prot · GD0941 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är ingen handlingsförlamning, det är ingen beslutsvåndanär man tar hänsyn till de olika intressen som har framförts. Det har kommitmycket starka betänkligheter mot det regeringsförslag om lokalisering tillSödertälje som finns med i budgetpropositionen. Utskottet har mycket utförligt preciserat de osäkerhetsfaktorersom finns inför detta beslut. Högskolestyrelsen - vi måste väl ändå ta hänsyntill den i detta sammanhang - konstaterar att det förslag som förelåg inte ärnågon samlad lösning. Ett exempel gäller förskollärarutbildningen, som upptar enmycket stor del av HLS totala volym; den är till mer än två tredjedelar lokaliseradtill och Blommensberg. De studerande och de anställda måste vi väl också tahänsyn till. De har mycket kraftfullt framfört synpunkter och säger bl.a. attden föreslagna lokaliseringen skulle försvåra samarbete med andrahögskoleenheter när det gäller den nya grundskollärarutbildningen. och har ocksåframfört betänkligheter. Mot den bakgrunden kan faktiskt inte ett ansvarigt utskottta ställning för en lokalisering till . Vi har starkt understrukitatt vi nu inte kan ta ställning till något förslag, eftersom bilden ärsplittrad. Den logiska konsekvensen av en sådan osäkerhet är att begära enförnyad analys av problemet. Detta beslut omfattar sammantaget investeringar på kanskeen halv miljard kronor Då är det ur ekonomisk synpunkt väsentligt att man haris i magen. Vi kan faktiskt vänta till, om det nu skulle ta så långtid, innan vi fattar definitivt beslut i ärendet. Det är alltså icke fråga om någon sidvördnad frånutskottets sida mot . Det vill jag säga fill förespråkarna för detalternativet. Jag yrkar avslag på yrkande och än engång bifall till utbildningsutskottets förslag. Så en kortkommentar också till . Nej, det finns ingen anledning att begäratillläggsdirektiv om dockteaterverksamhet vid Dramatiska institutet.Utredningen har till uppgift, vilket klart framgår på s.l9 i betänkandet, attbelysa institutets framtida roll och ansvarsområde liksom utbildningensstruktur, nivå, omfattning och innehåll. Klarare kan det inte uttryckas. Vi får se vad utredningen kommer fram till. Då är det dagsatt ta ställning till om vi skall avsätta statliga medel till . Man kan vara mycket positiv till den verksamhet som därbedrivs, och utskottsmajoriteten är verkligen positiv. Men vi väntar med attfatta beslut i denna fråga tills vi har ett fullständigt beslutsunderiag. sade att det harframkommit starka synpunkter på lokaliseringsfrågan. Ja, det vet vi. Detkommer alltid fram starka synpunkter, när det handlar om lokalisering elleromlokalisering. Naturligtvis hade regeringen tagit hänsyn till detta, när denframlade sitt förslag i budgetpropositionen. Den hade ju haft påsig att förbereda detta förslag, eftersom våra motioner i frågan väcktes redani . framhöll att det inte handlar om ensamlad utbildning. Nej, inte helt och hållet, eftersom i förslaget ingår attförskollärarutbildningen i och Blommensberg skall ligga kvar Om mantänker på att utbildningen finns på 13 olika adresser i , fårman ändå säga att det är en väsentligt mer samlad utbildning än . Jag vill ställa en fråga till BengtSilfverstrand. I utskottsbetänkandet räknar man upp de olika saker som skallutredas. Utskottet inleder med att säga: "Olika förslag om lokalisering avlärarutbildningarna i bör bedömas utifrånlokaliseringspolitiska aspekten dvs. med beaktande av den inomregionalabalansen." Betyder detta att den lokaliseringspolitiska aspekten alltidskall överväga andra resultat som kommer fram i analysen? Den uppfattningenmåste man väl ändå få, när utskottet inleder utredningsdirektiven med dettauttalande. Jag vill ha ett klart besked på den punkten. ELISABETHFLEETWOOD (m): Jag har väldigt svårt att förstå att viriksdagsmän när vi har fattatbeslut i utskottet inte kan lyssna på verkligheten. Det kan ju hända att vibortser från någon liten detalj ibland, . När jag frågar omBengt Silfverstrand skulle kunna tänka sig att rent personligt ta kontakt föratt få tilläggsdirektiv, så att vi alla som är intresserade av denna verksamhetskall vara försäkrade om att den ingår i direktiven och kommer att utredas,svarar att det står klart och tydligt i direktiven att såskall ske. Jag har läst direktiven och där nämner man olika teatrar,media, TV, radio och allt möjligt, men underligt nog finns ordet dockteaterinte med. Då är det klart att vi som gärna ser att dockteatern kommer med blirlitet misstänksamma. År det personlig prestige som gör att kan säga; Javisst, jag är intresserad av denna verksamhet, och jag ställergärna upp och ser vad jag kan göra. Vi kommer att göra vad vi kan. Jag frågar därför åter: Kaninte säga att han vill medverka till att dockteatern tasmed i direktiven? Då vore vi nöjda. BENGTSILFVERSTRAND (s): Jag vill svara aspekter är viktiga och skall beaktas. De skallemellertid vägas mot andra faktorer såsom dimensioneringsbehovet när det gällerde aktuella utbildningarna och rekryteringsmöjligheterna vid de olikalokaliseringsalternativen, för att ta några exempel. Därför behöver vi ennoggrann och fördjupad analys. svar förvånar mig någotmed tanke på att regeringen i andra sammanhang har uttalat att deregionalpolitiska aspekterna skall väga mycket tungt, alltså att de skall haett försteg framför övriga faktorer när man gör en analys. Jag vill ta upp någon av de andra faktorer som man vill habelysta i denna utredning. Man talar om att man måste veta mer omdimensioneringen av de aktuella utbildningarna. Men i vilken utsträckning skulledetta ha en avgörande betydelse för lokaliseringen? När man har fattat ettlokaliseringsbeslut, är det ju bara att bestämma sig för vilken storlek påytan man skall ha. Beslutet om lokalisering kan ju fattas först. Det behövsändå en förberedelsetid. Ett beslut innebär att man i efterhand kan rita påden byggnad som skall komma till stånd. Beträffande frågan i vad mån olika lokaliseringsalternativpåverkar möjligheterna att rekrytera vet vi att de som är mest känsliga föravstånd när det gäller högre studier är de studerande som väljer förskollärar-eller fritidspedagogutbildning. Regeringen har faktiskt föreslagit att deutbildningar som finns i och Blommensberg skall finnas kvar där De skalltillgodose den känslighet som kan finnas i norra delen av lokalisering till skulle alltså innebära att det blev lättareatt rekrytera flera studerande till dessa utbildningar. Idirektiven talas det också om ett samspel mellan grundskollärarlinjens resp.ämneslärarlinjens ämnesteoretiska utbildningsavsnitt och de praktiskpedagogiskaavsnitten. är ju inte fullständigt renons på möjligheter att ta emotpraktisk-pedagogisk utbildning. Det finns en mängd kommuner med skolor, ditden praktisk-pedagogiska utbildningen kan förläggas. Som det nu är har densödra regiondelen varit missgynnad i detta avseende. Om man har den politiskaviljan, kan man mycket väl förlägga ämnesteoretiska högskolekurser tillSödertörn och för att tillfredsställa det samverkansbehov som finnsför de ämnesteoretiska utbildningsavsnitten. Jag vill åter ta upp dockteatern. Vi har hörtatt teaterns ordförande finns här i kammaren. Hon känner inte till att denutredning som tillsattes också hade till uppgift attsyssla med dockteatern. Men utskottsmajoriteten skriver att direktiven tar uppjust dockteatern. Detta stämmer inte. Kan inte här för ossmedge att det har blivit fel på något sätt och att han är beredd att medverka,om inte till tilläggsdirektiv så i varje fall till ett förtydligande förutredningen så att vi kan vara säkra på att dockteatern kommer med iutredningen? hänvisar till utskottstexten. Vi somhar läst direktivtexten har upptäckt detta. Om inte kanmedverka till detta förtydligande, måste jag erkänna att jag känner mig lurad.Det bör även övriga partier göra, eftersom de så mangrant slötupp bakom förslaget om Marionetteatern och då var beredda att ge teatern ettvisst stöd från . Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut fattades under12 §), Företogs till avgörandejustitieutskottets betänkande 1989/90: JuUlO, kulturutskottets betänkande1989/90:KrU7 och utbildningsutskottets betänkande 1989/90:UbU7, 1(försöksverksamhetens omfattning) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med99 röster mot 39 för reservation 2 av och . 171ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 180 röster mot103 för reservation 1 av m.fl. 31 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (förutsättning för samhällstjänst) Utskottets hemställan bifölls med163 röster mot 150 för reservation 3 av m.fl. Mom. 3(påföljdskonstruktionen) Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 60 förreservation 4 av Prot. 1989/90:41 m.fl. Mom. 5 (verkställigheten) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av och , dels reservation 6 av med acklamation. Mom. 6 (resurser för försöksverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 54 förreservation 7 av och . Mom. 7 (samhällstjänst ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 9 (andra åtgärder mot brottslighet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avBritta Bjelle m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(lokalisering av lärarutbildning i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot motionerna1987/88:Ub644 av m.fl., 1987/88;Ub648 av och1987/88;Ub729 av - bifölls med acklamation. Mom. 3 (yrkesvalslärare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avCarl-Johan och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (en förlängning av grundskollärarlinjens utbildningför lärare i årskurserna 1-7) Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 54 förreservation 2 av m.fl. Mom. 13 (kvalitet i svensk högskoleutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 60 förreservation 3 av m.fl. Mom. 14 (längre grundutbildning för sjukgymnaster) Först biträddes reservation 4 av m.fl. med101 röster mot 18 för reservation 5 av . 194 ledamöter avstod från att rösta. 6 protokoll 1989/90:41 Prot.1989/90:41 Härefter bifölls utskottetshemställan med 201 röster mot 110 för reserva- tion 4 av m.fl. Mom. 19 (dockteaterlinje) Utskottets hemställan bifölls med255 röster mot 55 för reservation 6 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 13 § Beslut om fortsatt ärendebehandling Kammaren beslöt attärendebehandlingen skulle fortsättas vid morgondagens arbetsplenum. 14 § Kammarens sammanträde i (): Det har på våra bänkar delats ut ettmeddelande om att det vid plenum inte skall vara någon votering efterkl. Detta har korrigerats i så måtto att votering skall kunnaförekomma efter och rent av, om jag förstår det rätt, efter , om det pågående ärendet inte är slutbehandlat. Jag tror att kammarkansliet och talmannen har felbedömtden situation som gäller i fråga om transporter för kammarens ledamöter enfredagkväll . Jag hemställer, herr talman, att det tidigarelämnade meddelandet skall gälla. Jag har full förståelse för de transportproblem som kanuppstå, men jag får hänvisa till att meddelandet gäller med hänsyn till demotiv som låg bakom beslut i går om att tidigarelägga behandlingenav utbildningsutskottets betänkande UbU9 om bl.a. kommunalt huvudmannaskap förlärare. BO (): Jag hade anledning att på vårtriksdagsgruppssammanträde ta upp denna frågeställning, och såvitt jag förstår kommer vår grupps syn punkter att föras fram av gruppledningen. Bortsett från transportproblemen är det en annan sak som är intressant, nämligen att vår arbetssituation rimli gen måste respekteras av kammarkansliet och talmannen så till vida att läm nade meddelanden inte får ändras så sent som har skett i detta fall. Det är, enligt mitt sätt att se, fullkomligt otillständigt att man med mindre än endags varsel talar om att man ändrar möjligheten att ha votering. Det är uppenbar- 74 ligen på det sättet att om detärende som skall debatteras inte är 16.00 får voteringen naturligtvis i vanlig ordning ske på tis- Prot.1989/90:41 dag . Det är den enda möjligheten i detta fall. Viriksdagsleda- möter måste också ha en vettig arbetsordning.Hur skall vi annars kräva att det skall fungera i samhället i övrigt? JANBERGQVIST(s): Vi riksdagsledamöter är valda till riksdagenför att fullgöra viktiga samhällsuppgifter. innebär det storobekvämlighet för oss. Men om det är nödvändigt måste vi riksdagsledamötersjälvfallet ställa upp på detta. Jag tror att det finns mycket starka skäl somtalar för att frågan kan avgöras . Jag vill emellertid peka på att det finns ett utmärkt sättatt lösa detta problem, nämligen att vi riksdagsledamöter iakttarkoncentration i riksdagsdebatterna. Överläggningen var härmed avslutad. 1989/90:10 revisorersberättelse över granskningen av verksamhet under budgetåret1988/89 16 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts 1989/90:95 av () till finansministern omalternativa drivmedel för bilar: Trafiken har en omfattande inverkanpå miljön. En framåtsyftande energi-, miljö- och trafikpolitik måste främjamiljövänliga transporter som inte rubbar den ekologiska balansen. vill verka för ett decentraliserat samhälle mednärhet mellan boende, arbete, utbildning och service. I ett sådant samhälleminskar den enskildes transportbehov och förutsättningarna för ett fungerandekollektivt transportsystem förbättras. Men även i ett samhälle grundat på lokalsamhälletsprinciper kommer bi len att förbli ett av de bekvämaste och effektivaste transportmedlen för den enskilde. Detta gäller särskilt för dem som bor på landsbygden och i dess småorter eller i ren glesbygd. Om målsättningen att "Hela skallleva" 75 Prot.1989/90:41 skall kunna ligga fast är bilenäven ett nödvändigt transportme- 7 december1989 del. En av de angelägnaste uppgifterna inom transportsektorn ärdärför att drastiskt minska den negativa inverkan på miljön som orsakas avbilismens förorenande avgasutsläpp. Enligt min uppfattning finns då i principtvå möjliga vägar; dels en minskad bensinförbrukning genom utnyttjande avbästa kända teknik och ett omdömesgillt körsätt, dels satsningar på alternativabränslen och miljövänliga motorer Effektivare energianvändning är i alla sammanhang en av desnabbaste och viktigaste åtgärderna för att skydda vår miljö. Detta gällerockså våra bilan Enligt bilfabrikanterna kan bränsle sparas genomatt utnyttja bästa teknik vid utformning av motor och bil. Sammantaget kan bensinförbrukningenhalveras om man rätt utnyttjar känd teknik, följer hastighetsgränser och iövrigt kör på ett förnuftigt sätt. Det är dock statsmakternas ansvar att lägga fast de regleroch ge de besked som bilindustrin behöver för att en önskvärd utveckling skallkomma till stånd i syfte att effektivisera drivmedelsanvändningen. Inte ens en halvering av bensinförbrukningen räcker föratt rädda vår miljö. Koldioxidutsläppen som leder till drivhuseffekten kommertill stor del från förbränning av fossila bränslen. Vi måste därför satsa påförnybara biobränslen. De bidrar inte till någon nettoökning avkoldioxidutsläppen eftersom växterna binder koldioxid. De mest aktuella äretanol och rapsolja. Det ekonomiska utrymmet för alternativa drivmedel börockså öka genom att skatteuttaget mer anpassas efter skilda bränslensmiljöpåverkan. Moms på bensin innebär att samhället i stor utsträckningavhänder sig styrmöjligheter att nå energi- och miljöpolitiska mål somfastlagts, eftersom företagen kan lyfta av mervärdeskatten somvanliga inkomsttagare drabbas hårt eftersom de inte har möjlighet att fåtillgång till vare sig fri bil eller, i många fall, kollektivtrafik. Moms påbensin låser fast oss i ett felaktigt och miljöförstörandedrivmedelsförsörjningssystem. Svenskt jordbruk kan producera stora mängderdrivmedelsetanol. Speciellt viktigt är det att utnyttja etanoldrivna bussar itätortstrafiken. Här måste kommunerna ta ett stort ansvar, och staten måstegenom skattefrihet främja biobaserad drivmedelsetanol.Konkurrensförutsättningarna för etanol skulle därigenom förbättras och ge möjligheterför inhemsk etanolpro-duktion i större skala. Förutsättningarna skall också sesmot bakgrund av den pågående diskussionen om det framtida jordbruket och denomställning detta står inför . Ett första steg borde enetablering av en fullskaleanläggning för produkfion av etanol kunna vara. Enligt min mening måste, för att frågan om enfullskaleanläggning för inhemsk etanolproduktion skall kunna föras till ettavgörande, handfasta och konkreta initiativ tas. En möjlighet kan vara att jordbruksnäringentillsammans med intressenter från transportbranschen samt något eller några avde större bensinbolagen bildar ett gemensamt produktions- och distributionsbolag.Detta förutsätter även att regeringen visar ett intresse för en sådan lösning. Det krävs emellerfid också insatser för att utvecklingenskall styras mot på 76 sikt såväl långsiktigt hållbaratekniska lösningar för motorer som långsiktigt fillgängliga,miljövänliga drivmedel. Det är därför nödvändigt att ekonomiska resurser avdelasför projekt som är av långsiktig och mer "spektakulär" karaktär Kring många av dekoncept 1 sompresenteras för utveckling av alternativa drivmedel och miljövänliga , motorer råderstor osäkerhet om huruvida de är prakfiskt genomförbara. Samhället måste dockvara pådrivande, våga avdela resurser för denna typ av riskfyllda projekt ochdå på ett sådant sätt att gängse utvecklings- och forskningsinsatser inte blirlidande. Enligt min mening måste vätgas och nya, mer miljövänligamotorer byggda på andra koncept än dagens vara målet för nästa sekel om bilen idetta perspektiv skall kunna fylla sin viktiga uppgift i ett decentraliseratsamhälle utan att miljön skall ta skada. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag frågastatsrådet och chefen för : Kan statsrådetmot bakgrund av föreslagna förändringar i beskattning av drivmedel ochbilförmån, avdragsmöjligheter för arbetsresor och resor i tjänsten redogöra förregeringens syn på vilken roll bilen har i det framtida transportsystemet? Vilka initiativoch åtgärder är regeringen beredd att vidta för att sUmulera en effektivareanvändning av drivmedel i syfte att minska bilismens miljöpåverkan? Vilka initiativoch åtgärder avser regeringen vidta för att sfimulera introduktion avbiobaserade drivmedel på den svenska drivmedelsmarknaden? År regeringenberedd att ekonomiskt stödja ett gemensamt inifiafiv från företrädare förjordbruksnäringen, transportbranschen och oljebolagen med syftet att få tillstånd ett produktions- och distributionsbolag för svenskproducerad etanol? År regeringenberedd att medverka till att särskilda ekonomiska resurser avdelas förutveckling av nya, miljövänliga bilmotorer? År regeringenberedd att medge att produkfion av drivmedelsetanol i en fullskaleanläggningfår skattefrihet? 1989/90:96 av () till statsrådet om barnomsorgen: Enligt beslut skallbarnomsorgen vara utbyggd motsvarande full behovstäckning före utgången av1991. Det är nu kvar till dess beslutet skall vara infriat. Det voredärför intressant att i det här skedet få en avstämning av hurförutsättningarna bedöms vara för att klara målet. Både har genom enkätertill kommunerna försökt att få en bild av utbyggnadsläget och av om kommunernasjälva bedömer sig klara utbyggnadsmålet. av de 257 kommuner somsvarat () tror sig kunna klara utbyggnaden , förutsatt att lokaler ochpersonal finns att tillgå. De främsta svårigheterna för att förverkligautbyggnaden anges vara bristande ekonomi, markbrist, lokalbrist, oförutseddaökningar av behoven samt personalbrist. Från flera kommuner efterlyses statsbidrag tilldagbarnvårdarna för omsorgen av deras egna barn. Behovet av antalet barnomsorgsplatser för förskolebarn vidutgången av 1991 bedöms av till ca 430 000 platsenKommunförbundets motsvarande bedömning är, beroende på var inomKommunförbundet uppgifterna hämtas, mellan 450 000 och styvt 480 000 platserFör närvarande () finns enligt ca 350 000platser, och enligt uppgifter från finns ca 342 000 platsenSåledes skulle utbyggnadsbehovet fram fill , meddepartementets beräkningssätt, vara ca 80 000 platser, medan det enligtKommunförbundet skulle vara mellan 108 000 och 138 000 platser Enligt departementet skall dessa siffror reduceras med ca35 000 platser på grund av den förlängda föräldraförsäkringen (i berördåldersgrupp), medan uppger att detta redan beaktats i derasberäkningar 1989 ca 350 000 ca 342 000 1991 ca 430 000 Utbyggnadsbehov ca 80 000 Eftersom det är fråga om prognoser är det naturligtvisomöjligt att bedöma exakt vilket behov som kommer att föreligga vid utgångenav . Ändå är det anmärkningsvärt att de uppgifter som förekommer om det uppskattadebehovet är så olika från gång till annan och beroende av vem som lämnar dem.Den påtagliga skillnaden mellan uppgifter ochKommunförbundets är speciellt anmärkningsvärd. Den senaste uppgift somfigurerat i dagspressen är en uppgift från företrädare för attutbyggnadsbehovet skulle vara ca 70 000 platser Men även detta skiljer sigpåtagligt från departementets uppgifter Vid en bedömning av sannolikheten i de olika prognosernabör noteras att antalet barn i åldrarna vid ingången av 1992 enligt SCBberäknas vara ca 757 000. Enligt departementets beräkningar skulle således fullbehovstäckning ha uppnåtts då av förskolebarnen har plats i daghemeller familjedaghem och enligt då mellan och harplats. 1987 bedömdes av målet vara uppfyllt när ca 66 %erhållit plats. Beroende på hur man räknar och vem som räknar bedömsbarnomsorgen vara fullt utbyggd trots att mellan 277 000 och 327 000 barnalltjämt inte får någon som helst del av de resurser som satsas påbarnomsorgen. Av dessa är 27 000 barn till dagbarnvårdare som är anställda avkommunerna. Man måste naturligtvis fråga sig hur regeringen tänkt sig att dessabarn öch deras föräldrar kommer att göra när deras enda möjlighet att få del avde resurser som satsas på barnomsorgenär att inlemma sig i systemet. Myckettalar nu för att utbyggnadsbehovet ligger på högre än den nivå 7 decembeJr 1989som är realistisk att uppnå som återstår fram till slutet av 1991.Redan ett utbyggnadsbehov på ca 70 000 platser innebär enligt Kommunförbundeten utbyggnadstakt över den som kommunerna någonsin klarat. Lägger mantill detta de kapacitetsbegränsningar som finns inom byggsektorn och bristenpå personal förefaller det orimligt att räkna med att kommunerna, hur gärna deän vill, kan klara utbyggnaden . Problemetförstärks ytterligare av att det beräknade utbyggnadsbehovet endast avserförskolebarn. Skall även barn i åldrarna räknas in i vad man ansermotsvara full behovstäckning fillkommer ett ytterligare utbyggnadsbehov på ca75 000 skolbarnsplatser (enligt ). Trotsbristen och trots de uppenbara svårigheterna att uppnå de mål lagtfast har regeringen hårdnackat vägrat att acceptera olika former av privataalternativ inom barnomsorgen. På samma sätt har man hitfills konsekvent vägratkommunerna statsbidrag för barn fill dagbarnvårdare som är inskrivna somdagbarn hos sina egna föräldrar, med mofivet att detta inte är att betrakta somen barnomsorgsform. Med samma sätt att argumentera borde man i så fall ocksåkunna ifrågasätta om det skall utgå statsbidrag för barn som är inskrivna pådaghem där någon av deras föräldrar arbetar Motbakgrund av det redovisade vill jag ställa följande frågor till statsrådet ochbiträdande socialministern: Hur stort är just nu utbyggnadsbehovet av antaletbarnomsorgsplatser för att mål om full behovstäckning vid utgången av 1991 skall kunna uppfyllas a/ för förskolebarn? b/för skolbarn? Hur kan den stora skillnadenmellan olika uppgifter förklaras; jämfört med ? Om målet inte kan uppnås inomramen för kommunernas resurser, är då regeringen beredd att föreslå attstatsbidrag också skall kunna utgå för barnomsorg som bedrivs i privat regi? Om inte, är regeringen bereddatt föreslå en revidering av målet? Hur ser regeringen på villkorenför de mellan 277 000 och 327 000 förskolebarn och deras föräldrar somfortfarande, sedan barnomsorgen anses vara fullt utbyggd, står utanförbarnomsorgen?