prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Det finns risker Det finns möjligheter Vi skall inte avståfrån möjlighelerna, och därmed bilda grogrund för misstänksamhet om attmänniskan är oförmögen att hantera riskerna. Vi motsätter oss ett moralorium,som skulle avhända oss möjligheterna och förhindra forskning och ulveckling ivårt Prot.1989/90:118 ' . 4 protokoll 1989/90:118 1989/90:118 land, men på intet sätt skydda ossfrän de risker som forskningen kan ge upp- hov till i andra länder AnL 41 (vpk); Fru lalman! "Skumögt i mörkret vi treva atl dräpa sig själv, äratl leva häll den du hatar kär var den du icke är gör det du icke kan varder duman" Jag tror inte att något om genteknik. Han skrev visserligen den här dikten långt eflerdet all hade upptäckt cellkärnan - men långt innan Watsonoch kunde beskriva DNA-molekylen. kände inte lillgentekniken, men han visste myckel om människans outsläckliga sökande eftertillvarons yttersta ramar, och om hennes ständiga drift all spränga dessa ramaroch söka vidare efler nya gränser. Människan, sökaren efler livets mening och mål, ochmänniskan, vetenskapsmannen och upptäckaren, är en och samma. Det är vårt ödeatt vara klåfingriga. Del är det som har givit oss som art den enorma framgångsom gör alt vi nu överbefolkar jorden. Del är det som fört oss och jorden lillförödelsens gränsland. Men vi kan inte frånhända oss denna förmåga. Genom tiderna har människan upptäckt och uppfunnit, ochför var gång har ulvecklingen tagit språng. Ångmaskinen, elektriciteten,atomkraften och informationsteknologin är några milstolpar står vi mill idet som har kallats den tredje vetenskapliga revolutionen, den biologiska, somberör så många olika områden; medicin, växtförädling, husdjursavel ochindustriprocesser, korl sagl livets alla områden. Kanske står vi också påtröskeln till en ny epok, den som den finländske filosofen kallarbiologismen. Och del finns ingen återvändo. Vi kan inte låtsas som vi aldrighar kommit på del här med bioteknik; vi kan inte stänga dörren om den och slutaanvända den. När vi en gång har ätit av äpplet på kunskapens träd ärdet inte så lätl atl spotta ut tuggan och sälta tillbaka biten på äpplet.Gentekniken och den avancerade biotekniken i övrigt rymmer så mycket av löftenmen också av hot. Den här gången kan vi dock hanlera situationen på ett nyttsäll. "Människan vävde inte livels väv, hon är blott en tråd i den".Del är några ord som brukar tillskrivas den amerikanske indianhövdingen . vet vi definitivt vad vi tidigare inte visste eller inte villeveta: atl allt vi gör påverkar och är en del i jordens väldiga ekosystem. Vivet också att andra levande organismer, djur och växter, finns för sin egenskull pä grund av livets egen obändiga krafl och inte för vår skull. Deninsikten, plågsamt medvetande-gjord genom vårt århundrades alll snabbareväxande riiiljöproblem, måste få konsekvenser för vårt handlande. Vi måste påett nytt sätt ta ansvar för vad vi gör och för konsekvenserna av del vi gör Vi kan inte förutsäga vilka konsekvenser den avanceradebiotekniken kommer atl få, och del är skrämmande. Med gentekniken går vifarliga genvägar. Det som har tagit evolutionen årmiljoner att utveckla kan viförändra i ell enda svep ulan att riktigt veta vad vi gör Därför måste vi varaoerhört försiktiga. Det faktum atl vi inte kan förutse och förebygga alll fårju iute leda till att vi inte gör någonting. Vi måste så gott vi förmår sättagränser och ramar för den biotekniska ulvecklingen. Forskningens frihet fårinte finnas på den mänskliga frihetens bekostnad. Vetenskapen får inte springaifrån sitt yttersta syfte; alt vara vetenskap i mänsklighetens tjänst. Mol den bakgrunden är det en katastrof att regeringen ävenpå detta område har visat total handlingsförlamning. Strategin vad gäller denavancerade biotekniken tycks vara alt blunda och låtsas som om den inte finnssamt då och då tillsätta en liten utredning. Hur många utredningar som haridlarom bioteknik och genteknik, har egentligen regeringen i sina byrålådor vid dethär laget? Verkligheten står inte still och väntar flyttades främmande DNA till envärdorganism. 