prot · GD0919 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:19 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. Följandeledighetsansökan hade inkommit; Härmed anhåller jag om tjänstledighet från mittriksdagsuppdrag under liden den 10 november-den 10 december 1989 med anledningav FN-uppdrag under samma lid, vice talmannen anmälde attIngrid (vpk) skulle tjänstgöra som ersättare för , 2 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 20, 23, 24, 25 och 27oktober. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisadesPropositionerna 1989/90:13 till justitieulskotlel 1989/90:25 bil. 2 punkt 1 till näringsutskoltet punkt 2 till utrikesutskottet 6 punkterna 1 och 2 till skatteutskottet punkt 4 till näringsutskoltet C och D till utbildningsutskottet 1 protokoll 1989/90:19 1989/90:19 litt. 9 tillbostadsutskottet bil. 10 till näringsutskottet bil. II till lagutskottet bil.12 till näringsutskottet i övrigt till finansutskottet /90:34 tillnäringsutskottet /90:35 till skatteutskottet 4§ Beslut om förkortad motionstid för proposition 1989/90:36 Föredrogs och hänvisades proposition 1989/90:36till justitieutskottet. Beträffande denna proposition hade regeringenföreslagit att skulle besluta att motionstiden förkortades till tiodagar. Kammaren beslöt förkorta motionstiden till att 5§ Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:41 tillutbildningsutskottet /90:43 till näringsutskottet 1989/90:45 tilljordbruksutskottet Redogörelserna1989/90:3 till finansutskottet /90:5 till /90:12till utrikesutskottet 1989/90:K1 och K2 tillkonstitutionsutskottet /90:Fi3-Fi6 till finansutskottet /90:FöI-FÖ27till försvarsutskottet Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkanden /90:SkU4, SkU7 och SkU8 Justitieutskottetsbetänkande /90;JuUl Prot. Försvarsutskottetsbetänkanden /90:FöUl och FöU2 Jordbruksutskottetsbetänkande /9();JoU3 Näringsutskotiets belänkande 1989/90:NU1 Anmäldes och bordlades Redogörelse1989/90:1 Justitieombudsmännens ämbetsberältelse medanledning av prop. 1989/90:7 om försöksverksamhet med samhällstjänst1989/90:Ju9 av m.fl. (m) 1989/90;Jul0 av tredje vice talmanBertil Fiskesjö m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:16 om nyemission i ABAerolransporl 1989/90;T7 av m.fl. (m) 1989/90;T8 av , (mp) med anledning av prop, 1989/90; 17 om ändring i lagen(1972:435) om överlastavgift 19S9/90;T9 av () 1989/90;T1() avViola (vpk) 1989/90;T11 av m,fl. med anledning av prop, 1989/90:22 om lag om tillstånd tillöverlåtelse av m,m. 1989/90;T12 av m,fl. (c)1989/90;T13 av m,fl. (fp) 1989/90;T14 av och (båda vpk) 1989/90;T15 av m.fl, (m) 1989/90:T16 av RoyOttosson m,fl, (mp) 1989/90;FiUlOffentlig upphandling 1989/90;FiU2Världsbanken, och införande av en neutral världsvalula 1989/90;FiU3 AktiebolagetTipsljänsls stöd till idrotten (förs, 1988/89:18) 1989/90;FiU4 Statistiken övermervärdeskatt (förs, 1988/89:25) 1989/90;FiU5 Det statliga betalningssystemet betänkanden /90;JuU3 Lärarestillsynsplikt m,m, 1989/90;JuU6 Prostitution m,m, 1989/90;JuU7 Vittnesplikt förpsykologer, m,m. 1 * protokoil 1989/90:19 Socialförsäkringsulskoltetsbetänkande 1989/90;SfU4 Socialavgifter betänkande 1989/90;AU7Personalpolitik 8§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1989/90:40 av () till statsrådet om de kurdiska flyktingarna från ; har gått sedan Iraksgasbombningar av sina kurdiska medborgare drev hundratusentals människor påflykt ur landet. De mer än 30000 flyktingar som bereddes tillfälliginkvartering i sydöstra bor fortfarande kvar i tältstäder och iundermåliga bostäder, instängda bakom taggträd utan större hopp om förbättringav sin situation. har gått utan att barnen fått någon undervisning, ulanatt de vuxna fäll lov alt arbeta och skapa sig en reguljär tillvaro, utan altde tiotusentals kurderna fått någon rörelsefrihet. har sjukdomargrasserai, och rädslan och misstänksamheten har växt. De irakiska kurderna harblivit utsatta för dokumenterade förgiftningsförsök. De har blivit utsatta