria synpunkter Hanskall dock rikta sig till kamraterna här i kammaren. Vill kammarens ledamöterändra uppfattning i den här frågan, där de tidigare gick emot regeringen, ärjag beredd atl genomföra de praktiska förenklingarna. 149 (); Prot. Jag förutsätter att regeringen som har ansvar även för dessa 17april 1990 frågor ser problemet och får impulser ifrån länsslyrelserna om de problem [ [ som har uppstått. Mankan självfallel säga alt del är problem och PJ 8 att det beror på attriksdagen har fattat ett dåligt beslut. För deri sakens skull måste statsrådetändå kunna komma med ett förslag, där regeringen påpekar att vi har dettabekymmer - det har inte skelt den övergång som mari har förväntat sig skulleske från generellområden till områden med B-licens, del har gått mycket trögtoch del har uppstått problem. Då tycker jag att del vore rimligt att regeringenkom tillbaka till oss här i och redovisade de bekymmer som finns. Jagfrågar mig; Om man irite gör något åt detta, vilka åtgärder skall man då vidtafrån regeringens sida för alt klara den här situationen? Överläggningenvar härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1989/90:484 om elevers och föräldrars rätt att välja skola har frågat statsministern om regeringens ståndpunkt ifrågan om elevers och föräldrars räll all välja skola. Arbetet i regeringen är såfördelal all del är jag som skall svara på frågan. Lålmig inledningsvis hänvisa lill den interpellation från i sammaämne som jag utförligt besvarade förra våreri. Frågariom val av grundskola behandlades i propositionen /89:4 om skolansutveckling och styrning (slyrproposilionen). I propositionen föreslogs attelevers och föräldrars önskemål om val av skola skall tillgodoses så långtdetta är praktiskt och ekonomiskt möjligt, saml alt det bör ankomma på kommunenalt avgöra formerna för hur val av skola skall ske. Förslaget anslöt nära till denordning som redan rådde. godkände regeringens förslag. Redani propositionen markerades all den viktigaste "valfriheten" i bemärkelsentillgodoseende av elevers och föräldrars önskemål är all det finns tillgångtill bra skolor på nära håll. Detta är också ett huvudmål för regeringenspolitik på skolområdet. Detkan dock finnas skäl all tillgodose önskemal om att gå i en annan skola än densom ligger närriiast. Elever som av olika skäl irite lyckas anpassa sig i enskola kan t.ex. ofta lyckas bättre i en annan skola. Som påpekades ipropositionen kan det dock aldrig bli en ovillkorlig rätt alt välja vilkenskola man vill gå i. Förtur måste för det första ges till de elever som bor ien skolas naturliga upptagningsområde. För del andra finns det ekonomiska ochpedagogiska restriktioner Det är t.ex. inte rimligt atl en kommuu drabbas avökade skolskjulskostuader för att man låter elever gå i skola långt från sinbostad. Lika lilel är del rimligt all klasstorlekarna i en skola gerierelllskulle bli större lill följd av alt vissa elever vill gå i deu skolan i ställetför i den 1989/90:103 närmast liggande. I så fall skulle ju vissa elevers valfrihet gå ut över andra elevers. ] ] Del är mol denna bakgrund min övertygelse atl val av skola inte kommer P 1 b 3(( fg någon stor omfattning. Jag ser del inte som alt denna minuppfattning strider mot förslaget istyrpropositioneri, om man beaktar de inskränkningar som angavs ipropositionen. AnL151 (): Jag ber att få tacka skolministern för svaret. Del innebär emellertidnya dimridåer. Statsrådet slår närmast knut på sig själv för att nu hävda attdet inte är någon skillnad mellan den uppfattning han har och den som hansföreträdare hävdade i proposition 1988/89:4. Detvar annat ljud i skällan på en skolriksdag . Enligt följande; "Socialdemokraterna har ändrat inställning när det gällerföräldrars rätt alt välja skola för sina barn. Det hävdade skolminister när