1976 bildades det första förelaget i syfte atl använda DNA-teknik. finns det en världsomspännande bioleknisk industri.Världssamhället i övrigt är ohjälpligt pä efterkälken. Lagar och regelverk ärinte anpassade till den biolekniska utvecklirigeri. Det borde vara uppenbart för även den mest inbitnemarknadsfantast atf den s.k. fria marknaden inte på villkors vis får tillåtasråda över den här utvecklingen. Här behövs samhällsingripanden och politisktagerande. Därmed inte sagt att det finns politiska svar på alla frågor som denhär utvecklingen reser. Men det är vår uppgift att stifta lagar, att sättaramar och att ta ansvar inte bara fram till nästa val ulan också för kommandegenerationer Tyvärr har regeringeri nogsamt undvikit detta ansvar Nutillsätter man på nytt en beredning, därtill tvingad av en växande och otåligopposition i och utanför . En av de mycket svåra frågor som gentekniken väcker är denom etik och moral. De aspekterna är inte specifika för gentekniken, men härställs de på sin spels och blir omöjliga all undvika. I skenet av genteknikenkan vi se alt mycket av del som hänt inom s.k. traditionell husdjursavel ochväxtförädling, borde ha väckt en etisk debatl. Vi har inga enkla svar på de etiska frågorna. Inget svar ären gång för alla givet. Men det måste föras en levande debatt i vilken alladeltar Forskarna skall inte ensamma få föra den diskussionen. De har eltoerhört försprång genom att de för det mesta har decennier av utbildning ochforskning bakom sig. Vi andra, som är lekmän, känner alt vi befinner oss iunderläge. Vi har inte svaren på de vetenskapliga frågorna, men det är inteilla alt till alt börja med kunna ställa de rätta frågorna, frågor om vargränserna skall sättas. Den debatten måste vi hålla levande. sade tidigare att socialdemokraterna medstöd av andra partier inte ens ville ha en öppen utfrågning ijordbruksutskottet, när vi skulle diskutera dessa frågor Det lycker jag ärskandalöst i då vi mer än någonsin behöver få en allmän och omfattandedebatt i dessa frågor Socialdemokraterna väljer atl i ställel föradiskussionen i skymundan, i så slutna rum som möjligt. Prot.1989/90:118 Vad har regeringen gjort under1980-lalel för atl få till stånden seriös dis- 9 ma j1990 kussion om genteknik och avanceradbioteknik i övrigt? Bioleknik, tn.m. atthybrid-DNA-delegationen sorgligt har misslyckats. En av uppgifterna var altsprida diskussion och information. Del har man faktiskt inte lyckats med, ochdel har inte heller regeringen gjort. I stället.har man lämnat fältet öppet förmer eller mindre sensationslystna skriverier, och sådana är ingen betjänt av. Jag yrkar bifall till reservation 10, somhandlar om hur viktigt det är atl se till att på allt sätt stimulera denallmänna debatten. Jag yrkar vidare bifall lill reservation 8, som innehållerett krav från vpk att del skall tillsättas forskningsetiska nämnder med inslagav lekmän. Del är ett sätt alt se till att diskussioneri blir vidare. Dessutomyrkar jag bifall lill reservation 12, som handlar om förbud mot mosaikdjur Vidtillämpning av genteknik på djur är de etiska aspekterna oerhört viktiga. Vihar inte rätt alt arivärida levande djur och växter i de syften som de iblandanvänds för Den andra frågan, som reses i samband med användande avgenteknik, är för vem denna ulveckling sker Jag sade all vetenskaperi skullevara eu vetenskap i mänsklighetens tjänst, men man måste också fråga sig ivilken del av mänsklighetens tjänst. Den helaste utvecklingen är den som pågår imultinationella bolags stängda laboratorier utan insyn från allmänheten. En nymakt växer fram, ell mångskiklat iransnationellt konglomerat som vill användagenerna för att göra vinster. Men vilka är mänsklighetens ödesfrågor? Tredjevärldens bönder behöver utveckla grödor som är resistenta mot skadedjur, somlål torka osv. Biotekniken svarar inte päsådana