förövertalningsförsök frän irakiska myndigheter att återvända hem - men de somåtervänt har i vissa fall försvunnit spårlöst. har detinternationella biståndsarbetet inte kunnat komma i gång då på olikasätt hindrat planerade insatser från såväl internationella och nationellahumanitära organisationer som från UNHCR. Situationen är nu mer desperat än någonsin i lägren, ochännu en härd vinter för flyktingarna närmar sig. Regeringen har tidigare underåret utfäst sig all via flykiingkvoten ta emot ett antal kurdiska flyktingarfrän lägren i . Jag vill fråga invandrarministern hur mänga av dessaflyktingar som kommer all beredas plats i den svenska flykiingkvoten. och ivilken mån man vid utlagningen särskilt tagit hänsyn till handikappade, barnoch gamla, som ju har de sämsta möjligheterna all klara sig i lägren unde desvåra förhållanden som råder. Jag vill också fråga när nästa ullagning bliraktuell, och hur många flyktingar som då kan komma att beredas plats inom vårflyklingkvol. All la emot ett fåtal av de tiotusentals irakiska kurdersom tvingats fly är inte, och bör inte vara, någon lösning påflyktingproblemel. Däremot är det en självklar humanitär åtgärd, som betydermycket för dem som har de sämsta möjligheterna alt klara sig i lägren och somdessutom innebär en signal till att vill visa sin solidaritet. En permanent lösning för de irakiska kurderna är ännu intei sikte, även om det finns en ljusning vid horisonten; en överenskommelsemellan och UNHCR har slutligen kunnat träffas, och därmed kommerförhopp- ningsvisen del av flyktingarna att kunna fä bättre boendeförhällanden. har idet sammanhanget ställt upp med en mindre insats. Jag vill mot den bakgrundenockså fråga invandrarministern om har beredskap att stödja eventuellaytterligare insatser från UNHCR;s sida, i den mån UNHCR kommer att tillålasutvidga sitt bistånd till flyktinglägren. 1989/90:41 av () till socialministern omrotfyllnadsmaterialet Vad tänkersocialministern vidta för åtgärder med anledning av att chefen försocialstyrelsens landvårdsbyrå, , är beredd att på människortillåta klinisk prövning av rotfyllnadsmaterialet N2? N2 innehåller bl.a.vismutkarbonat, som är ett lösligt ämne och snarlikt bly, formalin, som ärstarkt allergiframkallande, och eugenol, som är ett nervgift och starktallergiframkallande. Dessutom är N2 förbjudet. När del gällertillstånd till klinisk prövning är det läkemedelsavdelningen och etiska nämndenpå som skall ge tillstånd och inte tandvårdsbyrån. Tänkersocialministern tillåta all N2 i fortsättningen är förbjudet att användasmedan s.k, snarlika preparat får användas som rotfyllnadsmaterial? Tandläkarekan skriva ut recept på rotfyllnadspreparat som är snarlika N2, fä dessaexpedierade på apotek samt använda dessa s,k, snarlika preparat på intet ontanande patienter, 3, Hur villsocialministern förklara all man från myndigheternas sida först förbjuderanvändning av N2 som rotfyllnadsmalerial och sedan tillåter kurser i användningav samma preparat? 4, Vilken hjälpanser socialministern den patient skall fä som utsatts och/eller utsätts förN2 eller s,k, snarlika preparat och som inte har några realistiskamöjligheter att bevisa olika orsakssamband? 1989/90:42 av () till miljö- ochenergiministern om internationella avtal på miljöområdet: Genom utredningstjänstsförsorg har jag fält en förteckning över en lång rad internationella avtal påmiljöområdet. Jag vill fråga miljö- ochenergiministern hur det har gått med alla dessa avtal. Har de fåll avseddverkan? Om inte, vad kan vi göra för all de skall få verkan? Om de har fåttverkan - hur kan vi gå vidare för alt på grundval av erfarenheterna se till såatt det internationella miljösamarbetet blir ännu bättre? Jag bifogarförteckning över de aktuella avtalen och överenskommelserna. SÖ 1974:99; Miljöskyddskonventionenmellan , , och ; , SÖ 1987:53; Skriftväxling med Kinaom markvårdssamarbete; . SÖ 1976:32; Avtal med Tyskademokratiska republiken om samarbete pä miljövårdens område; den 