prot · GD09135 · 1989-12-31 00:00:00 — Undra på att jag i alla sammanhang när vi diskuterar dessafrågor nämner ! Det går inte av bara farten, utan det bygger naturligtvispå en analys av hur samhället ser ut . står för av densvenska bruttonationalprodukten. Det är som gamle Sträng en gång sade:"Det som är bra för är bra för ." Den filosofin, fast ien ännu mer nyliberal tappning, gäller ju för de borgerliga parfierna ochsocialdemokratin än - men i mer forcerad takt. Det är därför ni intevågar andas om att biltrafiken måste minska. Ändå är det denna trafikökning, inte minst av de tungafordonen, som ligger bakom det mycket stora underhållsbehov som finns när detgäller vägarna. Det slitage som den tunga trafiken, både transit- och deninhemska trafiken, har åstadkommit har man aldrig lyckats bygga ikapp. Sedan spelar man på ett naivt sätt med den kapitalförstöring som dettainnebär Ja, men var med och gör någonting radikalt för att det inte skall bliännu 4 prolokoll 1989/90:135 Men vad har ni i stället gjort? Alla, utom och vpk,harsagt ja till att EG-anpassa vikterna när det gäller de tunga fordonen. Dåglömmer ni att på det nedslitna svenska vägnätet finns det - och kommer attfinnas - massor av vägkilometer som inte får befaras av de nya tunga fordonensom på beställning av EG kommer att tillåta. Är det flexibilitet? Jag gissar att har tagit del av samma kartorsom jag, dvs. de kartor som har utarbetats speciellt för de av landetsyrkeschaufförer som kör tunga fordon. Chaufförerna skall av dessa kartor kunnautläsa vilka vägar de kan ta mellan olika orter i olika regioner av landet föratt inte fara pä förbjudna sträckor med sina tunga fordon. Man ser väldigttydligt, , att det är massor av vägsträckor som inte är farbara medtunga fordon och att man på det här sättet får färdas ännu längre sträckor medtunga, nedsmutsande fordon - för att inte tala om slitaget, kapitalförstöringenosv.! Man gör allt detta i stället för att ta tag i huvudproblemet, nämligen atttransportsystemet måste byggas ut och omvandlas på ett sådant sätt att maninte behöver så många bilar Då handlar det naturligtvis om att järnvägen måstekunna ta emot mer gods, men också mer av persontransporter så att privatbilismenockså kan minskas. har många sett bilen som en frihetssymbol.Jag tycker mig nu märka att det kanske är möjligt att få i gång en debatt omhuruvida bilisterna i tror att det går att ha kvar den känslanframledes när de inser vad som är på gång och vilka intressen som faktiskt styrden här utvecklingen. När antalet bilar ökar till en viss mängd hotar defriheten. T.o.m. bilindustrin har insett detta problem. Man vet att det integår att asfaltera bort alla trängselproblem hur många träd och åkrar som änoffras för nya motorvägars skull, som i t.ex. . Därför måste man finnaen ny intressant lösning, och det har man gjort. Det är det som regeringentidigare inför det stora trafikpolitiska beslutet kallade för"bilismens andra utvecklingsvåg". , , kan vi se hurpersoner blir aggressiva och förbannade när de färdas pä vägar där det finnselektroniska hastighetsövervakningssystem. Jag förstår deras ilska. En del ärså ilskna att de t.o.m. slår sönder dessa apparater Vad dessa personer intevet är att detta endast är en liten del av det framtida heldatoriseradebilvägssystemet i . I förlängningen ligger en utveckling därautopiloter, precis som i flyget, tar över bilförarens roll. Det pågår ettomfattande samarbete mellan världens elektronikindustri och bilindustrin, ochmed på ett hörn finns också vapenindustrin, eftersom det handlar om en ny formav teknik som är användbar också i militära sammanhang. Dessaforskningsresurser satsas på beställning av den västeuropeiska bilindustrin.Svenska bilister och icke bilägare satsar i egenskap av skattebetalare redanmångmiljonbelopp på dessa projekt. Allt detta för att man vill förtätabiltrafiken för att prognoserna skall slå in och för att bilindustrinsfortlevnad skall kunna garanteras. Man vågar inte att tänka tanken - och detkommer att bli en mycket besvärlig situation - att bilindustrin i Sverigerasar ihop när den står för så stor andel av bruttonationalprodukten. För osssom har en positiv och optimistisk framtidssyn och som därför ocksåframställer förslag för att påskynda en process mot ett bättre, miljövänligareoch ett mindre farligt samhälle ligger det naturligtvis väldigt nära till handsatt föra över resurser från de - om