prot · GD0918 · 1989-12-31 00:00:00 — När det gäller en reformerad beskattning är det vadskatleutredningen har sysslat med och som även boendekostnadsutredningen haftsynpunkter på. Regeringen skall nu få möjligheter alt betrakta och analyseradel materialet i ett sammanhang och därefter återkomma till medförslag. Ett annat krav från gällde långsikligheien,och den har jag berört i mitt svar till . Jag tycker all gör det litet för enkelt försig när han påstår att det här är fråga om cenlerpartistiska initiativ somsocialdemokratin sagt nej till. Socialdemokraterna arbetar för fullt inom alladessa områden, . ger inte myckel för att jag säger attregeringen följer utvecklingen. Han påslår alt regeringen har gjort del alltförlänge. Alla de olika initiativ som har tagits och som har berörtoch som han sagt all på olika sätt föreslagit, är ju ett resultat avatt man vidtar de åtgärder som utvecklingen kräver. Och ger de olikaförslagen och initiativen resultat. Vi har alltså, även om vi betraktar de nioförsta månaderna , en kostnadsutveckling som i stort sett överenstämmer medinflationen när del gäller byggkostnaderna pä bostadsproduktionens område. OSKARLINDKVIST (s); Jag tror inte all och jag behöverslå i kammaren och övertyga varandra om vad vi har uträttat ibostadsutskottet. Jag påstår all vi har fört en mycket offensivbostadspolitik, vi har tagit initiativ i utskottet som har drivitbostadsfrågorna, och vi har tagit upp dessa frågor i kammardebatlerna ombostadspolitiken. Jag medger att har väckt motioner som visocialdemokrater på myckel goda grunder har avvisat, inte på grund av att vianser att förslagen i dem inte skulle kunna användas utan helt enkelt därföratt åtgärder redan har vidtagits i fråga om del som harföreslagit. Jag skulle i stället vilja föreslå en liten samköming ombostadsfrågorna, eftersom det som föreslår runt hörnet förutsätter att man harmycket stor kapacitet för all kunna hävda de boendes intressen när vi skall taitu med skattefrågorna. Jag vill säga till bosladsministern att vi oss emellaninte har några delade meningar, åtminstone inte . Jag är oroad över enmyckel viktig sak, nämligen att subventionerna nu skall förändras och att dengamla subven-tionspoliliken, enligt föreliggande förslag, skall upphöra. Dädrar jag mig till minnes hur vi har diskuterat denna fråga i densocialdemokratiska riksdagsgruppen långt innan kom in i . Vi diskuterade med statsminister , jag minns del mycket väl.Då var det fråga om all man skulle skapa större rättvisa på boendeområdet, då skulleman la bort den generella subvenlionspolitiken, och man skulle införa Och jag minns hur dåvarande partiordföranden ochriksdagsgruppen sade att vi skall ha en generell välfärdspolitik. Vi skall haen subventionspolitik. Även om det innebär att de som har bra inkomster bor isubventionerade lägenheter betalar de i alla fall skall efter bärkraft. Dettatilldrog sig alltså då folk i allmänhet betalade skatt efter bärkraft.Jag tror alltså all del finns anledning att vara mycket uppmärksam och vaksam,och jag utgår från alt det är en av bostadsministerns viktigaste uppgifter. vill jag säga att jag faktiskt frågade, kanskeinte rent ut, hur bosladsministern ställer sig till en höjning och enbreddning av bostadsbidragen vid den omläggning av bostadspolitiken somförestår. Svar på interpellationer och frågor De cenlerpartistiska initiativen håller på attgenomföras, säger bostadsministern. Del är riktigt i visssa avseenden, och dåmed en begränsad räckvidd. Vad jag kritiserar regeringen för är all den harvarit för senfärdig och har tagit till sig dessa förslag , vaknat försent. Regeringen har dessutom inte genomfört förslagen fullt ut, så att de harfått full effekt. Ett sådant exempel ärinvesleringsavgifien, där harkrävt mer än en fördubbling av vad som gäller. Om regeringen hade gjort dellångt tidigare, hade man uppnått en bättre effekt. Jag medger gärna, , att vi har kunnatsamköra i bostadsutskottet på ett sätt som har flyttat fram positionerna ivissa