prot · GD091 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:1 Jag hälsar er alla välkomna till det förstasammanträdet vid 1989/. Jag hoppas att ni alla har haft någrasköna lediga veckor under denna mycket vackra sommar. Jag hoppas också attutskottens resor har varit bra och givande. Närvi skildes åt tackade jag fyra avgående ledamöter för deras fina ochplikttrogna arbete. Ytterligare en ledamot kommer att lämna förannan verksamhet i samhällets tjänst. har tillhört vår riksdag i 20år. Han har på ett mycket skickligt och hängivet sätt utfört sitt arbete här iriksdagen, och vi tackar honom för hans fina insatser. Jaghar glädjen att få hälsa välkomna fyra nya och nygamla ledamöter som hartagit plats i kammaren. för Fyrstadskretsen och har varit med tidigare. förVästmanlands län och för sitter här nu för förstagången. Ni är alla fyra varmt välkomna till det viktiga och ansvarsfullaarbetet som ledamöter av riksdag. Vihar ett arbetsår framför oss med många stora och viktiga, men också svåra,frågor. Det ställer stora krav på oss, på arbetet i utskotten och på arbetethär i kammaren. äger första partiledardebatt rum, ochjag hoppas att många ledamöter då kommer att vara närvarande i kammaren. Nästatisdag äger den första frågestunden rum enligt den nya modellen med tvåtalarstolar. Dagen efter startar den allmänpolitiska debatten, som jag hoppasatt många ledamöter med liv och engagemang skall delta i. Det är vidare minförhoppning att regeringen flitigt skall använda torsdagensinformationsstund för att inför redovisa viktigare beslut ochställningstaganden. Med dessa välkomstordförklarar jag sammanträdet för öppnat. 2§ Meddelande om kammarens arbete Jagfår meddela att kammarsammanträdet , med ändring av den utsändasammanträdesplanen, tar sin början . 1Riksdagens protokoll 1989190 1-2 1989/90:1 tradekommer statsrådet att lämna information om stöd tillCambodja, , och . att lämnainformation om EFTA/EG-samarbetet. Såsomframgår av utsända handlingar infaller första frågestunden . Frågor till denna skall vara inlämnade . Jagfår också påminna om att anmälan till den allmänpolitiska debatten i nästavecka skall göras senast nu . Slutligenvill jag redan nu varsla om att det vid arbetsplenum onsdagen den 25 oktoberkan förekomma voteringar även , eftersom ärsammanträdesfri. 3§ Avsägelse från uppdraget som riksdagsledamot Talmannen meddelade att anhållit attfr.o.m. bli entledigad från uppdraget som riksdagsledamot. Kammarenbiföll denna framställning. Talmannen anmälde att lona och återtagit sina platser i . Talmannen meddelade att () fr.o.m. skulle tjänstgöra som ersättare för statsrådet . Vidareanmälde talmannen att , , BirgittaRydle, , , , , ,, , , , och beviljats ledighet från dagens sammanträde. Företogsupprop av kammarens ledamöter. Anmäldes och bordlades Propositionerna 1989/90:1Ändring i lagen (1989:329) om en folk- och bostadsräkning är 1990 1989/90:2Trafiknykterhetsbrotten m.m. Prot. 1989/90:3 Ändringar ibetalningssäkringslagen 1989/90:5 Godkännande av protokoll till 1979 årskonvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar rörande reglering avutsläppen av kväveoxider eller dessas gränsöverskridande flöden 1989/90:6 Förslag till ändringar i arbetsmiljölagen(1977:1160), sekretesslagen (1980:100), lagen (1982:80) om anställningsskyddm.m. 1989/90:4 svenska delegationsberättelse angående sin verksamhet sedan rådets trettiosjätte session t.o.m.trettiosjunde sessionen 8§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1989/90:1av () till miljö- och energiministern om kärnkraftsavvecklingenm.m. Kärnkraftsavvecklingen är åter i farozonen. Starkakrafter är i rörelse för att försöka skjuta avvecklingen till en oviss framtidbortom - i strid med riksdagsbeslut. Kärnkraftsförespråkarnahar formerat sig i en politiskt intressant gruppering bestående av moderatasamlingspartiet, , de stora fackföreningarna inom LO samtstorindustrin - kärnkraftsjuntan. Juntanhävdar att skulle bli förlorat som industrination om