jag får uttrycka mig så - suspektaområdena, inte från vägsatsningar över huvud taget - vi måste naturligtvis havägar som inte är alltför livsfarliga att färdas på - men från sådana stora luxuösaprojekt som t.ex. Link och . Man bör också föra överforskningspengar från de projekt som jag tidigare talade om, Prome-theus ochDrive, till mer miljövänliga trafikområden. För att inte skall behöva ägna tid i sitt talåt att antyda att jag och mitt parti vill utrota bilismen eller att vi tror attdet går att få ett samhälle att fungera utan bilar, vill jag bara säga att dendebatten behöver inte ta upp. Precis som flera andra här har sagtkommer bilen att behövas också , men det gäller att på olika sättgenom samhällsplanering och genom vettiga satsningar minska behovet avbilresande och tunga transporter pä landsväg. Det är vpk;s politik i demotioner som vi här har presenterat. Jag har redan yrkat bifall till de 14 avsammanlagt 49 reservafioner som vpk står bakom. Vi har i samarbete med centernoch miljöparfiet eller själva naturligtvis samma inriktning som när vi avgavdessa reservationer Vi står alltså bakom alla reservationer som vi harsignerat. AnL 34KJELL (): Vårt vägtrafiksystem kan ses som en direktutveckling av de medeltida sätten att förflytta sig med häst och vagn. Genomatt vi är så många fler och genom att vi kan pumpa upp hästkrafterna frånjordens oljedepåer har detta medeltida transportsystem blivit olidligt. Vägtrafikens skadeverkningar är enorma. Ingen annanverksamhet dödar och lemlästar tiotusentals personer , bullerstörmiljoner människor, släpper ut så stora mängder giftiga, dödliga ochnedbrytande ämnen i människors närmiljö som just biltrafiken. Själva vägarna upptar en yta så stor som . Räknarvi dessutom in impediment och direkt bullerstörda ytor går hela åt förden Svenska vägtrafiken. Detta är ganska lätt att räkna fram. Jag vet inte ommänniskor i och i övriga är medvetna om vilka enorma arealersom åtgår för trafiken. Vi har närmare 4 miljoner fordon som tar stor plats ianspråk. Varje personbil kräver minst 60 m för parkering och manövrering, menutnyttjas i trafiken högst av tiden. När och jag promeneradehit fick vi snällt vänta för långa köer av soloåkande arbetspendlare påMyntgatan. Från kunde vi se ut över igenkorkade ochCentralbron. Bilpendling är ett korkat sätt att ta sig fill och frän jobbet. Såsom samhället har anpassats till biltrafiken ärkostnaderna för bilen, vid sidan av "brödet" och bostaden, en av detre tunga posterna i hushållens budget. Trots - eller kanske just på grund av -bördan kan man konstatera att alla tre posterna är kraffigt subvenfionerade, omså på vitt skilda sätt. talas det alltmer om att avreglera matpriser ochbostadsmarknad. Ja, det är sannerligen hög tid att även avreglerasmygsubventioneringen av biltrafiks- ystemet.Låt bilismen betala sina kostnader fullt ut, för miljöförstöring, död ochlemlästning! Jag vill även uppmärksamma de mera svårgripbaraskadeverkningarna av den korkade vägtrafiken. Någon har påpekat att medbilismens genombrott så började en försvagning av politiskt,kulturellt, fackligt och folkligt engagemang. Bilåkandet blev som ett"intresselöst välbehag" med en passiviserande inverkan påmänniskorna. Det talas mycket om vad bilen betyder för att bryta isolering.Samtidigt är bilen en barriär och ett flyktredskap. Man accepterar enundermålig vardagsmiljö och kompenserar den genom bilen och bilresor Genom attbilen och dess kostnader upptar så mycket av vår miljö, vara tankar och vårkonsumtion minskar våra insatser på andra områden, närgemenskap, lokalaintressen, hushållning, kultur och motion. Det betänkande som ligger till grund fördagens debatt har . Jag kan inte finna att dethandlar så värst mycket om infrastruktur Infrastruktur är mycket mer änöverväganden om anslag till vägar och järnvägar Ett betänkande om trafikensinfrastruktur borde behandla övergripande systemfrågor, sådana som miljöpartietde gröna uppmärksammar i sina motioner Man borde fundera litet över Sverigesgeografi, de svenska landskapen, ortssystemet och hur detta har byggts upphistoriskt och varför det ser ut som det gör och slutligen vilken typ avinfrastruktur vi bör satsa på. Vi kan konstatera att ser mycket olika ut söderoch norr om . I söder bor närmare 8 miljoner eller avbefolkningen. Här har vi ett utvecklat nätverk med ett tjugotal centralpunkteri någorlunda jämstora län i landskap med en variation