frågor Det lyfts ofta fram som elt exempel på löften medbioteknikeri atl deri skall kunna ge oss grödor som är resistenta mot skadedjuroch andra angrepp. Men i praktiken är del inte sådana grödor som vi har fått,ulan del är grödor som är resistenta mol bekämpningsmedel därför atl del ärsådana som det är lönsamt att utveckla. Det är inget svar på mänsklighetensstora frågor Tredje världens bönder behöver avsättnirig för sinatraditionella jordbruksprodukter för alt kunna bygga upp sina länderBiotekniken ger industriländerna möjlighel all syntetiskt framställa det somtidigare har framställts i tredje världen. På så vis drabbas kanskevaniljodlingen på Del är 70 000 bönders viktigaste exportgröda. Nukan man i stället framställa denna produkt på syntetisk väg. Vi kommer alltsåinte alt behöva denna produkt från tredje världens länder År det en vetenskap imänsklighetens tjänst? Nej, det är det inte. Att föra diskussionen och att med hjälp av inlematioriellaorgari försöka styra den biotekriiska utvecklirigeri så att den verkligen bliren ulveckling i mänsklighetens tjänst är oerhört viktigt. Vi i vårt larid harelt stort arisvar för detta. Tredje världens länder behöver stöd frånindustrialiserade länder i denna process för att kunna stå emot de oerhört mäktigakrafter som vill ha en annan utveckling. Jag vill gärna fråga socialdemokratin:Skall de få detta stöd från ? Vi har inte sett mycket av det . En tredje viktig fråga gäller den genetiska variationen.Vi vet alt de eko- 52 system som är livskrafligast är desom innehåller en stor mångfald. också attde växter som ger oss spannmål och som är vår föda tas fram genom Prot.1989/90:118 ensidig odling. Vi vet atl den biolekniska växtförädlingen oftaleder till atl man mycket ensidigt avlar på en mycket smalgenetisk bas. Detta innebär en oerhört stor risk . Jag yrkarbifall till reservation 9, som handlar om vikten av atl man bevarar envärldsomspännande genbank. Den sista och inte minsl viktiga frågan som genteknikenreser gäller vem som äger den. En skrämmande ulveckling pågår inominternalionella organ - inom , , m.fl. Det pågår försök att tvinga inde biologiska processerna i regelverk som är uppbyggda för tekniskauppfinningar. Risken finns atl tredje världens genetiska mångfald övergår iprivat ägande. Denna utveckling kan och får vi inte acceplera. Varför är manfrån så tyst i denna debatt? Till den beredning som har tillsatts har ingel uppdraggetts om att den skall arbeta med de frågor som rör lagstiftningen. Del finnsingen vilja från regeringens sida alt verkligen se över det svenskalagregelverkel. En sådan utredning har begärts av oppositionen, bl.a. av vpk.Varför vill regeringen inte atl denna ulredning, eller beredning, skall se överlagstiftningen? Är det den pågående EG-anpassning som lägger hinder i vägen? Årregeringen rädd för all svenska lagar skall hindra? EG kommer inom korl alt fåett regelverk för användning och utplantering av genetiskt manipuleradeorganismer har inte tagit hänsyn lill EG-parlamentets krav på atldessa regler skall skärpas, och de regler som det läggs fram direktiv om ärmycket milda. De lämnar stor frihet för användareri av gerietiskl manipuleradeorganismer. Även när det gäller patent väntas direktiv . År det därför som regeririgen så nogsamt undviker att ge densvenska beredningen i uppgift alt se över en heltäckande lagstiftning? Och ärdet därför som regeringen så nogsamt framhåller för denna beredning alt det ärviktigt att den följer de allmänna direktiv som handlar om att i mestamöjliga mån skall anpassa sig och harmonisera sig med EG-utvecklingen? Vi från vpk anser atl det är oerhört viktigt all vi iSverige inte passivt väntar pä och anpassar oss lill den internationellaulvecklingen. Jusl i detta läge är det mer viktigt än någonsin atl vi tarinitiativ och att vi försöker hitta framgångsvägar som innebär atl vi tarhänsyn lill tredje världens länder, ekologin och etiken. Jag yrkar bifall tillreservation 1. Regeringen uttalar också