prot · GD0913 · 1989-12-31 00:00:00 — sade mycket i sitt anförandesom jag gärna vill kommentera. Han konstaterade bl.a. att det var en mycket lågnivå på forskningen inom byggområdet och att man var tvungen att göra någontingåt det. Det är en av de negativa effekterna av det mycket rigida regelverket påbostadsmarknaden i . Det finns inte någon anledning och knappt någonmöjlighet för bostadsproducenterna att forska kring nya lösningar,planlösningar m.m,, när regelverket i detalj styr hur en bostad skall se ut.Det finns inte någon möjlighet att forska fram alternativa vägar, därför att degår ändå inte att omsätta i praktiken. Det är det socialdemokratiska regelverketsom är orsaken till den låga nivån på forskningen inom byggområdet, sade att fribyggena minsann inte har varitnågon succé och frågade vad är ute efter-ärdet sänkt standard? Nej,det är det inte. Jag sade i mitt inledningsanförande att vi moderater är uteefter att se till att det produceras bostäder som människorna efterfrågar, intede anställda på planverket, politikerna i styrelse eller ibostadsutskottet. Det är människornas efterfrågan som skall styra. Jag föreslår att läser en rapport frånbyggforskningsrådet, nr 33 , som heter Normfritt byggande,Boendeerfarenheter av fribygget i . Om läser denrapporten finner han att det ganska klart framgår att de människor som bor idetta område - som är ett exempel på ett fribyggeområde - trivs mycket bra medsitt boende. Omflyttningen i ett sådant område är lägre än i motsvarande områden. I denna undersökning har man till de boende ställt frågan;Om nu hyrorna - som i detta område blev lägre än normalt - skullehöjas , vad skulle ni göra då? Skulle ni bo kvar, flytta etc? Den gruppmänniskor som i största utsträckning svarade att de nog skulle tvingas flyttadärför att de inte skulle ha råd med de boendekostnaderna var barnfamiljerna. Det är alltså inte bara ungdomar som gynnas av färreregler och fler fribyggen, utan det är också barnfamiljer. Jag vill dessutompåstå att alla människor i skulle gynnas av att reglerna sågs över ochminimerades. Vad gäller smålägenheterna påstår att vimoderater är ansvariga för sammanslagningen av smålägenheter. Om på de moderata förslagen på detta område från , åretdessförinnan, slutet av 60-talet och ännu tidigare, kan han konstatera att vimoderater alltid har varit mycket kritiska mot dessa styrande regler, vilkenutformning de än har haft. Egenskapskrav på byggnader m.m. Även om försöker smyga undan, är det defacto socialdemokraterna som har ansvaret. Det är ni som i dagslägetförsvarar regelverket, som har gett dessa negativa effekter exempelvis förungdomarna, genom att massor av smålägenheter har försvunnit, trots att varjelogiskt tänkande person har kunnat räkna ut med lilltån att det skulle bli ettökat tryck just på smålägenheter därför att det fannsmånga nyfödda i detta land. Via politiska beslut har ni planerat för enutveckling som går stick i stäv mot människornas efterfrågan. Att ungdomarnahar drabbats är bara ett exempel på effekterna på bostadsområdet - det.finnsockså exempel på att andra människor har drabbats. Jag vill också göra en liten kommmentar till detta attreglerna för utrymme för parkering och lastning m,in, skall ses över. Om manhärden inställningen att bostadsbyggandet även vad gällerparkeringsutformningen skall styras av centrala dekret och uppfattningar fråncentrala myndigheter och politiker, har jag förståelse för att sådana här kravförs fram. Men hur ser verkligheten ut? Nio barnfamiljer av tio är defacto direkt beroende av att ha en bil. Skulle regelverket ändras så attexempelvis barnfamiljernas önskemål om tillgång till bil och tillparkeringsplatser inte kan tillgodoses, hur blir då bostadsområdena?Troligtvis skulle det bara flytta in ensamstående yuppies och ett och annatmiljöborgarråd med taxiblock. Det är inte sådana bostadsområden som jag gärna serframför mig. Självfallet skall alla som vill ha möjlighet att välja var deskall bo, och då skall önskemålen om kringservice också uppfyllas. I många fallär en service som de boende önskar tillgång till parkeringsplats för dennödvändiga bilen. Bostadsmarknaden i allmänhet och regelsystemet i synnerhetmåste vara mera anpassade efter människornas önskemål, inte efter våraeventuella politiska önskemål i bostadsutskottet eller planverket. Människorskall ha större möjlighet att bestämma var de skall bo och att påverka hurbostäderna skall se ut. Om vi skall nå det målet - om vilket jag tror att jaghar en majoritet av invånare med mig - måste bostadspolitiken iSverige ändras, och då är det viktigt att regelsystemet för just ny- ochombyggnad av bostäder ändras och förenklas. AGNEHANSSON (c); Jag tror att vi i huvudfrågan är ganskaeniga, och det finns inte någon anledning att tänja debattreglerna i en våldsamdebatt - den kan anstå tills förslagen kommer. sade attförslag kommer , och jag vill bara understryka vikten av attså sker. Då löper den här frågan enligt den ordning som vi har varit ense om iutskottet, och det är mycket viktigt och bra. Beträffande bomiljölagen är jag också optimistisk; jagtror att den kommer. är visserligen beredd att avvakta de reglersom nu har satt i sjön, och det kanske kan vara ett steg på vägen irätt riktning. Verkligheten kommer att tvinga fram ettförbud mot el i bostäder, men det hade varit bättre att besluta om det ,för att inte tappa tempo i kärnkraftsavvecklingen. JANSTRÖMDAHL (vpk); För det första vill jag bara yrka bifall tillreservationerna 1, 10, 11 och 13. För det andra vill jag säga till att fråganom parkering och vpk;s förslag att slopa kravet på parkeringsutrymme i PBL ären helt annan fråga än den som har utretts, nämligen frågan omparkeringsköp. Det går alltså inte att använda den utredningen som argument motvårt förslag, är i allmänna ordalag motståndare mot allaregler och alla normer. När det kommer ett konkret förslag, om att ta bort detabsoluta kravet pä parkeringsplats för att klara trafikförsörjning ochparkering på ett för människorna vettigt sätt, ställer inte upp. Deställer upp så länge det är allmänt snack. Jag vill också i denna debatt påpeka att vi här iriksdagen har beslutat att man vid ombyggnad inte längre får slå ihoplägenheter och därmed inte kan slå sönder smålägenheterna. Byggreglerna är till för att skydda konsumenterna, deboende, mot sådant som de annars skulle kunna bli utsatta för i och med att såstor makt ligger hos bostadsproducenterna,Det är klart att det finns anledningatt diskutera byggreglerna. Men att det behövs konsumentskyddande byggreglertror jag de flesta är överens om. Jag vill slutligen påpeka att finns ingabyggregler alls när det gäller ombyggnad - bara att all ombyggnad skall skeutifrån ett grundläggande krav på varsamhet. Det kan ni fundera på, ni somojar er över de fruktansvärda ombyggnadsregler som finns. Det finns inga. Egenskapskrav på byggnader m.m. SIWPERSSON (fp); undrade varför folkpartietville ha färre normer. Han sade att det innebar sänkt standard. Dåvill jag fråga; Vad är standard? Och vad är sänkt standard? Och vem ärkompetent att avgöra vad som är god eller dålig standard? Tydligen harsocialdemokraterna här en självpåtagen roll. Ett vet vi i alla fall inom , medan mantydligen inte vet det inom socialdemokratin, nämligen att centralstyrdadirektiv ger minimala utrymmen till privata initiativ och personlig fantasi. Resultatet av lokala och privata initiativ behöver verkligeninte vara s,k. sänkt standard, utan det kan tvärtom innebära utrymme förmångfald. Detta med mångfald är tydligen någonting fult inom socialdemokratin -ett parti som vill centralisera allt ända ner till minsta detalj. vill ge utrymme för just mångfald, och dettaäven inom byggnationen. Jag kan inte låta bli att avslutningsviskommentera dessa bostadspolitiska debattsnuttar så här; Jag tycker att denklassiska bostadsdebatten mellan vänster och höger är mycket blodfattig ochfantasilös. Vi behöver något annat, där vi inte enbart värnar om de besuttna,som högern gör, eller värnar om ett slags nedtryckt klass, som skall fortsättaatt vara ned- Egenskapskrav pä byggnader m.m. tryckt,som vänstern ibland, åtminstone i debatten, ger sken av att hävda -märkligtnog. menar att vi måste ha kvar parkeringslapparnarunt om, därför att barnfamiljerna i så stor utsträckning behöver bilen. Menbarnfamiljerna och många andra har blivit tvingade in i ett bilberoende justpå grund av denna inreglering av bilparkering i bostadsområdena. Enbilparkeringsplats tar minst lika stort utrymme som själva bostadsytan perperson. Om vi skulle kunna avreglera och avveckla mycket av bilparkeringen ochbilismen, så skulle vi kunna få en mycket behändigare stadsvolym; den skullekunna minska till nästan hälften i idealfallet. Då minskar ju också behovet avalla dessa bilar för transporter till och från dagis, och allt vad det kanvara. Det ligger mycket i att man skall avreglerabilparkeringen. Därmed minskar alltså behovet av bilparkering, och vi får enpositiv återkoppling på något vis. Jag vill fråga vem det är hantalar för egentligen, när han mekaniskt upprepar sitt krav på mindre regler.Är det byggnadsämnesindustrin som vill ha mindre regler! Jag tror attbyggnadsämnesindustrin tycker att det är bra att ha normer och regler att utgåfrån när man tillverkar allt material söm används i byggbranschen. Vad har manannars för utgångsläge för att kunna producera billigt material genom t.ex.serietillverkning? Man kan klara detta tack vare att vi har normer och reglersom talar om hur det skall se ut i stort sett. Jag tror att inte hellerbyggnadsindustrin helhjärtat ställer upp bakom uppfattning. Vad kan den boende i ett område där det råder enormbostadsbrist ha för möjlighet, om man bygger bostäder med dålig standard? Hanär tvungen att ta den bostad som erbjuds, han har ingen valmöjlighet. Detta äralltså vad man kan tvinga fram i en överhettad situation. när det försvann flest bostäder i sammanslagningar, hette bostadsministern . Dessasammanslagningar har minskat kraftigt . var också inne påfrågan om regler. Jag håller med honom om att regler självfallet är ett skyddför konsumenten. uppfattning är att mindre regler ger flerbostäder för ungdom, medan vi tror att vi har minskat annat byggande och på detsättet tvingat fram en hel del nya bostäder. Vi har praktiskt taget fördubblatbostadsbyggandet , . Och som jag sade i mitthuvudanförande har och hans parti röstat emot alladessa förslag. har alltså inte bidragit med någonting för att fåfram fler bostäder för ungdo- Jag tycker att inlägg var sympatiskt. Vi böralltså lämna debatten om sjuka hus därhän , för vi är överens om att vimåste göra någonting åt problemet. Jag förväntar mig också ett förslag här ikammaren möjligt om dessa frågor. Om vi sedan behöver en bomiljölag-det får vi avgöra i samband med att dessa frågor tas upp, påstår att parkeringsutredningen intebehandlar samma saker som han har motionerat om. Jag menar att när dessafrågor tas upp i en proposition,kan vi ta upp även sådana saker till diskussion. Som jag sade i mitt anförandesitter med i den grupp som lägger fram förslag om ändringar iPBL. Han borde kanske ha väckt frågan där. Jag känner inte till om han hargjort det och inte fått gehör för sin uppfattning. Men vi kommer att ha störreerfarenhet , och vi kan då diskutera frågan, tycker jag, frågar mig vad standard är. Timmen är sen, ochjag menar att vi inte kan ägna tid åt undervisning i detta ämne. Prot,1989/90:13 Egenskapskrav på byggnader m.m. Timmen är sen, och jag vet att många väntarpä att den här debatten skall sluta. Jag skall fatta mig mycket kort. Vilka är det vi värnar om egentligen? frågade en ledamothär. År det inte de besuttna som värnar om? Nej, det är det inte.Det är de besuttna som tjänar pä den nuvarande bostadspolitiken. Det är de somhar penningar eller känningar - tjocka planböcker eller tjocka adressböcker. Defixar sig alltid en bostad. Det är alla de som har problem som vi värnarom. Med anledning av inlägg vill jag säga; Nej,det är inte byggindustrin som vi värnar om när vi säger att vi vill minskaantalet regler. Byggindustrin tycker att det är jättebra att inte behöva satsaen massa pengar på forskning och utbildning. Och ju mer regler som finns, destomindre blir möjligheten för olika företag att konkurrera. Vi vet ju attföretagare ogärna ser att man har fri konkurrens på olika områden - i vissaavseenden - och ofta gärna ser att de själva är ensamma på marknaden. Nej, det är de boende, de som vill ha bostad och de som har bostad, som vi vill stödja. När det gäller byggforskningsrapporten om fribyggeområdetnöjde jag mig inte med att läsa bara den om vad som hade hänt ifribyggeområdet. Jag begav mig i väg till och hälsade pä människor sombodde där. De såg mycket frågande ut när jag talade om att det fanns människori toppen av bostadsbyråkratin som kallade deras bostäder för kaninlådor. Dekände inte igen det resonemanget. De stortrivdes i dessa bostäder, och de varextra glada för att de kunde betala lägre hyra. Det ärmedborgarnas önskemal vi sätter främst, inte någon annan kategoris önskemål. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under10§.) Företogs till avgörande trafikutskottets betänkanden1989/90:TU1 och TU2 samt bostadsutskottets betänkanden /90:BoU2 och BoU3. Mom. 1(trafikpolitikens mål och inriktning) Först biträddes reservation 3 av med 20röster mot 19 för reservation 4 av . 230 ledamöter avstod från attrösta, 4 protokoll 1989/90:13 Härefter biträddes reservation 2 av ochRune med 33 röster mot 30 för reservation 3 av . 204ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 1 av m,fl, med89 röster mot 42 för reservation 2 av och , 137ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 125 röster mot87 för reservation 1 av m,fl, 59 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (beräkningsmodell för järnvägsinvesteringar) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 32 förreservation 5 av och . 4 (avreglering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avRolf Clarkson m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (bilavgifter i storstäderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (program för I 000 trådbussar) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 32 förreservation 8 av och , Mom. /fl (affärsverksformen m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avRolf Clarkson m,fl, - bifölls med acklamation,. Mom. 13 (nordiskt samarbete) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avElving m,fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, Ti'arikutskottets betänkande TU2 Mom. 3(telepolitiken inom EG) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avViola -bifölls med acklamation. Mom. 4 (grundläggande telekommunikationer) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av -bifölls med acklamation. Mom. 5 (engod teleservice) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRoy bifölls med acklamation. Mom. 6(myndighetsutövning) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 192 röster mot 76 förreservation 4 av m.fl. Mom. 8 (verksamhetsform) Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 86 förreservation 5 av m.fl. Mom. 9 (dotterföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avRolf Clarkson m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. II (utbyggnadav datanät) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avRoy -bifölls med acklamation. Mom. 12 (teleinvesteringar av regionalpolitisk betydelse) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 33 förreservation 8 av och , Mom. 13 (televerksinvesteringar med inriktning påföretagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avViola -bifölls med acklamation. Mom. 15 (statskapital) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAnders Castberger och - bifölls med acklamation. Mom. 17 (handikappades krav på telekommunikationer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avViola - bifölls med acklamation. Mom. 18 (avgiften för nummerupplysning) Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 66 förreservation 12 av m,fl. Mom. 19 (texttelefonering för döva och talskadade) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avViola - bifölls med acklamation. Mom. 24 (kabel-TV) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avViola - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, Mom. I(utredning om planlagstiftningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation berg-bifölls med acklamation. Mom. 2 (genomförandetiden för detaljplaner m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mot 53 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3 (byggande utanför plan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (reglering av detaljhandelsetablering i PBL) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (mindre avvikelse från plan och dispens från plan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (bebyggelsens utformning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKrister Skånberg - bifölls med acklamation. Mom. 7 (planprövning av stormarknadsetablering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (de handikappade och samhällsplaneringen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 av AgneHansson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (åtgärder för att öka tillgången på mark förfritidshusbyggande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (kolonilotter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. II (kvalifikationsgränsenför ersättning enligt PBL m.m.) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 11 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13(deltagande i den fysiska planeringen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avJan Strömdahl och med acklamation. Mom. 14(besvärsrätten enligt PBL) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avLeif m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (bygglovsplikt för krossverk m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 19 förreservation 14 av . Mom. 16 (storleken på lovfria komplementbyggnader) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 99 förreservation 15 av m.fl. Mom. 18 (obligatorisk energirådgivning) Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 61 förreservation 16 av m.fl. Mom. 19 (formerna för myndighetsgranskningen avbyggmaterial) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 15(införande av en bomiljölag) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot 58 förreservation 1 av m.fl. Mom. 16 (kvalitetskrav för byggnormer och läneregler) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 77 (s.k, fribyggen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 18 (förenklade nybyggnadsföreskrifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (ombyggnadsreglernas utformning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (byggnormer för att förbättra ungdomensbostadssituation) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan i reservation6 av m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation7 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 22 (källsortering av sopor) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 8 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 23 (en åtgärdsplan) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 10 av och med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation9 av m,fl, anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 27 (förbud mot direktverkande elvärme) Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 60 förreservation 11 av m.fl. Mom. 28 (vissa reservinstallationer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKrister Skånberg - bifölls med acklamation. Mom. 29 (kravet på parkeringsutrymme i PBL) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 32 för reservation13 av och , Mom. 32 (gränsvärden för buller) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avKrister Skånberg - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning UV prop.1989/90:1 om ändring i lagen (1989:329) om en folk- och bostadsräkning 1989/90:Fil av ()1989/90:Fi2 av m.fl. (c) medanledning av prop. 1989/90:2 om trafiknykterhetsbrotten m.m. Prot. 1989/90;Julav m.fl. (s) 1989/90;Ju2av () ]989/90:Ju3av m.fl, (fp) 1989/90;Ju4av m,fl, (m) 1989/90:Ju5av m,fl, (c) 1989/90;Ju6av och (båda s) 1989/90:Ju7av m,fl, (s) 1989/90;Ju8av m,fl, (vpk) med anledning av prop, 1989/90:3 om ändringar ibetalningssäkringslagen 1989/90;Skl av m,fl, (m) 1989/90;Sk2 avKjell m,fl, (fp) 1989/90;Sk3 av m,fl, (c) med anledning av prop, 1989/90:4 om sjömanspensioneringen 1989/90;T1av m,fl, (vpk) 1989/90;T2av och (båda c) 1989/90;T3av m,fl, (mp) 1989/90;T4av m,fl, (m) 1989/90;T5av m,fl, (fp) 1989/90;T6av () med anledning av redogörelse1989/90:4 svenska delegations berättelse angående sinverksamhet sedan rådets trettiosjätte session t,o,m, trettiosjunde sessionen 1989/90;U2av och (båda fp) 12 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1989/90:29 av Margö (vpk) till socialministernom prioriteringarna inom vården; Den allmänna sjukvårdsdebatten harunder 80-talet i huvudsak handlat om vårdens kostnader, produktivitet och effektivitet. Massmedia har då och då fäst uppmärksamheten på vissa krisområden, oacceptabla operations köer, bristen på vårdplatser och krisen inom åldringsvården. Krissignalerna har ibland resulterat i särskilda insatser, men de politiskt ansvariga för vår den har inte visat på några nya vägar som löser sjukvårdens långsik tiga behov av resurstillskott, I stället förs den uppfattningen fram, att sam hällsekonomin inte klarar av växande sjukvårdskostnader. Att sjukvårdens andel av BNP minskat har inte föranlett någon analys av orsaken och eventuella konsekvenser, det anses enbart som en po sitiv utveckling. har sjukvårdsdebatten fått nya inslag. Framträdandedebattörer har börjat tala om sjukvårdens prioriteringar, både de som sker och de som kan bli nödvändiga . , ordförande i sjuksköterskefacket, skriver ien debattartikel; "sker - och måste det ske - val inom vården.Men enligt vilka kriterier man väljer och vilka som ytterst beslutar, det harhittills inte diskuterats i någon större utsträckning." Därefter tar honupp en prioriteringsdiskussion som utmynnar i att vårdbehoven måste ställasmot varandra, eftersom dessa i princip är utan gräns, medan resurserna ärbegränsade. Vår hälso- och sjukvårdslag föreskriver en vård på likavillkor för hela befolkningen. Prioriteringar utifrån andra än rent medicinskabedömningar strider inte bara mot en humanistisk människosyn utan också mot vårlagstiftning. Som politiker vet vi att sjukvården tvingas väljavilka som skall få vård och vilken vård som kan ges. Men vi vet inte vilkapatienter som får stå tillbaka. Sorteringen av patienter överlåts tillsjukvården, som har det medicinska ansvaret. Ytterst handlar det dock ompolitikernas ansvar genom de begränsade resurser som ställs till sjukvårdensförfogande. Och det framstår som oundvikligt att prioriteringarna kan kommaatt tvingas öka om vården inte garanteras tillräckliga resurser. Jag frågardärför socialministern: Anserregeringen att sjukvårdens nuvarande del av BNP på är lagom stor?