prot · GD09132 · 1989-12-31 00:00:00 — Anf.152 () replik; Enigheten inom ett utskott har ju ett särskilt värde just när det gällerutrikesutskottet. Därför får man ibland acceptera formuleringar där helhetenändå är ett framsteg. Jag skulle, i likhet med , vilja ta bortvissa meningar och ha andra skrivningar Men jag fick ge mig på den punkten föratt uppnå denna enighet. Jag står alltså bakom betänkandet, men jag markerarmitt ställningstagande om i en särskild reservation. 153 () replik: Jag vill betona att utskottet på flera punkter har gått folkpartiettill mötes när det gäller våra förslag för att förstärka arbetet för demänskliga rättigheterna. Jag tog inte särskilt upp detta i mitt anförande, menjag vill ändå säga att vi naturligtvis är glada för detta, inte minst när detgäller kopplingen mellan bistånd och mänskliga rättigheter på flera sätt. Påvissa punkter har vi inte nått ända fram. Det gäller arbetet för en konventionför de facto-flyktingar, och det gäller den något starkare vision som vi har omFNs roll beträffande fria val och en domstol för att bevaka efterlev- nåden av FN-konventionenom mänskliga rätfigheter Där har vi tagit oss friheten att reservera oss. Detär inget uttryck för att vi helt och hållet går på tvären emot vad majoritetentycker på de punkterna, utan det är snarare en annan ambitionsnivå. Men det harnaturligtvis funnits fog för våra reservationer, kanske framför allt när detgäller den om flyktingkonventionen där jag djupt beklagar majoritetensskrivning. Anf.154 () replik; sade att vi har gått till mötes på en radpunkter Till detta betänkande om mänskliga rättigheter finns ingen propositioni botten. Det är i princip oppositionens och naturligtvis enskildasocialdemokratiska ledamöters motioner om mänskliga rättigheter och brott motmänskliga rättigheter som ligger till grund. Vi är i stor utsträckning överensom hur vi skall bedöma de olika brott som begås mot mänskliga rätfigheter Somett exempel har vi som mänga har talat om tidigare och . För attbygga på med den västra hemisfären har vi . Därför strävar vinaturligtvis också efter att jämka samman utskottets betänkande så långt det ärmöjligt. Men vi menar att det är ganska meningslöst att från geregeringen besked om att den skall aktivt arbeta med frågor som den redanarbetar aktivt med. Detta måste vi från majoritetens sida ändå markera. Omsedan reservanterna framhärdar är det naturligtvis upp dem. IngbrittIrhammar tog upp vad som är möjligt. När FN har en ekonomisk kris och när vivet hur arbetet med de mänskliga rättigheterna skall bedrivas, är det knappastläge att tala om ett universitet för mänskliga rätfigheter Vad skall vidå göra? Det finns ett normsystem, "bill of rights", och vi skallarbeta för att fler skall ansluta sig till detta. Det gör vi inte genom attbygga ett FN-universitet. Det var bara ett exempel bland dem som . Turkiethar utvecklats i demokratisk riktning. Men skriver utskottet att vi med oroser att det är en tillbakagång på väg. Anf.155 () replik: Det är mänga länder som inte har nämnts här, där det finns förhållandenatt anmärka på eller en önskan att förändra. Vi har inte gjort anspråk på attbetänkandet skall täcka hela världen, utan vi vänder oss emot de kränkningar avde mänskliga rättigheterna som sker överallt, och vi har anfört några exmpel pådetta. Jaghar tagit upp speciellt för att skrivningarna när det gäller övrigaländer - , , osv. - har varit ganska hårda. Det harblivit en förändring är skrivningen tuffare och modigare än vad dentidigare har varit. Det kanske beror på att kunskapen om länderna har ökat. Jagvidhåller att bör näst infill sanktioneras för vad man där håller påmed. I stiftade man krigslagar . Landet har på intet sättpåverkats av att man har skrivit under en konvention mot tortyr En minoritetbestående av mellan nio och femton miljoner människor förtrycks. Vi hörde nyssBengt tala om de många miljoner indianer som utrotades 1989/90:132 31 maj1990 1989/90:132 31 maj1990 Också iTurkiet är ett folkmord på