27 maj1976. SÖ 1971:23; Överenskommelse medDanmark, och om samarbete i fråga om åtgärder mot oljeföroreningav havet; . SÖ 1975:3; Överenskommelse medDanmark om skyddandet av mot föroreningar; . SÖ 1978:58; Ministeriella noter medDanmark om ändring i överenskommelsen (SÖ 1975:3) omskyddandet av mot föroreningar. SÖ 1987:13; Överenskommelse medDanmark om avgränsning av ansvarsregionerna enligt Konventionen den 22 mars1974 om skydd av miljö (SÖ 1976:13); den 21november 1986, SÖ 1987:81; Överenskommelse inedTyska demokratiska republiken om avgränsning av ansvarsregioner och samarbetevid bekämpning av föroreningar av genom skadliga ämnen; Stockholmden . FN = NF -eller FN-konvenlioner IMO = Int.Sjöfarlsorg;s överensk, lORG =överensk, Sverige-inl,org, M = övr,multilal, överensk, (ej nordisk) NORD =överensk, - tvä eller flera nordiska stater SÖ 1983;30/EUR/: Konventionen om skydd av europeiska vildadjur och växter samt deras naturliga miljö; . SÖ1981:1/FN/; Konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar;. SÖ 1985;55/FN/; Protokoll till 1979 årsECE-konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående denlångsiktiga finansieringen av samarbelsprogrammet för övervakning och utvärderingav den långväga transporten av luftföroreningar i , EMEP (SÖ 1981:1);den 28 september 19S4. SÖ 1986:6/FN/; Protokoll till konventionom långväga gränsöverskridande luftföroreningar om begränsning av utsläppen avsvavelföroreningar eller dessas gränsöverskridande flöden med ;, SÖ 1986;69/FN/; Wienkonvenlionen för skydd avozonskiktet; , SÖ1988:35/FN/; Montrealprolokollet om ämiien som bryter ned ozonskiktet:Montreal , SÖ I977;86/10RG/; Ministeriella noter med EG ommiljövårdssamarbele; , SÖ 1974:95/.M/;Överenskommelse om genomförande av ett europeiskt projekt för miljöskyddavseende ämnet "behandling av avloppsslam"; den 23 november1971, 1956;L5/IMO/; Internationell konvention syftande till ett förhindrande avhavsvattnets förorening genom olja; . 1963:15:Slutprotokoll från konferens med de avtalsslutande regeringarna tillinternationella konventionen till förhindrande av havsvattnets förorening genomolja, 1954; , SÖ 1972:32: Ändringar av internationellakonventionen till förhindrande av havsvattnets förorening genomolja; , SÖ 1972:33; Ändringar av internationellakonventionen till förhindrande av havsvattnets förorening genomolja; , SÖ 1975;46/lMO/; Internationell konventionom ansvarighet för skada orsakad av förorening genom olja; den 29november 1969, SÖ 1978:17; Protokoll till internationella konventionom ansvarighet för skada orsakad av förorening genom olja; den 19november 1976, SÖ 1973;2/lMO/; Internationell konvention om ingripande på detfria havet vid olyckor som är ägnade att leda till förorening genom olja;, SÖ 1976; 12; Protokoll om ingripande på det friahavet vid havsföroreningar genomandra ämnen än olja; , SÖ iy75;43/lMO/;Internationell konvention om upprättandet av en internationell fond förersättning av skada orsakad av förorening genom olja; den 18 december1971, SÖ 1978:18; Protokoll till internationella konvention om upprättandetav en internationell fond för ersättning av skada orsakad av förorening genomolja; , SÖ 1980;7/1MO/; protokoll till1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg(MARPOL-protokollet); , SÖ 1969;21/M/;Överenskommelse om samarbete vid oljeförorening i ;, SÖ 1972;25/M/; Konvention om förhindrande avhavsföroreningar genom dumpning från fartyg och luftfartyg; den 15februari 1972, SÖ 1985:22; Ändringsprotokoll till konventionen den 15 februari1972 (SÖ 1972:25) om förhindrande av havsföroreningar genom dumpning frånfartyg och luftfartyg; , Prot,1989/90:19 Prot,1989/90:19 SÖ1987:43; Godkännande av ändringar i bil, 1 och II till konventionen den 15februari 1972 om förhindrande av havsföroreningar genom dumpning frän fartygoch luftfartyg (SÖ 1972:25, SÖ 1985:22); , SÖ1974:8/M/; Konventionen om förhindrande av havsföroreningar till följd avdumpning av avfall; , , och den 