i sina direktiv alt den härberedningen inte skall utgöra någol hinder för regeringen alt vidta åtgärderJag är verkligen glad för atl regeringen vill ha denna handlingsfrihet. Jagskulle vara ännu gladare Om regeringen även ville använda den. En åtgärd somregeringen borde vidta är att förbjuda spridningen av genteknisktmodifierade organismer innan vi har kommit fram lill vilken lagstiftning ochvilka regler som vi skall ha och innan vi har funderat över vilken säkerhet sombehövs, vilka skadeståndsansvar som skall gälla, m.m. Jag yrkar bifall tillreservation 3. När gentekniken var ännu nyare än deri riu är diskuterademari mycket om säkerheten kring den forskning som pågick i laboratorier Man diskute rade om någon av den manipulerade organismerna skulle kunna rymma. Det rörde sig ändå om organismer som inte alls var anpassade för att leva i nalu- 53 Ochman ställde höga krav på vilken säkerhet som skulle finnas vid risklaboratorierMen , när gentekniken handlar om växter som är tänkta alt överleva i naturen,är det plötsligt inte viktigt alls vilken säkerhet man har och vilka lagar ochregler som skall gälla. Då är man beredd all acceplera att genetisktmodifierade organismer, efler en prövning, som man inte vet vilken grund manskall ha för, tillåts bli utsläppta i naturen. Jag vill ställa en fråga lill deandra partierna, och särskilt till socialdemokraterna, som harregeringsansvaret. Hur kan ni la på er ansvaret för elt sådant beslut innan vihar klarat ut vad som skall gälla ? Hur kan ni ta ett sådanl oerhörttungt ansvar på era axlar? Jag skulle vilja be er atl ompröva detta beslut. Låtoss inte göra om de misslag som vi har gjort med t.ex. kärnkraften. Vistår ju här inför en vetenskap som tillämpad i prakfiken kan ge lika, om inteännu mer, katastrofala effekter om det sker olyckor Täuk än en gång över dettabeslut och rösla i stället på reservationen om alt man skall förbjudaspridandet av genetisk modifierade organismer i naturen. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall lill dereservationer som vpk står bakom och i övrigt lill hemställan i utskottetsbetänkande. Under della anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag får meddela atl anslag nu harsatts upp all della sammanträde skall fortsätta efter . AnL 43 ROYOTTOSSON (mp); Man kan fråga sig varför def behövs en debattom bioteknik. Bioleknik har ju alltid funnits. Vi har alltid tekniskt utnytljatbiologin för vår överlevnad. Skälet är hell enkelt all man har utvecklat enhelt ny teknik som går ul på all man plockar sönder livels innerstabeståndsdelar, generna, i små bilar och all man har lärt sig flytta över dem, istort sett obegränsat, mellan vilka levande organismer som helst. Därmed kanman i princip obegränsat skapa ett konstgjort liv. Detta har, av de forskaresom kom på detta i början av 70-lalel, jämförts med atomklyvningslekniken,sönderplockandet av atomkärnan i dess beståndsdelar. 1 analogi med deförhoppningar som man från början hade i fråga om kärntekniken och de riskersom den visade sig medföra har forskarna initierat en debatt. Det är nu snart20 år sedan. Med ariledriirig av det som har sagts här kari jagkonstatera att denna debatt ännu inte rikligt har nått ul i samhållet. Detfinns myckel kvar att göra. Del behövs en bredare debatt om biotekniken, det äralldeles klart. Varför innebär den nya gentekniken så slora risker? Jo,skälet är hell enkelt atf vi inte vet vad vi gör, utan vi hoppas atl del skallgå bra. Det innebär också all problemen, när de irifinricr sig, kommer allirifinna sig på ell oväntat sätt. Det kommer först i efterhand alt visa sigvad del egentligen består av. När forskarna beträffande bakterier frivilligt införde elleget moralorium för forskningen gjordes del för atlforskarna skulle få i gång debatten. Denna debatt ledde lill att myckelrestriktiva bestämmelser antogs förhur man skulle forska och utveckla denna teknik. Av den anledningen har detännu inte skett några katastrofer när del gäller denna