prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Personligt invesleringskonto är självfallel detidealiska bosparandel för ungdomar - Del underlättar nyföretagandet. Genomskattefriheten ökar möjligheterna att spara pengar innan man startar företag.Detta innebär en rad fördelar Med eget kapital från starten ökar möjligheternatill en positiv ulveckling och ökar också ansvar och motiv för att verkligenlyckas. - Att svenska folket mer allmänt har ett ansenligtsparbelopp främjar också hög betalningsmoral och det innebär att vår ekonomifungerar smidigare. skrev utskottsmajorileten att personligainvesteringskonton öppnade möjligheterna till skaltearbilrage. Atl detta harutelämnats tolkar jag så, all majoriteten har tänkt efter Vem skulle lånaperigar för atl sedan placera dem så, att de belastas med en skattekredit?Skillnaden mellan inlåningsräntan och utlåningsräntan äter i princip uppränteintäkten på den "lånade skattespardelen". Del måste vara enmycket hög ränta på det personliga irivesteririgskonlot och myckel billigalånepengar, om det inte skall bli en direkt förlust atl sälta in lånla pengarpå det personliga investerings-kontot. 1989/90:100 4 april1990 Prot.1989/90:100 Herr talman! Detta är några av detpersonliga investeringskontots förde- 4 april1990 lar De utgör tunga argument för eltsnabbt beslut. Jag avvaktar med spän- ning vilkanackdelar som kan komma att redovisa. Jag vill bara avsluta med att yrkabifall till samtliga de reservationer där representanter finnsantecknade. AnL 152ROLAND (); Den här diskussionen artar sig till en debattom sparandets betydelse i samhällsekonomin. Vad betänkandet först och främsthandlar om är ell anslag på drygt 19 milj. kr till sparfrämjande åtgärder. Delanslaget finansierar spardelegationens verksamhet, och spardelegationensinsatser syftar till atl långsiktigt främja hushållssparandet. I samma belänkande tar vi också upp ett stort anlalmotioner som har väckts under den allmänna motionstiden. Jag vill ändå nämnanågot om anslaget till spardelegationen, som de tre borgerliga partiernaavstyrkt, trots alt de själva anser alt hushållssparandel är mycket viktigt.Det kanske beror på att de tror - man får det intrycket när man läserreservationen - att det är sparkampanjer som spardelegationen främst sysslarmed. Tvärtom är det en lilen del av spardelegationens verksamhet. Man arbetarfrämst med elevhäften till skolorna, som tar upp jusl frågor om hur vi skallöka sparandet. Det som tar upp i sitt särskilda yttrande - hur viskall spara på våra gemensamma resurser och miljön - är också något som ingår ispardelegationens arbete som en inkörsport till elt ekonomiskt sparande. Spardelegationen har vidare, kan jag nämna, introduceratdet ideella sparandet i etiska fonder. Man samarbetar också med banker och harbl.a. utarbetat budgetprogram för datorer som kan användas för de flesta typerav hushåll. Den vägen kan man indirekt arbeta för alt öka hushållssparandel. En annan viktig uppgift som jag vill nämna är del sloraforskningsprojektet om hushållssparandet i med 13 expertrapporter Dethar både rönt stor uppmärksamhet i massmedia och legal lill grund för förslag iolika utredningar, inte bara här i landet utan också i andra länder. Slutligen kan jag också ta upp del faktum atlspardelegationen sammanställer en översikt över ulvecklingen av allasparformer. Del är en mycket värdefull marknadsöversikt, som det också skrivsmyckel om och som även ulgör underlag för en mängd tidningsartiklar Jag har velat säga detta för all visa atl spardelegationensysslar med betydligt mer än vad som framgår av de reservationer som haravgivits och som jag yrkar avslag på. I övrigt tas i belänkandet upp en mängd olika motioner,som handlar om hur man kan stimulera sparandet och få till stånd en ägandespridning.Vidare behandlas, som har nämnts här frågor om personliga investeringskonton,bosparande och starlsparande. Rent allmänt skulle jag när det gäller motionerna viljasäga att vi nu slår inför genomförandet av en skattereform, somotvivelaktigt-vad än säger - kommer att gynna del finansiellahushållssparandet. Det kommer att motverka alltför hög skuldsättning hoshushållen, och även skatteplanering. Reformen kommer med all sannolikhet atlfå långtgående återverkningar på hushållens sparbeteende. ställde en del frågor till mig och . har svarat på dem. Jag har inte så mycket att tillägga lilldet han har sagt. Det är för enkelt att fråga hur man med höjda skatter påkapital skall kunna öka sparandet. Det är, som har framhållit,faktiskt fråga om kraftigt sänkta skatter på arbete - jag tror alt sänkningenuppgår till mer än 60 miljarder Dessutom blir del genom de avdragsbegränsningarsom systemet innehåller betydligt lönsammare alt spara än att låna. Vi kan redan se effekter av det. Nettoutlåningen harhalverats på bara . Jag tror att vi är pä väg mot en långsiktig ochbestående förändring av värt sparbeteende. Sedan delta med bytesbalansen som ett ullryck för atl vihar ett underskott i sparandet. Det är någonting som bör studeras ochanalyseras litet närmare. I varje fall är ju inte hushållssparandet anledningennu till del ökade bylesbalansunderskotiet. för vi är faktiskt på väg mol enbalans i vårt hushållssparande. Del sker en förbällring, främst genom attnettoutlåningen minskar Den största anledningen till den kraftiga ökningen avbytesbalansunderskottet är atl svenska förelag kraftigt ökar sina invesleringari omvärlden. De ökar investeringarna också i fasligheter och i aktier, ochdetta finansieras genom upplåning i ullandel. Så den kraftiga ökningen berorfrämst på ett krafiigt ökat investerande utomlands av företagen. Däremot har det offentliga sparandel ökat. Det belastarinte bytesbalansen mer än med de räntor som vi har all betala. Ochhushållssparandet är som sagt på väg att balanseras vid nollpunkten. Det var som tog upp frågan om de personligainvesterings-kontona. En stor fördel med del nya skallesystemet tror jag är allvi nu äntligen får ett enkelt och överskådligt skattesystem. Jag tycker dåinte atl det är så lyckat att redan i början krångla med olika sparsystemanknutna lill del nya skallesyslemel. Det råder ingel tvivel om att personligainvesteringskonton åtminstone i inledningsskedet leder till betydandeinkomstbortfall för stat och kommun. Jag tror alt del är väldigt viktigt att hålla fast vid detenkla systemet. En av anledningarna, som hade uppmärksammat, lillalt vi nu inte längre skriver pä skatlearbitraget är all när skaltereformenträder i krafl reduceras också de skattemässiga fördelar som det skulle kunnainnebära med de här investeringskontona, eftersom det blir en beskattning som istort sett är både på inkomst av arbete och på inkomst av kapital. Även om det finns många värdefulla tankar i förslaget,tror jag att man skulle kunna få fram en annan väg atl få till stånd eltlångsiktigt sparande, för atl uppnå de syften som är ute efler Jagär säker på att fantasin inom försäkringsrörelsen räcker lill för alt funderaut en hel del nya former som man skulle kunna anknyta lill. Jag vill med det här yrka bifall lillfinansutskottets hemställan i dess helhet och avslag pä samtliga reservationer 153LARSTOBISSON (m) replik; Jag måste fråga , och kan gärna höra på också; Är ni inte rädda? Vi har ettsnabbt växande sparandeunderskott i vårt land. förklaringentill det är den skärpning av skattetrycket som har genomförts och som tydligenär avsedd all fortsätta. Så kommer ni då och föreslår en ökning av skatten påkapital med över 30 miljarder. säger atl det finansiella sparandel skallfå del bättre, men då säger jag att över hälften av dessa 30 miljarder träffardet finarisiella sparandet. Redan innan ni gör det här har vi vid sidan av del storaväxande bylesunderskottet en stadig ström, en kraftig utåtriktad ström avinvesteringskapital som placeras utomlauds i förelag, fastigheter och aktierJag läste i tidriirigen all redan hillills , , har 50miljarder gått ut vid sidan av det som kan avläsas i bytesbalansen. Del här är långsikfiga placeringar, för vilka vi måste tahem kort upplåning, och vi sitter alltså på en allt starkare tickande bomb.Det är förklaringen lill vårt höga ränteläge. Vi måsle nu ha enrespektmarginal till Euro-marknadsränlorna på för atl klarabiffen. Vi som sitter i finansutskottet fick beskedel atl del inte går all seens 1992 någol trendbrott. Man kan inte bortförklara det här bylesunderskottet genomalt säga att det beror på räntebetalningar för den upplåning som krävs förinvesteringar utomlands. I själva verket har vi här det samband mellanbytesunderskolt och hushållssparande som jag tidigare var inne på. Jag måste upprepa: Är ni inte rädda? Vi har den utvecklingsom jag här har beskrivit. Ni ser atl den fortsätter Vad gör ni då för att såatt säga skaffa motsvarigheter lill det svenska intresset för kapitalplaceringarutomlands, nämligen utländska investerares intresse för atl placera i ?Jo, ni skärper skatten på kapital med över 30 miljarder Hur tror ni det kaninbjuda mäririiskor som bor utauför , vare sig de är sveriska medborgareeller irite, atl föra kapital till ? Det är fullkomligt omöjligt, ochriågot aririal kommer ni inte all lyckas med all förklara. Den avgörande brislen när vi pratar om en sparpolitik förframtiden är all den skattereform - om det nu hade varit en reform - som hadekunnat betyda så myckel genom att skatten sänks på inkomster av arbetefördärvas genom atl ni på del där viset höjer skatten på kapital. AnL 154IVAR () replik: Del finns ell gammalt talesätt som lyder"Medan gräset gror dör kon". Det betecknar den förödelse somsenfärdighet kan innebära. pratade om rädsla, men jag blir ivarje fall bekymrad när jag hör ambitioner då det gäller hushållssparande.Ett nolläge lycks vara helt tillfredsställande. Del är hell uppenbart atl i en någol så när väl fungerandeekonomi skall hushållssparandel aktivt bidra till att finansiera denindustriella sektorn, näringslivet. Det är helt nödvändigt. Vi har målsättningen10 % i sparkvot för hushållssparandet. Del innebär 60 miljarder, i runda tal. Sedan della med vissa uppenbara brister Ja, vad blev avdet, ? Jo, nu när vi är på väg att genomföra en skattereform, dåskall vi inte röra till det. Ändå är vi i en mycket allvarlig situation vadgäller för lilel sparande. Vi är i en akut situation, då man borde tillgripaalla länkbara posiliva åtgärder för alt förbättra sparandel. Jag har tidigare här redovisat hur personligairivesteringsfonder på punkt efler punkt stämmer med den politik som det finnsen mycket bred majoritet för i . Ändå är det en slor och bredmajoritet som inte vill la ställning, som visar upp denna förödandesenfärdighet som kan få dödlig effekt på vår ekonomi. Som en liten balansering av talet om den enormt höjdakapitalbeskattningen tycker jag ändå alt det är på sin plats att säga alt försmåspararna blir det faktiskt inte skaltehöjningar i sammanhanget. Men det ärklart att den skattefrihet som i stor utsträckning gällde för det storakapitalel försvinner Jag vet inte om det kanske är del som upprör mest. För att nämna någol om spardelegationen vill jag säga kan vara bra. Del är viktigt med information i skolorna, del är viktigt medetiskt sparande, det är viktigt atl sätta datorprogram i händerna på hushållenför att förbättra hushållssparandet. Men, , detta uppväger inteens till någon del vikten av atl skapa förutsättningar, rejäla förutsättningar,ekonomiska förutsättningar, för ett ökat sparande. AnL 155 () replik; slutade med att säga precis detjag hade tänkt säga till , nämligen atl han gjorde en finredovisning av hur de 19 miljonerna används av spardelegationeri, men hanbortsåg kanske från att det i alla fall är småsaker i sammanhanget; del vikfigaär ju den ekonomiska politik man för och hur denna påverkar sparandet. frågade om vi inte är rädda. Del är klartatt utvecklingen i fråga om bytesbalansunderskottet för varje normal svensk ärskrämmande, men att påstå atl den ulvecklingen till en större del skulle beropå skattereformen kan inte vara riktigt. Skattereformen innehåller ju netto enviss minskning av skattetrycket, kanske