prot · GD09110 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi moderater anser att dessa avnämare av konst, i likhetmed exempelvis studieförbund och rader av andra ideella organisationer, självaskall finansiera sina konstinköp. Den totala anslagsramen på 27 milj.kr villvi inte begränsa, men hela summan skall avse konst förståtens behov. Jag yrkarbifall till reservation 7. Slutligen föreslår vi alt avnutida svensk konst i utlandet skall få en förstärkning med Skallsvensk konst kunna hävda sig i framliden, är del nödvändigt alt vi utvecklarvåra internationella kontakter Vårt förslag på denna punkt är en del i ett mönster somgår igen i de moderata parti- och kommiilémotionerna på kulturområdet. Jagyrkar bifall fill reservation 8. Anslag lid bibliotek, bildkonst, konsthantverk m. m. AnL 50STINA (): Del är nu länsbiblioteken fickbestämda regionala uppgifter Utöver fjärrlånen, som vi väl känner lill,omfattar uppgifterna medieförsörjning, information, rådgivning och vissaspecialtjänster Motivet för den här satsningen var alt länsbiblioteken skulleutgöra en hjälp för övriga bibliotek i länen som saknar specialistkompelerisoch som har små förutsättningar att skaffa sig speciallitteratur Men dessutomskulle länsbib- Prot.1989/90:110 26aprilT990 Anslag tid bibliotek, bildkonst, konsthantverk m. m. liotekenrent allmänt verka som en motor för förnyelse och utveckling avbiblioteksverksamheten inom sin region. I kulturutskottet är vi nu överens om att länsbibliotekenalltjämt gör väsentliga insatser för aff tillgodose de lokala bibliotekensbehov av service i olika former Vi är också överens om att det fortlöpandebehövs en diskussion om resursutnyttjandet och om verksamhetens innehåll ochutveckling. Utskottsmajorileteri är också övereris om atl bibehålladepåverksamheteri såväl i som i och , för atl ge derifullgoda service som behövs. Satsningarna på bokutgivning med mångsidighetoch kvalitet förfelas, om böckerna inte riår ut fill människorna. Här spelarbiblioteken, biblioteksfilialer, boklådor och t.o.m. bokbåtar en viktig roll.En ytterligare möjlighel finns genom de bokbussar som många kommuner har tagiti bruk. Del är då inte bara i glesbygden som bokbussarna har sin slora belydelse,ulan del är i minsl lika hög grad i förorter och bostadsområden som bokbussenhar en viktig funktion. Emellertid behövs en stimulans för kommunerna atlytterligare ta lill sig den värdefulla funktion som bokbussen utgör Därför harcentern föreslagit ett anslag på 5 milj. kr. Till slut, herr lalman, vill jag yrka bifall lillreservationerna 3 och 6 och i övrigt till utskottets hemställan. 51INGEGERD (); I betänkandet som gäller anslag tillbibliotek, bildkonst, konsthantverk m.m. vill jag inledningsvis yrka bifalltill de socialdemokratiska reservatiorierna nr 1 och 4 samt avslag på övrigatill betänkandet fogade reservationer I övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan. Som vi hört här tidigare, berör en stor del av belänkandetbiblioteksverksamheten. Som påpekade, vill utskottetframhålla länsbibliotekens betydelsefulla roll i den regionalakulturverksamheten. De tankar som finns om årliga verksamhetsplaner bör ses somen möjlighet till stimulerande diskussioner, där bl.a. kommunerna i länen kanengageras i den regionala verksamheten. Utskottet är alltså enigt i åsikternabeträffande länsbibliotekens roll, men som vi förstått finns det skiftandesynpunkter i fråga om depå-biblioteksfunktiorien. I rapportenföreslår atl nuvarandedepåfunktioner skall koncentreras lill en ort. Detta förslag tycker jag är ettbra förslag. Jag finner också att de flesta remissinstanser delar minuppfattning. Man motsätter sig inte alt förlägga landels depåverksamhel ort, fungerar verksamheten vid de tre depåbibliotekenmindre bra, och många säger väl då att det beror på brist på pengar. Det kanjag till viss del instämma i, men jag måste också fråga mig hur mycketdepåfunktionen i landet skall få kosta. Skall vi ha elt välutvecklatdepåbibliotek eller skall vi ha tre? Vad