prot · GD0934 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:34 Förhandlingarna leddestill en början av tredje vice talmannen. 1§ Justering av protokoll 2§Svar på fråga 1989/90:158 om tillämpningen av bestämmelserna om visumtvång ivissa fall i har frågat vilka åtgärder jag är beredd atlvidta med anledning av alt låter bulgarer resa till viaÖsttyskland trots att visumtvång fill gäller för bulgariska medborgare. Närregeringen fattade beslut om visumtvång för bulgariska medborgare fr. o. m. den1 oktober , underströks att detta inle skulle innebära att bulgariskamedborgare, som är i behov av skydd i , kommer att vägras en fristadhär. De flesta av de bulgarer som sökt asyl i de senaste veckornatillhör den turkiska minoriteten i sitt hemland. De har varit utsatta för denaktion som de bulgariska myndigheterna bedriver för att förmå etniska turkarall lämna , Eltstort anlal bulgariska medborgare har mycket riktigt tagit sig till Sverigevia DDR . DDR är inte anslutet tiU flyktingkonventionen ochär därför inte att betrakta som första asylland. Vi kan därför inte sändatillbaka dem till DDR, utan deras asylansökningar måste prövas i . Dettaär en sida av saken. En annan sida är att vi inte kan acceptera en oregleradinvandring från till , Vihar därför påpekat för östtyska myndigheter och transportföretag att viseringnumera krävs av bulgariska medborgare för resa till . STENANDERSSON i (m): Jag tackarutrikesministern för svaret. Regeringen beslöt den 1oktober alt införa visumtvång för bulgariska 1Riksdagens protokoll 1989/90:34 medborgare.Man har i DDR, , medvetet struntat i detta. Del är inle förstagången sådant händer. Del har skett tidigare , Oavsett vadstatsrådet här säger, är det uppenbart att de tusentals lurkbulgarer somlyckats komma till via DDR, trots atl de inte haft svenskt inresevisum,inte hade varit här om detta inte skett. Det kan vi vara överens om.Sedan kan vi diskutera i vilken grad de är förföljda eller Jag är glad över att statsrådet här säger all man påpekatför östtyska myndigheter atl visering krävs. Men del har man också gjortförut. Om de nu fortsätter alt strunta i svenska visumregler, vilken åtgärdavser då regeringen all vidta? Det grundläggande problemet är atl DDR inleär anslutet till flyktingkonventionen. Vi kan alltså inte sända de bulgarer somkommer hit tillbaka till . De skickas i så fall tillbaka lill sitthemland, och vi vill inle atl della skall ske. Vi kan inle göra någonting annat än alt försöka övertygade östtyska myndigheterna om alt de bör följa de regler som gäller de ländersom är anslutna till flyktingkonventionen. Det är också viktigt alt påpeka attde bulgarer som kommer hit får sill ärende prövat enligt svensk ullänningslag,dvs. frågan om de har rätt till asyl eller inle. Om de inle har detta såavvisas de. i (m): Vi kan vara överens om en sak: Hade dessalusentals lurkbulgarer sökt visum i för atl åka lill hade deicke fåll del. Del gäller i varje fall större delen av de många turk-bulgarersom har kommit lill . Jag har ell tips lill statsrådet. hände exaktsamma sak när det gällde iranier. Man kvarhöll då de östtyska färjorna iTrelleborg och gjorde utredningarna ombord. Det kostade extra iväntetid . vek sig östtyskarna och började la hänsynlill svenska bestämmelser. Kan man vänta sig elt liknande agerande i del härfallet? Del vikliga är atl vi behandlar de bulgarersom kommer hit och som uppger att de har politiska skäl till alt få stanna härpå samma sätt som vid prövningen av alla andra flyklingfall. Det är självklarl att vi skall göra vad vi kan för attövertyga de östtyska myndigheterna om atl de bör följa de regler som gäller förde länder som anlutit sig till flyktingkonventionen. i (m): Jag har aldrig ifrågasatt att de som kommerhit skall få sin sak prövad. Vi kan inte skicka dessa människor tillbaka lillÖsttyskland, det är helt uppenbart. Men del vore ändå ärligt av statsrådet atterkänna att vi i aldrig haft så många turk-bulgarer som sökt asylom Östtysk- land hade respekterat de bestämmelser som den svenskaregeringen fast- Prot. 1989/90:34 ställt, Utrikesminister : Herr talman! Del ärsannolikt riktigt. i (m); Herr talman! Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1989/90:170 om iakttagandet i av demänskliga rättigheterna har frågat mig om den svenskaregeringen framförde sin uppfattning om brott mol de mänskliga rättigheterna iIrak när den svensk-irakiska möttes i den 11-13september 1989, Under delta möte, som från sida leddes avutrikeshandelsministern och från sida-av transport- ochkommunikationsministern, behandlades frågor om handel, finansiering ochindustriellt samarbele med den irakiska regeringen. Mänskliga rättigheterberördes inle . Jag vill dock ta tillfället i akt all erinra om, allSverige upprepade gånger har framfört sin syn på brott mol de mänskligarättigheterna i , Vi har utnyttjat både internationella fora och bilateralakontakter för all framföra vår uppfattning lill den irakiska regeringen. Så sent som för sedan, , höllSverige ett anförande om mänskliga rättigheter i FN i , I dellaanförande uttryckte vi vår starka oro över behandlingen av kurder och överandra brott i mol de mänskliga rättigheterna såsom t,ex, tortyr. När för de mänskliga rättigheterna sammanträdde i i början avdella år kritiserade vi också i starka ordalag , Vi sade i della sammanhangatt vi anser situationen i vad gäller mänskliga rättigheter så allvarlig,atl den kräver fortsatt uppmärksamhet från FN;s sida, var vid del möteten av medförslagsslällarna lill ett resolutionsförslag, enligt vilket ensärskild FN-rapportör skulle tillsättas för alt granska i dessa avseenden.Förslaget röstades emellertid bort av kommissionens majoritet. Vi har även tagit upp dessa frågor i direkta samtal medföreträdare för den irakiska regeringen. När kabinettssekreterare blev frågan om mänskliga rättigheter en viktig del avdet samtal han hade med sin kollega i . Senast jag själv hade tillfällealt direkt ge uttryck för vår oro vad gäller mänskliga rättigheter i varnär jag under de alliansfria staternas möte i i årsammanträffade med den irakiske utrikesministern, . hållning vad gäller mänskliga rättigheter ärsåledes väl känd för den irakiska regeringen. Då , som framställt frågan, var ledig frånriksdagsarbetet, medgav tredje vice talmannen all hennes ersättare, , i slällel fick della i överläggningen. (vpk); Jag tackar ulrikesminislern för svaret. Jag är glad för de initiativ som har tagit när detgäller den irakiska regimens brott mot de mänskliga rättigheterna. Men detfaktum atl vi i olika internationella fora inle fått gehör för Sverigesuppfattning får inte innebära att vi undviker att med kraft föra fram våruppfattning. Jag fick av utrikesministerns svar uppfattningen allSverige kommer alt fortsätta atl föra fram denna uppfattning i kontakterna medIrak och i FN och övriga internationella sammanhang. Utrikesminister : Herr talman! Del är rättuppfattat. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1989/90:219 om Per Stenmarck har frågat mig om jag kan ge enredogörelse för de diskussioner om öde som jag förde med desovjetiska ledarna vid mitt besök i i millen av november. Som jag förutskickade i milt svar på en tidigare frågafrån om tog jag upp frågan vidmitt besök i . Jag tog med min värd, utrikesminister , förstupp den positiva öppenhet som visals mol underdess besök tidigare . Jag sade bl.a. också alt jag gladde mig åtall man på sovjetisk sida åtagit sig alt granska de dokument och uppgifter somföreningen presenterat. Utrikesminister sade mig alt man uppriktigt sörjervad som hänl. Det hade inträffat under ett tragiskt skede i landels historia.Raoul öde var inte unikt. Man hade nu gjort det möjligt för Wallenberg-föreningenatt besöka och gå igenom dokument. Han förklarade alt man på sovjetisksida var beredd atl gå vidare med della. Han tillade också att "vi ärintresserade av atl sanningen kommer fram". Jag kan tillägga atl frågan under milt besök även berördespå tjänstemannanivå, varvid fortsalt medverkan i sökandel efter diskuterades. Jag kan efler mitt besök med tillfredsställelse konstateraall man på sovjetisk sida har elt intresse all vinna klarhet i RaoulWallenbergs öde. Detta bör underlätta del fortsatta arbetet med all kontrolleravittnesuppgifter och andra uppslag. Det är ett både tidskrävande och mödosamtarbete som inte kan av vid ett kort utrikesministerbesök. Det ärsant atl öde inte är unikt, men hans gärning var unik. RaoulWallenberg har blivit något av en symbol för mänskliga rättigheter. Så länge ovissheten om hans öde består, kommer den alt ] fortsättasina ansträngningar all söka klarhet i frågan. PER STENMARCK (m); Jag ber all få lacka utrikesministern för svaret på min fråga. I en artikel i kunde man underrubriken tisdagen den 14 novemberläsa följande; "Frågan om behandlades bara iförbifarten när utrikesminister besökteMoskva." Med hänvisning till UD;s informationssekreterare sägs det atlfrågan berördes vid elt enda tillfälle. Jag är därför lacksam för altutrikesministern nu har gett sin version av de samtal som fördes, och jag utgårnaturligtvis från att den är riktig. för en dryg månad sedanvar inbjuden till överlämnades en lista på ett ljugotal vittnen, somalla säger all de har träffat efter den tidpunkt vid vilken Sovjetpåslår alt han har avlidit. Det senaste vittnesmålet är så aktuellt som från år1981. Dessa vittnesmål har ansetts äga en myckel hög trovärdighet. Vid en frågedeball här i kammaren ställdejag frågan om utrikesministern vid sitt besök i skulle följa upp dennadel av ärendet så atl vittnesmålen blir ordentligt genomgångna.Utrikesministerns svar den gången var myckel kort och koncist och innehöll baraett enda ord, nämligen ja. Del var självfallet del mest positiva svar som jagkunde få på frågan. Jag har full förståelse för alt detta är något som larlid; del är inle något som man klarar av under en utrikesministers korta besöki ett land. Jag vill dock följa upp frågan och undrar om utrikesministern redani dag kan ge en redogörelse för diskussionerna i denna del av ärendet. Av det sagda kan man dra åtminstone ell parslutsatser. Man kan tydligen inle alltid lita på del som kommer från Sydsverige.Uppgifterna i är felaktiga, i varje fall myckel ofullständiga. Före min resa samtalade jag med representanter förWallenberg-stiftelsen. Jag berättade för dem vad jag hade tänkt la upp och påvilket sätt, och del har jag sedermera gjort. Efteråt fick de en redovisning avvad som hade tagils upp, och de var då fullt nöjda. Del är milt svar. PER STENMARCK (m): Låt mig få ställa frågan hur denna del avärendet med de olika vittnesmålen kommer atl fullföljas. För en månad sedanöveriämnades bl.a. diplomalpass och körkort, rimligtantagande som många gjorde då var alt om dessa handlingar finns i KGB:s arkivså finns del naturligtvis oerhört mycket mer. Om så är fallet vet denaturligtvis mycket mer också i själva sakfrågan. När jag för en månad sedan ställde frågan om hur dettaskulle påverka utrikesministerns och regeringens agerande i frågan ville utrikesministern avvakta dels sitt samtal med , dels, förmodar jag, den 5 Prot.1989/90:34 kommande resan lill . Därförber jag all få upprepa frågan: Hur bedö- 28november 1989 mer utrikesministern allregeringens framlida agerande kommer alt påver- kas av den senaste månadenshändelser? Har utrikesministerns egen resa på Svarpåfrågor påverkat denna bedömning? Jag utgår ifrån atl det besked som jag harfått av utrikesminister, atl de i skall göra allt som slår ideras förmåga för alt kontrollera de uppgifter som kommer - nyavittnesuppgifter liksom andra uppgifter - är rikligt och allvarligt menat. Deninställningen har också . Det är närmast upp lillstiftelsen atl vid kommande besök - jag utgår från atl del blir sådana -fortsätta de resonemang som har påbörjats vid föregående vistelse. Jag hyseralltså gott hopp om atl de sovjetiska myndigheterna är beredda att ta framalla de uppgifter de kan. PER STENMARCK (m); Jag är tacksam för della klarläggande ochdenna bedömning från utrikesministerns sida. Händelseutvecklingen under densenaste månaden är oväntad, men kanske ändå inle hell sensationell. I olikariksdagsdebatter och i andra sammanhang har synpunkter framförts om all en nyledning i utan några prestigebindningar lill frågans tidigare handläggning,förmodligen kan komma atl se lilet annorlunda på frågan. Jag tycker det finns en nyckelmening i utrikesministernssvar, nämligen all öde inte var unikt. Del är just därför detär så oerhört viktigt atl driva den här frågan. Förmodligen har väldigl mångamänniskor drabbats på samma sätt. Låt mig avsluta med atl ställa ytterligare en fråga. Påvilket sätt kommer regeringen närmast att följa upp den här frågan? Myckel beror nalurliglvis på vad desovjetiska myndigheterna säger vid sina samtal med . Omdetta vet jag dock inget annat än att båda parter har förklarat alt de är bereddaatl göra allt vad de förmår för all få fram sanningen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1989/90:227 om visumtvånget mellanSverige och DDR har frågat om regeringen avseratt upphäva visumtvånget mellan och DDR. Regeringen har med stor tillfredsställelse hälsatDDR-regeringens beslut all ulan inskränkningar medge DDR-medborgare rätt tillutresa för både besök och bosättning i andra länder. Det är sannerligen englädjande utveck- ling som vi bevittnat vidskiljelinjen mellan öst och väst . 1989/90:34 Del nästan otroliga har hänl all mist sin faktiska betydelse. På svensk sida har myckelsnabbt vidtagits åtgärder för atl ge östtyskar [ som gör dagsutflyktermed färja till , möjligheten atl ufan krav på Pf 8 visering gå i land ochvistas där i upp lill tolv limmar. Vadgäller frågan om visumtvånget för reguljär inresa har jag lill att börja medsvårt att förslå atl genom all tillämpa visumfrihet för västtyskar meninle för östtyskar skulle diskriminera de . Jag vänder mig bestämt motsynsättet alt genom atl tillämpa viseringstvång för medborgare i vissastater gör sig skyldigt till något otillbörligt. borde kännalill de överväganden som ligger bakom viseringspolitiken. Användningen avviseringar är en nödvändig åtgärd för atl vi i skall kunna genomföravår utlänningspolitik. Samhällssituationeni vissa länder är sådan alt den kan ge upphov till ell ulvandringstryck frånbefolkningens sida. sådanl tryck tycker jag mig förslå föreligger iÖsttyskland. En väsentlig förutsättning saknas därmed för alt viseringsfrihetskall fungera tillfredsställande. Sverigebör vidare i enlighet med den nordiska passkonlrollöverenskom-melsen så långlsom möjligt värna om enhetliga viseringsregler i . Av de nordiskaländerna har bara träffat en överenskommelse om viseringsfrihet medDDR, DDRoch många andra stater i undergår snabba förändringar.Regeringen följer dessa förändringar med stor uppmärksamhet. Vi välkomnar degenomgripande förbättringar som åstadkommits, inle minst beträffandemänniskornas möjligheter att röra sig friare över gränser som varitslängda för dem. Regeringen överväger noggrant vad som kan göras på svensk sidaför alt ytterligare främja denna positiva ulveckling. Frågan om visumtvångetför östtyskar kommer naturligtvis alt beaktas i detta sammanhang, BERTILMÅBRINK (vpk); Jag lackar för svaret, borde enligt min mening ha sagtatl man skall avskaffa del visumtvång som finns. För ell eller sedanföreslog den då sittande östtyska regeringen att visumtvånget skulle avskaffas,men har hitintills sagt nej. Nusäger i sitt svar alt del beror på all del troligtvis fortfarandefinns ett ulvandringsbehov i , Det är därför vi måste ha kvarvisumtvånget. Jag tycker atl delta är en oförskämdhet mot de östtyskamedborgarna. Här har man - med all rätt - anklagat den tidigare regimen för atlslänga inne sitt folk. När nu denna odemokratiska regim har sparkats i väg,muren har rivits och gränsen har öppnats vidhåller vi i att vår mur vidTrelleborg skall vara kvar. Vi vidhåller en diskriminering som säger: Ni , kära DDR-medborgare. Sedan tas deras pass, och efler tolv limmarmåste de åka tillbaka. Detta är diskriminering! Så gör vi inte mol de västtyskamedborgarna. Ioch med all muren revs - jag anser den vara riven; den är borta för tid och evighet - så vandrar hundratusentals DDR-medborgare lill Västtysk land , men de vandrar tillbaka. Detta måste ändå 7 1989/90:34 kännatill. Detta är det faktiska förhållandel . stanna kvar i efler all nu ha fått andas också utåt mot västvärl- ', '. var pa frågor jganser att snabbt bör se till atl ta bort visumtvånget för Det finnsingen risk för att vi skall få ha dem kvar här. Och vi har instrument som vikan använda så atl den situationen inte uppstår. Jag tror att och jag har samma allmänna syn, sammamålsättning i denna fråga. Men det är ju inte alldeles riktigt all säga atl eltvissl antal östtyskar vandrar över till och alt lika många sedanvandrar tillbaka. Såvitt jag förstår har några hundra tusen människor frånÖsttyskland stannat i . Det är upp till dem, del är ettmel-lanhavande mellan och . Men i dagens läge föreliggerfortfarande en press när det gäller utvandringen. Jaghoppas, det är det enda jag kan säga, all förhållandena i skallfortsätta atl utvecklas mot en normalisering och atl de östtyska medborgarnainte längre skall känna denna press på sig. Mycket av denna press har redanavtagit. Och skall vi nog kunna ordna frågan om viseringen också. BERTILMÅBRINK (vpk): Del låter bra. Jag menar att östtyskarna skall ha lurisltill-träde lillSverige precis som medborgarna från alla andra länder som vi har avtal omviseringsfrihet med. Jaganser inte atl risken finns atl de östtyska medborgarna skulle åberopapolitiska skäl för all få stanna i . Och vi kan konstatera all dessaskäl inte är lika starka, jag skulle vilja säga atl de nästan är bortaeller alt de i varje fall kommer atl försvinna i och med den process som nupågår med våldsam hastighet i DDR. De politiska skäl som kan åberopas för allfå stanna som flykting har således reducerats, och de kommer atl försvinnaganska snart såvitt jag förstår. Då finns det ingen anledning alt hysa dennarädsla och se detta som ett bekymmer. och jag brukar vara överens om myckel. Jag hoppas att vi kan bliöverens också i denna fråga och att visumtvånget försvinner ganska snabbt. Det är inle rädsla som dikterar det svenska agerandet, ulan det är defaktiska förhållandena. Det är en glädjande ulveckling som har börjat, men justbara börjat, i . Vi håller både på regeringsplanet och partiplanelmyckel nära kontakt med . finns det några partier sominte är tillåtna atl fungera i . Människor som är engagerade i dessapartier kan nog känna elt vissl politiskt behov av atl lämna . Jaghoppas att dessa förhållanden skall normaliseras. Så forl en normalisering harkommit till stånd och fulla medborgerliga rättigheter är införda utgör fråganom viseringslvångel inte någol problem längre. (vpk): Prot. Jag är hell överens med utrikesministern om 28november 1989 atl det fortfarande finns vissa politiska partier eller grupperingar som sitter [ ] trängt och inte ärlegaliserade. Men jag utgår från att vi båda skall bidra till PI 8 atl också dessagrupperingar blir legaliserade. Jag utgår också från alt denna vilja finns iDDR hos dem som sitler vid maklen. Om inte viljan finns kommer makthavarnaändå alt bli tvingade atl della i denna process med tanke på den starkaoppositionsrörelse som finns, som väller fram och som inle går att stoppa. Detär klart atl östtyskar kan komma att söka asyl här. Men det kan ju inte varanågot problem. Jag tror all man i denna situation lättare löser problemengenom att införa viseringsfrihet, dvs. avskaffa viseringen mellan DDR ochSverige resp. och DDR. Den åtgärden kan enligt min mening bidra lillatl man på elt bättre sätt löser även de andra problem som tidigare nämndeshär. Jag vill bara konstatera att vi än en gång har nått målsättningen attbU överens. När har infört i vilket fall någol så när fullademokratiska rättigheter, då avskaffar vi viseringen. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på frågorna 1989/90:232, 235 och 238 om det nordiska kultursamarbetet , och har frågat mig omgrunderna för ett förslag om nedläggning av vissa nordiska institutioner inomNordiska ministerrådets budget och om den ger sill stödtill förslaget. Jag besvarar frågorna iell sammanhang. , i delta sammanhang kultur- och utbildningsministrarna, harefter rekommendation från beslutat om en handlingsplan för atlvitalisera och effektivisera del nordiska kultursamarbetet.Kulturhandlingsplanen innehåller bl.a, åtgärder för alt öka kultur-, utbildningsoch forskarutbytet i . Bland reformerna kan nämnas Nordisk Film ochTV-fond, NORDPLUS-programmet, dvs. Nordiskt Program for Laerare,Uddannelsesogende och Sluderende, vidare stöd lill nordiska nätverk förforskarutbildning samt olika åtgärder för all öka det fria kulturutbytet ochspråkförståelsen i . Finansieringen skall enligt beslutet ske inle baragenom ökningar av budgetramen utan också genom omprioriteringar inomkultursektorns budget. behandlade planen vid sessionen i Osloförra våren och tillstyrkte den. Föralt förverkliga åtagandena i kulturhandhngsplanen har, bl.a. efter an-maningarav de nordiska samarbetsminislrarna, ell förslag lill handlingslin- Prot.1989/90:34 jer för finansieringen tagits fram av en särskilt tillsattarbetsgrupp inom november 1989 diska ämbetsmannakommittén förkulturellt utbyte. [ [ (kultur- ochutbildningsministrarna) har vid möte varp f gr j diskuterat finansieringsfrågan.Ministerrådet tog inle ställning till de konkretaförslagen i arbetsgruppens rapport men underströk vikten av flexibilitet i delnordiska kultursamarbetet och påpekade all omprioriteringar är nödvändiga föralt det skall kunna tas nya initiativ inom gällande budgetramar. Ministerrådetbeslutade att sända rapporten lill kulturutskott.Ministerrådet tar sikte på all intentionerna i förslagen skall beaktas iarbetet med kulturbudgelen för . Jag ber atl få lacka ministern för svaret.Jag är däremot inle riktigt nöjd med svaret. Det lalar inte riktigt om vad manegentligen är ute efter. Det andas nedskärningar och omprioriteringar inomgällande budgetramar. Vi har på möten enligt min mening ganskaklart understrukit viklen av elt nordiskt samarbete och all man satsar på eltsådanl. Man blir då fundersam när det strax efler delta mötekommer pressinfor-malion och en rapport i vilka föreslås nedläggningar av vissainstitutioner utan alt del egentligen motiveras varför just dessa institutionerskall läggas ned. Delta är väl kanske den slora frågan här. Naturligtvis skulleman kunna tänka sig omprioriteringar inom kulturarbetet, men man måste när mangör en rapport klart lala om varför omprioriteringar skall gälla just vissainstitutioner, varför just dessa väljs ut. Det vore också intressant atl få veta vilka intentionerämbetsmannakommittén har haft när den har utrett denna fråga. Delta bekymrarmig ganska myckel. Kulturen är nämligen otroligt viktig i del nordiskasamarbetet, och vi har lyckats mycket bra när det gäller att hålla kulturen vidliv genom att utöka verksamheten och därigenom få människorna i atlkänna samhörighet. Med tanke på all harmonisering i fråga om EG känns del ännumer viktigt alt vi får behålla vår nordiska kultur och alt vi satsar på den.Jag vill därför ha elt rakt svar på följande fråga; Skall man skära ner på delnordiska kultursamarbetet, och varför har man valt just dessa institutioner? Jag vill tacka ministern för svaret. Vi harinom del nordiska samarbelel arbetat fram en ganska omfattandekulturhandlingsplan som an-logs vid session i ,Ambitionen i denna handlingsplan var atl en ganska ordentlig salsning skullegöras på kulturområdet i , Del sägs ibland atl kulturen är kitlel i delnordiska arbetet. Tyvärr anslogs inte de pengar som man hade hoppals på,vilket är myckel beklagligt. Uppenbarligen är delta en effekt av alt man inlefick fram de pengar som man hade räknat med när handlingsplanen antogs. Delvisar också alt ministerrådet tog litet lätt på finansieringsfrågorna när detdiskuterade kulturhandlingsplanen.