prot · GD09125 · 1989-12-31 00:00:00 — Det innebär dels alt man skall uppnå lika rältigheter,dels atl man skall ha likvärdiga möjligheter Invandrarna skall alltså behandlaspå samma sätt som övriga medborgare inom ramen för den generella politik somfastställs för olika samhällsområden, som t.ex. arbetsmarknad, bostad ochutbildning. För atl invandrarna skall kunna behandlas på ett sådant sätt krävsdel att varje myndighet har ett ansvar för atl ålgärder vidtas som gör detmöjligt att nå de här rättigheterna; samma möjligheter samma villkor 1 motion Sf623 har vi från sida pekat pådel faktum alt det på flera viktiga samhällsområden är en bra bit kvar tills viuppnår jämlikhetsmålet. Ett exempel som vi nämner gäller invandrarna ocharbetsmarknaden. Vi kau konstalera alt invandrare, och särskiltirivandrarungdomarna, har en dubbelt så hög arbetslöshet som motsvarandesvenskar och svenska ungdomar På skolans område kau vise hurelevermedett annat hemspråkän svenska i mindre omfaltuing än sina svenska kamrater söker sig tillgymnasium och högskola. Det är också vanligare med studieavbrott i den gruppen. Man skulle kunna fortsätta att göra en sådan häruppräkning av fler samhällsområden där vi har en bra bil kvar till alt riålika förutsältuingar och lika villkor Tyvärr kan den listan göras ganska sålång. Vi i tycker atl det är dags alt man utvärderarjämlikhetsmålel och ser på hur det i praktiken har kommit atl omsättas isamhället. Det har hänt mycket i vårt land sedari mitleri av 70-lalel, då måletformulerades. De tidigare arbelskraftsiuvandrarna är nu milt uppe i ettgenerationsskifte. Stora grupper bland del senasle årtiondets invandrare harkommit från längre bort liggande länder Del innebär alt del kulturella,språkliga och religiösa avståndet mellan dem som kommit och det samhälle somde skall leva i har ökat. Frågan är om vi i tillräcklig grad har anpassat vårasamhällsinsatser till dessa förändringar Del lycker vi alt vi borde utvärdera- och komma med riktlinjer för hur delta skall fungera under 90-talel. Valfrihetsmålet har kommit att formuleras så, att det ger iu- 1989/90:125 18 maj1990 vandrarna rätt aft levaoch verka i den sveriska samhällsgemeriskapen och behålla ochutveckla sitt kulturarv. Det skall dock ske inom ramen för de grundläggandenormer som gäller i del svenska samhället för mänsklig samlevnad och respektför andra människor Det här målet har kommit att tolkas på vitt skilda säll,beroende på hur man har uppfattat rätlen alt behålla och utveckla sittkulturarv. Det har t.o.m. åberopats som skäl till att vissa brott i värt land,med hänvisning lill den åtalades kulturella bakgrund, skulle betraktas på ettmildare säll. Valfrihelsmåletkommer med slor sannolikhet all fä en mer centralbetydelse inom invandrarpolitiken. I och med alt invandringen har ändratkaraktär under framför allt 80-talet har antalet invandrare med mera avvikandekulturell bakgrund ökat i snabb takt. Riskerna för konflikter ochmotsättningar ökar därigenom i samhället. De som har anlänt uuder senare år harknappt hunnit etablera sig i vårt samhälle. Men kommer dessagrupper atl ställa krav på samhället och på sina medmänniskor. Jag vill påstå att samhället är dåligt förberett på att möta den debatlsom då uppstår Hitintills har vi i hög grad hukat för den debatten och hänvisattill del övergripande målet, ulan att vi närmare vill precisera vad del ipraktiken innebär För frågau är hur låugt vi är beredda atl gå uär det gälleratt acceptera kulturellt avvikande beteenden. Visom deltar i den här debatten vet all spännvidden på den här punkten är slorbland svenska folket. har pekat på ett sådanl påtagligt exempel.Här finns ullalanden - alltifrån dem som säger aft "är man i , dåfår man acceptera svenska normer och sedvänjor fullt ut", till dem somtalar sig varma för ett mångkulturellt samhälle. Delär egeutiigen det här som mycket av det som står i propositionen om åtgärdermot etnisk diskriminering handlar om. Därför lycker vi centerpartister