teknik. Men på senaretid har man insett att riskerna med dessa bakterier tydligen inte var fullt såstora som man hade tänkt från början. Då har man börjat släppa pårestriktionerna. gäller normala högriskregler, ungefär som när man laborerarmed pest och kolera. fanns det ytteriigare en klass för gentekniken.Detta har tydligen skapat någol slags eufori i samhället om att problemenskulle vara lösta. Man hör ofta från entusiastiska biotekniker och från en delpolitiker alt del egentligen inte föreligger några problem, eflersom dessabiolekniskl förändrade varelser inte kommer atl klara sig i naturen och attnaturen redan har exprimenterat genom evolutionens gång med alll som det gåratt exprimentera med och alt alla risker därmed så alt säga skulle vara täckta.Detta resonemang är naturiigtvis oerhört naivt, och det finns inget sakligtunderlag för dessa påståenden. Detta kan man numera även läsa sig till isvenska publikationer inom ram. Jag kan rekommendera dennaläsning lill dem som inte tror atl det föreligger några problem. Jag skulle alltså vilja säga att det finns ekologiskarisker Man vet infe vad man får för organismer när man planterar Del finnseliska risker Vi år själva levande varelser. Människan experimenterar man redanmed. Det finns inom forskarsamhället en klar majoritet för atl man skall göradet. Det har uttalats bl.a. i ett större symposium i ulanförStockholm alt människan är myckel intressant all genmariipulera. Här ser maninga gränser Det pågår kraftiga påtryckningar inom EG alt luckra upp lagstiftningpå ett sådanl sätt alt man kan genmanipulera människor Så det finns etiskaproblem. Del tredje komplexet är maktproblematiken. De som bedriverden biotekniska utvecklingen är framför allt de transnationella företagen. Somdet redan har påpekats här gör man det för alt tjäna pengar Men man är inteintresserad av alt lösa miljöproblemen eller alt få elt mänskligare samhälleutan av att deras produkter går att sälja så mycket som möjligt. Dessa förelagär alltså samma företag som utvecklar bekämpningsmedel och andra ämnen som vii vill avveckla. Följaktligen kan vi se flera genmanipuleradegrödor som har gjorts mer beroende av bekämpningsmedel än andra som vi redanhar. Vi från sida vill stimulera en debatl. Vistöder därför reservation 10 till betänkandet, trots atl vi inte står med påden reservationen - det var ett förbiseende från min sida i utskottet. Dennareservation yrkar jag alltså bifall till. Jag vill varna för enalltför trångsynt debatt. Man skall ha klart för sig alt det alltid finnsalternativ i form av arinan teknik. Ta t.ex. detta med jordbruk. Vi harnågonting som kallas ekologiskt lantbruk, där man kan utveckla växtfödor ochekologiska metoder i ställel för alt gå på den biotekniska linjen. Man kankonstatera att det på råder en direkt konkurrens ompengar inom de olika linjerna på vad man skall satsa på och vad man inte skallsalsa på. De som bestämmer vill salsa på biotekniken och de som studerar påekologiskt lantbruk. Del kanske visar litet vad man borde satsa på, nämligenekologiskt lantbruk. Prot.1989/90:118 , Biolek/tik, m.m. Jag vill alltså varna för del trosvissa öriskelänkaridesom vi ofta möter och som jag redari har varit iririe på lilel grand. Den nya biotekniska debatten under 80-lalel och början av90-lalel har tvingats fram av några av oppositionspartierna. Första gången blevdet en politisk fråga valrörelse. Om jag minns rätt berodde detmycket på all vi från miljöparliet sade alt vi ville ha ett moralorium pågenteknisk forskning och utveckling tills vi har fått en lagstiflning påområdet som är något så när heltäckande. Detta upprörde många, trots att dettavar precis vad forskarna själva gjorde på 70-talel när det gäller denmikrobiologiska delen. Vi har i debatten hört att del finns de som inteinser vitsen med ett tillfälligt förbud mol viss lyp av högriskforskning ochulveckling man tar fram vettiga regler på området. Som det nu är ligger myndigheterna på efterkälken. Destora transnationella företagen som har investerat i denna teknik bestämmertakten och vad man skall diskutera. Det vill vi ändra pä, och det kan man göragenom elt moralorium. kom in i 1988. Under den förstaallmänna motionstiden efter delta kom motioner från , ochfolkparliel om biotekniken. Del är dessa motioner som har initierat det som vidiskuterar . Motionerna skickades ut på remissomgång frånjordbruksutskottet. Det var bra. Då tvingades en rad myndigheter, som faktisktinte alls har velal tänka på dessa frågor tidigare - det gäller tyvärr ocksånaturvårdsverket -att tänka, bilda sig en uppfattning och skaffa sig kompetens.Vi har fått i gång en process som är nödvändig. Det har dragit ul på liden med det här kan mankonstatera atl en del av huvudkraven i motionerna delvis harbörjat tillgodoses. Del är intressant att notera. Del betyder all regeringenfaktiskt insett all vi - oppositionen i det här fallet - har rätt på mångapunkler. Vi kan konstatera alt det nu finns krav på tillstånd för all fåodla gentekniskt förändrade växter i naturen. Det ärsynd att det kom så sent, del borde ha kommit åtminstone ,eflersom gentekniskt förändrade växter har odlats i en säsong,nämligen , och kommer att odlas igen. Problemet är bara att omman skall begära en bedömning av riskerna blir det en gissning. Del har gjorts en utredning av en utredare inomjordbruksdepartementet, där man har tittat på just dessa problem. Utredaren harmycket riktigt kommit fram till atl man måste begränsa både forskning ochulveckling och försöka få kontroll för alt nå sådant som är vettigt ursamhällssynpunkt. Tyvärr utmynnar denna utredning i alltför svaga förslag -inga förbud alls för någonting, bara användningsplikt eller möjligen tillståndsplikti vissa fall. 1 praktiken kommer även fortsättningsvis de transnationellaföretagen atl bestämma här Regeringen har beslutat att det skall tillsättas enparlamentarisk beredning, vilket kan verka snarlikt en parlamentariskutredning, som bl.a. vi har krävt. Men en beredning är hårdare knuten tillregeringen och har inte alls samma öppna karraktär som en ulredning skulle ha.Tyvärr är även det för svagt, om än i räll riktning. Min bedömning är all detgår för trögt och lång- Delär nästan ett obegripligt saktmod hos regeringen . Regeringensbioteknikpolitik är ofullständig och osammanhängande. Den är otillräcklig ochslapphänl. Vi kan konstatera atl det är oppositionen, eller rättare sagt någraav oppositionspartierna, som driver på hela tiden. Tur är väl atl del firins enopposition i landet. Problemet är också att ju går, desto meravhänder sig ju regeringen möjligheterna att verkligen reglera verksamheten påell bra säll. Därmed skapar man också en rad problem som egentligen äronödiga. När det gäller de olika reservationer som är fogade tillbetänkandet vill jag först yrka bifall till reservation 1, där vi tillsammansmed några andra partier kräver en parlamentarisk utredning och en samladlagstiftning på området. Remissinstanserna, vars remissvar finns bifogade lillbetänkandet, visar myckel klart att en sådan behövs. Sedan kan man diskuteravilken form den skall ha och vad den skall kallas. I del ingår också att mangör gränsdragningar, man fördelar ansvaret på elt tydligt sätt. Man tar ettsamlat grepp över situalionen. Reservation 2 handlar om bioleknikinspeklion. Man villtillsätta en myndighet som tar det övergripande ansvaret. Del har visat sigatl den nuvarande hybrid-DNA-delegationen är alltför begränsad. Den snararestimulerar bioteknik i ställel för att försöka få kontroll ur en mer bredsamhällsynpunkl. En bioteknikinspektion skulle vara väsentlig för alt ökakompetenseri hos myndigheterria. Reservation 3, som jag också stöder, går in på en merspeciell fråga, och det gäller utsläpp av gentekniskt modifierade organismerDetta bör förbjudas i lag . Här är riskerna så stora och kunskapernaså små, att det är svårt alt begripa varför man skall ta lill della. Det finnsmånga andra sätt all klara livsmedelsförsörjning än just detta.