29 december1972. SÖ 1980:5; Ändringar i konventionen om förhindrandeav havsföroreningar till följd av dumpning av avfall (SÖ 1974:8): den 12oktober 1978. SÖ 1976; 13/M/; Konvention om skydd av marinamiljö; SÖ 1981:10; Ändring i konventionen om skydd avÖstersjöområdets miljö (SÖ 1976:13); den 1april 1981. SÖ 1981:53; Skriftväxling med om avgränsning avansvarsregioner enligt konventionen om marinamiljö (SÖ 1976:13 och 1981:10): . SÖ 1984:38;Ändring konvention om skydd av miljö(Helsingforskonventionen/SÖ 1976:13); . SÖ 1976;14/M/; Konvention om förhindrande av havsförorening från landbaserade källor;, SÖ 1986;51/M/; Tilläggsprotokoll till konventionen omförhindrande av havsförorening från landbaserade källor (SÖ 1976; 14); Parisden , SÖ 1984; 13/M/; Överenskommelse om samarbete vid bekämpningav förorening av genom olja och andra skadliga ämnen; den 13september 1983, 1989/90:43 av (vpk) till statsrådet om den offentliga sektorn och anpassningen till EG; Två tredjedelar av alla kvinnor somyrkesarbetar i är sysselsatta inom den offentliga sektorn. Den svenskakvinnan har en myckel speciell relation till staten; - den offentligasektorn är kvinnornas främsta arbetsgivare. - barnomsorg ochsjuk- och åldringsvård har övertagils av samhället och därmed har kvinnornabefriats från obetalt arbete gentemot familj, släkt och grannar, - staten gerkvinnorna stöd genom lagar för jämställdhet och genom familjepolitiken. Men relationen är sårbar; - statliga besparingar drabbar kvinnor som anställda, - statliga besparingar drabbarkvinnor som är beroende av vård och omsorg för att över huvud laget kunna arbeta. - staten kan genom sin monopolställning hålla lönernanere. Den offentliga sektorn innehållertvå delar. Del är ä ena sidan den offentliga servicen; sjukvård, åldringsvård,barnomsorg, utbildning m.m. Det är å andra sidan vår socialpolitik;sjukförsäkringar, barnbidrag, studiebidrag, folkpension, förtidspension. Organisationen av välfärdsstaten ser väldigt olika ut i deolika EG-län-derna, men inget annat land än har ett system som ungefärmotsvarar det svenska, dvs, en välfärdsmodell som bygger på ett högtskattetryck. En viktig målsättning i EG-samarbelel är harmoniseringenav skatter -framför allt nioms och punktskatter, finns inte några färdigaförslag pä all harmonisera andra skaller inom EG, men en fri rörlighet förkapitalel kominer med all sannolikhet alt tvinga fram det. Förmögenhetsskalloch företagsbeskattning ser helt olika ut i de olika , mennär förelag och kapital kan flytta obehindrat inom EG kominer de att placerasina tillgångar där det skatleniässigt är mest lönsamt. Så även om inte EGbeslutar om någon gemensam skallesats kommer marknaden att göra det eftersominget land vågar ta risken all bli tömt på resurser och kapital, dvs, detkommer att ske en anpassning till de länder som ligger lägst. Går man igenom de inkomster som stater har föratt bygga sin välfärd och driva en offentlig sektor, så kan man se all EG inuvarande skede är på väg alt avhända staterna deras möjlighet att alls bedrivanågon välfärdspolitik, I stället för alt enas om skattesatser som ger resurserför all säkerställa och utveckla välfärdsstater, så utreder EG-kommissionenstjänstemän möjligheterna att föreslå besparingar inom den offentliga sektorn.En ökad privatisering är på väg. Eftersom del, förvånande nog, inte finns någon arbetsgruppi regeringens EG-adminislraiion som sysslar med de här frågorna, ställer jagdem nu till statsrådet, 1, Vad kominer delhär att betyda för , som ju har ambitionen att harmonisera inom allaområden, utom då det gäller försvars- och säkerhetspolitik? 2, Vad kommer enskatleharmonisering, med kraftigt minskade inkomster för staten som följd, attfå för konsekvenser för den offentliga sektorn och för kvinnor? 3, Frankrikeräknar med att förlora 140 miljarder till sin statskassa . Hur myckelkommer statskassa att förlora med de harmonise-ringsplaner som finns? 