hänseenden, och det hoppas jag all vi har möjlighet att göra även framöver.Jag noterar då med tillfredsställelse att och jag har sammauppfattning i synen pä reformeringen av bostadsbeskattningen. Och jag har gettuttryck för denna uppfattning , och vi har inomcentern uppfattningen att man måste vara oerhört försiktig när det gäller attbeskatta nödvändiga områden, t.ex. boendet. Det finns så mycket som tyder påall en social bostadspolitik kan raseras om delta hanteras vårdslöst, t.ex. närdet gäller boendekostnadsutvecklingen och borttagandet av subventionerna. Delgäller organisationsfrågorna - just nu behandlar vi i bostadsutskottet enproposition om länsbostadsnämnderna - och många andra frågor. Där vill jag sägaatt det finns anledning att fundera på hur subventionerna skallriktas och hur vi skall hantera dem så att de inte växer oss över huvudet. Detmåste ske på ett sansat sätt. Del var, herr bosladsminister,skatteförslagen som låg i botlen som motiv för boendekoslnadsutredningen,tyvärr inte förslag med utgångspunkt i den sociala bostadspolitiken.Jag är rädd för att man nu börjar genomföra en skatteomläggning ulan attbeakta boendekoslnadsuiredningens förslag. Jag hoppas få en signal frånbosladsministern om han delar min oro. Jag vill gärna slå fast all vi skall slå vaktom den sociala bostadspolitiken. Den skall vara utgångspunkten och rättesnöretför vår bostadspolitik liksom . Jag vill också, för all geett rakt svar, till säga att jag tror att det blir nödvändigtmed att vidta förändringar när det gäller bostadsbidragen i den riktning somOskar Lind- Svar på interpellationer och frågor kvistantydde i sin fråga, när vi gör den samlade bedömningen av skatleuiredningarnasoch boendekoslnadsuiredningens förslag. Men del fär vi anledning att återkommatill litet längre fram. Låt mig vidare slå fast att boendekostnadsutredningensförslag ju innebär alt betydande subveniionsmomenl finns kvar på delbostadspolitiska området. Låt mig också notera att de stora organisationernapå bostadsområdet, i de uttalanden som de har gjort med anledning av boendekoslnadsuiredningensförslag, ställt sig positiva till dessa förslag. Vi får som sagt anledning altåterkomma till detta. var missnöjd med storleken avinvesleringsavgiften. Låt mig bara erinra om att det var här iSveriges riksdag man enade sig om procentsatsen . menade isitt förra inlägg att en del åtgärder har satts in . Låt mig dåstillsamt erinra om det arv pa det bostadspolitiska området somsocialdemokratin fick ta över 1982. Del var en situation som gjorde alt vi hadeungefär 40 000 lomma lägenheter i vårt land 1983 och 13 000 arbetslösabyggnadsarbetare, därför all byggverksamheten avtog på ett förskräckande sätt.Del gällde bostadsbyggandet men även näringslivels investeringar, som under deborgerliga regeringsåren sjunkit . Materialindustrin gick på knäna.Det fanns ingen efterfrågan på dess produkter. Industri efter industri fickläggas ned. Del var, , del som överlämnades. Del är alldeles självklart att det då handlade om att så snabbtsom det någonsin var möjligt få människor i arbete, få materialindustrin påfötter, över huvud laget få i gång byggmarknaden så all del inte skulle bliframlida men som inte gick att reparera. Så log successivt byggverksamhetenfart. Del är alldeles självklart all åtgärder sedan fortlöpandesatts in för alt rätta till den besvärliga situation som hade lämnats över frånden borgerliga regeringen till den då tillträdda socialdemokratiska.Byggverksamheten har sedan, i takt med all industrins investeringsbenägenhelhar ökat, att människor kommit i arbete och därmed ökat sin efterfrågan påbostäder, tagit sådan fart att del har varit nödvändigt alt gä in med dämpandeåtgärder. Detta har regeringen gjort. På det sättet, , måste manhela liden anpassa de åtgärder som sätts in till den befintliga situationen.Det är precis så vi har arbetat, och precis så måste vi också i framtidenarbeta. Det är på del viset man kan åstadkomma en bra utveckling på både kostnadssidanoch