inte men i varje fall . Nej, jag tror atl anledningen lill att vi inte har någraeller har myckel små utländska invesleringar i är sakförhållanden ifråga om vilka moderalerna och står på precis samma linje;energipolitik, ovissheten om hur det kommer att gå med EG, oviljan attbygga fasta förbindelser över samt den ökade beskattning avnäringslivet som föreslås i samband med införandet av två veckors överflyttningav sjukpenningen till företagen. Dessa faktorer tror jag skrämmer utländska investeringarmycket mer än skattereformen. Skattereformen borde ju för alla industrimänniskorutomlands snarare vara en anledning till all investera i än tillmotsatsen. AnL 156 TALMANNEN; fick ordet för replik på , men om nu önskar ordet för atl svara såger jag ordet. Eflersom inte lycksönska del, ger jag nu ordet lill . 157ROLAND () replik; Jag vill understryka det som härsäger och som också ganska klart framgår av betänkandet, attsparandeunderskottet inte på någotsätt beror på den skattereform vi är pä väg att införa. Som jag sade tidigareligger orsaken till detta främst på företagssektorn. Man kan inte säga alt interäntorna spelar en roll när det gäller delta sparandeunderskotl; räntebetalningarnaspelar naturligtvis en ganska stor roll. Jag tror också alt andra faktorer är av belydelse när detgäller företagens investeringar Vi har ju släppt på valutaregleringarna, mengivetvis spelar även annal in, såsom det ökade intresset, deninternationalisering som sker i världen över huvud taget, utvecklingen i frågaom EG, osv. Del år som sagt inte hushållssparandet och del offentligasparandel som är anledningen till del ökade budgetunderskottet. Man lalar sedan om en skärpning av skatten på kapital. Förde breda grupperna blir delta främst aktuellt genom avdragsbegränsningen, dvs.atl avdragen på exempelvis villor blir betydligt mindre värda. Det har som jagsade tidigare , när skattereformen ännu bara till delar har genomförts,skelt en kraftig förändring av hushållens upplåning. gör ett större nummer av investeringskontonaän vad som egentligen är fallet. Han tror atl detta skall öka sparandel enormt. Vi hade en hearing med ekonomer alt detta med att hitta på nya stimulanser lill sparande på dettasätt, genom att man utnyttjar skattesystemet, det är ute i tiden. Resultatetblir bara atl det blir porlföljalternativ, atl pengar flyttas om från det enakontot lill det andra, till del som lönar sig allra bäst. Det blir enligtekonomerna inte alls fråga om något nysparande. Jag vill också framhålla atl del enligt min mening ärmycket viktigt att påpeka att det, precis som och . är väldigt många faktorer som avgör sparandet i ett land. Detta påverkasav realin-komsterna. av hela det sociala trygghetssystemet och av befolkningenssammansättning. Vi var med utskottet i och fick uppleva den storaoro man där kände , eftersom man trodde att nu högapersonliga sparande, hushållssparande, snabbt skulle minska på grund av attjapanerna snabbt blev en åldrad befolkning. Sparforskare har ju faktiskt räknatul atl vårt sparande, genom den ålderssammansättning vi just nu har med vad manskulle kunna kalla en "midja" på mitten och många gamla och mängaunga, nu reduceras med AnL 158LARS () replik; Vi kanske inte skall fortsätta denna debatt,ulan fär i slället läsa på litet bättre. Men när han säger atten stor del av den ökade kapitalbeskaitningen skulle beslå i avdragsbegränsningmåste jag ändå tala om för honom all detta är fel. Den består inte till någondel av någon avdragsbegränsning, eftersom den nämligen inte kommer att finnas idel nya systemet. Där är del faktiskt fråga om symmetri, man har samma skattför kapitalinkomster som för kapitalutgifter Jag skall sedan ge ett enda exempel för att klargöra hurhushållssparandet och dess hantering faktiskt kan påverka även kapitalströmmenutåt, något som kan röra ganska små sparares placeringar Vi har ett förbudmol att ta försäkringar i utländska försäkringsbolag till en större kostnad än3 000 Svenskaförsäkringssparare är alltså hänvisade till svenska försäkringsbolag. Men vadgör de svenska försäkringsbolagen när de får in premierna? Jo, sedan någon tidtillbaka nettoinvesterar de inte ett dugg i . De desinvesterar iSverige vad gäller såväl fastigheter som aktier och placerar pengarnautomlauds. De räkjiar nämligen med bättre förräntning där Denväsentliga förklaringen till detta är att det utomlands är en större tillväxt,orsakad av att man inte har samma hårda skattetryck som vi har här i Sverige.Och framför allt har man inte den straffbeskattning på kapital som planerasför i fortsättningen. Jagskulle vilja be mina kolleger i finansutskottet att tänka över detta tills vi inästa omgång skall ta tag i frågorna gällande både skattepropositionen ochkompletteringspropositionen senare i vår 159 ()replik; tillgrep ett gammalt men ändå lika oriktigtargument. Tror faktiskt att någon flyttar skattade, sparadepengar till ett konto med skattekredit i syfte att få nöjet att, när tillgångensedan avvecklas, få betala i skatt? Det är ju fullständigt ologiskt! Ochdet unika i detta system är att det är frågan om nyspararide. Det rör sig om , det är inte fråga om några stora portföljplacerare som är intresseradeav detta, utan det är svenska folket i hela dess bredd. Det är den variligearbetaren som har intresse för detta, han som själv vill äga sin bostad ochlitet mer, och inte vill att banken skall äga den. Detär också fråga om att få pengarna använda på ett produktivt sätt, de är styrdatill produktionen, till boendet och till det egna företaget. Delta är väsentligainslag. Det är alldeles givet att detta inte är en trollformel som löser allaproblem, men det rymmer i sig många fördelar Det som har anförtmot detta är platt intet gentemot fördelarna. Varför inte pröva detta och fattabeslut? Det är en viktig och riktig åtgärd. Jagkan ändå inte undgå att nämna några ord om skattereformen, som i många delar ärbra. Vi tycker att det är bra med en marginalskattesänkning, men finansieringenfinns det skäl att kritisera. Ni skapar där en betydande rundgång avskattepengar, vilket i sig innebär ett ökat skattetryck med i storleksordningen12-13 miljarder kronor, dvs. någon procent i höjt skattetryck. Nihar en finansiering som nödvändiggör höjda barnbidrag, höjda bostadsbidrag,bidrag till pensionärerna, investeringsbidrag och nödvändiggör bidrag här ochdär och en massa kompensationskrav som måste tillgodoses. Detär mycket olycklig att man inte kan lägga ner en sådan omsorg och omtanke påfinansieringen att man kan undvika att belasta de svenska hushållen med 12-13miljarder i extra skatteuttag för att sedan ge de medlen tillbaka. Jag trodde ivarje fall att ett parti var direkt emot ett ökat skattetryck och en ökadrundgång av skattepengar. Att socialdemokraterna då och då har ansett det varaen fördel att höja skatterna för att få ge bidrag, det har jag förstått, mendet är en total nyhet för mig att detta också gäller det andra partiet. Jagtror att det ligger i det svenska folkets intresse att man ser över den delenav skattereformen för att få det hela att bh den goda produkt som det kan bli. i 2 protokoll 1989/90:100 AnL 160LARS DE () replik; Jag vill lill säga att moderatasamlingspartiet och i alla väsentliga stycken har samma åsikt omvad del är för fel på den ekonomiska politik som förs i landet. Jag vill intesöka debatt om något annat än skattereformens effekt på utlänningars vilja attinvestera i . Ett livs erfarenhet av förhandlingar med utländskaindustriföretag har lärt mig att det gamla skattesystemet, det gamla systemetför förelagsbeskattning, var mycket svårt att förklara för utlänningar fria avskrivningsrätten för lager förstod de inte. Den myckel friaavskrivningsrätten för maskiner hade de mycket svårt att förstå. Däremotförstod de att var en mycket hög skattesats och atl det skattesystem förenskilda personer som fanns i landet var mycket frånstötande. Jag tror alt den skattereform som kan komma attgeoomföras kommer att påverka utlänningars vilja att investera i på ettpositivt sätt. Jag vill återigen erinra om att hansreplikrält gällde Rolarid anförande. 162 () replik: Jag ber att fåprotestera mot att , efter att ha fått en uppmaning av talmannenatl hålla sig till debattreglerna, faktiskt än en gång bryter mot dem. Detmåste ha skett avsiktligt. AnL 163ROLAND () repHk: Visst kommer det atl bli en ökadavdragsbegränsning, . Det blir en kraftig ökning avavdragsbegränsningen, vilken är , ner lill . Det är självfallelen avdragsbegränsning som reducerar värdet av avdragen, och det spelar en storroll. Så till frågan om straffbeskattningen på kapital. Denundersökning som gjorde visade atl detvar skalleri på arbetsinkomsterna som betalade kapitalbeskattningen. Den gickalltså med minus. Även om vi tar in 30 miljarder på kapitalbeskattnirigentror jag, precis som , att det sker en förenkling avskattesystemet. Den inriebär också alt man får en klarare bild av skatten, somi stort sett blir . Det tror jag är en mycket värdefull och lättillgängliginformation också för dem som inte är svenskar, vilket kanske också har ettvärde. Den här enkelheten i systemet tycker jag är viktig, vilketjag också vill nämna med anledning av del sade. När vi nu får ettnytt skattesystem skall man inte på det skattesystemet börja haka upp en massanya saker, som leder till att man skall kunna skatteplanera en hel del meddetta system. Det här är ett invecklat system. Jag vet att inte har rätt att svara mig, men jag vill ändå fråga; Vad kostar detta statoch kommun i ett uppbyggnadsskede? Det har vi aldrig fått något svar på, mendet är ju svårt att säga. När nu har tagit upp frågan om rundgångså kan man säga; Tala omrundgång! Här är del faktiskt fråga om rundgång i 30-40 Prot. 1989/90:100 år framåt. Det finns därför inte någon anledning atl snabbt fatta beslut iden här frågan. Jagtror all vi nu skall vänta och se. Förhoppningsvis kan det här skattesy- P " tnjan e siemet skapa en sund ekonomisk inställning somgynnar arbete ° och sparande och motverkar ett alltför stort lånande,alltför slora krediter och atl man använder skattesystemet för skatteplanering. Talmannen anmälde att anhållit attlill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt lill ytterligare replik. Anf.164 (): Vi lever i av ofattbart slöseri. Vi i industrivärlden konsumerarmängder av materiella resurser förorsakar vi tillsammans i denindustrialiserade världen stora ekologiska störningar En del av dessa är irreversibla,de går inte alt rätta lill. Sådana fall är när vi med vårt sätt att levaförstör livsbetingelserria för arter så att de dör ut. Detta är djupt allvarligafrågor, frågor av existeusiell karaktär, och de borde maria oss tillefter-larike där vi begrundar vår rätt alt förstöra del som är oss givet. Normaltäguar vi oss i inte oss åt dessa frågor Här beslutar vi som om deinte är giltiga. Grundfilosofin i vår del av världen är att vi människor ståröver alll annat levande och att vi har befälsrätten över del. Igamla lider, då man kanske av okunskap och för litet kraft höll sig inom deekologiska ramarna, var sparandet en viktig del av samhällslivet. Det gälldealt skaffa sig resurser för alt kunna klara svåra tider Livet var kärvt och påmarginalen. behärskar vi enorma krafter, och därigenom drivs livelskärvhet något ål sidan. Fortfarandespelar sparandel en slor roll i samhället. Dels som en kvarva-raride dygd - enkvarleva från flydda tider, dels som ett sätt att skapa pen-ningresurser förfortsalla lönsamma penningalstrande investeririgar i produktiva maskiner ochsystem, eller som ansvarsfulla miljörimliga invesleringar Delintressanta med sparande är att det skjuter upp konsumtion lill framliden. Delvikliga ligger däri att sparande strider mot huvudtemat i industriekonomierna,vilket är atl vi som medborgare i varje givet ögonblick skall konsumera såmyckel som möjligt och alt vi skall anstränga oss för att göra det. Gör vi intedet sjunker försäljningssiffror och penningomsättningen i samhället och - veoch fasa - BNP ökar långsamt, och del är rena katastrofen om BNP skulle minska.