prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — Vårt försvar är icke tiU förnågra ancfra stridskrafter än våra egna. Jag är aUdeles övertygad om att ViolaClaesson utan att behöva fråga mig här i kammaren hade kuimat gå ut tiU böndemai Ifrna och redovisa detta. Jag är vidare aUdeles övertygad om att Tlinaböndemaockså är intresserade av att vi även fortsättningsvis i det här landet skaUkunna föra en poUtik som gör det möjligt för oss att bevara vår självstäncUghetoch vår integritet. För detta ändamål har vi bl.a. byggt 1989/90:43 11december 1989 upp ett bra luftförsvar,och tUl detta luftförsvars försvarsområden hör även detta område i Dalama. Defrågor stäUde om civilflyget får hon faktiskt stäUa tUl demsom hanterar frågor om civilflyget och frågor som är knutna tiU detta. Jag haricke ansvar för vare sig civilflyget eller flygkriser. 1övrigt viU jag hänvisa tUl de riksdagsbeslut om luftförsvarssystemetsom har fattats här i kammaren. Förste vice talmannen anmälde att RagnhUd Pohankaanhållit att tUl protokoUet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. VIOLACLAESSON (vpk): har uppfattat saken aUdeles riktigt när han säger attvpk är emot bl.a. satsningen på JAS. TiUräckligt många i vpk har redantUlkännagivit detta, och vi behöver därför inte diskutera motiveringen tUlvpk:s StäUningstagande. För Övrigt tror jag att en ganska stor del av svenskafoUcet håUer med vpk om att dessa pengar skuUe kunna satsas på ett betycUigtviktigare, intressantare och mer framtidsinriktat sätt. Vi ser JAS som ettmisslyckat projekt, och vi har även fått bekräftat hur misslyckat det var. Dethandlar här om mångmUjardbelopp som vi viU kunna använda tUl annat. Precissom är jag också övertygad om att böndema på , Uksomsäkert böndema över hela landet, är mtresserade av att bevarar smsjälvständighet och integritet. Detta är bra, och detta är också min åsUct. Menjust därför är det enhgt min uppfattning mycket viktigt att satsa pengarna såatt samhäUet blfr mmdre sårbart. Då är det inte, , JAS-projekt ochstora mihtära flygbaser som är det viktigaste. Då handlar det i stäUet t.ex. omatt vi satsar på att för vår Uvsmedelsproduktions skuU bevara värdefuUjordbruksmark. Vi måste se tiU att jordbruksproduktion kan förekomma på inångahåU i landet, över hela landet. Ju större spridning av jordbraksproduktionen,desto mincfre sårbara blfr vi. Ävenom cx;h jag inte är särskUt överens i dessa frågor skuUe jagvilja göra ett försök tiU att visa att det här hancUar om en principieUtvUctig fråga när vi diskuterar konsekvenserna för människor och mUjö invid DalaAirport. Det är ju nu fråga om en miUtär utbyggnad utöver den våldsammaexpansion som har skett vad gäUer civUflyget. Jag frågar på nytt:Hur kan säga att effektema för människor och natur efter dennautbyggnad och i och med användandet blfr mycket begränsade? Hur vet RoineCarlsson detta? Har det över huvud taget gjorts någon analys av de tänkbarakonsekvensema? Det vore bra att få veta detta. överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Svar påinterpellation 1989/90:57 om arbetsmiljön i skolorna UUa TUlander har frågat mig vUka åtgärder jag tänker vidta för att lösaskolans akuta miljöproblem. Jagdelar uppfattningen att situationen på vissa håll är otUlfredsstäUande när detgäller den fysiska miljön inom skolan. Även om många skolor är välskötta visarrapporter att skoUokalerna i vissa kommuner är i mycket dåligt skick. Vi kaninte acceptera att elever och anstäUda skaU behöva arbeta i nedshtna och iblandt.o.m. Skolan måste mötas med respekt också i detta avseende. EnUgtarbetsmiljölagen (1977:1160) är arbetsgivaren skylcUg att vidta åtgärder föratt förebygga att arbetstagare utsätts för ohälsa och olycksfaU. Inom skolangäUer denna skyldighet också gentemot elevema i årskurs 7 och uppåt. Kommunemasom arbetsgivare har således ett långtgående ansvar för skolans arbetsmUjö.Många kommuner har också satsat betydande belopp päförbättringar av den fysiska mUjön i skolan. Ettförslag om sådana ändringar i arbetsmiljölagen som bl.a. gör det möjUgt förelevema att utse egna elevskyddsombud har nyhgen remitterats tiU lagrådet. Ilagrådsremissen föreslås också att arbetsmiljölagen blfr tillämpUg även på låg-och mellanstacUema. Riksdagenbeslutade om en arbetsmiljöavgift. Den skall erläggas av såväl enskildasom offentiiga arbetsgivare, dvs. Avgifterna förs tiU ensärskild arbetslivsfond, från vUken kan utgå bicfrag tiU arbetsgivare förrehabUiteringsåtgärder och arbetsmiljöförbättrande åtgärder. Arbetsmarknadsministemavser att senare föreslå regeringen att lägga fram förslag för tiUriktUnjer för hur fondens medel skaU användas och till en organisation förfördelning och förvaltning av fondmedlen. Även kommunala arbetsgivare skaUkunna ansöka om bidrag från arbetsUvsfon-den. Kommunema bör därvid särskUtkunna beakta de behov som fmns inom skolans område. Föratt ytterUgare förbättra kommunemas möjUgheter att vidta åtgärder när detgäller arbetsmUjön har utbildningsutskottet vid sm behandling av propositionen(prop 1989/90:41, UbU9) om kommunalt huvudmannaskap för lärare, skoUedarc,biträdande skoUedare och syofunktionärer uttalat att ett stimulansbidrag om 300mUj.kr. bör ställas tiU kommunernas förfogande förförbättringar av skolomas fysiska miljö. RUcsdagenhar beslutat i enUghet med utskottets förslag, och jag räknar med attregeringen skall återkomma tUl med förslag om ettsådant stimulansbidrag. Sammantagetmenar jag att det, med de åtgärder jag nu har redovisat, bör finnas godamöjUgheter att rätta tUl stora delar av dagensarbetsmUjöproblem i skolan. 1989/90:43 11december 1989 Jag viU tacka skolministem för svaret på min interpellation. När jagStäUde interpellationen föranleddes den av chockrapportemaom de grava bristerna och förfallet i skolorna i . Det varyrkesinspektionen som slog larm i en frän rapport: bristande underhäU, dåligventilation, otiUräckUga personalram, försummelser beträffande sådanaelementära ting som samtalsram och telefoner, nödvändiga för kontakter medföräldrar TUl detta skall läggas att Stockhohns- 1989/90:43 11december 1989 området inte är ettundantag utan snarare ett belysande exempel på hur det är på många ancfra håU. .Attstaten har cfragit in ca 3 mUjarder har naturUgtvis sattsina spår. Det lägger ett stort ansvar för tiUståndet, som det nu är, påregeringen. Det kan rimligen inte ha undgått regeringen att förfaUet har ökat iproportion tUl att anslagen har mmskat. Den mUjö som man i många faUerbjuder elever och lärare att arbeta i är i stor utsträckning nedsUten,försummad och i vissa faU förslummad, vUket både aUergUceratredningen i har gett belägg för. Såhär är det aUtså på de flesta kommuners största arbetsplats. Läroböck-ema ärett kapitel för sig. Men nog är det skandal att man i ett pappersland somSverige erbjuder elevema sUtna, dåligt sammanhängande, nerkladdade ochförålcfrade läroböcker. Noghade redan när interpeUationen skrevs skolminister stora problem medskolan. Vad som har hänt , under en månad, har inte precis bicfragjttUl någon lösning av skolans problem, men däremot förvärrat dem. Vidbeslutet som fattades här i tvingades regeringen acceptera300 miljoner tUl förbättringar av skolomas fysiska mUjö.Är det en tiUfäUighet att den summan motsvarar de 3 mUjarder som staten harsparat in på skolan? Det är i så faU en senkommen återbetalning och ettindirekt erkännande av det stora misstaget i den förda pohtUcen. betalaspengama åter, meUan 10 och . Skadan är redan skedd och förvärraskontinuerhgt. 300 mUjoner förslår jU inte så långt. Hur mycket tiUfaUer t.ex.Malmö? är en stad med usel ekonomi, kris i bamomsorg, älcfreomsorg ochsjukvård, med tömda reserver och inga resurser, med stor eftersläpning när detgäUer tiUsynen av skoUokalerna. TiU aUt detta kommer den psykisk-sociala miljönpå skolorna, som i hög grad tiUhör skolans arbetsmiljö. Skolministemhar upprepade gånger uttalat sin tiUtro tUl att kommunaU-seringen löser mångaproblem. Det är nog en övertro, som bara den kan hysa som ser skolan ur ettutpräglat kamrersperspektiv. Det tragiska är att det som har skett under desenaste veckoma har resulterat i en pyrrasseger för skolministem men i en storförlust för skolan. Den främsta resursen som skolan ändå har är lärare som ärinspfrerade och engagerade. Men det är en ömtåUg materia, som inte låter sigtvfrigas fram. Föratomden förlust av ekonomiska medel som skolan har Udit genom regeringensfelaktiga poUtik och som bara tUl en del kommer att ersättas, har vi fåttuppleva hur skolan har fått en stor mspfrationsförlust. Jag nämnde desociala problemen som stör skolans arbete ofta och ihållande. Man kan ana attför många kan sådana förhåUanden bU förödande för den UtveckUng tiU harmoniskasamhäUsmedborgare som läroplanen talar så vackert om. För att belysa det vUljag ta upp en sak som har inträffat i . Enhel åttondeklass i hölls hemma från skolan av förälcfrarna, därför ansåg att förhåUandena i skolan, med hot om våld både mot elever ochlärare, var oacceptabla. Det exemplet är inte exceptionellt utan snararetoppen på ett . Sånog har skolministem ett svårskött pastorat. Det kräver mer än snabbfingeriärdighet för att inte störa eUer rent av förstöra den skola skolministemär satt att vara högste vårdare av. Enföratsättning för att få en ändring tiU stånd är att man kartiägger hur det äroch erkänner sakemas tiUstånd nu och från den utgångspunkten startar denmödosamma upprastningen. Jag vUl helt enkelt fråga om skohninis-tem är bereddatt ta ett mitiativ tiU en sådan kartläggning. FÖRSTEVICE TALMANNEN: Meningsyttringar från åhörama är mte tiUåtna. ULFMELIN (m): Först viU jag tiU vissa delar instämma i det UUa TUlander sade i sittanförande. I det svar UUa TiUander har fått från statsrådet säger han:"För att ytterligare förbättra kommunemas möjUgheter att vidta åtgärdernär det gäller arbetsmUjön har utbildningsutskottet vid sin behancUing avpropositionen om kommimalt huvudmannaskap för lärare, skoUedare, biträdandeskoUedare och syofunktionärer uttalat att ett stimulansbicfrag om 300 milj. kr.per år bör stäUas tiU kommunemas förfogande förförbättringar av skolomas fysiska mUjö." Efter detta kommer manuppenbarUgen att komma tUl rätta med problemen. Beslutet blev också detta vid riksdagensbehandling av ärendet . Jag kan inte låta bU att påpeka för statsrådetatt hans intresse i denna fråga är ganska snabbt påkommet, åtminstone när detgäUer ekonomiska avseenden. Det var ju det priset som han fick betala ikohandeln med vpk. ResiUtatetav denna uppgörelse är att kommuner som har misskött sina skolbyggnaderpremieras, medan de som för elevemas och läramas bästa har prioriteratunderhäUet av skolorna endast får vara med och betala kalaset. Detta är detverkUga resiUtatet efter det att riksdagsmajoriteten stäUde upp på vpk:sultimatum. Man frågar sig vad det fmns för anledning för staten att ge bicfragtiU upprustningen av skollokalerna i storstäderna. Det är nästan uteslutande istorstädema som skoloma är i det miserabla skick som massmecUa med TV ispetsen förmecUar intryck av tiU allmänheten. Detär också intressant att konstatera att den arbetsmUjöavgift som socialdemokratemaoch cfrev igenom i samband med beslutet om tvångssparande skaUräcka tiU att upprasta våra skoUokaler. Jag kan inte låta bU att tänka pådebatten om löntagarfondema. De skuUe ju som bekant bl.a. rädda pensionerna. Mmfråga till skohtunistem är: Är det regeringens framtida policy att man skaUpremiera kommuner som inte fuUt ut sköter sm verksamhet på ett tiUfredsstäUandesätt? 1989/90:43 11december 1989 Jag har arbetat i skolmUjö . Jag har med ancfra ordlång erfarenhet av skolans arbetsmiljö. Man kan se skolmUjön ur flera aspekter,med de vuxnas ögon och med bamens ögon. Jag tänker använda bamperspektivet . Skolgårdarna är oftaasfalterade och trista. Det borde finnas gräsmattor. 1989/90:43 11december 1989 blommor och storaklätterträd på dem. Det fmns det i min skola i , men det är faktiskt inteså vanligt. Det finns en flaggstång, så att man kan hissa flaggan påskolavslutningen. Det borde det också finnas överallt. På vintrarna gör barneniskana på gångama. Det är bra för barnen, men livsfarligt för de vuxna. Jaghar själv råkat iUa ut och bUvit blåslagen och fått vrickadefötter. Men ur bamens synpunkt är dessa iskanor roUga. Byggnadernaborde vara vackra och i form av låghusbebyggelse. Stora grå kolosser är tristaför barnen. DetskaU vara små klasser, så att barnen känner trygghet. Och skolorna i sin helhetskaU adminisfrativt vara så små att lärarna känner barnen, eftersom det sätterstopp för att det naturUga bus som aUtid fmns på en skola går över i hot ellermisshandel. DetskaU finnas skUda skolgårdar, om det är en stor skola, för låg-, meUan-ochhögstacUet. Och det skaU finnas rastvakter som ser tiU att narkotikaförsäljninginte förekommer. Främmande personer skaU tala om varför de är där. Man skaU hakonfroU över sådant. Detta är också något som ger barnen trygghet. LokalemaskaU vara nyreparerade, välskötta, ljusa och välstädade. Och låt våra bam sUppaskolor som är mögUga, har flytspackelgolv och byggski-vor som avgerformaldehyd, osv. Vi vet ju att detta ger allergier aUdeles i onödan. ViskaU satsa på våra bam som om de vore kongressdeltagare eUer gick på kurs eUerseminarium. Ett skräckexempel tycker jag är Norra latin här i . Somskola var den rivningshotad. Som kongresslokal är den vacker, elegant, ochdyrbart utrustad. Närman t.ex. skall gå på toaletten i skolan skaU där finnas en dörr att stänga.Det farms det inte aUtid i min skola. Det skaU finnas tvål, så att man kantvätta sig, och det skaU fmnas handdukar eUer något annat att torka sig med.Man skaU kunna tvätta händerna imian man går och äter skolmåltiden iskolmåltidslokalen. Man skaU kunna äta god mat i en lugn miljö. Jaghar nu kvar av mitt anförande, och de skaU jag som skoltancUäkarepassa på att använda för att tala om skoltandpoliklinikerna som också, somsagt, ligger på skolans område. Jag viU bara erinra om att ämnesområdet ärbegränsat till arbetsmiljön i skolan. GäUer anförande baraarbetsmUjön? ANFTA (): Det gäUer min arbetsmUjö och bamens arbetsmUjö. Duger inte det? DebilUga, effektiva och patientvänUga skoltandpolUdinikema behövs, därför att deär tiUgängUga för de yngre skolbarnen som inte behöver lägga ned lektionstid påatt ge sig i väg tiU en längre bort belägen tandkUnik. Vid olycksfall finns tancUäkareninom räckhåU. TancUäkaren ingår för barnen i skolans vardag. Det blfr intemärkvärdigare att gå tUl tancUäkaren än att kila in tiU syster påläkarmottagningen. Man skaU interationalisera för hårt. Man skall låta den vårdande persona- len få ha kvar sinpersonUga stolthet och integritet. För arbetsmUjöns skuU är det faktisktvUctigt att få känna att det är en form av psykisk arbetsmUjö. Och man skaU mterationaUsera bort människovärdet ur vården. Det ger en olustkänsla som ger enoförklarUgt hög sjukskrivningsfrekvens. Och för den vårdade är det ocksåförödande för människovärdet och självtUUten att bara bU ett vårdfaU och ertnummer i kön. Vi skaU se tiU att både patienten och den som vårdar får ha ensådan psykisk arbetsmUjö att de trivs. Låt mig tiU först säga att jag i stor utsträckning delarde synpunkter som hon har på skolans arbetsmiljö och den miljö som barnen skaUvistas i. Jag tycker att hennes beskrivning på många sätt var fm, enbeskrivning utifrån ett vardagsperspektiv som vi kanske oftare borde orkaanlägga när vi talar om skolan. Det är ändå detta det hancUar om. Tack fördessa synpunkter. TiUUUa TUlander viU jag säga att jag tycker att hon verkar något störd av attriksdagen har bestämt sig för att satsa pengar för att stimulera en utveckhngav arbetsmUjöerna i kommunema och i skolorna. Jag kan förstå att UUa TiUanderär störd av detta. Hon tillhörde ju den riksdagsmajoritet och rent av, ttorjag, den regering som tog bort det statsbitfrag som fanns förbyggande av skoUokaler. Det var ett ansenUgt statsbicfrag. Det uppgick tUlåtskUliga huncfra miljoner per är, vUket är ett betydUgt större belopp än detsom nu har anvisat för att stimulera mUjöförbättringar UUa Tilländerssyn på stimulansbicfrag från tiU mUjöförbättringar, som hon hifr harredovisat, står naturUgtvis i kontrast tiU hennes egna insatser, då hon var endel av riksdagsmajoriteten eller kanske rent av ledamot av regeringen närbidraget tiU skolbyggnader togs bort . Det vore klädsamt omUlla TiUander erinrade sig detta iiman hon blfr aUtför aggressiv i debatten. Jagdelar nog uppfattning att det fmns skillnader meUan kommunema ilandet. Jag tror att har rätt när han säger att de största bristernafmns framiör aUt i några av storstadsområdena. Dessa är mycket sammansatta ochredovisar inom sig stora skillnader. Storstädema är ju inga homogenaföreteelser, utan det finns kommunalt mycket stora variationer. Jag tror alltsåändå att har rätt i att det är i storstadsområdena som några av destörsta bristerna fmns. I , i och iMalmöområdet tror jag att man kan peka ut sådana. UUa TiUander viU göra gäUandeatt detta gäUer rakt över i hela landet. Jagreser nog mer än någon annan och tittar på landets skolor och träffar människorsom arbetar i dessa. Jag viU påstå att standarden och miljön över huvud tagetär ganska god när man kommer ut i landsorten. Det finns brister där också, detskaU jag inte dölja, men på det hela taget har kommunema tagit ett bra ansvar.Jag brakar säga, vUket jag viU framhåUa även i denna debatt, att man inte kanspåra någon tendens som tyder på att det är de fattigaste kommunema som har desämsta skoUokalerna. Jag brakar säga att det kanske rent av är tviirtom. Mångakommuner med högt skattetryck och låg skattekraft tar ett mycket bra ansvar förden gemensamma verksamhet som skolorna utgör och häller en god standard i dettasammanhang. 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 Justnu pågår i fiera storstadskommuner en intensiv debatt om vem som viUsatsa mest på upprustning av skolmUjöema, viUcet jag tycker är bra. Dennasatsning svarar väl mot det som finns ute i landet i övrigt. Detkan då tyckas som om tar en poäng när han säger att skaUge ett statsbicfrag tiU dem som har misskött sina miljöer och dragit sig undanett primärkommunalt ansvar som de skuUe ha tagit. Det beror ju aUdeles på hurdetta stimulansbicfrag utformas. Jag sade i kammaren att jag intetänker medverka tUl en utformning av detta bicfrag som innebär att det får ensådan konstruktion att de som har försummat nödvänchgt lokalunderhåU nu medhjälp av staten skaU få dessa försummelser undanröjda. Härfinns tvärtom anledning att diskutera offensivt vad som kan göras med dessapengar för att ytterUgare förbättra arbetsmUjöer för såväl elever somskolpersonalen. Hur kan ett stimulansbicfrag användas i ett sådant sammanhang?De som tror att pengama skaU användas för att exempelvis byta ut tak, rattnafönster och dåhga portar kommer nog inte att känna igen statsbi-cfraget närförslaget snart kommer tiUbaka för presentation i . UUaTiUander gör sig Utet lustig över kommunaUseringsresonemanget. Jag tror faktisktatt den som känner verkUgheten ute i landets kommuner vet att skolan iblandhamnar meUan stolama, om jag får uttrycka mig så, särskUt i budgetprövningen,därför att det finns de som tycker att man har ett ansvar som man delar medstaten. För skolan är det inte minst ur lokalhåUandepers-pektiv värdefuUt omman får tiU stånd en renodling av ansvaret, så att man lokalt kan stäUapoUtikema tiU ansvar för att de inte har skött den miljö som bam, ungdomar ochderas lärare skaU vistas i. har man kunnat ghda undan ansvaret. Det ärdetta som diskussionen hancUar om . Vi har aUt att tjäna på att det görstycUigt. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. sade att det verkade som om jag skuUe vara störd av densatsning som gjorts. Nej, jag har faktiskt varit störd av att densocialdemokratiska regeringen har cfragit in så många mUjarder från skolan. Dethar skett incfragningar år . Det är säkert medveten om. Stockholmsregionenfick ett underkännande av skolmUjön genom yrkesinspektionen. Med tanke på hurmånga skolor som har förfalUt är de förslag som har lagts fram, exempelviskommunaliseringen och det stelbenta förslaget att tvinga elever och lärare attstanna i skolan än vad undervisningen tar, att börja i fel ände.ArbetsmUjön måste sättas först i skolan. Det här med kommunaUseringen är ettbyråkratiskt förslag som i sig inte löser några problem. somskolminister borde ha skyndat långsamt, lyssnat och lärt och sedan varsamt gåtttill verket. Det har mte skett, och det är bara att beklaga. Jagnämnde i mitt ticUgare inlägg, men också en skola i jag som exempel. Där riktades förälcfraraas missfroende inte i första hand motskolledningen i , inte heUer mot skolans egen personal utan motsamhällets oförmåga att hjälpa tiU att skapa en bra arbetsmUjö. T.o.m. rektom iskolan, som har varit rektor i åtskilUga år, funderar på hur samhäUet har låtitdet gä så långt. Hur skall man i skolor med stora klasser och undermåligaarbetsmUjöer - det har gått utför av 80-talet - kunnasprida den trygghet som elevema är så beroende av för ett gott stucUeresultat?Det rör sig dock om en arbetsmUjö som dfrekt påverkar trivseb ocharbetsresultatet för både lärare och elever. Det är faktiskt mte, GöranPersson, tack vare den stxaaldemokratiska regeringen, inte heUer tack varesocialdemokratema i utbUdningsutskottet, som det nu satsas 300 mUjoner per årunder . Förresten, hur mycket räcker dessa 300 mUjoner tiU? 1Mahnö behöver aulan i en skola en renovering. Det har man inte råd med, såaulan är stängd. En renovering skulle kosta minst 5 mUjoner. En aula i en avMafrnös skolor! Vad skulle det komma att kosta att återstäUa aUa skolor medstora brister i någorlunda skick? Jag tror inte att dessa 300 mUjoner räckerså särskilt . ULFMELIN (m): Statsrådet läste förvisso litet grand av mina tankar när han påpekadeatt det mte var de fattigaste kommunema som hade de sämsta skollokalema utankanske kommuner med god ekonomi. Av det skälet skuUe man inte få statsbidragnär regeringen återkommer tUl med förslag om hur de lokala s.k.stimulansbidragen skaU användas. Det är ändå intressant att läsa iutbUdningsutskottets betänkande som vi fattade beslut om och som det ävenrelaterades tiU i svaret. Där står faktiskt, herr talman, att mUjön på mångahåU, specieUt i vissa storstadsregionskommuner, är mycket dåUg. Man kommer dåatt tänka på , eventueUt Mahnö, och någon annan stad. Litetlängre fram i betänkandet står det att man för att snabbt nå fram tUl resultatskaU stimulera kommunema tUl att göra kraftfuUa förbättringar i den fysiskamUjön. Jag ser fram emot den debatt vi kommer att ha då de som har fUat ihopdenna kohandel upptäcker att det kanske inte är , och andrakommuner som skaU fä pengar. ArbetsmUjö är faktiskt mte någonting där manlångsiktigt kan nå snabba resultat egentUgen. Det tar tid. Det är en helprocess som skaU genomföras. Den debatten lär vi få ta . SomUUa TiUander påpekade är de pengar som satsas Utet grand av nålpengar, omjag får använda det uttrycket. EnUgt en utredning som hargjort ligger det totala investeringsbehovet när det gäller lokaler på ungefär15-20 mUjarder kronor. För egen del tror jag inte att lösningen, herr tahnan,är att man skaU ge ut pengar på det här viset. När vi nu har skapatstimulansbicfraget skapar vi ytterUgare ett specialdestfrierat bicfrag somdelvis styr kommunen. Jag viU hävda att skuUe vi släppa mer av regleringar,detaljstyrning och annat inom skolans värld, skuUe vi få bättre resultat. Enhel del av de pålagor som har kommit från regering och riksdag har, vill jagpåstå, i stäUet hämmat utvecklingen just när det gäller fastighets-underhåU.Det har varit ganska lätt, dess värre, att göra besparingar inom 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 fastighetsunderhåll föratt exempelvis göra investeringar på utrustningssidan på gymnasieskolan. ANFTASTENBERG (mp): Tack, skolminister , för de vänliga orden. Det är aUtidsvårt att gräla med någon som svarar vänUgt. Hur skaU det gå till? försvårar det för mig! Jagsäger som UUa TiUander: Hur många skolor skaU dessa 300 mUjoner räcka tiU attrestaurera? Går det att få ett svar?