gång. Detta kan man inte kommentera med lösa,välvilliga formuleringar. Det måste fördömas från den första raden till densista när barn torteras innan de lämnas tillbaka fill hemmen, när man - även omdet inte är så vanligt - använder kemisk gas mot människor, när man skjuter motstora folkförsamlingar, när man gör massarresteringar och genomförmassrättegångar osv. Informafion saknas inte. 156 (): Tiotusentals människor har med berått mod dödats på uppdrag avregeringarna i minst 25 länder . Detta dödande har fortsatt under1989. AmnestyInternational har klara belägg för att massmord har förövats avregeringsstyrkor och för att enskilda män, kvinnor och t.o.m. barn har mördatspå regeringars uppdrag. Det framkommer av Amnestys årsrapport . Motiventill de regeringsstödda morden har i de flesta fall varit att offren misstänksför opposition mot regeringen. Människor har också dödats för sin religion,etniska tillhörighet och kontakt eller släktskap med människor som ansetts varafiender till myndigheterna. Deregeringsstödda morden förövades på de mest skilda platser. Somliga människordödades på öppen gata, andra i hemliga celler och i isolerade läger, imoskéer, i kyrkor och på sjukhus eller i sina hem. Somliga sköts ner i gruppereller dödades av prickskyttar Andra sprängdes till döds, ströps ellerförgiftades. Många torterades ihjäl. I , , , , och lemlästades offren svårt innan dedödades. Mycketav detta avsiktliga dödande utanför lagens råmärken skedde i länder där detpågick väpnade konflikter Under sådana förhållanden kan regeringarna lättareundgå ansvar för morden. Det finns få oberoende iakttagare på plats ochmyndigheterna kan hävda att mordoffren är krigsoffer. Menmånga regeringsstödda mord förövas också av trupper under eller efterregeringsfientliga demonstrationer Massakern på civila på i är ett exempel på detta. Förtrycketi vår värld utövas framför allt i odemokratiska samhällen, där regimer inte tålopposition och där förtrycket är en förutsättning för de härs-kandesmaktutövning. Detär därför viktigt att slå fast att respekten för varje människas värde, åsikteroch rättigheter oavsett kön, ålder, ras och etnisk och religiös tillhörighet,har sin fasta grund i ett demokratiskt styrelsesätt och i rättssamhället. Atthävda och att kunna utöva sina mänskliga rättigheter är en naturlig del idemokratins verksamhet och utveckling. Respektenför demokrati och mänskliga rättigheter måste ständigt hävdas och försvaras.När detta sker får det ofta karaktär av kritik mot sittande regimer som intetål opposition. ISverige vill vi att kampen för demokrafi och för mänskliga rättigheter skallvara ett vikfigt led i vår utrikespolifik. Det är viktigt att driva dennapolitik med fasthet och konsekvens. Man får inte med otydHga uttalanden. glidningar i begreppen ochändringar i formuleringarna skapa osäkerhet om vad den svenska utrikespolitikenstår för Detgäller att mäta med samma mått, oavsett var i världen övergreppen sker och talamed samma inlevelse och medkänsla om människors rätt till frihet och trygghet ialla länder, oavsett vilken polifisk regim som härskar Det är allvarligt när trovärdigheten i den svenska utrikespolitikenundergrävs av att håller ett tonläge vad gäller fjärran länder och ettannat när det gäller förhållanden i vår närhet. Internationellakonventioner och internafionell opinionsbildning för arbetet med de mänskligafri- och rättigheterna framåt. Ingen regering kan säga att mänskligarättigheter är en nafionell fråga. 