kärnkraftenavvecklas. Vår industri skulle inte få erforderliga mängder billig elkraft.Detta hot är enligt många inom juntan av samma allvarlighetsgrad som attSverige inte skulle bli medlem av den gemensamma västeuropeiska marknaden - EG. Kärnkraftsjuntan döljer sitt nit iavvecklingsfrågan bakom oron för koldioxidutsläpp och växthuseffekt. Inomjuntan har man den bestämda uppfattningen att all avvecklad kärn-elkraft skallersättas kilowattimme för kilowattimme. Enda alternativet till kärnkraftskulle då bli fossileldad kraft från olja, kol eller naturgas med storakoldioxidutsläpp som följd. Kärnkraftsjuntanhar aldrig föreslagit att koldioxidutsläppen skall kunna minskas t.ex. genom att man stimulerar köp avsmå bensinsnåla fordon 1989/90:1 kraftigtutbyggd spårburen kollektivtrafik Dettavisar en del av falskheten i juntans agerande. Devill få oss att glömma! Kärnkraftsförespråkarna vill få oss att glömmavarför vi i som enda land har fattat beslut att avveckla kärnkraften.Skälet till vårt beslut är att kärnkraften är farlig för oss och kommandegenerationer och att den är intimt bunden till kärnvapenhotet. Avvecklingsbeslutethar en djup moralisk dimension. Det är ett av de få tillfällen då vi medvetet ien demokratisk process har valt bort en teknik på grund av dess potentiellafaror för det levande nu och framöver. Kärnkraftensfarlighet har visats vid många tillfällen - de mest kända är de i iUSA och Tjernobyl i . Runt Tjernobyl är stora områden såradioaktivt besmittade att de är obeboeliga . Det ärsvårt att tänka sig att vi skulle vilja utsätta och för hotetatt bli obeboeliga . Tjernobylborde ha varit den sista varningen. Det är detta som juntan och alla de sompropagerar för dess sak vill få oss att glömma. För dem är kärnkraft bara enfråga om pengar och kapital. Kärnkraftsawecklingen har omgivits av myter. Denstörsta myten är att vi minst måste ha de elkraftsmängder som vi har i dag.Utan en brant ökad tillgång skulle inte kunna hävda siginternationellt, och vår höga levnadsstandard skulle hotas, sägerreaktorkramarna. Långarader av utredningar - nu senast den av sponsrade och accepteradeskriften Electricity, med professor . som huvudförfattarevisar att vi med användande av nu tillgänglig och känd teknik kan minskaelanvändningen. Vi klarar då vår försörjning utan kärnkraft, utan ersättningmed fossileldad elkraft och med skyddade nationalälvar. Vi måste få etttillskott från biobränslen i storleksordningen . Detta klarar vigalant. Industrin kommer att fa den elenergi som den kommer att behöva.Orsaken till att minskningen av elanvändningen inte har kommit i gång är attkärnkraften blockerar. Den rika tillgången till subventionerad kraft hämmaranvändning av energisnål teknik. Skriftenvisar att det är en nationalekonomisk vinst att göra denna omläggning och attmiljövinsterna bli mycket stora. Koldioxidutsläppen kommer att minska kraftigt. SkriftenElectricity visar att vi kan klara de mål som har ställt upp förenergi- och miljöpolitken och få en god försörjning med elkraft sommatchar våra framtida behov. Denpsykologiska gåtan Prot. , , , . . , . u M 3 oktober.1989 Vi står inför den psykologiska gatan att de krafter i samhället som säger sig ståför framtidsoptimism och tro på teknikens möjligheter fullkomligt sviker ienergifrågan. För dem gäller det att försvara det bestående i en gammalfarlig energif-ramtagning. För dem gäller det att inte använda modern nu tillgängligteknik för att rädda oss från koldioxidhotet. Ledande personer i det svenska samhället som i sinadagliga gärningar hyllar dynamik och förändringar har i denna fråga hamnat ien förstening, som de skulle fly från om de skulle drabbas av den. Dennamentala förstening hos ett ledande skikt i samhället är olycksbådande. Bilismen, flyget och koldioxiden Bilismen och det ökade flygandetstår för de största svenska tillskotten av koldioxid till atmosfären. Därförmåste också trafiken bidra kraftigt till att minska koldioxidutsläppen. Fördetta finns flera metoder, t.ex.: att bygga