att detär beklagligt aft mau från regeringens och ufskotfsmajorifetens sida inte villstarta ett arbete som innebär alt vi preciserar valfrihelsmålet. Det kommer atlbehövas. I stort sett är vi frän sida överens med utskottsmajoritetenom att vi iute genom lagstiftning skall förbjuda rasistiska organisationerDäremot anser vi att vi skall skärpa straffen för brott med rasistiskaförtecken, och vi lycker alt mau i deu aviserade utrednirigeri skall se överlagstiftningen med inrikluiug på alt vi kraftfullare motverkar och beivraretnisk diskriminering. Närdet gäller lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet anser vi atlmau på nytt bör överväga en sådan, i första hand i preventivt syfte. Delinnebär atl straffrättsliga ingripanden bör undvikas och alt vi i slället börinrikta sanktionerna på skadestånd. 1betänkaridet SfU21 beharidlar vi en helt annan sak. Det gäller ett nyttersättnings- och mottagningssystem för flyktingar i kommunerna. Från cenlerpartietssida har vi efterlyst ett nytt ersättningssystem som motverkarett passivt socialbidragsberoende och som ger kommunerna möjligheter atl meraaktivt arbeta med all slussa ul flyktingarna på arbetsmarknaden. Den uuföreslagna modellen ligger väl i linje med våra tidigare krav. Sammaförhållande gäller regeringens avsikter atl återinföra bosättningslå-nen. Vi har dock frän cerilerpartiets sida haft två erinringarI övergången lill ell nytt system kan del finnas kommuner som får problem ochdär ersättningen inte täcker kommunernas kostnader Vi har lill utskottet fåtteu skrivelse fråu någon kommun, och vi har uuder utskottets arbele också fåttpåstötningar från olika kommuner De är oroliga för vad övergången kan innebära.Därför har vi i utskollet i enighet markerat alt stateu har huvudansvaret.Skulle del bli problem måsle regeringen snabbt överväga åtgärder som kan lösaproblemen och som håller kommunerna koslnadsmässigl skadeslösa. Skullekommunerna uppleva att omläggningen är elt försök från statens sida atl vältraöver kostnader och ansvar på kommunerna, är jag hell övertygad om att detkommer att bli myckel svårt för invandrarverket att teckna avtalmed dessa kommuner om fortsalt flyktingmottagande. Det audra kravet från vår sida gäller kommunernasmöjligheter att begära och beställa arbelsmarknadsservice. Mycket av den häromläggriiugen står och faller med hur vi lyckas med att snabbt få utflyktingarna i arbetslivet. 1 annat fall blir hela omläggningen ett slag iluften. Vi tycker att propositionen är något otydlig på deu härpuuklen. I propositionen talas det i allmänna ordalag om hög beredskap ochnära samarbete. Vår erfarenhet av att diskutera della med människor som arbetarmed den här typen av frågor ule i kommunerna är alt del inte är så enkelt somatl bara tala om alt det skall vara hög beredskap och nära samarbete. Det finnsett anlal konfliklpunkler mellan de statliga arbetsmarkuadsmyndighetema ochkommunerna då del gäller de senares önskemål och vilja all göra insatser Enligtvår uppfattning måste en precisering ske av bl.a. arbetsmarknadsverkets roll idet fortsatta arbetel. Kommunerna måste få större möjligheter och störrerättigheter atl begära och beställa service och särskilda insatser hos AMS ochandra arbetsmarknadsorgan för atl kuuna genomföra de individuellaintroduktionsplaner som hela idén bygger på. De måste fungera så allinvandrarna snabbt kommer ut i arbetslivet. Vi har i en reservation pekat på atl vi skulle önska altmau tillförde detta till det nya syslemel. Då tror vi alt mau har störreförutsältuingar alt lyckas bra med omläggningen, som är så viktig för delfortsatta kommuuala flyk-lingmotlagaudet. Jag yrkar bifall lill cenlerreservationernalill socialförsäkriugsulskotiets betänkanden 18 och 21. AnL24 (vpk); Först skulle jag vilja säga ett par ord lill GullanLindblad från moderata samlingspartiet. Självfallet är del pä del viset att denofficiella moderata politiken återspeglas i motioner ochreservationer i , och det är dem vi behandlar Men måsleGullan ha en viss förståelse för oss övriga, om vi känner oss någotförvirrade av alt moderata samlingspartiet så att säga uppträder med tvåansikten. Man har en officiell politik i , men finns detframstående företrädare för partiet som uppträder precis tvärtom i audraförsamlingar Jag gör inte anspråk på att ha monopol på humanitet ochgenerositet. Jag skulle gärna vilja alt dessa begrepp omfattades även av alla imoderata samlingspartiet. Men då fordras det atl partiet tar klart ochentydigt avstånd från kommunala politiker som uppträder i strid mot denofficiella moderaia politiken. Det klargörandet anser jag vara absolutnödvändigt, om vi skall rensa den här debatten från rasistiska inslag som eneller annan kommunalpolitiker gör sig skyldig till. 1 de betänkanden vi nu behandlar återfinnsett stort anlal vpk-moliouer och motsvarande reservationer på en rad områden.Det handlar om konkreta förslag vad gäller flyktingpolitiken,invandrarpolitiken, det kommunala flyktingmottagandet, åtgärder mot etniskdiskriminering, anknytningsinvandring och representation i invandrarverketsstyrelse. Det är självklart att en gemensam debatt kring så många ochomfattande områden av nödvändighet blir schematisk och bristfällig. Vad gäller flyktingpolitiken ämnar jag koncentrera migtill de områden som vi anser viktiga atl debattera . Vi kan konstatera attregeringen har påbörjat en anpassning till den restriktivare flyktingpolitiksom råder i . Den beslul , altmed hänvisning till 3 kap. 4 8 i utlänningslagen iute längre ge skydd i Sverigeåt krigsvägrare och s.k. de facto-flyktingar, om inte särskilt siarkaskyddsbehov föreligger, innebär alt regeringen inför ett tidsobestämtundantagstillstånd för märiskliga rättigheter Det firins skäl all frukta atfregeringens avsikt är all delta tillstånd senare skall permanentas. Människor som fram till deu haft rätt atlfå skydd i mol krig och kränkningar av de mänskliga rättigheternaskall nu avvisas till sina hemländer, till fortsatta kränkningar av demänskliga rätligheterna. har genom att underteckna iuternationellakonventioner och förklaringar om mänskliga rättigheter åtagit sig attrespektera dem. Om regeringen avvisar asylsökande människor lill allvarligakränkningar av deras mänskliga rättigheter, har åsidosatt sinaiuternationella ålaganden. Geuom alt ger lägre prioritet åt skyddsbehövandcasylsökande människors mänskliga rältigheter försvagas hela försvaret av demänskliga rätligheterna, i förlängningen också för dem som haruppehållstillstånd och för dem som är svenska medborgare. Som skäl för denna drastiska förändring av den svenskaflyktingpolitiken åberopar regeringen all invandrarverkets förlåggningskapacitefär överan-strärigd, atl det är stora problem atf utplacera flyklirigar meduppehålls- och arbetstillstånd i kommunerna och atl invandrarverkets personalär utarbetad. Alll detta är administrativa problem som går att lösa med godvilja och större flexibilitet. Det kan aldrig godtas alt problem i vårtflyktingmottagande löses genom att vi ensidigt beslutar vägra atl geskyddsbehövandc . 1 elt krisläge bör regeringen inleda konsultationermed FNs flyklingkommissarie och begära fördelning av de asylsökande på andrakouvenliousstater. I det sammanhanget bör påpekas atl vi inom vpk självfalletär medvetna om alt inte ensamt kan klara flyktingmoftagning.Likaså är vi medvetna om atl inte kan föra en självständigflyktingpolitik helt utan hänsyn till vår omvärld. Oavsett om Sverigeharmoniserar sig med EGs flyktingpolitikeller inte, är vi ivuuga att i viss mån anpassa oss till deu i alla fall. Jusl därför är det viktigare äu någonsin med initiativfrån sida på statsministernivå om en gemensam och generösflyktingpolitik i hela . Det är nämligen en förutsätlning, om vi vill slåvakt om vår generösa och humana flyktirigpolilik. Del är också eriförulsätluiug om vi vill slå vakt om de värderingar som är förknippade med denhumana och generösa flyktingpolitiken. Varje uteblivet initiativ pä det områdetundanröjer förutsättningarna för oss i att bedriva den generösa ochhumana flyktingpolitik som vi vill föra. Del är viktigt att påpeka att just detta är det viktigasteområdet inom flyktingpolitiken . Man kan inte förhålla sig lyst ifortsättningen. Varje tänkande politiker förstår att om EG och det övrigaEuropa för en restriktiv flyktingpolitik, kan inte ta emot alla deflyktingströmmar som med nödvändighet kommer alt vända sig mot oss. Lösningenpä det är atl ta initiativ på del intemationella planet och försöka åstadkommaen generös flyktingpolitik så att också de andra länderna i skall kunnala sitt ansvar för de stora flyktingströmmarna. ser man en inriktning i budgetpropositionen somgår åt elt hell annat håll. Det är litet skrämmande att det ibudgetpropositionen, bilaga 12, s. 126, under rubriken meddelas all regeringen mot bakgrund avutvecklingen på arbetsmarknaden och inlegrationsarbelel i har föravsikt att ta upp frågan om tillämpning av reglerna för arbetskraftsinvandringmed parterna på arbetsmarknaden och AMS. Dessa skrivningar överensstämmer ocksåmed intervjuultalauden av statssekreterare i den 19november 1989, där han lalar om alt stänga gränserna för de facto-flyktingar Detta nya synsätt beiyder atl radikalt försvagarsitt arbete med all försvara de mänskliga rättigheterna i världen och atlföretagens behov av arbetskraft skall bli styrande för den svenskaflyktingpolitiken. Självfallet innebär detta en grundläggande förändring avden svenska politiken i riktning borl från solidaritet och medmänsklighet tillförmån för kortsiktiga lönsam-helsintressen för företagen. kommunisterna anser emellertid att delmåste skapas vissa förutsätluingar för att förverkliga den humana och generösaflyktingpolitik som har beslutat om. Den viktigaste frågan ärsvårigheterna som det kommunala flyklingmotlagandel har Atl vi lyckas lösa delproblemet är av avgörande betydelse för den framtida flyktingpolitiken. Varjeår betalar invandrarverket till olika privatpersonersom skor sig på invandrarverkets desperata behov atl hitta tak över huvudet förflyktingar. Mot denna bakgrund anser vpk atl mau kan tala om enhuman och generös flyktingpolitik, om man inte löser de problem som ärförknippade med det kommunala flyktingmottagandet. Inte heller den nya organisationen av invandrarverket, somförhoppningsvis skall förkorta väntetiden, kan förverkligas om ingenting görspå del här området. Förkortningen av de ofta omdebatterade och med rättakritiserade väntetiderna, liksom av förläggningsvislelsetiden, är direktberoende av 1989/90:12518 maj 1990 kommunernasbenägenhet att ta emot flyktingar Denna påverkas i sin tur av bostadsbristen. Vpk har upprepade gånger lagt fram konkreta förslag lösning av flyklirigarrias bostadsproblem. vistas ca 7000 personer meduppehålls-och arbetstillstånd på förläggningar Dessa personer har rätt atlbosätta sig och arbela var som helst i landet. På grund av bostadsbristen, somär ett stort problem, kan de inte göra del. Vpk har föreslagit en kraftfull satsning på åtgärder föratt skapa tillfälliga geuomgångsbosläder för alla som är i behov aven bostad. Dessa bosläder skall vara jusl tillfälliga. Den som tilldelas eusådan bostad skall behålla sin plats i den ordinarie bostadskön. Dessatillfälliga bostäder skall kunna tilldelas även svenska ungdomar och alla somär i behov av en bostad. I detta sammanhang kan konstateras all det går alt lösaproblemen med bostadsbristen och förlåggningsvistelsen för de flyktingar somfått politisk asyl, men del kräver resurser En human och generösflyktingpolitik kan inte förverkligas med bara ord. Del är inte lätt attförverkliga den, och det kostar pengar Men del är nödvändigt. Jag är benägen alt hålla med om alt idebatterna om flykting- och invandrarpolitiken har en stor delav invandrarpolitiken helt försvunnit. Eu gång i tiden beslutade omriktlinjer för invandrarpolitiken där målsätlningarna om jämlikhet, valfrihetoch samverkan fastställdes. Eu gäng i tiden preciserades