produktionssidan. Jag vill än en gång understryka att alla ansträngningarnaturligtvis måste göras för att se om del går alt åstadkomma en långsiktigplanering på byggandets område. Del är vi alla betjänta av. Skall viåstadkomma det måste alla vara beredda alt ställa upp, dvs. alla de olikasamhällssektorer som är beroende av byggandet - näringslivet,samhällsinstanserna, bostadsområdet. Allt detta måste till om en långsikligheiskall kunna främjas och utvecklas. Förste vice talmannen anmälde all anhållitatt till protokollet få antecknat all han inte ägde rätt till ytterligareinlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svarpå interpellation 1989/90:4 om sträckningen av väg E 4 vid Prot. 1989/90:18 Norra i Kommunikationsminister ; Svar på interpella- har ställt tre frågortill statsministern "'"''' och frågor kring sträckningen av vägE4 vid Norra i kommun. Interpellalionenhar överlämnats till mig. Låg mig först konstalera att och jagtycks vara överens om alt en ombyggnad av väg E4 utmed är nödvändigför alt öka framkomligheten för trafiken genom . Olika förslag till irafiklösning har utretts avvägförvallningen i länet i samråd med kommunen och andra berörda organ.Vägverket har därefter fastställt del förslag som verket bedömt bästtillgodose de krav som ställs i väglagen, all en väg skall byggas så "altändamålet med vägen vinnes med minsta intrång och olägenhet utan oskäligkostnad". Del fastställda förslaget innebär all väg E4 höjs övernuvarande nivå, vilket möjliggör en från Irafiktek-nisk synpunkt bra lösningtill skälig kostnad. Förslaget medför dock vissa negativa effekter, bl,a, ökatbuller i angränsande områden. beslut har överklagats till regeringen. Ärendetär under beredning i , och jag kan därför inte diskutera deti sak ulan kommer att belysa frågorna från principiell synpunkt, I den första frågan undrar hur olikafaktorer skall vägas mot varandra; hur kommunens och vägverkels ståndpunktskall vägas mot naturresurslagens regler om bevarande av riksintressen, Fr,o,m, skall vid prövning av ärendenenligt väglagen na-lurresurslagen tillämpas. skall följaktligen vidfaslslällelsepröv-ningen göra de avvägningar som nalurresurslagen förutsätter.Denna prövning skall göras oavsett vilka avtal som tidigare iräffals mellankommunen och . Den andra frågan, som jag uppfattar den, handlar om vilkenhänsyn som skall tas till kostnadsskillnaderna mellan olika förslag ställda iförhållande till intresset av att bevara natur- och kulturlillgångar avriksintresse. Enligt regeln i väglagen, som jag tidigare citerade, skallkostnaden för ett vägobjeki vara skälig ställd i relation till det intrång ochde ölägenheter som uppkommer. Det innebär alt kostnaden är en av de faktorersom skall vägas samman med andra omständigheter till ett slutligtställningstagande. All generellt ange vilken tyngd olika faktorer, exempelvisekonomiska, skall ha i ett sådant sammanhang är inte möjligt. En prövning fårske från fall till fall med användande av tillgängliga kunskaper och gottomdöme. Slutligen frågar om regeringen kanbidra till att en opartisk utredning av det alternativa förslagels kostnadertas fram och jämförs med förslag. Del är uppgift att la fram bästa möjligaunderlag för ett beslut, och vid ett överklagande skall regeringen pröva bl,a,om del underlag som föreligger är tillräckligt. Denna prövning ingår i denberedning av ärendet som pågår i . 1 det aktuella ärendet har diskussioner förts mellan Solnakommun och med anledning av de synpunkter på vägprojektet som kommit 53 1989/90:18 27oktober 1989 Svar på Interpellationer och frågor fram undersenare tid. Dessa diskussioner har resulterat i att kommer att tafram ett alternativförslag och därefter redovisa en jämförelse mellan dettaförslag och det som ligger hos regeringen. När denna redovisning föreligger kommer regeringen allfatta beslut i ärendet. , som framställt interpellalionen,var ledig från riksdagsarbetet medgav förste vice talmannen hennes ersättareall fick delta i överläggningen i stället för