mellan slätt ochskogsbygd. Det karakteristiska avståndet mellan dessa länscentra är tio mil.Norr om har vi en helt annan struktur. Vid bor denövervägande delen av den dryga miljonen invånare. Kustens och älvdalarnasbosättningar understryker det naturgeografiska fiskbensmönstret i Norrland.Det karakteristiska avståndet mellan länscentra i är . Pågrund av den här församlingens, , ovisa beslut i mitten av 1800-talethar vi ett järnvägsnät som till stora delar missar det naturligaortssystemet med så där . såväl i söder som i norr Under senaredecennier har vägnätet byggts ut från mer verklighetsanpassade utgångspunkterSåledes har vi direkta och stora biltrafikleder mellan centralorterna i helaSverige, medan järnvägen oftast hamnar vid sidan av. Detta är sorgligt eftersomjärnvägstekniken från alla reala ekonomiska och ekologiska utgångspunkter harframtiden för sig, medan bilismen med samma utgångspunkter bör bantas rejält. Enligt det övergripande målet skall trafikpolitiken tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad erbjuda en tillfredsställande, säkeroch miljövänlig trafikförsörjning i hela landet. de gröna menaratt denna målsättning inte alls stämmer med den trafikpolitik som riksdagensbilsynta majoritet i praktiken ägnar sig åt. Med målet om säker ochmiljövänlig trafik borde vägtrafiken med alla till buds stående medel bantas,dämpas och flyttas över till spårburna lösningar. Frågan är om det inte ocksåär dags för helt nya transportlösningar, sådana som ännu inte har kunnatutvecklas på grund av att "volvodemokraterna" sätter käppar i hjulet,nästan bokstavligt talat. Jag gläder mig åt att i debatten här i kammaren om trafikforsk- ningenkunna visa bilder på ett sådant helt nytt transportsystem, det s.k.spårbilsprojektet. Vägtrafiksystemet är pensionsfärdigt,konkursmässigt, me-deltidsaktigt, tekniskt undermåligt, kort sagt en katastrofför hela samhället. Vägtrafikens roll måste därför omprövas radikalt. Bilenbör ses som ett komplement till företrädesvis spårburen kollektivtrafik. Bileni sig kan utmärkt väl kollektiviseras. Det är inte nödvändigt att var och enäger en bil för ett litet behov och för alla transporter, både brudar ochpotatisar Jag menar att det ofta vore naturligare att äga sin bostad men hyrabil, är det oftast tvärtom. Vägar och biltrafik hör hemma i en regional skala. Varkenpersontrafik i bil och buss eller godstrafik behöver förekomma på längresträckor än i och i , vilket jagframhöll i min genomgång av den naturgeografiska strukturen i . Bådegods och människor kan transporteras på järnväg längre sträckor Det finns ingensom helst anledning att lägga en enda krona på bärighetshöjande åtgärder föratt anpassa sig till EGs lastbilsekipage. har för övrigt godamöjligheter att transportera tungt gods i kustsjöfart. Varför inte ta upptimmerflottningen igen, ? Då skulle vi kunna ytterligare minskabelastningen på de norrländska vägarna. Vägarna bör således ses som regionala infrastrukturer Jagifrågasätter hela systemet med rikstäckande vägnät. Europavägar och riksvägarDe regionala vägnäten behövs däremot, särskilt i . Där behövs investeringar,reparationer och underhåll. 1 behövs i stort sett bara att viunderhåller efter hand alltmer sparsmakade regionalt uppdelade vägnät. Deverkligt stora satsningarna i trafikens infrastruktur bör ske i helt nyajärnvägar och dubblerade spår, så som väl snart skall redovisa.Dessutom bör helt nya transportleder kunna utvecklas, i första hand i storstadsområdena,för att eliminera massbilismen, men som sagt mera därom i morgondagens debatt. Jag står självfallet bakom degrönas alla reservationer i trafikutskottets betänkande. Här nöjer jag migdock med att för votering yrka bifall till den principiellt viktigareservationen 22 om vägnätet och bilismen, reservation 30 om medelsanvisningför byggande av riksvägar - vi skulle ta in vid enövergång från vägnät till järnvägar -, reservation 37 om medelsanvisning förbyggande av länstrafikanläggningar - vi får som sagt se hur det går vid denvoteringen - och motivreservationen 44 om kringfartsleder m.m. Får jag barabeträffande den senare frågan framhålla för att han ochandra aldrig kan få bort biltrafiken genom att bygga fler vägar, inte ens medhjälp av kringfartsleder 35OLLE ÖSTRAND (s): Vi har kunnat notera att enallt större uppmärksamhet riktas mot dem som på olika sätt sysselsätter sigmed trafikfrågor Trafikpolitiken har därigenom