han talade vid en skolriksdag i . -Släpper viloss marknadskrafter i skolan får vi snabbt elt segregerat system med vinnareoch förlorare, sade ." Andra journalister har också rapporteratfrån detta tillfälle och haft ungefär samma version. sade någol hell annal . Han framhöll i en intervju i all propositionen innehöll några av hans "hjärtefrågor".Han syftade bl.a. på rätten atl välja skola. Nusätts valfrihet inom citationstecken i frågesvaret. De fall där valfrihet skallfå gälla snävas in kraftigt. Del sägs t.ex. luddigt: "För det andra finrisdet ekonomiska och pedagogiska restriktioner" Jaghar ell par frågor till skolministerri. Några kommuner har börjat införavalfrihet. I t.ex. kommun skall de som börjar i första klass fåvälja skola. År del systemet fel? Kommer 2 § i skolförordriingen altändras, där det fastslås att föräldrarnas synpunkter skall tillmätas betydelse? Två gånger har ställt nästan identiska frågor till migangående föräldrars rätt all välja skola. Också förra gången var frågan, omjag inte missminner mig, baserad på en tidningsartikel. Den gången gällde deten lärartidning. Den här gången är inspirationen hämtad från artiklar i DagensNyheter och andra tidningsartiklar som inte närmare anger Jagtror att del vore klokt av att hålla sig till de dokument somfinris preseriterade för riksdag och de inlägg som jag har gjort häroch som finns vederbörligen protokollerade. Däri har det klart framgått hur jagsåsom representant för regeririgen har sett på den proposition som riksdagenställde sig bakom . Eftersom 1989 ställde en interpellation lill mig om just rätten all väljaskola, är det enkelt för mig att nu principiellt hänvisa till del svar han då fick. Detfinns exakt samma linje i det svaret som i dagens. De båda svaren stämmerockså väl överens med den proposition som 56 lämnade lill den här . Så serlägel ut, herr talmau. tror att debatten tjänarpå atl vi håller oss lill den typen av uttalanden som Prot. 1989/90:103 går att följa och att verifiera. AnL153 (): Svarpåfrågor Jag håller mig också lill "protokollerade dokument". Det ärhell uppenbart att det är skillnad mellan och på dessa frågor Del framgår av offentligt tryck. Jagtycker att det är mycket beklagligt. Socialdemokratiska kommunalpolitiker somtrodde på linje, har på sina håll varit med om att öka de härmöjligheterna. får de kontraorder: Nej, ingen mer valfrihet i skolan. Detkommer att drabba de svagaste i skolan. De som är rika och de som har kontakterhar alltid kunnat välja skola. De som har svårast för sig har dock inte haftden möjligheten. Nusäger kanske att om det är starkt motiverat skall man få bytaskola. Då överlåter man lill kuratorer och psykologer atl fatta beslutet.Varför kan vi inte lita på eleverna och föräldrarna själva? hänvisar lill offentligt tryck. Jag skulle vilja vetavar källorna lill påslåendet att regeringen har ändrat uppfattning finns. Jaghänvisar till proposition, till mitt svar i ochtill del nu avgivna svaret. Det är exakt samma linje. Jag sade i mittinterpella-liorissvar fråri 1989 till : "Enav grundprinciperna i den svenska skolpolitiken är att elever med olika socialbakgrund och olika förutsättningar skall gå i skolan tillsammans. Detta synsätthar legal till grund för uppbyggnaden av den obligatoriska skolan i min mening har tillämpningen av denna princip varit viktig för densociala utjämningen i samhället, och har härigenom bidragit till vårt samhällesuppbyggnad och utveckling." Exaktsamma linje gäller . Det senaste internationella exemplet på att LarsLeijonborg har fel när han talar om att de svagaste drabbas, om man intesläpper loss denna typ av fritt val, kommer från . Man har där nyligengjort en utvärdering av reform på området, och del visar sig atlungefär av föräldrarna utnyttjat rätten alt välja annan skola för sinabarn.