inlerpellanten. Jag lackar kommunikationsministern å vägnar, är just nu i , Jag somersättare får därför ta emot inlerpallalionssvarel, I går när jag läste svaret och för den delen också i morsenär jag läste morgontidningarna blev jag, förstås, myckel glad. Svaret ärprecis vad vi har önskat, nämligen all skall la fram ettallernativförslag. Jag är alltså glad över alt del trägna motståndet frånHaga-Brunnsvikens vänner och frän , och vpk men ävenfrån olika experter-bl,a, länsantikvarien-har medverkat till att beslutandeinstanser nu har fåll upp ögonen för de värden som slår på spel, t.ex, iHagaparken, Jag lyckönskar dessa instanser till ett klokt beslut när det gälleralt ta fram ett bättre förslag, Jag har tidigare haft tillfälle all diskuteraden här frågan med kommunikationsministern. Men jag vill gärna göra enkommentar beträffande den nya situationen. Tyvärr är inte alllidmästare på alt hitta miljövänliga lösningar för sina vägsträckningar. Den typav problem som vi nu har upplevt i känner vi igen.frän debatten om olikavägsträckningar i t,ex. och , Det har alltså visat sigvara väldigt viktigt att del förs en intensiv politisk debatt om de olikavägdragningsförslag som finns. Jag hoppas att den alternalivutredning som nuhar beslutat om verkligen kommer alt leda till alt vi får en lösning som ärgodtagbar både ur miljösynpunkt och med hänsyn till de stora kulturvärden somstår på spel i , Jag vet inte om det är för optimistiskt att tro alt fråganredan är löst. har ju tidigare varit ganska avvisande till olikaalternativa lösningar. Naturligtvis är det ändå min förhoppning att man vidvägverket inte skall känna sig så bunden av tidigare ställningstaganden alt delkommer alt avspegla sig i vägverkels sätt att hanlera frågan. Framför allthoppas jag alt regeringen slutgiltigt kommer att granska frågan med den klaramålsättningen att alla möjligheter skall tas till vara när del gäller allåstadkomma en så miljövänlig lösning på den här trafikplatsen som det överhuvud taget är möjligt. Slaget är kanske inte vunnet. Men jag hoppas att dettaskall vara början till en process som bidrar till att vi får en godtagbarlösning vid Norra. Bara några korta kommentarer. talar om "slaget".Men så dramatiskt är del kanske inte. Del är väl ändå inte fråga om någonkrigföring här, hoppas jag. PärGranstedt säger att inte alltid är mästare på att hitta de bästalösningarna. Låt mig då säga att har god kapacitet och gör ettväldigt gott jobb. Jag tycker faktiskt all del är värt att poänglera detta.Alla erinringar mot är faktiskt inte alllid så väl grundade. All mannu på initiativ av kommun är beredd alt ånyo studera frågan visar ju påen öppenhet från sida när det gäller att gå opinioner till mötes ochatt ingående penetrera delta för alt se om del finns bättre lösningar. Det härär ju ett komplicerat ärende - det måste väl alla erkänna. Men det är ocksånödvändigt att genomföra detta projekt. Självfalletär det bra om det förs en intensiv diskussion och om denna präglas av öppenhet.Jag vill erinra om all jag i vär förra debatt hänvisadejust till behovet av att i ett omfattande remissarbete få fram alla synpunkteri ärendet. I det pressmeddelande som lämnades i går efter de överläggningar somanordnats, som sagt, på initiativ av kommun sägs det; Under den senastelidens överläggningar har kommun och enats om alt alternativetmed en nedsänkt E4-infari bör utredas ytterligare, och utredningen skallinriktas på att göra en ny total miljö-och trafikjämförelse, medan vägverketsförslag har en nedsänkt infartslösning. Slutligenvill jag försäkra om att regeringen, som alltid, med stort allvarkommer att granska och med gott omdöme avgöra ärendet när det slutligen kommertill prövning. 1989/90:18 27oktober 1989 Svarpå interpellationer och frågor Till alt börja med vill jag säga något om mitt ordval. Naturligtvishandlar det om ett bildligt uttryck. Ordvalet var inte uttryck för någonalltför omfattande krigiskhel. Men det har å andra sidan varit en mycket omfattandeoch betydelsefull diskussion. Det beslut som har fattats är nog -om jag fåråtergå till den krigiska terminologin - i varje fall något av en delseger föralla de krafter som har arbetat för att få en annorlunda lösning till stånd änden som tidigare hade tänkt sig. Sedanvill jag beträffande mitt uttalande om att inte alllid är mästare påalt hitta de bästa lösningarna framhålla att jag uttryckligen sade att det varur miljösynpunkt. Säkerligen är lösningar mycket braur trafiksynpunkt. Men del finns en rad exempel på att planeringverkligen kommit att slå i strid med viktiga miljöintressen. Kanske skulleregeringen fundera över om man skulle ändra direktiven till så, allmiljöhänsynen får en större tyngd redan från början. Då behöver man inte ta uppen fråga i flera omgångar. Dessutom skulle det inte behövas en så häromfattande kamp när det gäller många projekt innan man når fram till en urmiljösynpunkt godtagbar lösning. Jaghoppas, som sagt, att den nya utredningen kommer all leda till all vi får enbra lösning. Självfallet välkomnar jag den vilja all pröva frågan på nytt somvägverket nu har visat. 1989/90:18 27oktober 1989 Svarpå interpellationer och frågor Slutligen:Kommunikationsministern ullovar här en prövning präglad av omsorg och klokskap.Det tar jag som en garanti för all en miljövänlig lösning förr eller senarekommer att åstadkommas i , Jag vill bara erinra om alt enligt den ordning som gällertas miljöhänsynen med i bilden redan från början. Varje sådant här ärende skallföregås av en miljökonsekvensbeskrivning. Men man måste ta hänsyn till mångaolika saker. Detta är dessutom ett komplicerat ärende. Naturligtvis måste ocksåde ekonomiska hänsynen vägas in, liksom de trafik-tekniska. Ännuen gång vill jag säga att jag har stor respekt för del arbete som vägverketgör i den här typen av ärenden. Till utgår man i alla ärendenfrån alt miljökonsekvenserna också vägs in. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat alt han inte ägde räll tillytterligare inlägg. KARINTHOMÉ (mp): Även jag vill lacka kommunikationsministern för löftet att regeringenskall låta miljöaspekter och kulturaspekter väga mycket tungt när en lösningslutligen skall väljas. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Meddelande om svar på interpellationerna 1989/90:20, 23 och 29 har framställt en interpellation om intensifieradnarkotikabekämpning, i en interpellation om ändrade reglerför försäljning av alkoholdrycker och Margö en interpellation omprioriteringarna inom vården. På grund av arbetsplaneringen den närmaste tidenkommer interpellationerna inte att kunna besvaras inom föreskriven lid. Vi harkommit överens om att de besvaras . 14 § Svar påinterpellation 1989/90:7 om sjukvården GullanLindblad har ställt följande fyra frågor till mig. 1, Är det regeringens ambition altarbeta för att var och en skall kunna få vård när vård behövs ulan att behövastå i kö? 2, Vilka åtgärder har regeringenvidtagit eller ämnar regeringen vidta för att minska vårdköerna? 3, Kan hösiriksdagen förvänta sigförslag som snabbi åstadkommer en förbättring av vårdsituationen i landet? 4, På vilket sätt avser socialministern åstadkomma en ökadsamordning mellan sjukvård och socialförsäkring? Huvudmannaskapet och ansvaret för driften av nära nog alloffentlig hälso- och sjukvård ligger numera på landstingen och delandstingsfria kommunerna. I delta ansvar ligger bl.a. alt tillhandahålla envård som svarar mot medborgarnas rättmätiga krav på kvalitet ochtillgänglighet. Självfallet måste också befintliga personella och ekonomiskaresurser tillvaratas på ett rationellt och effektivt sätt, I vissa delar av landet och särskilt i storstadsregionernahar sjukvårdshuvudmännen betydande problem med att rekrytera personal. Dettaär en väsentlig förklaring till att man har otillfredsställande väntetider ochköer både in till sjukvården och ut från akutsjukvården. Del senare resulterari att, enligt uppgifter från , av samtligavårdplatser inom akutsjukvården är belagda med s.k.färdigbehandlade patienter. Inom