och sälja mindre och bensinsnålare fordon, attsänka de genomsnittliga farterna på vägarna, att främja jämn trafikrytm, påvägarna, att byggaut den spårburna kollektivtrafiken och göra den attraktiv, att höjadrivvmedelsskatterna så att miljökostnaderna kommer med i drivmedelsprisetsamt att skattebelägga flygbensinen. Skattesystemet är under omdaning.Redan rika skall gynnas av rejäla skattesänkningar genom sänkt marginalskatt.Räkningen skall betalas genom breddad moms och s.k. dynamiska effekter. Desenare är inget annat än att, tvinga de mindre bemedlade til mera och hårdarearbete för att de skall kunna klara sin ekonomi - det kallas också att ökaarbetskraftsutbudet. Breddad moms innebär att det nu finns en majoritet iriksdagen bestående av socialdemokraterna och , som vill införa momsoch sänkta punktskatter på energi. Enligt momsutredningen - KIS - innebär dettaatt förbrukningen av elkraft och fossila bränslen kommer att öka. Från miljöpartietde grönas sida har vi bestämt sagt ifrån att dessa förslag är orimliga, eftersomde strider mot beslut att avveckla kärnkraften och attkoldioxidutsläppen inte får lov att öka. Från de grönas sida har vi framhävt att denbästa beskattningsmetoden för energi är att beskatta energiråvaran. Det ledertill en strävan att hushålla. Denna beskattning måste sedan kompletteras medmiljöskatter som avspeglar de samhällsekonomiska kostnaderna för energianvändningen.Först då kan energin prissättas på ett rimligt sätt och konsumenterna få designaler de behöver för att kunna välja mest totalekonomiska VRiksdagens protokoll 1989190 1-2 Hur en beskattning av energiråvara skall gå till harpartiet redovisat i motion under den allmänna motionstiden. Till yttermera visso har föreslagit momspå persontransporter. Det skulle enligt utredningen innebära kraftigareduceringar av tågåkande och användningen av kollektiva transportmedel. Ensådan skattebeläggning skulle leda till att vi får en ökad bilism och ännumera utsläpp av koldioxid och försurande kväveoxider. Flygåkandet skulleknappast beröras av denna skattehöjning, eftersom merparten av passagerarnaåker i tjänsten och därmed är kostnadsokänsliga. förslagstrider uppenbart mot riksdagsbeslut i energi- och miljöfrågor. majoritet har i all tysthet anslutit sigtill kärnkraftsjuntan och dess önskemål för att styra mot en slösaktigenergianvändning. Solidariteten med del levande och med kommandegenerationer Kärnkraftsjuntan har stor ekonomiskmakt. För den internationella kärnkraftsindustrin är det av avgörande betydelseatt den svenska avvecklingen kan förhindras eller skjutas upp. Ettfullföljande av beslut skulle uppfattas som den slutliga signalen påatt kärnkraften globalt är en parentes. Detta kan vara en förklaring tillointresset inom storindustrin för att använda nu känd och tillgänglig teknikför att minska energianvändningen. Kärnkraftsanhängarna för därför en smutsig kampanj, därman medvetet förtiger de fakta, som finns om möjligheterna att förändra vårenergiförbrukning i miljörimlig riktning. De vill försöka framstå sommiljövänner när deras strävan är den motsatta . De är närmast besatta av tankenpå den ständigt ökade materiella förbrukningen och blundar villigt för denomfattande miljöförstöring som denna politik medför. Det är lätt att se att de moderata tankarna på den lillasolidariteten omfattas av kärnkraftsjuntan. Den lilla solidariteten innebäratt solidaritet endast finns inom familjens snäva krets. Där utanför skallkonkurrens råda. de gröna kan inte acceptera detta inskränktasynsätt och hävdar att vi människor har ett mycket vidasresolidaritetsbegrepp, som inbegriper människor, som har det svårt i vårt landoch annorstädes samt solidaritet med de ekologiska systemen och med kommandegenerationer. att beslut att avvecklakärnkraften skall följas och att detta kan ske som beslutom minskade utsläpp av koldioxid från fossila bränslen kan , att deorörda nationalälvarna inte skall byggas ut, att det därför inte finns någon anledning att leta efteroch utvinna olja utanför i den redan allvarligt hotade samt att också bilismen och flyget skall ta sina delar avminskningen av koldioxidutsläppen. Vad avsermiljö- och energiministern att göra för att säkerställa att kärnkraftsavvecklingenkan komma i gång nu? Vad avser miljö- ochenergiministern göra för att bryta kärnkraftsanhäng- arnasfaktiska informationsmonopol med falsk propaganda kring energifrågor,kärnkraften och dess avveckling? Vad avsermiljö- och energiministern att göra för att vi skall få ett system för energi-och miljöbeskattning som gynnar hushållning och energieffek-tivisering samtanvändning av nu kända tekniker, så att kärnkraftsavvecklingen kan börja nuoch vi uppfyller målet att inte öka koldioxidutsläppen? Vad avsermiljö- och energiministern att göra för att se till att de onödiga ochriskfyllda oljeborrningarna utanför bringas att upphöra? Vad avsermiljö- och energiministern att göra för att få väg- och lufttrafiken attminska utsläppen av koldioxid? Prot..1989/90:1. 1989/90:2 av () till statsrådet behandlingen av utvisningsärenden rörande barn: En trettonårig polsk grabb, , har bott i treår i . Han har anpassat sig väl i landet och har många vänner. Han hargjort sig känd i som filmskådespelare i . Han har tidigare hotats av utvisning till men gickunder jorden. Soprum blev hans bostad. En av hopp kom när detmeddelades att hans ärende skulle tas upp till förnyad behandling. Utvisningsbeslutet står fast. harenligt uppgift blivit djupt deprimerad och försökt ta sitt liv. är hanintagen på sjukhus. Detta är en mänsklig tragedi. hadevi i en upprivande debatt om den nya utlänningslagen. En av de storafrågorna var hur barn skulle behandlas. Det ärovärdigt som kulturland att behandla ett barn på detta sätt. Det är min förhoppning att kärlek och tanken ommänniskovärde till slut skall vara vägledande inför ett förnyat beslut, somleder till att får stanna där han vill vara. Det är ju så att vill anpassa sig till EG bl.a.för att det innebär fri rörlighet för människor. Är detta bara något som skallförunnas de som bor inom gränser? Jag vill fråga invandrarministernvad hon avser att göra för att komma till rätta med den grymhet som syns så tydligti myndigheters agerande i behandlingen av . 1989/90:3 av Per () till civilministern omförekomsten av åsiktsregistrering riktad mot freds- och miljörörelsen: Uppgifter i omatt säpo bedriver spioneri mot freds-och miljörörelsen bekräftar tyvärr devälgrundade misstankar i den riktningen som vi från de grönassida länge haft anledning att hysa. Dess värre tycks regeringen i detta avseende ha vilseförtriksdagen. ställde jag i en interpellation bl.a. följandefrågor: - Är regeringen beredd att låta utreda om det finns någotsamband mellan åsiktsregistreringen av bl.a. miljöpartister och det faktum atten utsänd före- Prot; 1989/90:1 3 oktober1989 trädare försocialdemokratiska partiet avslöjades under ett försök att samla inåsiktsmaterial om kongressombud ? -Är regering beredd att låta utreda, givetvis utan avsteg från grundlagensregler om tryckfrihet, om det finns något samband mellan åsiktsregistreringenav bl.a. miljöpartister och den flod av detaljuppgifter om miljöpartietsriksdagskandidaters privata förhållanden som fick offentlighet undervalrörelsens slutskede ? valde statsrådet att raljera i ställetför att svara på frågorna. Han viftade bort dem med formuleringar av typen attfrågorna var ett bevis för att "Per överskattar sin egenbetydelse". Det är uppenbart att statsrådet ville skapa intryck av attsäpospioneri på freds- och miljörörelsen inte förekommer. Nuvisar Dagens Nyheters reportage att så är fallet. Både freds- och miljörörelsenär utsatta för säpo:s snokande. Eftersom de gröna består avpersoner som är aktiva inom just freds- och miljörörelsen faller det signaturligt att misstänka att säpo spionerar också på . Sombekant är jag en av de personer som har beställt fram en säpo-aktom.Statsrådet har visserligen i en artikel i under sommarennästan bett om ursäkt för det obehag som jag vållats därav. Men därmed har hanockså i praktiken bekräftat att säpo faktiskt har sammanställt en akt om en avmiljöpartiet de grönas riksdagsledamöter! Mot denna bakgrund villjag fråga: Är de uppgifter som lämnas i omsäpo:s åsiktsspionage mot freds- och miljörörelsen riktiga? Är statsrådet beredd att låta en särskildmedborgarkommission med företrädare för samtliga riksdagspartier plus berördademokratiska folkrörelser ta del av säpo:s register och se till att alltobehörigt åsiktsmaterial gallras ut och förstörs? Har säpo eller någon annan hel- eller halvstatligunderrättelseorganisation bedrivit systematiskt spionage mot degröna, ja eller nej? 1989/90:4av () till statsministern om sträckningen av väg E4 vidHaga Norra i : En fråga i detta ärende ställdes av PärGranstedt (c) till kommuni-kationsminstern. Det svar som gavs visar hur svårtdet är att från ett departement få ett svar som sammanväger problemets alladelar. Jag vänder mig därför till statsministern för att få besked om hurmycket oersättliga miljö-, natur- och kulturvärden väger i jämförelse med ettvägbygge. Frågan berör förutom även miljö- ochenergi-, bostads- och kulturdepartementen. Ettbra alternativ till plan har tagits fram, men det verkar som omkommunen har låst sig för den gjorda överenskommelsen medSolna kommun. Utfartenfrån norrut på är hårt trafikerad. Vid Norra, därRåsundavägen ansluter och har sin norra ingång, finns tra- Länga köer bildasdär till förfång för människoroch Prot. 1989/90:1 miljö. Vägverkethar projekterat en ombyggnad av korsningen som kommer att bli till obotligskada. berövas ca 2 ha av sin mark. Huvudvägbanan, E4, byggs uppoch når vid Linvävartorpet upp till 3,5 m över marken vid vägkorsningen. Entréntill Norra kommer att ske genom tunnlar under vägen -sammanlagt 70 m.Sikten från Solnahållet skyms av höga väg-ramper där den täta trafiken drarfram. Vid den högsta punkten ligger terrängen öppen för inslapp av avgaser ochbuller mot Koppartälten, den stora ängen - "pelousen" - och ner motBrunnsvikens vatten. förslag antogs av år 1986trots att samtliga partier var tveksamma eller negativa till planen, somdessutom visat sig vara partisk och presenterad på ett dåligt ritat underlag.I en gjord nu bortglömd utredning om Brunnsvikenområdets framtidfastslog remissinstanserna att området skulle förbli orört. År1987 kom den nya naturresurslagen, som slår fast att markområden skall användasför det eller de ändamål som områdena är lämpade med hänsyn till derasbeskaffenhet och så att nyttjandet medför en från allmän synpunkt långsiktighushållning. Påbåda sidor om E4 finns enastående natur- och kulturmiljöer. På västra sidanutbreder sig norra kyrkogård, som invigdes av J.O. Wallin.Kyrkogårdens rätt till frid och helgd bör respekteras. På Solnas förslag tillöversiktsplan betecknas den som område av riksintresse. Påöstra sidan gränsar direkt mot E 4 ända från de redan tidigareinflyttade Södra grindar till det nu hotade området vid Norra.Hagaparken är ett ovanligt lyckat, ja, för enastående exempel på enengelsk park med dess starka betoning av naturens eget värde. Säkerligenstiger detta värde - om det inte föröds av vår generation - för kommandegenerationer som kunskapskälla för bl.a. biologer och ekologer i samband medstudier och forskning. Ett ytterligare värde ligger i att området ligger sånära och den . NärPiper anlade skedde det enligt principen attmänniskans uppgift var att hjälpa naturen att utveckla och visa sina behagefter sin egenart. Parken har alltjämt kvar mycket av grundläggarens idéer medfritt växande tallskog på höjderna, ädellövskog på sluttningarna och lindarrunt ängarnas mjuka former. I stort sluttar hela parken från höjden vid HagaNorra ner till . Där njuter människor från när och fjärranav friluftsliv - läsning, matkorgar, sport och lek. Där får vi vila ochestetiska upplevelser, allt lätt åtkomligt nära storstaden. Solnasnaturinvestering tillmäter parken mycket stort värde. Inaturresurslagen stadgas i 2 kap. 6§: "Mark- och vattenområdensom har betydelse från allmän synpunkt på grund av områdenas naturvärden ellerkulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet skall så långt möjligtskyddas mot åtgärder som kan påtagligt skada natur- och kulturmiljön. Behovetav områden för friluftsliv i närheten av tätorter skall särskilt beaktas. Områdensom är av riksintresse för naturvården, kulturminnesvården eller friluftslivetskall skyddas mot åtgärder som avses i första stycket." Vid Norra föreligger således en konflikt mellanskilda riksintressen, dels en jämnt flytande trafik med minsta möjliga avgas-och bullerspridning, dels bevarandet av ett parkområde av stort och mångsidigtvärde. Ny lösning finns! Till förslag finns nu ett alternativ: Trafikenpå sänks ner under marknivå medan avtagsvägen till läggs på enbro i marknivå så som kommuns ursprungliga egna önskan var. På detta sättslipper gångtrafikanterna de tunnlarna och kan i stället korsa trafikenpå en rak bro med fri sikt mot grönska och infartens grindstugorsom blickfång. Ännu en fördel vinns genom att en betydligt mindre del avparkens trädridåer och grönytor förstörs. Detta förslag kan ses som "en långsiktig hushållningmed tiiarken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt". Detta löserintressekonflikten och bör ges företräde vid val av modell. Om den snabba ochofta tunga trafiken på går på en nedsänkt vägbana blir bullret överkyrkogården och mindre än från en upphöjd vägbana. Kanske måstedessutom ljudbarriärer anläggas som ytterligare minskar bullret. Med stöd av ovanstående vill jag fråga statsministern: Vilket bör väga tyngst vidbedömning av beslutsunderlaget, överenskommelsen mellan kommunens styrelse ochvägverket eller naturresurslagen och riksintresset förkulturminnesvården? Vilka hänsyn bör tas tilleventuella kostnadsskillnader mellan olika förslag, då utgifterna, så som idetta fall, gäller en unik natur- och kulturtillgång som är älskad av många ochett riksintresse? Kan regeringen bidra till att enopartisk utredning om det alternativa förslagets kostnader tas fram ochjämförs med förslag? 1989/90:5av () till jordbruksministern om rötslammet och dioxinerna: - Lantbruk nr36 av säger professor att vi bör väntamed att frikänna rötslammet till dess vi har alla fakta. I har man gjort enundersökning som visar att när oktaklordioxiner som finns i rötslam utsätts försolljus omvandlas de till tetraklordioxiner, som är de allra giftigastedioxinerna. har vi nya kunskaper om hur dioxiner som finns i marken tasupp av växterna. Det sker genom att dioxinet dunstar och tas upp av växternasblad enligt uppgift av professor i den citerade tidningsartikeln. Dioxinernas farlighet är känd och inte satt i fråga.WHO har satt upp gränsvärden för att reglera högsta acceptabla dagliga dosberäknat per kilogram kroppsvikt. De är fettlösliga och svårnedbrytbara varförde bioack-umuleras. Bl.a. har mycket för höga halter uppmätts i modersmjölk. När det nu är så att rötslamsdioxin på omtalat sätt kantas upp av växterna måste den enda rimliga åtgärden vara att spridning avrötslam förbjuds generellt. Vi kan inte bara sitta och vänta på attforskningsresultat också skall bekräftasi och sedan fatta beslut. Det vore djupt oansvarigt. Dis- Prot.1989/90:1 bör kunna ges till de reningsverk som bevisligen kan produceraett oskadligt rötslam. Vi måste få ett fungerande program för att drastisktminska våra avfallsmängder i samhället. de gröna har i motionertill bl.a. föreslagit en återvinningslag, källsortering och slutnaindustriprocesser så att industrins processvatten återförs till dessvattenintag. Enda sättet att åter kunna använda resursen rötslam måstevara att se till att de komponenter som bildar dioxiner inte förs till slammeteller dess utgångsmaterial. Jag vill fråga vad han har för avsikt attgöra med anledning av de nya hotfulla uppgifterna om dioxinernas spridning frånröt-slamsbemängd jord till växterna. 1989/90:6 av () till bostadsministern omlägre bostadsbyggnadskostnader: