prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — 11ULLA TILLÄNDER (c) replik: Man kan ju beklaga alt den vishet som DanielTarschys här representerar inte har nått ul lill de stora löntagargrupperna. Deflesta är nämligen överens om, atl den oro som har spritt sig påarbetsmarknaden baseras på just ovissheten kring skattereformens effekter. 12 (vpk); Rättvisa och solidaritet, jämlikhet och gemenskap bordevara grunderna för socialpolitiken, så atl vi alla kan känna trygghet och fåmöjlighet alt förverkliga våra drömmar om ett gott liv. Men är del så ? År del så det ser ut om vi ser ossomkring? År det en rättfärdig socialpolitik vi har i ? Del somhänder just nu ute i kommunerna är mer eller mindre en kalastrof. Del är intelängre fråga om att använda osthyveln för att skära i verksamheter, ulan delsom pågår är rena kirurgin - inte av kosmetisk art ulan verkliga ingreppsom, för alt fortsätta med ett kirurgiskt bildspråk, nästa är kommer att slutamed en total utrymning av vitala kommunala organ. Del är som kommunerna måste skära nerinom , kulturen, skolan och aridra gemensamma verksamheter -detta i verksamheter som under tio års lid redan fått känna av osthyveln. Vi har i olika sammanhang krävt atl kommunerna skall fåtillbaka de miljarder som staten dragit in under 1980-lalel i form av minskadestatsbidrag, avskaffande av den kommunala beskattningsrätten av juridiskapersoner osv. Det är indragningar som har genomförts av den socialdemokratiskaregeringen med hjälp av de borgerliga partierna och hoppande majoriteter. Vi ser hur detta har lett fram till en nästanomöjlig situation för kommuner och landsting. Den kommer alt förvärras om deinte nu snabbi får kompensation för de minskade bidragen. Särskilt gäller dettakommunerna, eftersom man planerar all ge dem ännu fler uppgifter utan atl förden skull lala om hur de skall finansieras. Jag tänker speciellt påäldreomsorgen. För den enskilde finns det också slora brister påskatteområdet, men varken regeringen eller samarbetspartnern hartalat om hur de skall avhjälpas.Vilken grupp som kommer i kläm vet vi, nämligenlåginkomstlagarna, och av dem är över 1 miljon kvinnor Vi iiarnyligen fått tre färska rapporter som handlar om bristerna i den 2 protokoll 1989/90:100 Socialpohtik - inriktning och anslag Det är LO;s utredning om unga kvinnors välfärd, den statligahandikapputredningen och långtidsutredningen. För att börja med atl diskutera långtidsutredningen så kanvi se atl vi bakom oss har en period av små vinningar för fattiga och stora kapför de rika. Man kan verkligen tala om att när del regnar manna så har denfattige ingen sked. Utslagningen ökar Vi har ett ökat anlal förtidspensionärer;är de lika många som befolkning. Segregationen i boendet äroförändrad. Bostadsköerna är längre än någonsin, och vräkningarna är fler änunder statartiden! De ekonomiska klyftorna ökar mellan olikabefolkningsgrupper och mellan olika regioner - med stora skillnader mellanstorstad och glesbygd. Halva befolkning har inkomster under 100 000 krper är, och av dessa människor är ca 3 miljoner kvinnor Över en halv miljonmänniskor uppbär socialbidrag - med den standard som det innebär. Skaller och transfereringar håller helt på alt försvinnasom instrument i fördelningspolitiken. Del är långt kvar till ekonomisk och social jämlikhetmellan män och kvinnor Vi kvinnor får med nuvarande samhällsutveckling varanågon sorts 80-procenlsmänniskor, eflersom ulvecklingen lycks ha stannat pådenna nivå. Att vara handikappad innebär i stort sett detsamma i dagsom det gjorde ; även på delta område kan vi alltså se entillbakagång eller, för alt vara snäll, en stagnation. Trots att alla partierär överens om handikappolitiken och i stort sett varit det under alla år, såfinns stora brister har människor med svåra funktionshinder intenågon som helst möjlighel att välja sina medhjälpare. Ni kan ju tänka er självahur del är alt ha nya personer lill hjälp med de mest intimasysslorna; atl tvätta sig, duscha sig, lägga sig osv. Är man ung och har funktionshinder får man ofta nöja sigmed att sitta hemma. Bara var fjärde kommun försöker över huvud taget ordnasysselsättning. Bristerna är flera, och listan kan göras lång. Jag förslår an del har blivit så här med lanke på denpolitik som regeringen har fört, men detta är inte acceptabelt i ett land somvill kalla sig välfärdsstat. Många har också ansträngt sig för att svartmåla en helgeneration ungdomar; man jämställer ungdomar och våld, ungdomar och knark,ungdomar och sprit osv. Korl sagl har ungdom och problem kommit atl bli mer ochmer synonyma begrepp. I LO;s rapport om arbetarungdomar får vi elt annatperspektiv. Vi kan läsa om ungdomar som tidigt försörjer sig och som deltar iproduktion och samhällsliv, men hur sprickorna i välfärdsbygget försvårar ungamänniskors situation. Ungdomarna har ofta sämre arbetsmiljö och ensidiga ochtunga rutinarbeten som gör aft de tidigt får skador av arbetel. I bostadskönfinris 200 000 ungdomar. Det är knappast för mycket sagt att vår bostadspolitikär rent ungdomsfientlig. Längst ner på klasslegen slår de unga kvinnorna medfler arbetsskador och avsevärt lägre lön än männen. Vår ambition i vpk är alt undanröja orsakerna till det manbrukar kalla den "nya" fattigdomen. Därför har vi i flera motionerbegärt en ny lågin-komslutredning. Del finns ingen riktig måttstock påden "nya" fattigdo- men.Långtidsutredningen berör de stora svepande linjerna, men tränger aldrig undersamhällsskalet så alt säga. I andra utredningar finner vi enskildheter meninte helheten. Vi i vpk vill alt samhället skaffar sig kunskaper om en nyfördelningspolitik. Det behövs forskning och kunskapsbildning, och denna börvara av två slag; en ekonomisk och en social. På 1960-lalel inledde och ettarbete med atl kartlägga "den ofärdiga välfärden". Det är något ideras säll alt angripa de resursknappas situation som är det som behövs.Vi vill fä underlag och ålgärdsprogram för utsatta barn, ensamslående föräldrarhemlösa etc. Vi anser atl socialpolitiken i mycket större utsträckningäri vad som är fallet även skall inbegripa arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom kan sättas in för alt lösa sociala problem. Prisregleringar, kontroll över investeringar ochinkomstöverföringar är också av stor belydelse för socialpolitiken. Till dettakommer, som en av grundförutsättningarna för samhällsförändringen, bra socialsamhällsplanering. Den fysiska miljön anser vi är underskattad som grogrundför sociala problem, trots den bittra erfarenheten av 1960-lalelsbostadsbyggnadsprogram. Vi anser alltså alt del behövs ett förebyggande arbete, enkraftig satsning på den offentliga sektorn, på vård och omsorg - alltså ensatsning på landsting och kommuner Det innebär ett försvar för den sågenomkritiserade och bespottade offentliga sektorn. Och varför vill vi försvaraoch utveckla den offentliga sektorn? Jo, därför alt en fungerande offentligsektor är grunden, eller kanske själva instrumentet, för en fördelningspolitik,för jämlikhet och trygghet, för rättvisa och solidaritet. Del är begrepp som knappast hörs i den debatt där del enda värde som gäller är det ekonomiska,det som räknas i kronor och ören och som kan läsas av i en budget. Detekonomiska tänkandet har verkligen slagit rot i den samhällspoliliska debatten,och del breder ut sig som kvickrot och nästlar sig in i varje vrå av vårtsamhälle. Statens järnvägars huvuduppgift är inte att se tillatt folk kan resa lill varandra, utan dess huvuduppgift är atl vara lönsamt.Poslens främsta uppgift är inte längre atl se till atl våra brev kommer fram ilid, ulan dess främsta uppgift är atl vara lönsamt. Det är ett lönsamhels- ocheffektivitets-tänkande som får förödande konsekvenser när del skall tillämpasinom den sociala sektorn. Hur mäter vi effektivitet när det handlar om atlbemöta människor? Hur skall man kunna översätta solidaritet i kronor och ören?Hur mäter man värdet av människovärdet? Krisen när del gäller vår välfärd är akut, del vet vi,inom sjukvården, barnomsorgen, äldreomsorgen, mentalvården, kriminalvården ochsocialvården. Krisen är elt resultat av en målmedveten politik som under hela80-talel gått ul på att kommuner och landsting skall berövas de ekoriomiska möjligheternaall bedriva den välfärdspolitik som de har till uppgift atl bedriva. Men denoffentliga sektorns kris är också till stor del en personalkris. Personalen harför låga löner, dåliga arbetstider och för litet all säga till om på den egnaarbetsplatsen. Detta gör att personalen flyr Det är självklart all personalenflyr för vem vill inte kunna leva på sin lön, bli uppskattad och kunna utvecklasig i sitt arbete och mötas med respekt för del engagemang och kun- Socialpolitik - inriktning och anslag Prot.1989/90:100 nandesom man faktiskt har? Alla vill vi väl del, oavsett omvi sitter på social- byrån eller i socialutskott. Men i delavseendet är det väldigt olika, del kan jag garantera. Manfrågar naturligtvis varför det är på del här Socialpolitik * var delbraskande rubriker i tidningarna. ° miljon svenskar var beroende avsocialbidrag. Regeringen tillsatte då en krisgrupp,och larmet gick. kom den här gruppen ut ur samman-trädesrummeloch konstaterade atl del var samma gamla fattigdom som del alltid hade varit.Skillnaden var bara atl klassklyftorna hade ökat. Med della konstaterande ladesanalysen i byrålådan. är situationen densamma, men den ger inte någraslora rubriker Man lalar knappast om den. Man talar inte heller om utslagningenpå arbelsmarknaden, om de ökade förtidspensioneringarna och om ett alltmerkomplicerat arbetsliv, där många människor har svårt atl hänga med. Varför är det så tyst? När skall socialpolitiken ochvälfärdspolitiken bli lika upphöjda och föremål för samma omsorg som exempelvisden ekonomiska politiken? När , får vi se Hagaöverläggningar omden sociala välfärden? När får vi se en försvarskommitté för våra socialarättigheter och för försvaret av människovärdet? Det är ändå del somsocialpolitiken i grunden handlar om. Hur vi ser på värdet och vikten av den offentliga sektornkan avläsas i del betänkande som vi nu diskuterar. betonar, vilketvi också fick höra i ett tidigare anförande, nästan triumferande i sinreservation all välfärdsstaten är på väg atl haverera, atl storskaliga ochkolleklivisliska lösningar måsle bort och att valfriheten är lösenordet. Förvem i raden av köande till behandlingsplalser, köande lill sjukvården ochköande lill barnomsorgen är valfrihet en lösning? För vem i väntrummet påsocialbyrån och för vem av biträdena inom är valfrihet lösningen påproblemen? säger "atl en väl fungerandemarknadsekonomi förutsätter en välfärdsstat liksom att en väl fungerandevälfärdsstat förutsätter en marknadsekonomi". Det låter vackert och ärtjusigt formulerat. Men man undrar: Vad är det för fel ? Innebär del atl det är fel på marknadsekonomin, eller hur hängerdel ihop? Jag skulle vilja kommentera det som och,tror jag, både och företrädare log upp i sinaanföranden, nämligen alt del är så bra alt vi har en enighet i socialutskotteti så många frågor och atl del är bra all vi har manifesterat den genom att fåtill stånd den här socialpolitiska debatten. Jag instämmer i del. Men samtidigtär jag mycket beläriksam iriför deri eriighet som vi ofta uppnår isocialutskottet. Jag anser att om den enigheten inte följs av en enighet iskatteutskottet och i finansutskottet, då är den enigheten ingentirig värd.Det visar sig gång efter annan. Om vi tittar på socialdemokraternas och folkpartietsuppgörelse om skat tereformen, finner vi att skattereformen innebär att de grupper i samhället som har det sämst ställl kommer alt få det ännu sämre. Det resulterar i sig i längre bidragsköer. En övergång från beskattning av höga inkomster lill punktskatter på livets nödtorft innebär naturligtvis alt det är låginkomst lagarna som drabbas. Om man gör så i den ena änden av politiken och sedan 20 sitter i socialutskottet och talarom atl man har en sådan förträfflig socialpoli- tik i denandra änden, då hänger del inte ihop, tycker jag. Därför anser jag att det ärväl förmätet av alt stå i talarstolen och kritisera alla andrapartiers socialpolitik sönder och samman. Om vpk:s socialpolitik var han vänlignog alt säga att den är både framsynt och avancerad. Och jag tackarnalurliglvis för det. Men sedan sade han att den inte var värd någonting,eftersom vi i vpk finansierar den med pengar som finns i det system som vilever i . Då måste jag fråga; , vilket annat samhälle skall vi lapengar ur om inte det som vi lever i ? Vi visar på ett myckel bättre ochrättvisare sätt alt fördela del välstånd som vi i har . Delinnebär lösningar som skulle gynna slora delar av de grupper i samhället som har det svårt. Jag har i detta anförande inte berört familjepolitiken ochsjukvårdspolitiken, eftersom Margö och kommer attta upp dessa frågor i senare inlägg. Jag skulle emellerlid vilja säga något omfamiljepolitiken och barnomsorgen, vilkel representant tog upp. Vadär elt bättre stöd för familjen än en fungerande offentlig sektor? Vad är ettbättre stöd än en fungerande barnomsorg, en skola som inte drabbas av ideliganedskärningar, inrasande tak och byten av lärare? Vad är bättre än ell brafritids med personal och utan inskränkningar? Vad är bättre än för alla föräldrar? Vad är bättre än kollektiva och gemensammalösningar som slöd för familjerna och den familjepoliiik som vi anser varanödvändig? Vi måste avlasta familjerna , och det gör vi inte med privatalösningar, utan det gör vi med gemensamma lösningar. Inte minsl gäller det osskvinnor, och inte minsl gäller del oss ensamstående kvinnor som är totaltberoende av en fungerande offentlig sektor Vi arbetar i slor utsträckning däroch vi är beroende av den för all själva kunna ha ett annat arbete. Del är därsom vi måste satsa pengarna och inte på privata lösningar Med detta, herr talman, skulle jag bara vilja uppmana allasom aktivt och intresserat följer denna debatt atl slå upp s. 135 i detbetänkande som vi diskuterar Där finns del en utmärkl redogörelse för hurmycket pengar som de olika partierna vill salsa på dessa verksamheter. Därframgår det med all önskvärd tydlighet atl vpk vill satsa över 3 miljarderkronor Den som kommer närmast är som vill satsa 0,5 miljarderkronor Vad vill vi då salsa på? Delta får vi säkert äta upp dåman från de andra partierna kommer att säga atl del är överbudspolitik. Men jagkan försäkra all delta är finansierat i andra motioner. Vadvill vi i vpk satsa på? Jo, vi vill salsa på minskadhelgtjänslgöring inom vården. Vi vill salsa på minskad helgtjänslgöring medflera personal-befrämjande åtgärder inom . Och det gör vi därför attvi är medvetna om alt om dessa satsningar inte görs , dvs. om vi intesätter in ordentliga stimulansbidrag så atl kommuner och landsfing kan få sinpersonal att stanna kvar och få vidareutbilda sig, få ordentlig lön ochdrägliga ar-betslider, dä kommer den offentliga sektorn, som handlar om vårdoch omsorg, alt braka ihop. Och står vi där Och vilka får då la smällarna? Jo, del är de lågavlönadesom inte kan finna några privata lösningar Och det blir vi kvinnor som fårsköta om våra gamla och våra barn i slället för alt gå ul i förvärvsarbete. Ochhur skall vi få pengar lill det? Jo, vi får gå på , precis som såmånga tvingas göra . Socialpolitik - inriktning och anslag Prot.1989/90:100 På grund av atl det saknas barnomsorgsplatser lever många påsocialbidrag. Socialpohtik - inriktning och anslag intedärför all de vill del, inte därför alt de är lata och inte heller därför attde inte vill arbela utan därför atl det är den enda lösningen. Del kommer altbli resultatet av vad ni kallar privata lösningar, och det är de verkligen. Mendet är ingen bra utveckling. Med detta, herr talman, yrkar jagbifall till samtiiga de motioner i betänkandet som vpk står bakom. 13DANIEL TARSCHYS (fp) replik: är en baddare på att fördelaresurser Hon fördelar och fördelar så det står härliga till. Min fråga tillGudrun är; Vad är det för resurser som hon fördelar? Jo, visst kan manta av det välstånd som del biandekonomiska samhället har frambringat ochfördela det. Men det blir då en engångsfördelning. Det som är problemet medvpk är atl della parti inte har den blekaste aning om hur resurser kommer tillstånd. Man har aldrig fört en politik för atl skapa resurser, men man haralltid fört en politik för att fördela resurser Det kan man göra en gäng, mendet går inte atl fortsätta med del år Därför blir resultatet av vpk;spolitik social misär, om den genomförs. Vi har sett hur del går när den genomförs.Vi har sett massor med exempel på hur det fungerar när vpk;s politikgenomförs. Jusl den sociala misären blir resultatet av en kommunistisk politik. Här hörde vi förklara alt vi behöverkontroll över investeringar problem är alt vi nästan inte har någrainvesleringar Här hörde vi säga att vi behöver prisregleringarAlla hennes partikamrater i grubblar just nu på hur man kan få bortde prisregleringar som man har och som förlamar ekonomin. Här hörde vi GudrunSchyman klaga över atl man har lönsamhetsmål i olika företag och affärsverk,som om lönsamheten vore det enda mål som dessa strävar lill. Tvärtom är del såalt genom all skapa lönsamhet kan de tjäna andra syften, frambringa resurseroch ge arbete och välstånd. Vpk saknar totalt föreställningar om hur resurserframbringas. Därför är inte vpk trovärdigt när man fördelar resurser Det bliren engångssatsning, . För en varaktig, beslående och ansvarsfullsocialpolitik och fördelningspolitik som skall hålla framöverbehöver vi en ekonomisk politik som skapar tillväxt. Därför är just den politiksom vi för i finansutskottet och skatteutskottet en grundförutsättning för attsocialpolitiken och den offentliga sektorn skall kunna klara sig i framliden. 14 () replik: ställde frågan: Vad äregenlligen bättre än atl del offentliga har monopol på barnomsorgen? Jag skullevilja svara så här; Det som är bättre är en offentlig barnomsorg kompletteradmed t.ex. ett vårdnadsbidrag som ger möjlighet till valfrihet för föräldrarnanär det gäller både atl korta sin arbetsdag och att vara hemma medanbarnen är små. Vård av barn i hemmet skall också ge ATP-rätt och möjlighet fördem som så vill atl starta elt föräldrakooperativ eller andra alternativ. är bättreän enbart offentlig barnomsorg och förbud mot alternativ, någol som vpkförespråkar. AnL 15 () replik; Valfrihet för vem? Jaghar redan sagt i milt anförande alt del gäller valfrihet för den enskilde atlkunna välja vård och omsorg, välja vilken institution man skall gå till, väljavilken doktor man skall anlita osv. Det är också valfrihet för den anställdealt välja arbetsgivare. Det är valfrihet att starta eget. Då är det viktigtalt det finns ell utbud på marknaden så all detta blir möjligt. Del innebär alldet finns flera väntrum all gå lill. Man kanske kan välja ett väntrum där mansnabbi kan få behandling som också ger god kvalitet. När del finns många altvälja mellan blir denna situation reell. har vi en monopolsituation somgör all valfriheten inte finns. Då förslår jag att ställerfrågan: Vem i den långa kön kan välja ? Nej, det är rätt all del intefinns någon valfrihet. Men vi vill skapa den genom att göra sådana ändringar idet ekonomiska systemet, med skattepolitik och annat, alt detta blir möjligt. Jag vill göra kammaren uppmärksam på alt del på s. 135finns en sammanställning av de olika anslagsallernativen. kommer att kosta skattebetalarna ytterligare 3 miljarder bara medförslagen i delta betänkande. Då frågar jag mig; Hur skall de finansieras? av tillväxten har redan gäll lill skattehöjningar Hur stora blirskattehöjningarna om dessa reservationer går igenom? Hur stora blirkompensationskraven från de fackliga organisationerna för de höjda skatterna?Vi är tillbaka i en ännu värre situation än den vi har om vi skall följavpk:s råd. Socialpolitik - inriktning och anslag 16GUDRUN (vpk) replik; Jag skall försöka bemöta de uppretadepersonerna en efler en. Jag börjar med . Jag lycker all del är litet tunt, , allförsöka skjuia vpk;s socialpolitik och ekonomiska politik i sank med hänvisningtill hur den ekonomiska politiken och socialpolitiken har bedrivits iÖsteuropa. Jag trodde alt visste atl vpk är elt parti somverkar i , utifrån det svenska samhällets sätt alt fungera och all viställer våra krav utifrån den verklighet som vi lever i här Vi skulle aldrigdrömma om all kopiera andra länders åtaganden, framför alll inte när de harskött dem så dåligt. Del kan inte vara obekant för alt vpkunder myckel har drivit en aktiv och myckel avancerad socialpolitik,delvis därför att vi har väldigt många personer som är engagerade i den socialasektorn och som arbetar inom den. Så jag måsle säga alt det var litet väl tunt. Jag tror inte alls att vår politik skulle leda till socialmisär Vi skulle kunna kosta på oss det mycket intressanta exemplet att se vadsom skulle hända om fler anslöt sig till den typ av ekonomisk politik som vivill föra. Jag är alldeles övertygad om all del skulle gynna en slor del av demänniskor i som inte har del särskilt fett och som inte kännerigen sig i diskussionen om ekonomisk kris och överhettning. Del är faktisktinte särskilt hell i deras plånböcker. Jag syftar på de människor som i dagtjänar . och som tvingas att ha ett ständigt tillskott till sinekonomi genom sociala Socialpolhik - inriktidng och anslag bidrag.Jag tycker atl man faktiskt får skilja på folk och folk. Vi arbetar för olikagrupper i samhället. Det får vi acceplera, och del kan och bör vi respektera.De grupper i samhället som arbetar för i första hand och somgenom skattereformen får slora skattelättnader är de grupper där överkonsumtionoch överhettning finns. säger man att man vill dämpa konsumtionen ochöverhettningen. Sprider man då ut miljarder i skattelättnader? har lilel av samma resonemang. Vi har annan finansiering. Vi vill inte sänka inkomstskatten i de högainkomstlägena. Vi lycker inte alt det är rimligt i en situation där vi harökande klassklyflor i . Vi tycker att det är rimligt att ha ett rättvistskattesystem med skatt efler bärkraft. Vi har aldrig sett alt det har varitnågot fel på del systemet. Det som har varit fel i skattesystemet har varitorättvisorna. Dem vill vi försöka råda bot på genom våra förslag. Till vill jag angående del vårdnadsbidragsom vurmar för säga; Jag kan inte se för vilka del skulle vara ettalternativ. För oss som är ensamstående föräldrar - vi är ganska många - är delinget alternativ. För att man skall kunna la ål sig detta måsle man ha en mansom tjänar så mycket pengar alt man kan bli försörjd. Jag lycker inte att delär ett steg framåt. AnL 17 () replik; I socialpolitiken är del nog samma gruppersom vi arbetar för Vi arbetar för del glömda . Jag beundrar myckel delengagemang som finns hos vpk-polilikerna både här i och runt om ikommuner och landsting. Men del räcker inte med ett engagemang för de utsattas,förtrycktas och svagas sak. Det är också nödvändigt att förena detta med enirovärdig och hållbar ekonomisk politik. Vpk har inte haft något hållbartprogram, inte nu och inte Man behöver inte alls gå tillÖsteuropa. Del räcker alt man tittar på vpk:s eget program. Vpk har arbetat för en planhushållning, en centraliserad ekonomisk politik.Man har arbetat för en politik som aldrig skulle frambringa de resurser som vii dag har för vår sociala välfärdspolilik. Mitt bekymmer är att del finns enklyfta inom vpk mellan å ena sidan de höga ambitioner som vpk har och som istor utsträckning är gemensamma med våra ambitioner och å andra sidan förmåganatt skapa resurser, vilken är utomordentligt låg. Jag tror alt fördelen ändå alt det har sett all många olika försök med olika slagssocialistiska ekonomier inte har fungerat. Det finns i själva verket ingelexempel på atl planhushållning har kunnat frambringa de resurser som behövs fören solidarisk och god välfärdspolilik. Jag är alltså fullkomligt övertygad om,att skulle vi försöka förverkliga de, enligt min uppfattning, ofta rättförvirrade ekonomisk-politiska idéer som vpk har framfört, skulle vi stå ulanmöjligheter atl fullfölja välfärdspolitiken och decenniernaframöver Det är det som är min invändning mol vpk:s socialpolitik.