inlernmedicin och orlopedisk kirurgi utgörmotsvarande andel . Som ett uttryck för regeringens och sjukvårdshuvudmännensambitioner alt genom de goda exemplen påskynda en positiv utveckling av vårdeni , har en överenskommelse iräffals med huvudmännen om att staten avsätter50 milj. kr. som ett särskilt stimulansbidrag , för att genombl.a, erfarenhetsutbyte utveckla hälso- och sjukvården. En karlläggning avdagsläget har redan startat genom en särskild projektorganisation, beslående avföreträdare för , . Det faktiska arbetsläget är redan sådant att man kan räkna med att såvälfrågan om tillgänglighet till vissa typer av kirurgiska behandlingar somproblem med medicinskt färdigbehandlade patienter kommer all kunna bearbetasunder . Detta skall ske i en direkt dialog med flertalet berördakliniker och andra ansvariga lokala företrädare. En annan åtgärd som redan beslutats är det bidrag om ca140 milj. kr. för all lösa problemen med köer till thoraxkirurgi,gråslarroperalioner och höft-ledstransplantationer som ingår i den senasteDagmaröverenskommelsen. Även om landstingen har ansvar för driften av huvuddelenav sjukvården har staten givelvis även ett övergripande ansvar för hälso- ochsjukvårdens utveckhng och finansiering. Regeringens självklara målsättning är att målen i hälso-och sjukvårdslagen skall uppfyllas, så att medborgarna skall kunna få en godvård när behov föreligger. Regeringen kommer därför alt, inom ramen för statensövergripande ansvar, låta analysera alternativ till dagens organisation,uppgiftsfördelning och styrsystem m,m. Syftet skall vara alt finna lösningarsom kan visa sig vara fruktbara för en fortsatt utveckling av hälso- ochsjukvården så alt den bättre än svarar mot bl,a. de krav pålillgänghghet och service som den enskilde medborgaren har rätt att ställa. Den offentliga debatten om hälso- och sjukvården harbreddats så att också socialförsäkringsfrågorna fått en framskjuten plats närolika utvecklingsstrategier har diskuterats. Regeringens ambitioner på dettaområde uttrycks i regeringsförklaringen till årets . Under innevaranderiksmöte kommer förslag alt presenteras om förändringar av regelsystemet pådelta område. Ett sådant förslag måste föregås av en analys av konsekven- Prot,1989/90:18 Svar på interpellationer och frågor Svar på interpellationer och frågor serna aven förändring. Jag är inte för dagen beredd alt svara på frågan hur ensamordning mellan hälso- och sjukvården och socialförsäkringarna bäst skallgenomföras. Med hänsyn till de svårigheter som finns och som kanförutses när det gäller personalförsörjningen är det också viktigt att finnamodeller för sjukvårdens organisation och struktur som är mindrepersonalkrävande än dagens och som bättre tar till vara den personal som finnsinom området och dess kompetens ulan att avkall ges på kvalitet och säkerhet. Från dessa utgångspunkter kommer staten genom företrädareför och att aktivt delta i den utredningom vårdens framlida struktur som initierats av , GULLANLINDBLAD (m); Jag ber alt få tacka socialministern för ettlångt svar, men jag nödgas konstatera att socialministern sannerligen inte ärnågon vidare bra doktor för att bota en sjuk vård. Det enda recept som socialministern skriver ut ärprojektgrupper, analyser och pengar för alt om möjligt bota vissa symptom hosen myckel sjuk patient, nämligen sjukvården. De köpengar somanslagils tycks vara helt inriktade på att de mest hela politiska problemenskall lösas, dvs, de mest uppseendeväckande köerna, inte de medicinskaproblemen. Medan människor dör i vårdköerna skall företrädare förorganisationer och statliga verk diskutera, analysera och försöka administrerabort köerna, och regeringen gör analyser. Jag uppskattar ambitionen, men medangräset växer dör i det här fallet inte kon, ulan patienten. Socialministern får nog i likhet med utropa; Härstår jag och kan inte annat! Den socialdemokratiska politiken har hittillsvisat sin totala oförmåga att klara vårdkrisen, liksom andra kriser inom denoffentliga sektorn.