ocksåinvandrarverkels uppgifter på della område. Så beskrivs antagligen fortfarandeuppgifterna i anslagsframställningar, nämligen att invandrarverkets uppgifterär att - fortlöpandebevaka behovet av ålgärder för alt främja invandrares och språkligaminoriteters sociala och kulturella situation i , uppmärksamma beröidamyndigheter på sådana behov samt verka för att vidtagna ålgärder samordnas ochalt myndigheternas handläggning av ärenden enligt utlännings- ochmedborgarskapslagstiftniugen är effektiv, - verka församordning av samhällsinformation till invandrare samt svara för sådansamhällsinformation till invandrare som inte ankommer på annan myndighet ochför information till allmänheten i invandrarpolitiska frågor, - svara för sådandokumentation om invandrares och språkliga minoriteters sociala och kulturellasituation som inte kommer på annan myndighet, - varakontaktorgan mellau samhället och invandrare, språkliga minoriteter och derassammanslutningar Det är en väsentlig skillnad mellanå ena sidan hur verkels arbele beskrivs i verksamhetsplaner och andra dokumentoch å andra sidan det arbete som görs i verkligheten. Orsakerna härtill kandiskuteras, meri det vore ärligare om verket talade om att man i nuvarande lägeinte kan uppfylla de här nämnda arbetsuppgifterna och talade om varför så ärfallet. Till att börja med är det viktigt atl man ser lill atl delblir möjligt för vanligt folk atl över huvud taget komma i kontakt med verket,vilket är helt omöjligt. Del är det minsta man kan begära av ett statligtverk. Det är helt uppenbart alt man håller på att rasera ettlåugt, mödosamt och tålmodigt uppbyggnadsarbete vad del gälleriuvandrarpoliliken. Delta sker som alarmerande rapporter talar omökad brottslighet bland in- vandrarungdomar ochutländska medborgare. Det sker som det kommer minst lika alarmeranderapporter om invandrarungdomars och andra generationens invandrares ökade andelbland personer med psykiska och psykosomatiska problem. Det sker somman kan konstatera atl arbelslösheteri blarid iuvaudrarria är mer äri dubbeltså hög som blaud sveriska uugdomar och äririu högre blaud invandrarungdomarna.Det sker som man kau konstalera att diskrimineringeri av irivaridrareoch irivaridraruugdomar på arbetsplatserna ökar Def sker samfidigt som man kaukonstatera en ökad yrkesmässig, social, ufbildniugsmässig och ekonomisksegregation bland invandrarna, som riskerar att bli något slags underproletariat,ett underproletariat som ger de rasistiska teudensema näring och som är en skamför arbetarrörelsens partier och för de värderingar dessa representerar Deudebatten förs iute . Den debatten försöker mau hålla undan. Def mödosammaarbete som har bedrivits, iute minst inom invandrarnas organisationerhåller på att raseras. Alla de värdefulla aktiviteter som bedrivs i dessaorganisationer - inte minsl på frivillig grund - för kvinnor, ungdomar ochinvandrarfamiljer håller också på atl raseras. Det är synd, och jag hoppas atlnågonting i denna debatl skall kunna sägas om iuvandrarpoli-tikeri och de sväraproblem som vi har på detta område, irite mirist med tanke på att allaflyklirigar som kommer till och får politisk asyl blir invandrare ochalltså blir föremål för dessa åtgärder inom invandrarpolitiken. Med deltayrkar jag bifall till samthga vpk-reservationer 1989/90:125 18 maj1990 Anf.25 () replik: Jag vill gärna upprepa för vad jag fidigaresade, nämligen att det är deu politik som redovisas här i som ärmoderata samlingspartiets officiella polifik i flykting- och invandrarfrågorNu står detta i protokollet på två ställen, så aff kanläsa det innantill. Närdet gäller talet om politikens två ansikten kan jag redovisa att vårtungdomsförbund t. ex. förespråkar eu helt fri invandring. Så kan det vara i ettdemokratiskt parti. anser sig kunna ställasärskilda krav på mig. Jag vill då säga all somförelrädare för ett kommunistiskt parti nog skall vara mycket varsam med ordennär del handlar om politikens två ansikten. AnL 26 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik; Del är inte eu ideologisk fråga vi nu diskuterar, utan vad vidiskuterar är den elementära frågan huruvida eft parfi bör uppträda enhetligti , i kommuuala församlingar och i andra sammanhang i en så vital ochviktig sak som rasistiska uttalanderi är GullariLiridblad ariför som ett exempel på hur ett demokrafiskt parti fuugerar attmoderata samlingspartiets ungdomsförbund har en annan uppfattning och vill haen fri invandring. Skall man tolka det så atl accepterar sådanauttalanden som gjorts av den aktuelle moderate kommu- Är det eftinslag i partiets sätt att fuugera demokratiskt, och skall sådana uttalanden fågöras äveu i forfsätfuingeu? För borde det uu vara viktigt atlklarl och tydligt ta avstånd eller inte ta avstånd från dennakommunalpolitikers agerande på detta område och infe bara hänvisa lill partielsmotioner I dessa kan vi själva läsa innantill. 27 (); Situationen är av många orsaker allvarlig när det gällerinvandrarfrågorna. Deu är allvarlig ute i världeu när det blivit så stora flyktingströmmarDeu är allvarlig i , och vi har problem som vi på något sätt måste lösa.Samtidigt vill jag vända litet på def hela. Def förekommer inte baraiuvaudrarfierifliga sfämriirigar i . 1 går var människor samlade i enkyrka i och bildade en front för flyktingars rättigheter Samfidigtsom det finns uugdomar som visar rasistiska tendenser, finns det ungdomar somställer upp för siua kamrater när de är sjuka, uär de är hotade av utvisningoch i andra sammanhang. Del finns alltså både - och, och det skall vi kommaihåg. Nästanalla talar om invandrarfientliga strömningar Meu det finns också arbetsgivaresom säger: Jag vill helst ha invandrare som anställda, de är pålitliga och braarbetare, och de väjer infe för de problem som firiris. Det finns alltså både -och. Vihar endast denna jord alt leva på, och vi måste vara aktsamma om den, så atlden uthålligt kan vara Moder Jord för oss människor och allt annat liv. För allvi skall få leva elt liv i överensstämmelse med naturen, i frihet och i fredoss människor emellan, måste vi tänka globall. Justnu - i detta århundrade, under vår livstid - bor vi i den del av världen därdel råder fred, där vi har demokrati och där del finns överflöd av mat ochannal som vi behöver Vi har överskott av livsmedel och måste stifta lagar föratt det inte skall bli för mycket. Däremot finns det fördelningsproblem, mendessa tänkte jag inte la upp . Delhar inte alllid varit så. För två lill tre generationer sedan sökte sig enmiljon svenskar till en annan världsdel, till , som ekonomiskaflyktingar eller miljöflyktingar Det är väldigt viktigt att vi tänker påde flyktinggrupper som finns iuternt i olika länder eller som flyr till andraländer på grund av försaltade jordar, ökenspridning eller radioaktiva jordarsom i . Vi måsle aktivt arbeta mot denna förstöring av jordarna. Det äroerhört viktigt, eftersom dessa problem annars ökar har med flyktingpolitikenalt göra. Miljöflyktingarna är nästa slora grupp, som flyr för att kunnaöverleva rent materiellt. tar vi emot människor på gruud av förföljelser mot dem, och vi hararbetsplatser som väntar på dem. Men vi förmår bara inte placera dem. Debetänkanden som vi nu behandlar berör frågan hur vi skall ta emot dessaflyktingar och hur de skall leva här i fred och samförstånd med oss övrigainvånare i . Vimåsle vända på flyktingpolitikeri och irivaridrarpolitiken och se flyktingarnasom deu resurs de är. Hur kunde 60 000 - 70 000 invandrare komma underden slora arbetskraftsinvandringens tid utan att det ställde till så storaproblem, även om det fanns problem då också? De flesta kunde inte De behövde lärasig språket och anpassa sig. Vi har haft en liknande situation -vi behöver arbetskraft. Jag kan inte exakt ange vad som här skulle behövagöras, men nog är det märkligt att vi har dessa människor i men ändåhar lomma arbetsplatser I dessa betänkanden försöker man få dessa båda faktoreratt mötas. Det ser vi positivt på.