prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Bara ell exempel; På deras länsslämma i i söndagskrävdes elt stopp för alla gasförhandlingar med och begränsadrörelsefrihet för sovjetiska diplomater i . Ledamoten av denna kammare -just nu frånvarande - eldade upp örebroarna med påståendet att visocialdemokrater har visat oförmåga och ovilja atl ta ställning i fråga om ,vilket enligt honom förklaras av all svensk socialdemokrati bara är "enmildare variant av öststalssocialism". Här finns del också anledning att klara ut elt förmodligeninte helt omedvetet missförstånd när del gäller innebörden av den tredjevägens politik. Det har aldrig varit fråga om någon medelväg mellan kapitalismoch kommunism, ulan del här är någol som vi formulerade i början 80-talel. Viville då lägga fast en politik som var en medelväg mellan dels den slagnationoch arbetslöshet som vi 1982 hamnade i efler sex borgerliga regeringsår, delsen generell eflerfrågeslimulans, som ju lätt leder till inflation och andra problem.Den tredje vägens ekonomiska politik innebar atl vi skulle slagords-mässiglarbeta och spara oss ut ur den borgerliga krisen. Okunnigheten om vad den tredje vägens ekonomiska politikinnebär är någol som har drabbat inte bara utan också enannan av våra kända öststatsdebaltörer, . Han har dokumenteratsin okunnighet i ämnet i ;s debatlspalt. Den tredje vägens ekonomiska politik var för övrigttämligen lyckosam så länge under 80-talel som det parlamentariska läget varsådanl att vi kunde föra vår egen ekonomiska politik. Möjligen har blandat ihop den tredjevägens ekonomiska politik med den tredje ståndpunkten, som var ett mellantingmellan kapitalismen och kommunism och som bl.a. och 1950-lalel propagerade för. nästa gång går upp italarstolen och kommer med den här sortens argument bör hon fördjupa sig någoti idéhistoriska studier Lål mig i det sammanhanget gratulera medanledning av hans innehållsrika och välbalanserade anförande. Inte minst hanseleganta avståndslagande från förgriplighelerna i motion och reservationvar välgörande. tyckte att vi har visat en njugg ochhalvhjärtad attityd lill . Men faktum är atl klarare än någotannal land i väst har ställt upp på balternas krav på självständighet och nugärna vill göra betydande ekonomiska insatser i dessa republiker Den uppmaning som förbundskansler och presidentMitlerrand riktade till om all frysasjälvständighetsförklaringen och börja förhandla med skulle, om denhade kommit från densvenska socialdemokratiska regeringen, av , Andres ochmiljöparliet självfallet ha betecknats som elt upprörande kryperi för Sovjetmaklen. Man får hoppas - för och skull - all ochGorbatjov lyssnar till Mitlerrand och den västtyske förbundskanslern. Utankompromisser kan det litauiska dramat sluta tragiskt för alla inblandade. Ävenvi svenskar hör naturligtvis till dem som berörs. Den miljard som beslutar atl ställatill regeringens förfogande för insatser främst i och är barabörjan. Behovet av stöd är mycket stort. DDR ansågs exempelvis vara denekonomiskt mest avancerade kommunistiska staten. Men när nu Västtysklandförsöker att snabbt komma lill rätta med de värsta bristerna i det östtyskasamhället, bl.a. för att hejda den strida strömmen av ekonomiska flyktingar,kostar det enorma summor i miljardklassen. Med tanke på de västtyska erfarenheternaverkar den idealistiska inslällning som , och ireservation nr 5 har när det gäller våra aviseringsbestämmelser inte särskiltväl genomtänkt. En del tycks föreställa sig att det nya öppna Öst- ochCentraleuropa på en gång blir en enormt stor marknad för svenska företag.Tyvärr kommer nog denna marknad att förbli ganska begränsad under åtskilliga årframöver Del handlar ju om mycket fattiga länder, som efler en svår övergångtill marknadsekonomi förhoppningsvis förmår koncentrera sig på aft steg försteg bygga upp välfärden för sina folk. Det som i väst kan skapa avsevärda resurser för ökadeinsatser i Öst- och vore avtal om nedrustning när det gäller bådekonventionella styrkor och kärnvapen. Därför är det så viktigt allförhandlingarna i och leder lill konkreta resultat ochatl de förestående toppmötena mellan Bush och blir framgångsrika. Allt fler östekonomer anser nu atl avSovjetunionens BNP under en följd av år har använts för militära ändamål. Enkraftig minskning av denna andel tycks ingå i Sovjetledningens planer för hurden civila ekonomin skall rekonstrueras. Warszawapakien har om än inte formelltså i praktiken, upplösts. förblir naturligtvis en militärsupermakt , men den säkerhetspolitiska situalionen iEuropa har ändå drastiskt förbättrats under det senasle året. skall den svenska försvarskommitlén presenterasina slutsatser av denna utveckling. Sannolikt uppslår då ekonomiskt utrymmeför en del framtida satsningar i Öst- och - speciellt för departier som förespråkat mycket kraftiga ökningar av våraförsvarsulgifter Del är en självklarhet alt stöd lill en fredlig ekonomisk ochdemokratisk ulveckling i och andra f.d. Warszawapaktsländer kanförbättra vårt säkerhetspolitiska läge. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställanpå samtliga punkter Samarbete med , Central-och Ösleuropa AnL 91 PÄRGRANSTEDT (c) replik; anförande innehöll en hel delav intresse. Det framgick bl.a. rätt tydligt atl inte heller ärsärskilt imponerad av omfattningen av det bistånd som regeringen har föreslagitoch som också 9 protokoU 1989/90:113 Samarbete med , Central-och socialdemokraternai utskottet har ställt sig bakom. Han uttryckte sig mycket tydligt om dessmarginella karaktär och hade en förhoppning om atl effekterna ändå skulle blistörre genom atl biståndet förknippades också med andra insatser Det är bara all hålla med om alt biståndet är ganskamarginellt och atl nivån är lägre än vad man borde kunna förvänta sig avSverige, med hänsyn till atl del handlar om våra egna grannländer. Det ärrimligt att vi satsar mera på hela än vad vi satsar på exempelvisVietnam, även om bistån-del där kan vara angeläget på många säll. Däremot villjag påminna om atl vi i , till skillnad från socialdemokraterna, inte ärberedda att ta pengar frän biståndsbudgeten för östbiståndet. Vad som dock var ännu intressantare var atl all denna miljard bara var en början. Därför kunde del vara intressant atlhöra regeringspartiets funderingar om fortsättningen. Det här har presenteratssom ell treårsprogram. Kan förslag om ytterligare insatser förväntas från regeringenredan under denna treårsperiod, utöver den miljard som har föreslagils?Eller lalar om fortsättningen efter det atl har gått? under bislåndsdebalten fick man närmast intrycketav att det kanske inte längre behövdes sä slora insatser På StureEricson verkar del nu som om det kommer alt bli belydligl större insatser frånSveriges sida framöver. En precisering vore värdefull och kanske också enförsäkran om atl man inte skall la av de pengar som är avsedda för tredjevärldens fattigare lånder. Del var klart alt skulle beskylla oss föralt göra inrikespolitik av det baltiska dramat därför atl vi dristar oss altkritisera regeringen. Regeringen måsle finna sig i alt vi också för enutrikespolitisk debatt baserad på våra sakliga bedömningar Om har uttryckt sig klarare än någol annat land iväst eller inte kan säkert diskuteras. Däremot finns det skäl alt jämföra detsätt som den har uttryckt sig på nu och det sätt som densvenska regeringen uttryckte sig pä vid elt annat lillfälle när en supermaktförlrampade ett litet folks frihetslängtan, nämligen under . Då ärskillnaden markant, och man frågar sig; Varför är vi inte lika tydliga den härgången? Motiven för svensk tydlighet är starkare , när det handlar omelt skeende inpå våra egna knutar, när det handlar om våra grannfolks öden. AnL 92MARGARETHA AF () replik; Det var naturligtvis intressant atl lyssna påSture undervisning, men han måste vara medveten om atl missförståndeti fråga om vad den tredje vägens politik i själva verket innebär är ganskautbrett, inte bara i hans eget parti och bland ledande företrädare, som ju villall denna tredje vägens politik skall tillämpas i , utan också ute iden inlernationella debatten, där man har ganska klarl för sig all det handlarom elt slags mellanväg mellan socialistisk kommandoekonomi och liberal marknadsekonomi. Den polskefinansministern sade i sitt anförande inför kommitténfrån : Det finns västeuropeiska politiker som kommer till oss ochvill att vi skall föra någon sorls tredje vägens politik, och jag ställer däalltid frågan; Varför gör ni det inte själva? Och varför finns del inte nägolenda västeuropeiskt land som kan peka på en lyckad utveckling med denna tredjevägens politik? Enligt var den tredje vägens politiktydligen en väg ul ur en borgerlig kris. befiuner vi oss återigen i ensocialdemokratisk kris. Är detta då så tillämpligt för alt komina ur enkommunistisk kris, vilket är vad del handlar om i ? tyckte att 100 milj. kr. för ett särskiltsamarbetsprogram var blygsamt. Men jag hörde aldrig i ulrikesulskoltet attSture hade mera pengar att offerera. Om han hade gjort det hade visjälvfallet sagl ja till delta. Dessa pengar gäller delta budgetår och de är eninledning på elt särskilt Baltikumprogram. Rösta med oss , StureEricson, så får vi äntligen i gång ett särskilt program för ! Förslaget om svensk närvaro i fanns med i enmoderat motion som skrevs . Del hade väl varit avutomordentligt värde för , och kanske t.o.m. för , om vi såsnabbi hade etablerat den typen av närvaro i som vi först gjorde iTallinn. Del hade varit ulomorderitligl värdefullt under händelseutvecklingenunder de månader som har gått. frågar vilken typ av svensk närvaro delskulle vara fråga om. Detta bör absolut ingå i ett svenskt program förBaltikum. Självfallet måsle vi ha en närvaro i , och frågan är bara vidvilken tidpunkt denna närvaro kan komma lill stånd. Jag tror att litauernavill etablera alla de konlakler de kan. Samarbete med Bahikum, Ceniral-och 93PER () replik: Jag uppskallar kritik mot CarlBildts dubbelspel. Jag utgår från att man vid utrikesnämnderis sammarilräde påmåridag kommer alt ta itu med det, därför atl det skadar verkligen förtroendet,inte bara för - vilket går atl stå ul med - utan även för politik iallmänhet. Om man gör upp bör man givelvis hålla fast vid del, inte bara bakomlyckta dörrar utan också på torgen. När påstår alt vi i miljöparliet struntar ifolkrättens principer när vi kräver ett erkännande av , har han nogläst på folkrätten ganska dåligt. Han kanske också lyssnade dåligt - om han varnärvarande -vid föredragningen om detta i utrikesutskottet. Det framgick för det första att en mycket slor del avvärldens nationer till-lämpar helt andra principer än säger sig göra.De struntar väl ändå inte i folkrätten, utan de har andra principer förerkänriande, där politiska överväganden öppet kommer med i bilden. För det andra framgick det atl de principer sägersig följa ändå inte följs. erkände man t.ex. inte, trots att del vårenstat som uppfyllde alla folkrättens principer Men def var ingen demokratiskstat, det var ingen sympatisk stal, och därför lät man av politiska skäl bliatt erkänna den. Det tycker jag var rätt, men det var ju i strid mot deprinciper man säger sig upprätthålla. Samarbete med , Central-och Vi fick föredragningar om en rad andra undantag frän dessas.k. heliga principer som visar alt de definitivt inte är heliga. Man skullealltså med den utgångspunkten mycket väl kunna erkänna . Menhuvudpoängen för oss är densamma som litauerna själva hävdar nämligen atl dethandlar inte om en ny stat att erkänna utan om en redan existerande stat somhar varit ockuperad och där del bara handlar om all så atl säga upprepa etterkännande som man har gjort. Därvid måste då erkänna enfadäs som begicks 1940. och del kan väl ändå inte vara oöverkomligt. Slutligen om vår idealism när del gäller östeuropéer: Ärdet idealism, så är jag mycket gärna idealist. Det är en mycket enkel princip,nämligen atl människor skall behandlas lika oberoende av från vilket land dekommer. Varför skall t.ex. en polack vid den svenska gränsen behandlasannorlunda än eri grek? Kan ge ett bra, demokratiskt rimligt svarpå den frågan? Jag tror alt det blir svårl. AnL 94 () replik: Det är naturligtvis orimligt alt jämställa endiskussion om hur man skall kombinera olika efterfråge- och utbudsstimulerandeåtgärder inom ett land med marknadsekonomi - som , som , sorn ,som eller vilkel som helst - med en diskussion om huruvida del finns någolslags möjligt och länkbart mellanting mellan elt marknadsekonomiski syslem.där man kan ägna sig åt konjunkturpolilik på olika sätt, och ell planekonomisktsyslem med totalitär diktatur Delta är två olika debatter - harrätt i sitt påpekande. Men inte desto mindre har socialdemokraterna ägnat sig åtden här andra grenen, atl i en rad sammanhang fälla uttalanden av innebördenalt del säkert skulle gå att länka sig någon sorls kombination av totalplanekonomi och normala marknadssystem i de former som finns i västvärlden. meddelade i en skrift som gavs ut altdet har visat sig, med den stora erfarenhet man har i , att det är felalt enbart marknadsekonomi kan skapa någorlunda välstånd och drägliga förhållanden.Del hade planekonomiernas framsteg visat, trodde 1983. Vi ifolkpartiet brukar citera det här litet då och då. Jag har inte med mig denexakta ordalydelsen, men känner säkert till detta. Och del är inte så värst länge sedan som socialdemokraterreste runt och försökte sälja någon sorts blandning av normal marknadsekonomioch det syslem som folket i förtvivlat försöker komma ur. som enlösning som man då hoppades skulle ha tacksamma mottagare. Så var del iute, ochdet var tur det. Del här är två olika debatter mensocialdemokratin har varit ute och glidit ganska mycket på isen också, StureEricson. AnL 95STURE () replik; undrade vad jag menade när jagsade att en miljard bara är början. Vi känner väl alla till attunderutvecklingen i Ösleuropa kommer man inte över under 90-talel. Den kommervi att dras med mycket långe. Del kommer atl fordras stora insatser frånframför allt de västeuropeiska länderna, och vi skall inte undandra oss det. frågade mera precist om del fanns någonting.Ja, han har ju själv varit med och skrivit en del om den europeiskaåteruppbyggnads-och . Där säger utskottet att del kommer allbli en storleksordning på bidragen som knappast kan rymmas inom ramarna förmultilaterala insatser. Redan där finns det tydligen ganska stora pengar. Per vill diskutera . Låt mig först säga altjag tror inte all är möjlig att korrigera i del sammanhanget. Hankommer all fortsätta med showen. Men vi får väl hjälpas åt att peka pådubbelspelet och molsältningarna. Om skall vi ha en slor debatt den 23maj, så vi behöver inte ta det så grundligt . Vi skall träffas i utskollet bitti för att behandla en ganska lång och utförlig skrivning om della.Så del här kommer vi nog alt försöka reda ut inför offentligheten. Vad sedan gäller reträtt frånresonemanget om tredje vägens politik vill jag säga alt jag trodde att honåtminstone hade någol litet citat som hon kunde styrka sina långa utförligautläggningar med, men del hade hon inte. Del var bara en polsk finansministersom hade sagt någonting. Vi kan faktiskt inte ta ansvar för vad som sägs avpolska finansministrar som inte ens är socialdemokrater. Mera anmärkningsvärt var när hon backade ifrån talet ompermanent diplomatisk närvaro i . Inte heller där ville hon preciserasig ulan hänvisade till en motionstexl . Men det har faktiskt hänten del i . Har inte brytt sig om attkorrigera sina ståndpunkter , då är ni hopplöst akterseglade i denhär frågan. Vad jag tror alt del handlar om är precis samma sak som Per Gahrtonbeskrev som spel för galleriet. Vad sedan gäller mera sakliga synpunkterpå tredje vägens politik finns det tydligen socialdemokratiska citat, där manhar blandat ihop resonemangen om hur vi skall lösa ekonomiska problem i densvenska biandekonomin. Men om nu kommunismen försvinner som alternativ, är jurisken för upprepningar ganska lilen. Samarbete med , Central-och 96PAR () replik; Någon större precisering om hursocialdemokraterna ser på det framlida östbiståndet fick vi tyvärr inte.Ullalandet om atl miljarden bara var en början lät ana atl socialdemokraternaskulle närma sig den ståndpunkt som vi har i , nämligen att del krävsen belydligl generösare svensk hållning lill Ösleuropa och i synnerhet tillvåra grannländer än vad man har visat. 1 repliken tycktes det här försvinnalitet grand i ett töcknigt fjärran. Vi vet alltså fortfarande inte vad som egentligen är densocialdemokratiska politikeri. Ärdet så att vi relativt sriarl kari få förslagom mera kraftfulla svenska insatser än den här miljarden ? Eller ärdet någonting som är avlägset och kanske inte särskilt påtagligt? Det vet viinte, och del tycker jag är beklagligt. Det finns anledning, tycker jag, för regeringen atl la sigen allvarlig funderare över del svenska ansvaret, när del händer så dramatiskasaker i vår närmaste omgivning, när behoven är så stora och när samlidiglsamarbelsmöj-ligheterna för svenskl vidkommande är så betydande som de ärHillills tycker jagalt bedömningen att den svenska östpolitiken är alltför kraftlös fortfarandegäller. AnL 97 () replik: Om vill ha dokumentation, kanhan gå till utrikesulskollels belänkande , när man behandlade bl.a.vår motion. Där säger utrikesulskotlel självt all del vore önskvärt med svenskdiplomatisk närvaro i . Jag trodde faktiskt atl åtminstone StureEricsons kolleger i ulrikesulskoltet stod bakom del betänkandet. När del gäller det här med tredje vägen kan démarc-her från svenska ambassaden i , där det påpekas att man iden tyska valdebatlen har talat om den tredje vägen som elt avskräckandeexempel. Jag hoppas alt jag inte sårar känslor alltför myckelnu, men del var någon som sade atl den tredje vägen leder lill den tredjevärlden. Detta går att se i démarcher från svenska ambassaden i . Så nogfinns det dokumentation, . Jag tror att det förekom alldelessärskilt i den västtyska valdebatlen efter det alt den svenskasocialdemokratiska regeringen hade föreslagit elt slrejkförbud. Del väckteslor internationell uppmärksamhet. AnL 98 PERGAHRTON (mp) replik: tycker alt vi skall vänta medLitauen tills motion skall behandlas i utskottet och kammaren,och det kan ju låta logiskt. Jag var emellertid varken den förste eller denende som log upp här . Att vi tar upp frågan beror ju faktiskt på att vi tror attett svenskt erkännande skulle spela en roll för . Det är därför vi harvelal ha debatten . Del har bekräftats av våra kontaktermed litauerna alt elt sådant här erkännande i den situation som råder är någothelt annorlunda än den formsak som erkännanden ofta är. Det är ju därför vidriver frågan. Vi tror atl ett svenskt erkännande skulle uppmärksammas och geen mycket klar signal till om atl vaksamheten i västländer är myckethögre än vad man kan få intryck av på grundval av den lågmäldhet som ändåallmänt har rått. Sedan till detta med greker och polacker Jag tycker frågan på någol sätt slinker undan i debatten alldeles för enkelt. Det ärfaktiskt en av de frågor som har gjort mig mest upprörd i samband med alt jaghar läst ett utskottsbetänkande i denna riksdag. Man säger atl man genomviseringsplik-ten kan utöva en viss kontroll över den lidvis omfattandeillegala försäljning som vissa östeuropeiska turister ägnar sig ät i Sverige.Man talar om all länderna i lider av ett betydandeutvandringstryck, och därför skulle en generell viseringsfrihel uppfattas somen signal om fri invandring. Det tonfall man här har gentemot östeuropéer får det attlata som om östeuropéer var något som katten håller på atl släpa in och somman definitivt skall hålla ulanför landels gränser Jag tycker all del är hellförskräckligt. Därför är det ändå en rimlig fråga som jag ställer när jagundrar varför polackerna och alla de andra i skall behandlas somdessa parior, som Del är väl sådana de an.ses vara allihopa, förslår jag. Men del är viil ändå skandalöst om elt utrikesutskottbetraktar en hel befolkning pä 500 000 000-600 000 000 människor endasl sompotentiella sprit-försäljare på Möllevångsiorget i . Del är emellerlid sådel framträder här, och det ;ir därför man reagerar med en viss indignation.Det vore bra om någon av de följande talarna som slår bakom detta i ulskotlelkan försöka ge någon sorts förklaring till hur del har kunnat bli så här. Samarbete med , Ccntral-och 99 () replik: Risken för återfall i socialdemokratiskoklarhet om de verkliga skillnaderna mellan normala demokratiskamarknadsekonomier och de totalitära östsystemen är väl ganska lilen, sägerSture . Ja, det kan ju vara så. Men del beror då egenlligen inte på allsocialdemokratin har skådat ljuset, utan på all del som skulle vara den enamotpolen i skalan mellan två system har fallit bort. Del är kanske lilel pinsamt,, att del skulle behöva la slut på det sättet. AnL 100 () replik: Huvudsaken är alt del tog slut, om det nufanns någon oklarhet på den punkten. En generösare hållning, säger . Jag sade altdet i praktiken kommer alt bli väsentligt mer än en miljard som kommer all gåden här vägen . Vi har alltså antytt betydandesummor när det gäller den här . Det går en del via detnordiska samarbetet, del går en del till EFTA-fonden för , via vårakrediter, osv. Uppenbarligen kommer det atl bli en slor efterfrågan på della,och jag tror inte alt miljarden på något sätt är ell tak för våra insatser kommer dragande med pressklippfrån den tyska valdebatten, när den polske ministern inte duger. Bör man inteha bälire på fötterna när man gör ett generalangrepp på den tredje vägenspolitik? har ju alldeles uppenbart sammanblandat denna politik medden tredje ståndpunkten från 50-talel. Till Per vill jag bara kort säga all vi harreglerad invandring till det här landet. Vi har nordiska avtal som reglerardelta. Det är ganska bekant atl man när var i frånsovjetisk sida föreslog visumfrihet mellan och . Frånfinsk sida var man myckel klar och bestämd över atl det inte gick för sig. Viseringstvånget är ell instrumentsom vi måsle använda . Vi skall vara så generösa som delnågonsin är möjligl, där är vi överens. Jag tror emellerlid alt del vore felatl ta borl viseringstvånget innan vi vet hur vår framtid ser ul idella sammanhang. Del år en liten gardering, men det är absolut ingen signal omfrämlingsfientlighet, vilket också klarl framgår av de skrivningar som finns iutskottets betänkande. AnL 101CHARLOTTE (); Veckan innan proklamerade sinsjälvständighet var jag för i . Jag följde valdebatlen ochvar med vid andra Samarbete med , Cenlral-och valsöndagen,och jag konstaterade att valet verkligen var hemligt och föreföll gå riktigttill på alla sätt. Sajudis, folkfrontens, seger blev också förkrossande, ochsjälvständigheten utropades . Vad som imponerade allra mest på mig var den så gott somfullständiga enighet man visade i kravet på självständighet. Alla varövertygade om att processen skulle bli svår och kosta litauerna oerhört mycketlidande och smärta, men man var beredd att ta det till priset avsjälvständighet. Förväntningarna på västländernas slöd var slora, och tyvärrhar de ju delvis grusats . När vi bedömer och diskuterar de tre baltiska staternasagerande tror jag det är viktigt alt vi noterar all länderna har sloraolikheter Så är t.ex. det ryska inflytandet mycket mindre i , där detfinns ryssar, mol i och i . Språken ochkulturerna liksom religionen skiljer sig också ål i de olika länderna. Rent allmänt kan man ju också notera atl svenskarna bättrekänner lill och än , eftersom många fler från deländerna tog sig lill och också stannade här efter ockupationen 1940. Del ytterst beklagliga svenska erkännandet avannekteringen av de baltiska staterna under kan inte i daganses giltigt, eftersom förklarats vara olaglig avden sovjetiska folkkongressen och de baltiska pariamenten har konstaterat attanslutningen lill var olaglig. Dagen efter självsländighetsförklaringen, den12 mars, gjorde jag elt uttalande där jag menade atl borde erkänna densjälvständiga republiken . Det har varit många pinsamma turer i densvenska hållningen gentemot , men jag är glad för den markering somgjordes pä förslag från efler ulrikesnämndens sammanträde den 20april.