blir skillriaderi i service lilllandels bibliotek och låntagare? För mig som bor i laridsorteri är del viktigtalt kunna låna den bok som jag längtar efter, meri om den skickas från ,eller spelar faktiskt mindre roll. I betänkandet föreslås, som vi har hört, attytterligare skall tilldelas depåverksamhelen, i jämförelse medförslaget i propositionen. Jag frågar mig; Räcker den miljonen till allt detsom man vill? Vad kommer den att användas till? Är det för att täcka dyralokalhyror vid depåbiblioteken i och ? Vilken ulveckling har manegentligen tänkt sig? Vi socialdemokrater ser möjligheterna i etiväl fungerande depåbibliotek. Ett välulbyggt depåbibliotek skulle kunna bli enresurs för hela landet! Jag ser liksom de flesta remissinstanserna eneffektivisering av verksamheten. Man skulle kunna säga alt vi medpropositionens förslag skulle få mer depå för mindre pengar! Vad händer med de pengar som då inbesparas? Jo, de öppnarmöjligheteri atl irirätta eri lånecentral för litteratur på invandrarspråk, ochhär finns verkligen ell behov all tillgodose. Det är orimligt, som vi har deti dag, att folkbiblioteken ute i landet skall kunna tillgodose framför allt desmå språkliga minoritetsgrupperna med litteratur En lånecentral behövs snarastför in-vandrarlilteraluren! Det talas mycket om omprioriteringar inom denoffentliga sektorn. Jag tycker aft def förslag som ligger i propositionen ärett bra exempel på en sådan omprioritering. Vi skulle kunna få en effektivdepåverksamhel, och en lånecentral för litteratur på invandrarspråk skullekunna bli verklighet, om följer propositionens förslag. Visocialdemokrater beklagar atl en stor del av utskottets ledamöter inte harinsett möjligheten att på detta sätt få mer reformer för pengarna. Sedan vill jag säga till atl jag liksomhon tycker att landets bokbussverksamhel är mycket angelägen. Men det ärenligt min mening i första hand en skyldighet att ge kommuninvånarnadenna service. Ett generellt bidrag, så som det föreslås i motionen, kan jaginte ställa mig bakom. När del gäller konsten i olika lokaler i vårt land tyckerjag att det är viktigt att sä många människor som möjligt kan ta del avkulturell verksamhet. Ett sätt all nå detta mål är all placera konst ibyggnader som besöks eller genomströmmas av många människor Därför kan jaginte dela de synpunkter som framförts av . Jag anser, till skillnad från reservanterna, alt statensmedverkan till konstinköp till folkparker Folkels hus, bygdegårdar och andrasamlingslokaler är betydelsefull ur många synvinklar Ett skäl är atlkonslförståelsen ökar, ett annat alt lokala konstnärer kan erbjudas arbete. Dessa statliga bidrag kan i sanning ökaintresset och förståel-seri för bildkonst i vårt land. Det är viktigt attmedverka till spridnirig av kulluren på bildkoosieris område såväl som på allaaridra områderi iriom deri kulturella sektorn. Anslag till bibliotek, bildkonst, konsthantverk m. m. AnL 52TREDJE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . Anslag lid.biblio-tek, bildkonst, konsthantverk m. m. AnL 53LARS () replik: Även på moderat håll anser vi självklart altdet är utmärkt atl man har god konst i lokaler där det finns många människor.Men man kan reagera mol slumpmässighelen i valet av gynnade organisationerAndra organisationer som också har representanter för allmänheten i sinalokaler, blir irite delaktiga i slödel. Jag nämride studieförbunden som ettmycket konkret exempel. Vi har frän moderat sida sagt; Låt oss behålla den totalaanslagsramen, men låt alla organisationer av denna lyp själva göra sinasatsningar! Jag är övertygad om att de som har en särskilt gynnad situationändå skulle se till att ha god konst i sina lokaler. Då skulle man, för attanvända egna ord, kunna få mer konst för pengarna. AnL 54 () replik; Jag vet alt denna diskussion pågått undertidigare år Jag förstår också atl man har haft skilda åsikter i denna fråga.Jag tycker det är viktigt att fastighetsägarorganisationerna har möjlighet allpå detta säll få elt stöd från staten. Det är viktigt att vi delar på statenskaka så att så många människor som möjligt skall kunna la del av den kulturellaverksamheten på bildkonstens område. AnL 55MARGARETA (): Jag vill också gärna ta upp depåbiblioteken. Få kulturinstitutioner om ens några andra offentligainstitutioner har en så gammal och väl förankrad tradition hos svenskamedborgare som folkbiblioteken. Ingen har ifrågasatt atl man skall ha enjämlik tillgång lill kvalificerad litteratur och information var man än bor ivårt land, även om på hemorten inte skulle ha lyckats förvärva detman söker Via länsbiblioteken kan lånecentralerna i , Stockholmoch förse landels folkbibliotek med det mesta av det bästa som är värt atlläsa. Vartefter utbildningsnivån siiger vill alll fler läsalitteratur också pä främmande språk, och då förväntar sig också den som bor ien mindre kommun att få del av den samlade internalionella bokutgivningen. Det kan vara värt all notera lånecentralernasinsats för alt avlasta universitetsbiblioteken, som har långt fler boklåriareän bara studenter och forskare. Folkbiblioteken är i första hand primärkommuriernasansvarsområde, men av statens slöd lill folkbiblioleksväsendet är anslaget tilllånecentraler och depåbibliotek viktigast. Kraven på lånecentralerna har undan för undan drivits upp.Svårigheten atl hela liden öka servicegraden utan motsvarande resursökning harvarit uppenbar föreslog att delproblemet skulle bemötas med nedläggning och koncentration avfjärrlåneverksamheten till en enda ort. kloka kulturutskott insåg att detta snarareskulle försämra servicen till allmänheten, och beslöt i stället altöka anslaget till lånecentralerna genom all omfördela del regionalabiblioteksslödel. Blandboklånare och biblioteksfolk var detta ett mycket uppskattat beslut. I dagkonstaterar att lånecentralerna är mycket effektiva. Vid varje lånecentral finris dessutom depåbibliotek. Derasvärde som mottagare av den litteratur som folkbiblioteken av utrymmesskälmåste utmönstra kan inte överskattas. Var och en som försökt få fall i en boksom är utgiven i liden vet hur omöjligt det är. Det som bliröver efter bokrealisationerna går bokstavligt talat till papperskvarnarna. Med otillräckliga resurser är del med depåbiblioteken somdet var med lånecentralerna: de fungerar givetvis inte sä bra som personal ochkunder skulle önska. frågade om def spelade någon roll omhon fick sina fjärrlån från en enda central depå eller om de fanns på flerahåll i landet. Visst spelar del roll! Det är mycket längre från tillHalmstad än fråri till . Det är ju trevligt atl fä sina böckernågorlunda i lid. Återigenhar funnit lösningen; bunta ihop och lägg ner! Kullurulskotlets majoritet delar dock inte heller nu denuppfattningen. Vi föreslår i stället atl de tre depåbiblioteken skall finnaskvar och all anslaget till lånecentraler och depåbibliotek ökas ul med 1 milj.kr Därmed bifalles också folkparlimoiionen nr 273. Får depåbiblioteken kosta hur mycket som helst, frågarIngegerd . Det som satsat på depåbibliotek ochlånecentraler sammanlagt är bara hälften så mycket som lilla lägger påenbart depåbiblioteken. är till ytan mycket mindre än och haralltså kortare vägar atl skicka böcker Uppdelningen på tre depåbibliotek hindrar alls inte på något av biblioteken t.ex. kan specialisera sig på justinvandrarlilleratur Med delta, herr talman, yrkar jag bifall lillkullurutskoitets hemställan i betänkandet nr 20 och avslag på reservationerna. Anslag tid bibliotek, bildkonst, konsthantverk AnL 56INGEGERD (); Var man än bor i landet skall man hamöjlighet till god biblioteksservice, det är jag den första alt instämma i. När del gäller lånecentralerna har man funnit en lösnirigpå det som varit problem tidigare. behåller man lånecentralerna i denutformning de har haft. Men som jag sade i milt anförande tidigare ärdepåfunktionen något annorlunda. I det fallet har, som jag också sade, deflesta remissinstanser varit överens om alt det går bra att ha depåbiblioteketpå en ort i laridet. talade väldigt väl om lånecentraler,och det är bra. Men jag talade också om möjligheten all utöka låneceritralernamed en verksamhet för litteratur till invandrare. Jag påpekade all de möjligheternanu finns. Om man använde depåpengarna till en väl fungerande depå, skulle manfå möjlighet atl inrätta en lånecentral för litteratur lill invandrare. Jagundrar uu hur man kommer alt lösa frågan om invandrarnas litteratur med detförslag som föreligger i betänkandet. Jag tog exemplet med en bokutlåning från en depå ifrån minegen hemort i . Men jag har ju inte räknat med alt man skall rätta sigefter när man beslutar i ärendet. Det finns post, och poslen fungerarväl över Anslag tid bibliotek, bddkonsi, konsthantverk m. m. Böckerna kommer fram antingen man beställer dem från eller frånMalmö. 57 (); Jag har huririil få en viss erfarenhet avposten, som är elt serviceföretag. Det tar faktiskt förförsäridelser mellari och än mellan och . Hur specialiseringen för invandrarbiblioteken skall ordnasfår vara en uppgift för biblioteksorganisationen, eller varför inte detförträffliga . Jag hoppas atl man i någon utsträckning bryrsig om del beslut som har fattat. AnL 58 (); Jag tycker alt det senaste svaret är litetnonchalant sett till invandrarnas möjligheter Det finns nämligen ipropositionen elt förslag som ger möjlighel att starta en lånecentral förinvandrarlitteratur Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under8 §.) Företogs till avgörandekulturutskottets betänkanden /90:KrU19 och KrU20. Mom. I (anslag till Bidrag till ) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 1 avKaj -bifölls med acklamation. Mom. 2 (prioritering av verksamhet på de s.k.småplatserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 av JanHyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (anslag till Bidrag till Operan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avJan-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (anslag till Bidrag lill Svenska rikskonserter) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 4 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9(bidrag lill regionala skådebanor saml medel till marknadsföring m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 55 förreservation 5 av m.fl. 12(användningeri av de medel som reserverats för Skådebariari i ) Utskottets hemslällari - som ställdes mot reservation 6 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (medel till gästspel av Ysiadsoperan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avKaj -bifölls med acklamation. Anslag tid bibliotek, bildkonst, konsthantverk m. m. Mom. 15 (slöd till teatergruppen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avJan-Erik m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (anslag till Bidrag lill fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m.) Först biträddes reservation 11 av m.fl.med 89 röster mot 17 för reservation 12 av . 178 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottefs hemställan med 184 röster mol99 för reservation 11 av m.fl. 1 ledamot avstod från altrösta. Mom. 18 (anslag lill Bidrag lill ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1(omstrukturering av lånecentralernas depåfunklion, m.m.) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med125 röster mol 56 för reservation 2 av m.fl. 103 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls ulskotlets hemställan med 156 röster mol128 för reservation 1 av m.fl. Mom. 2 (stimulans av bokbussverksamhel m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 34 förreservation 3 av och . Mom. 6 (anslag lill Förvärv av konst för statens byggnaderm.m.) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 7 av m.fl. - bifölls med acklamation. 7(anslag till Utställningar av nutida konst i ullandel) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 60 förreservaliori 8 av m.fl. 2 ledamöter avstod från atf rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 5 prolokoU 1989/90:110 Anslag tid kidlur-miljö samt tid museer och utställningar 9 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av tredje vice talmannenmedgav kammaren alt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden avdagens sammanträde skulle företas lill avgörande i ell sammanhang vid kammarensarbetsplenum . 10 §Anslag till kulturmiljö samt till museer och utställningar Föredrogs kulturutskottetsbelänkande /90;KrU21 Anslag lill kulturmiljö samt till museer ochutställningar (prop.1989/90; 100 delvis). AnL 59 (); Kullurulskotlets betänkaride rir 21 behandlartvå områden -kulturmiljön och museiväsendet. Lål mig börja med kulturmiljön. Tre anslagspunkter är avsärskilt intresse, nämligen vården av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse,vården av kulturlandskap och fornlämningar samt insatser mot luftförorenings-och försurningsskador Beträffande vården av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse har det alltid förvånat mig vilka disproportioner som föreliggermellan vad som satsas på nybebyggelse och vad vården av äldre, intressaritbebyggelse anses värd. Enbart byggmomsen beräknad med den nya, högreprocentsatsen ger statskassan en intäkt på Mol det kanställas regeringens förslag all lill vård av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse skall gå mindre än 45 milj. kr Del är en höjning med 6 milj. krinkl. den helt otillräckliga pris- och löneomräkningen. Realt tordeförstärkningen stanna på ell par I reservation 1 förordar de borgerliga partierna ochmiljöparfiet en uppräkning med 3 milj. kr utöver regeringens förslag. Jagyrkar bifall till reservationen. I sammanhanget vill jag erinra om aff moderatasamlingspartiet i bostadsutskottets betärikaride 13 reserverat sig föratt ramen för tilläggslån till kulturhistoriskt värdefulll bebyggelse ökas med100 milj. kr utöver regeringens förslag, vilkel är 65 milj. kr mer änriksdagens beslut. Stöd lill vården av kulturlandskap och fornlämningar är encentral statlig uppgift. Vikten av koriliriuitet i satsningarna blir särskiltmärkbar i tider av hög sysselsättning. Då dras de arbelsmarknadspolitiska insatsersom kulturmiljövården delvis vilar på ner. Motsvarande höjningar på ordinarieanslag är betydligt svårare att åstadkomma. En viss flexibilitet finns naturligtvis. Men man kan utanöverdrift säga att vården av kulturlandskap och fornlämningar - liksom vissaandra delar av kultursektorn - blivit alltför sårbar i konjunktursvängningarna. Propositionensuppräknirig på denna punkt är den relativt största under anslaget,och vi har därför avstått från alt reservera oss. Men jag vill uttrycka denförhoppningen atl det blir en fortsalt uppräkning Vad gäller insatser mot luftförorenings- ochförsurningsskador har begärt en blygsam höjnirig på 3milj. kr De oerhörda behov som finns pä det här området är alltför väl kändaför att behöva beskrivas. Den som vill ha exempel kan nöja sig med all gå till och konstatera hur balustradens reliefer håller pä alt försvinna. Men regeringen föreslår endast en uppräkning på nominelltplus , dvs. De borgerliga partierna och miljöparlietföreslår att begärda 3 milj. kr skall beviljas. Jag yrkar bifall lillreservationerna 2 och 5. I fråga om museerna innebär förslagen i åretsbudgetproposiliori all staleris kulturråds inflytande kraftigt skallförstärkas, såväl över de centrala som över de regionala museerna. Kulturrådetblir i praktiken en sorts statens museiöverslyrelse. Detta är en ulveckling stick i stäv med den moderata synenpå hur kulturlivet i vårt land skall fungera. Enligt moderat uppfattning ärdet av omistligt värde att vi har ett stort antal centrala och regionala museersom arbetar under frihet och i nära inbördes samverkan. Att det redan mäktigakulturrådet skall lägga sin tunga och styrande hand över allt delta avvisar vibestämt. Glädjande nog har många motionärer från skilda partierreagerat kraftigt. Desto mer förvånande är det alt den övriga oppositionen iutskottet jämkat sig över lill i stort sett regeringens linje. Vi moderaterslår ensamma bakom de reservationer som hävdar museernas integritet ochsjälvständighet. Socialdemokratins misstro mol museiväsendet är av gammaltdatum. Den posiliva särbehandlingen av Riksutställningar och Arbetets museum ärexempel som jag skall återkomma lill. Tekniken för atl stärka inflytande är olikaför de centrala resp. de regionala museerna. Jag tar först upp behandlingen avde centrala. I budgetpropositionen har regeringen beräknat 10 milj. krför utveckling av cenlralmuseernas verksamhet. Det naturliga vore då att förapengarna direkt till dessa museer I stället tilldelas de . Avsikten är uppenbarligen att centralmuseerna skall ståmed mössan i hand hos . Endast om della i sin vishet godkännerprojektens inriktning skall det bli några pengar Del är en slötande ordning,dels därför atl ledningarna för centralmuseerna är mer kompetenta äntjänstemännen på att avgöra vad som är ett fruktbartutvecklingsarbete, dels därför all regeringens modell kräver ett byråkratisktdubbelarbete. Som alltför ofta går medel till administration i ställel förtill verksamhet. Från moderat sida vill vi all pengarna fördelas direkttill centralmuseerria. Därmed tillstyrker vi äveri motiorier frårifolkpartister, centerpartister och miljöpartister Dessutom vill vi vidga medelsramen lill 18 milj. kr så attstatens historiska museer, statens konstmuseer. ochNordiska museet får 3 milj. kr. var och de övriga centrala museerna 1 milj. krvar Jag yrkar bifall till reservationerna 16, 17 och 19. Så över till länsmuseerna. Där bygger, enligt regeririgensförslag, kuhurrå-dels styrfunktion på ett krav att länsmuseernafortsättnirigsvis irilevererar verksamhetsprogram. De skall omfattaställningstaganden till kulturmiljö- Anslag tid kulturmiljö saml lill museer och utställningar Anslag tdl kulturmiljö samt tid museer och ulstäd-ningar vården,natur- och miljöfrågorna, bildkonsten saml insatser för barn och ungdom. Villkor för ökat statsbidrag skall vara en genomtänktverksamhetsplan med klara prioriteringar Del bör vara möjligt att särskilt uppmärksammamuseer som vill pröva nya arbetsformer eller ge sig in på nya verksamhetsfält. Den moderata kritiken gäller naturligtvis inte attlänsmuseerna har en genomtänkt verksamhetsplanering däremot atl, liksom ifråga om cenlralmu-seerna, tjänstemän på skall sitta och överprövadet planeringsarbete länsmuseerna självfallel alllid gör Den som dansar eflerkulturrådets pipa blir belönad med riya grundbelopp - audra blir utari.Förtroendet för länsmuseerna med sina huvudmän i form av landsting, kommuneroch ideella föreningar är tydligen inte särskilt stort. Länsmuseernas samarbetsräd har i en promemoria somöverlämrials lill kulturutskollel understrukit att man ser del som mycketviktigt att grundbeloppen inte öronmärks. Statsbidraget bör enligtsamarbelsrädel ges till ett regionalt museums samlade verksamhet och vararelaterat lill den lokala satsningens storlek. Jag citerar sista stycket i promemorian;"Avslutningsvis vill således länsmuseernas samarbetsräd uttrycka sin oroför den principförändring beträffande villkoren för statens utbetalande avgrundbelopp lill landels länsmuseer som årets budgetproposition ger uttryckför En statlig styrning av profileringen innebär med all sannolikhet atl denregionala vitaliteten avtar Och del är denna som har varit motorn i den lyckade'Svenska modellen' på det kulturområde som de svenska regionala museernarepresenterar." Mol bakgrund av detta bestämda ställningslagande frånlänsmuseernas sida är del föga överraskande att en rad motioner från samtligaoppositioris-partier avstyrker del föreslagna kravet på ingivande avverksamhetsplaner Liksom i fråga om de centrala museerna är det dock endaslmoderaterna som fullföljer motionärernas linje. Utskottsmajoritelen däremot slingrar sig fram till enståndpunkt som i praktiken är densamma som regeringens. Del är därför endasl vimoderater som yrkar bifall till oppositionens motioner på denna punkt. Vi anser atl så länge del nuvarande bidragssystemet finnskvar skall grundbeloppen fördelas som , dvs.