1 enlighet med FN-stad-gan har världensländer förpliktigat sig att samarbeta när det gäller övergrepp mot demänskliga rätfigheterna. Som medlem i FNs kommission för de mänskliga rättigheternaär det särskilt viktigt att fullföljer detta åtagande. Konventionsbildningeninom FNs ram har gjort stora framsteg , men det finnsfortfarande enligt min mening stora brister när det gäller att följa upp hurbesluten efterlevs. FNs system för uppföljning, kontroll och rådgivning börstärkas. Som medlem i bör ta vara på varje tillfälleatt påtala dessa brister och verka för en förbättrad uppföljning ochefterlevnad av . Tillkonventionen om skydd för barnens rätfigheter, som antogs och somredan har ratificerats av ett stort antal länder, har kopplats ett system förbistånd och uppföljning på ett konstrukfivt sätt. Detta visar att insikten omuppföljningens betydelse har ökat i FN-sammanhang. Det är viktigt att genom sin utrikespolitik stärker ochutvecklar respekten för de mänskliga rättigheterna. Detta bör ske både bilateraltoch inom FN-systemets ramar 1biståndsdebatten betonade vi moderater återigen vilkenvikt vi fäster vid att vårt u-landsbistånd ges en mera uttalat demokratiskprofil och att vi är tydliga i vår dialog med mottagarländerna i frågor som rörutveckling i demokratisk riktning och ökad respekt för mänskliga rättigheter Vimåste ta avstånd från totalitära och auktoritära tendenser var de än förekommer Vi upplever nu en glädjande utveckling mot ökad demokrati och ökadrespekt för de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna i Central- ochÖsteuropa. Allt flera länder styrs nu av parlament, som utsetts av folket ifria val, där även den tidigare oppositionen kunnat delta. För några dagarsedan hölls också de första fria kommunala valen i , på 50 år Albanienär det enda landet i som inte tillåter några demokratiskareformer och som styrs av en totalitär socialistisk regim. Denna regim harhårt och skoningslöst slagit ner varje försök fill opposifion mot förtrycket. Densom kritiserat regimens förbud mot utövning av religion eller kritiserat depolitiska eller ekonomiska förhållandena i landet har riskerat fängelsestraffeller i vissa fall dödsstraff. Det har också varit förbjudet att utan sär- 1989/90:132 31 maj1990 1989/90:132 31 maj1990 skilt tillstånd lämnalandet. De som har försökt har riskerat fängelsestraff på tio år nu tar upp och dess regims allvarliga brott mot demänskliga rättigheterna, är posifivt. Detta bör förhoppningsvis leda till attden albanska regeringen nu inser sina humanitära skyldigheter Enförändring i den riktningen är att nu skall tillåta attalbanska medborgare får rätt att besöka andra länder. Religiös propaganda skallinte längre vara straffbar vill nu också upprätta diplomatiskaförbindelser med och . Landets regering har också uttryckt enönskan att komma med i den europeiska säkerhets- och samarbets-konferensen. Låtoss hoppas att denna nya inställning till omvärlden även kommer att främja ochöka respekten för de mänskliga rättigheterna. Äveni ser vi nu i vissa länder en utveckling mot ökad demokrati och ökadrespekt för de mänskliga rätfigheterna. kommer regeringen ijuli att fråga befolkningen om den vill ha ett flerpartisys-tem. Dettatillkännagivande gjorde utrikesminister vid ett möte i Köpenhamnför . Han sade då också att om rundfrågningen inte gav klartbesked, kunde det bli aktuellt med en formell folkomröstning i frågan om ettflerparfisystem. Sedan självständigheten gentemot 1975 har bara ettparti varit tillåtet i . Detfria styrs nu av ett parlament som valts i demokratisk ordning. ISydafrika förs nu inledande förhandlingar mellan regeringen och motståndsrörelsenANC om ytterligare amnesti för fängslade politiska motståndare, och mandiskuterar att upphäva undantagslagarna. Detta är ett första positivt steg motökad respekt för mänskliga rättigheter även där Tyvärrkan vi inte se en sådan utveckling i länderna på . Den etiopiskaregeringens ovilja att bidra till att få slut på det grymma inbördeskriget,dess påtagliga brott mot demokrafiska principer och grova kränkande avmänskliga rätfigheter kommer att behandlas i ett särskilt betänkande . Detär inte bara kriget i som måste få ett slut för att skallfå fred. Området härjas av totalt sju eller åtta olika väpnade konflikter, somalla är mer eller mindre politiskt invävda i varandra. Äveni pågår ett grymt inbördeskrig. Enligt uppgifteri massmedia har enbart krävts mellan en halv och enmiljon offer i strider och av svält. ,som kämpar för en frigörelse för den södra delens svarta kristna befolkningfrån den dominerande arabiska och muslimska befolkningen i norr, har haftstora militära framgångar . har vidflera tillfällen anklagat för att militärt stödja . Inbördeskriget,som pågick , utbröt på nytt 1983, när den dåvarande regimenbeslutade införa islamska sharialagar i hela landet. AmnestyInternational presenterade en ny rapport om . I dennabeskrivs oerhörda grymheter mot bybor och fångar i södra delen avlandet, vilka regeringsstyrkorna gjort sig skyldiga till . Tusentals män, kvinnor och barn har dödats och torteratsav regeringsstyrkor och av lokal regeringstrogen milis under den utbreddakonflikten med den väpnade oppositionen. Även efter militärkuppen fortsätterregeringsstyrkornas övergrepp. bör nu ta upp även dessa brott mot mänskligarätfigheter till behandling i FNs kommission för mänskliga rättigheter USAs förre president har påtagit sig enmedlarroll även i denna konflikt, men misslyckades vid samtal i inovember 1989 att få till stånd något förhandlingsgenombrott. Det är därför ännu viktigare att aktivt verkar föratt situafionen i tas upp till behandling i FN. 1 pågår inbördeskrig på tre fronter De tremotståndsrörelserna vinner snabbt terräng med det gemensamma målet att störtaenvåldshärska-ren Siad Barres regim. Skillnaden mellan de tre rörelserna ärfrämst geografiska, men grupperna är splittrade mellan somaliafolkets olikaklaner Enligt talesmän från motståndsrörelsen har flera massakrerägt rum på den civila befolkningen . Det ärregeringssoldater som i sin jakt efter gerillaanhängare ute i byarna mördarbybor i alla åldrar frän spädbarn till åldringar Det är positivt att tagit upp situationen iSomalia i , och det är min förhoppning att ävenfortsättningsvis kommer att verka för att de grava brott mot mänskligarättigheter som gjort sig skyldig till kommer upp till fortsattbehandling i . FNs konvention om de mänskliga rättigheternamåste gälla även det kurdiska folket. Kurderna har under århundraden varit ettjagat folk och utsatts för tvångsförflyttningar från sina hem, folkmord ochmassakrer, och detta sker fortfarande. Men, fru talman, att kurdernas mänskliga rättigheter interespekteras i de länder där de lever, kan inte accepteras. Kurdernas rättatt fritt leva och verka och att fritt få utöva sin kultur i sina hemländer ochi exil måste respekteras. måste fortsätta att verka för att kurdernasmänskliga rättigheter tas upp till behandling i FN och för att förmå de länderdär kurderna lever att respektera deras medborgerliga fri- och rättigheter bör också ta alla tillfällen i akt att främjakurdernas mänskliga rättigheter såväl i internationella organ som i bilateralakontakter med berörda länder Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hemställan iutrikesutskottets betänkande. 157INGELA (): Jag vill ta upp några frågor och någrafolkgrupper som jag har kommit att engagera mig speciellt för under senare tid.Det har ju varit en lång debatt med utförliga beskrivningar av det lidande sommånga folkgrup- 1989/90:132 pertvingas leva under Jag skall begränsa mig till palestinier, kurder och västsaharier Föratt börja med det palestinska folket, sä är det mycket knapphändigt Z'"* ' hanterat i detta betänkande. Utskottet har docktidigare haft längre skriv- '" '° ningar och deklarerat sin ståndpunkt. Själv var jag i under detsenaste Jag deltog i enfredsmanifestation där och fick då uppleva hur israelisk militär och polisoprovocerat sköt mot befolkningen. Enav de frågor som jag har tagit upp här gäller plastkulor Här i kammaren harjag med mig en plastkula, som jag gärna vill visa. Jag skall inte . Jaghar inget vapen, men jag har denna plastkula med mig. Detta kallas förkravallvapen. Det används dock inte bara i kravallsituafioner De härplastkulorna används pä och av israelerna inte bara i kravallsituationerDet händer att man skjuter helt oprovocerat pä barn. På harhittills nio barn dödats på det här viset. Mänga har skadats. Jag tycker attskrivningen i betänkandet inte är tillfredsställande. Den hänger inte hellerriktigt ihop, måste jag säga. Detstår att man beklagar att det inte finns något förbud mot den här typen avvapen. Man tycker inte heller att det synes föreligga möjligheter att införaett sådant förbud. Men ända säger man att utskottet utgår från att regeringenskall fortsätta att söka finna lösningar, sä att ett förbud trots allt kaninföras. Reservation3 som återfinns på s. 55, är mycket rakare. I den sägs att utskottet delarmotionärernas uppfattning att ett folkrättsligt förbud mot denna typ av vapenmåste komma till stånd. Det är en mycket rakare hållning. sagt att det inte är så stor skillnad mellan utskottstexten ochreservationstexten. På denna punkt är det en klar skillnad. Jag tycker att helautskottet borde kunna gå med på texten i reservationen. Det är nämligen inteacceptabelt att använda den här typen av vapen och rikta dem mot barn. Vidmitt besök i fick jag anledning att besöka ett sjukhus och se sådanapersoner som hade skadats av plastkulor De kulorna var inte lika stora som demsom jag har med mig här, men både vuxna och barn var skadade. Därför vädjar jag till kammaren om krafttag i denna fråga. I betänkandettalas om och barnens rätt till liv, hälsa och utveckling. Närdet gäller de palestinska barnen sä finns det stora brister i dessa avseenden.Jag fick t.ex. höra talas om två pojkar, som hade besökt en kyrka och var påväg hem. Det regnade, och de ville springa för att snabbt komma hem. De blev dåskjutna i bakhuvudet av israelisk militär och båda pojkarna dog. Föräldrarnafick besked att de skulle hämta sina söner och själva begrava dem . Sådanaförhållanden kan vi inte acceptera! Vi måste protestera mot den här typen avsituationer. De palestinska barnen har heller inte möjligheter att utvecklas pådet sätt som barn har rätt till, eftersom skolor stängs. Även universitetenhålls stängda. En del skolor har visserligen öppnats igen, man försöker ändåtrakassera de palestinska barnen och störa deras utveckling. Närdet gäller kurdernas situation är skrivningen i betänkandet bra. Men också påden punkten gäller att de kurdiska barnen utnyttjas i svära situationer ochtorteras inför ögonen på föräldrarna för att dessa skall tala. försökerockså få barnen att skvallra på föräldrarna vilka sedan straffas. Detta sättatt utnyttja barnen måste vi också reagera mot. Det finns även en lång beskrivning av västsahariernassituation. I det stora hela delar jag utskottets uppfattning. Men jag undrar omvästsahariska parlamentets talman, , som är på besök i vårtparlament just instämmer i vad utskottet skriver, nämligen att utskottetfår konstatera att framsteg gjorts i denna fråga . Dethar ju faktiskt inte hänt så mycket, eftersom förhalar denna fråga helatiden. Det gäller att på alla sätt politiskt trycka på , så attföreträdare för sätter sig vid förhandlingsbordet och man kan börjadiskutera denna fråga och frågan hur det västsahariska folket vill ha sinframtid. Det är något som FN-staterna har enats om. I princip ställer ocksåMarocko och Polisario upp, men har alltså förhalat frågan sä någraframsteg har knappast gjorts . Med dettayrkar jag bifall till reservation nr 3. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar 158KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik: Jag vill bara klargöra ett par saker när detgäller anförande om de inhumana vapnen, alltsåplastkulorna. Jag kan instämma i hennes beskrivning. Jag har själv varit påVästbanken och i . Jag har sett resultatet av våldet. På den punkten råderalltså inga delade meningar Jag tror också att utskottet har sammauppfattning. Men när det sedan gäller plastkulorna, så har utskottet såsent som behandlat denna fråga. Vi hänvisar nu tilldetta. Därför är vi något kortfattade. I det utskottsbetänkande som vibehandlade redogjordes för de konventioner eller regler som skullekunna vara tillämpliga. Det är alltså FNs vapenkonvention av 1980 som särskiltbehandlar inhumana vapen och första tilläggsprotokoll till 1949 årsvapenkonventioner som bl.a. innehåller