4, Hur kominer detall bli med statens familjepolitiska stöd? Kommer del all finnas pengar kvar istatskassan till föräldraförsäkring, barnbidrag och gratis mödravård? 5, På vilket sättkommer harmoniseringen alt påverka finansieringen av den offentliga sektorn? 1989/90:19 6november 1989 1989/90:44 av () till utbildningsministernom ett idrollsgym-nasium med marin inriktning i : tillbaka pågår endebatt om användningen av kas-tell. Där finns Vaxholmsfästnings museum med mycket vär- Prot,1989/90:19 defullasamlingar som avspeglar försvaret av från sjösidan . Kostnaderna för kaslell med dess museum, ca300000 kr, , belastar försvarels budget, 1 de hårdabudgelpriorite-ringar som försvaret tvingas göra finns det dock inte utrymmeför engagemang av det här slaget. Man är därför angelägen om all avhända sigansvaret för kaslellet. Ett alternativ som tagits fram är att förvandlaanläggningen till ett exklusivt konferensholell. Del skulle bl,a, fä tillföljd att den knappast längre skulle bli tillgänglig för allmänheten och altmuseiverksamheten förmodligen skulle behöva avvecklas. Mot denna bakgrund har i aktualiserat ettalternativ som skulle ha många fördelar för kommunen och kunnasäkerställa att anläggningen också skulle kunna hållas öppen förallmänheten. saknar egen gymnasieskola. Eftersomkommunen är en av de minsta i är förutsättningarna dåliga för alletablera en gymnasieskola där enligt gängse regler. har förnärvarande ca 250 gymnasieelever som fullgör sin utbildning i andra kommuner. Mot den här bakgrunden har man i aktualiseratfrågan om ett specialgymnasium, ett idrottsgymnasium med inriktning påsjösporier som kanot, segling etc. Även andra specialutbildningar med marininriktning skulle kunna erbjudas. Ett sådant gymnasium skulle rekrytera eleverfrån och andra kommuner i men också frånövriga landet med hjälp av internalverksamhel. skulleanläggningen kunna användas som vandrarhem och för viss kursverksamhet. Den föreslagna lösningen skulle tillgodose en rad önskemål.Det skulle innebära att får en egen gymnasieskola. Det svenskautbildningsväsendet skulle berikas genom den specialinriktning gymnasieskolanskulle få. Behovet av någorlunda billiga övernallningsmöjligheter sommarlidskulle lösas. kaslell skulle kunna hållas tillgängligt för allmänhetenoch museet bevaras ulan att kostnaderna för anläggningen skulle behöva belastaförsvarsbudgeien. Med hänvisning till vad jag här anfört ber jag att fåställa följande fråga till utbildningsministern. Är utbildningsministern beredd altpositivt pröva frågan om ett idrotts-gymnasium med marin inriktning i ? 1989/90:45av Maigö (vpk) till socialministern om åtgärder för att minskabehovet av socialbidrag; Socialbidragskostnaderna har ökatkraftigt i landet; delta trots högkonjunktur och en god arbetsmarknad.Orsakerna till detta är flera; höga kostnader för institutionsvistelser, allthögre hyror, utslagningen och brist på barnomsorgsplatser. Ett exempel är där man i maj 1989betalade ut 55 milj. kr. i socialbidrag och 1,2 miljoner i asylbidrag tillflyktingar. slåendehög andel - 15,8 miljoner är komplelteringsbidrag pä grund av bris-ler isocialförsäkringssystemet och andra bidragssystem, I ett utsatt läge är socialbidrag en rättighet som ingenskall behöva dra sig för att anlita, men vi har ännu inte kommit dithän att detför alla faller sig naturligt att söka samhällets stöd. Socialbidragen ärfortfarande att betrakta som den yttersta utvägen för att försörja sig. Det ärdå inte rätt att samhället utvecklar system där många blir beroende avsocialbidrag, särskilt när det finns åtgärder som drastiskt skulle minska deltabehov. Många miljoner utbetalas till personer med ingen elleralltför låg pension och som är för gamla eller sjuka för att kunna arbeta ochinte enligt reglerna är berättigade till svensk pension. Ännu mer pengarutbetalas på grund av för låga ersättningar från andra bidragssystem. Ettexempel är grund- och fortbildning i svenska. Där utgår för den som inte harnågot arbete , , vilket givetvis inne bär att det tamåste kompletteras med socialbidrag under den lid som grund- ellerfortbildningen pågår. Det är så all asylbidraget upphör när uppehållstillståndbeviljats men behovet av svenskundervisning kvarstår. Men del är flera andra grupper som är beroende avkompletterande socialbidrag när andra bidragsformer är otillräckliga. De somhar kontant arbels-marknadsunderslöd (KAS). personer med enbartföräldragrundpenning eller AMS-bidrag är ofta beroende avsocialbidrag. Det är rimligt att den som är arbelsoförmögen på grund avålder och sjukdom skall ha rätt till en pension som han kan klara sinförsörjning på. Del borde också vara rimligt alt invandrare och flyktingarsom genomgår grund- och fortbildning i svenska skall ha ett tillräckligtutbildningsbidrag, antingen genom ett förlängt asylbidrag eller ett AMS-bidrag, Rimligtvis borde också del kontantaarbelsmarknadsunderstödet, arbels-marknadsbidragen och föräldrapenningen varaså tilltagna all del ger en ensamstående möjlighet att försörja sig ulan attbehöva komplettera med socialbidrag eller bli försörjd av någon annan. Medhänvisning till detta vill jag fråga : Kommer regeringen att genomföranågra förändringar i socialförsäkringssystemet så att bristerna inte belastarkommunernas sociala budget? Prot,1989/90:19 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1989/90:164av () till arbetsmarknadsministern om remissbehandlingen avregionalpolitiska kommitténs betänkande Fungerande regioner i samspel; Regionalpolitiska kommitténsbetänkande Fungerande regioner i samspel är föremål förremissbehandling. De förslag som utredningens majoritet lägger fram innebärbl,a, att glesbygdsområden som har rätt Prot,1989/90:19 tillregionalpolitiskt stöd förs ut ur stödsystemet som landels störstaoch allra bästa arbetsmarknader förs in, s,k, mellanstäder. Landsbygdensproblem har behandlats myckel litet. Bristerna i utredningen framgår klart avde omfattande reservationer och särskilda yttranden som lagts. Del är mot denna bakgrund förvånande altarbetsmarknadsdepartementet enbart framställt en sammanfattning av majoritetensförslag och endast angett vilka reservationer som finns. Enligt min meningmåste bygdekom-mitléerna, liksom de ordinarie remissinstanserna, också kunna laställning till de konkreta förslag till landsbygdsutveckling som är framförda ireservationer och särskilda yttranden. Det är enligt min mening helt oacceptabelt allarbetsmarknadsdepartementet rycker undan möjligheterna till en seriös ochallsidig debatt om hur förslagen i den regionalpolitiska utredningen påverkarlandsbygdens utveckling. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsrådet: Är regeringen beredd all lainitiativ till att bygdekommilléerna får rättvisa möjligheter att la ställningtill den regionalpoliliska utredningen i dess helhet och inte bara tillmajoritetens förslag? 1989/90:165 av () till miljö- ochenergiministern om en av statens kärnkraftinspeklion anordnad konferens omkärnkraftssäkerhel: SKI har inbjudit till en konferensom kärnkraftsäkerhel . De föredragshållare som engagerats vidkonferensen tycks vara sådana som genom sin verksamhet och sill professionellaengagemang är övertygade om all kärnkraften är "helt säker".Naturligtvis kan man inte påslå detta säkerhet förrän konferensen ägtrum. men det är inte svårt att göra en uppskattning. Valet av deballledare -journalisten - pekar entydigt i samma riktning; se en krönika itidningen nr 2 av som avslutas; Lite mer ekonomi, lack!Lite mindre ekologi, tack! Statens kärnkraftinspeklion som har att vaka översäkerheten inom kärnenergin borde väl engagera personer med en kritiskinställning till möjligheten alt erbjuda en hög säkerhet. Avser slatslrådet granska omSKI;s konferens är i överensstämmelse med verkets instruktion? Är möjligendenna konferens ett inslag i opinionsbildningen för att få regering ochriksdag att frångå besluten om kärnkrafts-avveckline? 1989/90:166 av (inp) till miljö- ochenergiministern om bättre information om kärnkraftens negativa effekter: