prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — De pengarna kommer atl förvallasav arbelsmiljöfonden, och avsikten är all de sä småningom skall användas tillolika investeringar i syfte all förbättra arbetsmiljön där sådana förbättringarär nödvändiga - och där är inte jordbruket undantaget. I den sista reservationen vid betänkandet krävs atl rättenall dra av kostnader för reparation av bosläder i jordbruk skall bibehållas.Enligt utskotlsmajoriteten finns del ingen anledning alt tillmötesgå delförslaget, eftersom det inte finns något förslag från regeringenatl göra en sådan förändring - det är ju RINK som har föreslagit detta. Det äralltså inte aktuellt . Avslutningsvis vill jag något kommentera de tre förstareservationerna i betänkandet. När del gäller den första reservationen vill jag hänvisatill de tre utredningar som har presenterat sina förslag ominkomstbeskattningen, företagsbeskattningen och de indirekta skatterna. Detomfattande arbete som dessa utredningar har åstadkommit kommer efter enbred remissbehandling atl resultera i förslag från regeringen, som till storadelar förhoppningsvis tillmötesgår reservanterna bakom den första reservationen.Som också framkommit i bl.a. massmedia, har regeringen under gårdagen meddelatatt man har för avsikt atl framlägga ett förslag om en kraftig höjning avskiktgränserna inom förmögenhetsbeskattningen. Det måste väl också vara någotsom kan anses till vissa delar tillmötesgå reservanternas önskemål? Detta fårbli mitt svar till samtliga borgerliga ledamöter på den fråga som jag har fåtti deras anföranden. Om de två sista reservationerna, nämligen nr 2 och nr 3,som handlar om 1992 års lanlbrukstaxering, vill jag säga att jag tycker man ärtidigt ute. Det är och som står för dessareservationer, som är identiskt lika så när som på en mening. villatl skattskyldiga i vart fall i förväg kan få besked om alt enfastighetstaxering inte kommer att tillåtas resultera i kraftigaskallehöjningar, medan framhåller atl de skattskyldiga i förväg börfå besked om skatteeffekterna av en fastig-helstaxering. Enligt vår uppfattningär det svårt att tillmötesgå sådana öns- Prot,1989/90:21 Prot, 1989/90:21 8november 1989 kemål, eftersombeskattningsreglerna hitintills regelmässigt har omprövats i samband med attresultatet av en ny allmän fastighetstaxering blivit känt. Del är knappasttroligt all taxering av lantbruksenheter blir ett undanlag. Med del här har jag kommenterat samtliga reservationer, och jag villavsluta med all yrka avslag på alla dessa och i övrigt yrka bifall tillhemställan i detta betänkande. I TV såg vi statsminister tala på enpresskonferens, , Han informerade om att socialdemokraterna ochfolkpartiet nu var överens om - som jag kallar det - skatteomläggningen.Statsministern hänvisade till de tre utredningar som föregått de senaste femveckornas intensiva förhandlingar med två borgerliga partier om del nyaskatteförslaget. Såvitt jag förstår inryms i gårdagens uppgörelse atlavdragsrälten för mangårdsbyggnader kommer atl försvinna. Så enkelt kan alltsåinte göra del för sig atl han hänvisar till att del ännu inteföreligger något beslut. Det föreligger ju faktiskt i grunden ett regeringsbeslutom att man vill ha del så här, och innehållet i del beslutet instämmer tydligenfolkpartiet i, , som är från , borde ha all anledning altvilja bibehålla denna avdragsrätl för att inte försämra möjligheterna till nyainvesteringar på den norrländska landsbygden. Jaglade märke till all både och sade att det intekan göras några ensidiga förändringar i den träffade uppgörelsen, utan sådanamåste göras i samråd med de partier som har deltagit i uppgörelsen. Man"nitar" i stort sett fast både och genom gårdagensuppgörelse. Detär vidare viktigt atl komma fram till ett beslut i frågan om beskattningen avförmögenhet i det arbetande kapitalet i förelagen, svarar inte påfrågan om man också har kommit överens på den punkten. Det går inte atl hänvisatill de utredningar som gjorts, eftersom dessa över huvud taget inte harbehandlat frågan om förmögenhetsbeskattningen. Det ärendet har legat påregeringens bord. Om regeringen har diskuterat frågan med de borgerligapartiernas företrädare, då är det fantastiskt om det ingår i uppgörelsen inte skall ta hänsyn till det arbetande kapitalel. Jag vill få ett besked,, huruvida socialdemokraterna kommer atl lägga fram en propositionsom går ut på all förmögenhetsbeskattningen på det arbetande kapitalet slopas. Vadså gäller fastighetstaxeringen 1992 konstaterar jag med erfarenhet av tidigaresocialdemokratiska förslag och med kunskap om gårdagens presskonferens all delblir högre skatt för jordbruket. Genom gårdagens uppgörelse kommer skatten förvillaägarna att höjas i och med den kommande fastighetstaxeringen. Därav måsteden logiska slutsatsen dras att ni är beredda att göra samma sak för jordbruks-och skogsbruksägarna. LEIFOLSSON (fp): Låt mig bara göra en kommentar till inlägg om framtidabeskattning av förmögenhet i arbetande kapital. BrunoPoromaa så atl den översyn som sker får till resultat all den be- Prot.1989/90:21 skattningen försvinner? Den frågan är ju mycket vital. BrunoPoromaa sade - jag tror nästan ordagrant - så här:Resultatet tillmötesgår förhopp- ', // . /-./ . ,, , ningsvisreservanternas krav. kan ju tillse detta genom all helt enkeltrösta på reservationen. Del är nästan omöjligt att föra en debatt medKarl-Gösta , eftersom han spekulerar så otroligt mycket. Jag harexempelvis inte sett något förslag beträffande mangårdsbyggnaderna, som niberör i reservation 7. Del är meningslöst alt debattera en fråga i vilken delinte föreligger något förslag. Jag vet inte heller om frågan om avdragsrätlför mangårdsbyggnader finns med i den överenskommelse som har träffals mellanpartierna. Om hade deltagit i skatleförhandlingarna hadeKarl-Gösta varit bättre informerad. Så till frågan 1992. Omfolkpartiels och i synnerhet önskemål uppfylldes, tror jag altdel skulle vara en björntjänst för er. Frågan vore säkerligen bra för er attanvända i valrörelsen som skrämselpropaganda. Vad som gäller om förmögenhetsbeskattningen på arbetandekapital framgår klart av utskottets skrivning, varför jag inte ytterligareskall debattera den saken. Jag rekommenderar er atl ge er till tåls och intevara så hela på gröten. Här ser vi, , konsekvenserna avatt föra dessa skallediskussioner på loppnivå där bara ett fåtal personerdeltar. Den diskussion som gäller beskattningen av svenska folket borde ägarum i och dess utskott och inte vid sidan om . Det är en självklarhet atl den debatten måsteföras på någon nivå. kommer den till . Var så säker pådel, . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under14§,) Företogs till avgörande skatteutskottets betänkanden1989/90;SkU4 och SkU7. Mom. 1 (en reformeradföretagsbeskattning) Först biträddes reservation 2 av och med 1989/90:21 39röster mot 16 för reservation 3 av . Härefterbiträddes reservation 1 av m.fl. med 63 röster mot 36 förreservation 2 av och . 207 ledamöter avstod från atlrösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 207 röster mot 62 för reservation 1 av HugoHegeland m.fl. 38 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (medhjälpande make i familjeföretag) Utskottetshemställan bifölls med 176 röster mot 130 för reservation 4 av . Mom.3 (lön till barn i familjeförelag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.4 (fåmanshandelsbolag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (hyresersättning från fåmansförelag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (fåmansföretagsledares bilförmån) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.7 (bilförmån i övrigt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (de allmänna investeringsfonderna och arbetsmiljön) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.9 (tidpunkten för inbetalning på allmänt investeringskonto) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.10 (egenföretagares pensionering) Utskottetshemställan bifölls med 175 röster mot 130 för reservation 12 av . Mom.11 (kompanjonsförsäkringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 av 104 son m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12(tjänstepension) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation14 av geland m.fl,, dels reservation 15 av LarsBäckström - bifölls med acklama-tion. Mom. 13 (arbetsrättsligt skadestånd) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 16 avKjell m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 14 (representationskostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (föräldrapenning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avKjell m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 18 (skalbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avLars - bifölls med acklamation. Mom. 19 (förlust genom borgensförbindelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avHugo Hegeland m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (kapitalförlust vid konkurs) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avHugo Hegeland m,fl, - bifölls med acklamation, 21 (debiteringen av prehminär B-skatt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avHugo Hegeland m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 22 (renkonio) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 23 avRolf Kenneryd och - bifölls med acklamation. Mom. 23 (en översyn av rennäringens beskattning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avKjell m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 24 (samebyarna) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 25 avHugo Hegeland m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (yrkesfruktodlare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avHugo land m.fl. - bifölls med acklamation. 26(trädgårdsförelags resultaluljämningsfond) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avRolf Kenneryd och - bifölls med acklamation. Mom. 29(forskningsråd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avRolf Kenneryd och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital) Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot 131 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (lanlbrukstaxering) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation2 av m.fl., dels reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (reservelverk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKjell m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (lanlmäterikostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avHugo Hegeland m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 6 (arbetsmiljön) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avRolf Kenneryd och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (mangårdsbyggnad) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avHugo Hegeland m.fl. - bifölls med acklamation. 15 §Meddelande om uppskjutna interpellationssvar Prot. FÖRSTEVICE TALMANNEN: "77; \-------- Jagfårmeddela alt miljö-och energiminister är sjuk och inte 1 8f kanbesvara interpellationer vare sig eller . 16 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden Pä förslag av förste vice talmannenmedgav kammaren all de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden avdagens sammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang vid kammarensarbetsplenum . 17 § Miljöavgifter m.m. Föredrogs skatteutskottetsbelänkande /90;SkU8 Miljöavgifter m.m. I skatteuppgörelsen mellan i första handsocialdemokraterna och , vilken till vissa delar även stöds avcentern, har man uppenbarligen kommit överens om olika slag av miljöavgifter,eller rättare sagt: miljöskatter. Del gemensamma budskapet från dessa partierkan bara uppfattas på ett sätt, nämligen atl miljöavgifter enligt deras modellär nya skattepålagor, eftersom syftet är atl finansiera skatteomläggningen. Vi moderater trodde att det fanns en bred enighet om allekonomiska styrmedel borde utgöra en väsentlig del av miljöpolitiken. Densenaste tidens diskussioner har emellertid klart visat atl huvudinriktningenbeträffande miljöavgifter är atl dessa skall skaffa staten mera inkomster. Dennuvarande energibeskattningen är ett lapptäcke av olika principer och regler.Nu kommer detta lapptäcke att breda ut sig ytterligare genom tillkomsten avmiljö-skaller. Såvitt jag kan förstå är representanter iskatteutskottet helt överkörda av sin partiledare. Han har ju nämligen klartuttalat alt en del av finansieringen av skalleomläggningen kan utgöras avmiljöavgifter, eller rättare sagt miljöskatter. I reservation slår det atl miljöavgifternaskall konstrueras på ett sådant sätt all de sjunker om förorenaren vidtar dereningsåtgärder man vill åstadkomma, annars blir miljöavgiften en skall. I denuppgörelse har träffat med socialdemokraterna utgör miljöavgifteren av finansieringskällorna. Hur förklarar denna helomvändning?Vad innebär det för framliden? Får vi en fortlöpande höjning avmiljöskatterna, eller hittar man på nya skattebaser inom miljöområdet? Ellerförväntar man sig inte att miljöskatterna skall stimulera till förbättradreningsteknik? Jag villsamtidigt ställa en fråga riktad till både socialdemokrater och folk- 107 1989/90:21 partister:Med hur myckel siiger bensinskallen , när vi får nya mil- Detta framgårinte rikligt av de handlingar som lämnades ut vid ~ \ presskonferensen i går, ' 8f r . . Vi moderater har alllidhävdat att miljöavgifter framför allt skall vara ett styrmedel som kan ge ossen bättre miljö. Miljöavgifter skall användas där en tydlig valmöjlighetföreligger för konsumenten eller producenten. Miljöavgifter leder då snabbitill långtgående, goda effekter för vår miljö. Vad beträffar miljöavgifter villvi moderater inte blanda in stalsfinansiella slånd-punklstaganden.Miljöavgifter kan därför enligt vår uppfattning inte utgöra en källa förfinansiering av en marginalskaltesänkning. Moderaternaförordar en sammanhållen politik som skall leda till en minskning av miljöskadorna.Detta vill vi åstadkomma genom energibeskattning i kombination med olika slagav miljöavgifter och miljökrav. Vi vill därför införa en koldioxidskatl.Eftersom ingenting egentligen kan göras för alt undvika utsläpp av koldioxidvid förbränning, blir det fråga om en skatt som blir styrande vidvalet av bränsle för användning vid produktion av elkraft och värme.Energibeskattningen enligt moderat modell blir enkel och styrande. Viförordar således moms på energi i kombination med en koldioxidskatt om 30 öreper kg utsläpp av koldioxid. När bränsle används som insalsmedel iindustriprocessen, exempelvis i järn- och stålföretagen och i cementindustrin,skall vi inte beskatta koldioxidutsläppen. Detta är typiska exempel på områdendär vi skall ställa miljökrav. fyller en viktig funktion idetta avseende. Nuvarandepunktskatter på energiområdet skall enligt vår mening avskaffas. Bensinskattenersätts delvis av en trafikskatl. Allt delta är förändringar inom ramen förnuvarande sammanlagda energiskatter om ca 31 miljarder. Bensinpriset höjs intemed den inriktningen av beskattningen som vi förordar. För atl stimulera till fortsatt produktion av värme i fjärrvärmeverkvill vi i momssammanhang införa en nollskaltesatsnivå vid tillhandahållande avvärme. Detta är exakt samma regler som finns i . Denav oss moderater förordade energiskattepolitiken stimulerar till användning avicke fossila bränslen. Den stimulerar till användning av miljövänliga alternativ,såsom sol och vind. Den beskattar inte vårt inhemska bränsle, biobränsle.Elanol t.ex, blir skattefritt, Ikombination med denna energibeskattning vill vi dessutom införa miljöavgifteroch miljökrav. Miljöavgifter skall inte betraktas som en inkomstkälla förstaten, I konsekvens därmed vill vi att den nuvarande miljöskallen påinrikesflygel omarbetas till en miljöavgift i syfte att åstadkomma miljöförbättrandeåtgärder inom flyget. Vihar i delta betänkande två reservationer avseende gödselmedelsavgif-len ochbekämpningsmedelsavgiften. Det är känt att vi vill slopa dennapunktbeskattning av produktionsmedel. Dessutom har vi enreservation som gäller inbetalningarna av indirekta skatter. Dessa inbetalningar skall ske på ett likformigt sätt, vilket är ensjälv klarhet. Vi har tidigare haft en debatt i finansutskottet i fråga om betalnings medel. Vi anser atl dessa inbetalningar skall kunna göras via postgiro och 108 bankgiro och bestämmelserna skall vara entydiga. Med del sagda yrkar jag bifall till reservationerna 1,8, 12, 15 Prot. 1989/90:21 och 21 i betänkandet. KJELLJOHANSSON (fp): Miljöavgifter m.m. I detta belänkande behandlas ett antal motioner rörande frågor ommiljön och med skatteanknytning, alla från den allmänna motionstiden. Två avfolkpartiets partimotioner behandlas också, och behandlingen avser då deavsnitt i motionerna som rör miljöavgifter. Motionerna är folkpartietspartimolioner om trafik och miljö samt motionen om miljö och utveckling. motion som behandlar miljö och utveckling förs ett ganska intressantresonemang om olika statssystems inverkan på miljön i olika länder, dvs. hurplanekonomi resp. marknadshushållning påverkar miljön. Detta är väl intenågot speciellt hett ämne; alla vet ju hur det slår till i planekonomierna. är intressant att konstalera atl marknadstryckels förmåga att ändraföretagens produktionsinriktning är myckel betydande. Låt mig nämna ettexempel. infördes i ett antal klorfria produkter påmassaområdet enbart beroende på det konsument- och miljöintresse som uppstod.Konsumenterna styrde alltså produktionen i myckel hög grad. Delta ärnaturligtvis bra. Dettahade kunnat påskyndas om statsmakterna hade velat hjälpa till och om de hadevarit på alerten i fråga om att införa miljöavgifter. Svenskindustri har på massaområdel gjort ganska betydande insatser. Jag har själv imitt civila yrke varit verksam och arbetat ganska myckel med val-tenrening. Detfinns ofta en stor benägenhet att hacka på svensk industri, inte minstmassainduslrin. Jag tycker att det är litet orättvist. Man ligger internationelltsett myeket långt framme. Det kan vara intressant alt se på vad som har hänt.Det är ingen mening för ett företag alt köpa massa eller själv odla skog,transportera till bruket och koka eller slipa för atl få fram massa för atlsedan släppa ut fibrerna i våra vattendrag. Alla begriper att det skulle varaen ganska dålig affär. Här finns ett starkt ekonomiskt incitament atl ta varapå massan och minska utsläppen. Detta gäller även kemikalier. Det är en likadålig affär att köpa kemikalier och sedan släppa ut dem i vattendragen. Om mankan ta till vara dem är det av stort värde. Miljöavgifternakommer här in som ett annat ekonomiskt incitament som befordrar sparande. Detkrävs dock atl man tänker sig för när man skall utforma miljöavgifterna. Mankan inte utforma dem hur som helst. De måste utformas så atl de verkligenpåverkar de faktorer som man vill påverka inom ett företags verksamhet. Denandra partimoiionen handlar om den allmänna miljöavgiften på flygtrafik sominfördes . Del är inte fråga om en miljöavgift i ordetsegentliga bemärkelse, utan det är en ren skatt. Avgift utgår på starter ochlandningar. En flygtrafik utan starter och landningar är som bekant ganskaineffektiv. Man kan således inte påverka avgiften. Man kan möjligen dra nertrafiken som sådan och inte starta över huvud laget. Det är ju detsamma somatl trafiken försvinner. Med den utgångspunkten kan man möjligen tala om enmiljöeffekt. Miljöavgifterna skallnaturiigtvis utformas så att de påverkar användning 109 Prot.1989/90:21 av bränslen ochmotorkonstruktioner. Det tillkännagivandel vill vi ge till re- 8 november1989 geringen. Miljöavgiften måste konstrueras så alt utsläppen sjunker.De före-lag som drabbas av avgift skall då införa de reningsåtgärder som manvill Miljöavgifter m.m. ä.tajkomma, annars bli del en skall. Detta innebär atl de medel som har inkommit genommiljöavgifter inte utan vidare kan återgå till förelagen för miljöförbättrandeåtgärder. Om del finns någon form av identifikation fungerar intemiljöavgifterna som det är tänkt. införde miljöavgifterpå handelsgödsel och bekämpningsmedel. Då fanns en moderat- ochcenierreservation som sade att jordbrukarna först skulle ha avdrag föravgifterna. Sedan skulle dessutom de influtna medlen återföras tilljordbrukarna. Del förslaget skulle innebära all jordbruket kollektivt skulleuppbära större summor än del hade betalt in i miljöavgifter. Jag tillät mig då,och jag tillåter mig fortfarande, att tvivla på den typen av åtgärder. Slutligen måste avgifterna också relateras till någon formav bedömning av hur mycket miljön tål. De måste utformas så att de blirkännbara för förelagen, om man skall få till stånd en omläggning.Socialdemokraterna har bekämpat de tankar vi har fört fram omatl man skall införa miljöavgifter. Jag minns hur i eninterpellationsdebatt med gjorde honom nästan helt förtvivladgenom att oavbrutet säga att företagen inte skulle kunna köpa sig fria. Dethjälpte inte hur än påpekade att det i dagfaktiskt är gratis all smutsa ner miljön. har man dock kommitunderfund med detta. Arbetet med miljöavgifter tog inte ordentlig fart förränvi från sida i KIS, skatter, krävde attenergibeskattningen helt skulle föras till miljöavgiflsutredningen. Vårgrundsyn är nämligen atl energibeskattningen skall beslå av miljöavgifter ochovanpå detta en mervärdeskatt. Därmed har jag också i viss mån svarat litet grand påKarl-Gösta frågor. spelade upp en väldigindignationsvals från talarstolen. Jag förslår mig inte riktigt på det. Såvittjag kan förstå är vi helt överens om hur energibeskattningen skall utformas,nämligen med miljöavgifter i botten och mervärdeskatt ovanpå. Det är detsystemet vi vill genomföra. säger all vi har förfuskat tankengenom atl gå med på en finansiering med miljöavgifter. Vi har en miljöavgiftsom själv sade atl man inte kan göra något åt, nämhgenavgiften på koldioxidutsläpp. Koldioxid uppslår vid förbränning. Det ligger isakens natur, och det är meningen. Därför har vi tagit med koldioxidavgiftensom en del av finansieringen av skattereformen, frågade hur mycket bensinpriset kommeratt stiga 1991 när miljöavgiften införs. Om jag inte tar fel är av den bensinpris ökning på , som har diskuterats ett uttag av koldioxidavgift. Det skall motsvara koldioxidavgiften. Koldioxid uppstår som bekant även när man förbränner bensin, 110 Såvitt jag kan se är vi helt enseom samtliga detaljer i energibeskattningen. Denpunkten kan med fördel avföra från indignalionslistan när Prot.1989/90:21 de skall ut och kritisera den skalteöverenskommelse som har träffats. Med del anförda ber jag alt få yrka bifalltill reservationerna 2, 9 och 21. () replik: är inte konsekvent. Han talarom miljöavgiften - när det gäller miljöskatten - på flyg och säger atl delinte är rikligt. I det avseendet delar jag hans uppfattning. Jag sade redan imitt inledningsanförande att miljöskatten skall omarbetas till en miljöavgiftpå flyget. Avgiften på koldioxid är också en typisk skatt. Eftersomman inte kan rena koldioxidutsläppen är det ingen form av avgift. Man kan inteavfasa den mot noll. Om viskall införamiljöavgifter i vårt land-vilket vi t,ex,görpåsvavel-och kväveutsläpp - skall det innebära en stimulans till all manskall minska utsläppen. skall avgiften försvinna. Den skall fasa uttill noll om det är någon mening med all ha en miljöavgift. Detta måstefolkpartiet komma till rätta med. Vi för en konsekvent politik i det avseendet. Vi har enskatt i botlen, en koldioxidskatl, och till del kommer en mervärdeskatt. Närdel gäller bensinen vill vi ha en trafikskatt som skall inrymmas i del nugällande skatteuttaget på bensin. Vi vill inte höja någon form av bensinskalleller över huvud taget höja energiskatterna. Till detta kommer all vi föreslårmiljöavgifter beträffande svavel och kväve.