förbud mot användning av vapen somorsakar överflödig skada eller onödigt lidande som det heter. Men är det faktiskt så att det inte spelar någon rollom vi kompletterar denna konvention , eftersom inte haranslutit sig ens till vapenkonvention och inte heller till 1977 årstilläggsprotokoll. Detta är alltså folkrättsliga nonchalans, kan vikalla det. Det hjälper alltså inte att föreslå fler eller bättre regler omIsrael inte ens respekterar de regler som gäller . När det gäller är det så att man iinternationella fora har klargjort att man inte går in på frågan hur olikastater utrustar sin polis och sina säkerhetsstyrkor Vi kan, och jag, tycka att detta ärhorribelt, och det gör vi. Det är ju därför fortsätter att arbeta påolika sätt. Vi kan inte agera på det raka sätt som ochreservanterna vill. Vi måste treva oss fram till bästa möjliga lösning.Självfallet har samma uppfattning som reservanterna om dessafruktansvärda vapen. Dem skall vi försöka få bort. 159INGELA () replik: tycker att vi skall rättaoss efter att inte ställer upp pä de krav som ställs i konventionerna.Jag tycker inte att det är de som handlar i strid mot konventionerna som skallvara normgivande för hur vi skall fortsätta att driva frågan. Vi måste varakraftfulla och säga att vi inte accepterar denna typ av vapen. Vad gör i det här fallet? Vi måste reagerakraftigt. Då kan vi inte bara säga att vi beklagar att det inte går att göranågonting utan vi måste finna oss i situationerna och se om det blir någonändring. Vi måstegå mer kraftfullt fram. Detta ger reservationen uttryck för 160 () replik: Till vill jag bara säga attvi i majoriteten inte finner oss i situationen. Vi är av den uppfattningen attregeringen skall fortsätta att arbeta med denna fråga. Den gör nämligen detredan. 161BERTIL (): Överallt i världen förnekas och kränksmänniskors rättigheter trots ett omfattande regelsystem från FN, Europarådetoch andra sammanslutningar Många länder har varit aktuella för svenskuppmärksamhet. Jag skall i detta sammanhang uppmärksamma vissa länder iCentral- och . Här finns en tradition av motsättningar mellan fattigaoch rika samt mellan vänster och höger, något som också återspeglas i denganska våldsamma syd- och latinamerikanska litteraturen. upprättade FN den första fonden för hjälp tillpersoner som utsatts för brott mot de mänskliga rättigheterna. Då gällde detChile. Vid våra tortyrcentra har man konstaterat att flyktingar från Uruguaynästan genomgående varit utsatta för tortyr under den tidigare regimen. Vidvårens möte för FNs kommission för de mänskliga rättigheterna uppmärksammadessärskilt , , och . har i haft sin största bidragsgivare.Där har äntligen hållits demokratiska val, och en ny regim med Chamorro iledningen försöker skapa en levande demokrati. Men det går inte utan motstånd.Det är viktigt att stödja landets strävan att efter sandinistregimens totalitärastyre få fred och respekt för mänskliga rättigheter. I har en blodig valrörelse avslutats. Därhar 8000 människor mördats utan att man har hittat en enda mördare.Mordhot och kroppsvisitationer hör till ordningen för dagen, ochpresidentkandidaterna har levt inspärrade bakom säkerhetsmurar Narkotikakrigetsom pågår måste komma till ett lyckligt slut och ordningen återupprättas. Trepresidentkandidater har mördats , och det är inte bara PabloEsce-bar som utpekas utan även paramilitära grupper är ytterligare ett land - sannolikt det värsta- där respekten för människors liv och rättigheter brustit. Många brott motdessa rättigheter har förekommit. Tortyr, ofrivilliga försvinnanden och mordrapporteras av Amnesty. Den särskilde rapportören för uttryckerstark oro. Summariskarättegångar, politiskt motiverade kidnappningar och försvinnanden samt tortyrär vanliga. Efter FMLNs offensiv försöker dock FNsgeneralsekreterare få i gäng en dialog. Ett sjupunktsprogram har antagits föratt skapa en fredsprocess. Efter 75(100 dödsoffer har man i avtalat omen provisorisk tidtabell för fred. Ett hopp börjar alltså skymta.