blivit ett av de viktigarepolitikområdena. Naturligtvis är detta glädjande för oss som ärtrafikpolitiker. ju ocksåvikten av att vi har en väl fungerande infrastruktur med tanke på utvecklingenav svenskt näringsliv. Orsakerna till den ökande uppmärksamheten är naturligtvisflera. Vi har haft en ständigt växande trafikmängd. Vi röross allt längre per invånare räknat. Rörligheten och person är . Omkring 1930 rörde vi oss i genomsnitt per dag. Den ökande trafikintensiteten har varit särskilt märkbarför flyget och vägtrafiken. Trängseln och kapacitetsproblemen har därför ökat,inte minst i storstadsområdena. har vägtrafiken ökat med mellan5 och Den starka trafiktillväxten hänger till stor del samman medden mycket positiva ekonomiska utvecklingen. har miljöfrågan engagerat, oroat och aktiveratallt fler medborgare i vårt land. Kunskapen om miljöproblemen har lyckligtvisblivit större, och fler åtgärder har kunnat sättas in. Men utvecklingen oroargivetvis. Utsläppen av koldioxid från trafiken har ingen ännu kunnat rå på.Man har bara kunnat rekommendera minskad förbränning av fossila bränslen. Detinnebär för vägtrafikens del mer energieffektiva motorer, lägre hastighetereller helt nya motorer med andra bränslen. Oftahörs i den allmänna debatten att lösningen pä trafikens miljöproblem är enmassiv överföring av gods och människor till järnvägen. När man har lyssnat påViola och anföranden kan man naturligtvis också fåden uppfattningen, om man inte kritiskt granskar vad de har sagt. Faktum är attvi inte heller har fått några konkreta besked om hur en sådan massivöverföring skall gå till. Det har mest varit fråga om allmänna ordalag. Vi vet att bilen svarar för av persontransporterna.Även om persontrafiken med järnväg fördubblades genom en omfördelning frånbiltrafiken, skulle bilens andel av det totala resandet inte minska med mer än5 %. För godset är förhållandena likartade. Den helt övervägande delen avgodset går på lastbil. Det är också naturligt, för stora delar av vårt landbestår av glesbygd, där bilen är det enda alternativet. Merparten av allagodstransporter är också lokala och regionala. Vi har gator och vägar i vårt land, men vi har endast järnväg. Stora delar av vårt land saknar järnväg, och därför kan järnvägstrafiken aldrig ersätta vägtrafiken, utandessa två trafikslag måstp med nödvändighet komplettera varandra. harmöjlighet att konkurrera i fråga om långväga transporter av gods ochmedellänga resor för personer Jag säger konkurrera, eftersom det faktiskt ärdetta som det handlar om. Centrala beslut om hur transporterna skall hanterasär inte aktuella på en fri transportmarknad som . Polifikernas uppgiftär att så långt som möjligt tillse att konkurrensvillkoren mellantransportslagen är rättvisa och likvärdiga. Ett sådant regleringssamhälle sommiljöpartiet och vänstern förespråkar är därför helt oacceptabelt och skulleinte heller fungera i praktiken. Som det har framgått av debatten äranslagen till vägarna över statsbudgeten helt otillräckliga föratt det vägkapital som vi har skall kunna vidmakthållas och för att nödvändiganyinvesteringar skall kunna göras. Därför är det, vilket har framgått tidigare,viktigt att Hagströmrelativt omgående lägger fram förslag till andra finansieringskällor Som vanligt har det väckts ett stort antal motioner somberör vägarna. Många enskilda motioner innehåller krav på förbättringar avvägsträckor i skilda delar av landet. Många innehåller också krav på mer pengartill vägar i det egna länet eller till den egna regionen. Men eftersom vi haren mycket decentraliserad vägplaneringsprocess i vårt land som innebär attriksdagen fastställer ramarna, att fördelar pengarna på resp. län ochatt människorna själva i länet sedan i stort sett bestämmer hur pengarna skallanvändas, så har nästan samtliga dessa motionsyrkanden avstyrkts. Jag skall nu övergå till att kommentera någrareservationer När man granskar vänsterns och reservationer kanman än en gång konstatera att dessa partier inte tycker om vare sig vägar ellervägtrafik. Jag måste tyvärr än en gång påpeka detta, . Dessapartier vill med alla till buds stående medel på alla sätt förhindraframkomligheten pä vägarna för både person- och godstrafiken. Och när jag sägerdetta överdriver jag inte. Jag har sagt tidigare att om dessa partiers förslagskulle förverkligas skulle det innebära en mycket stor koncentrationav befolkning och näringsliv till de järnvägslinjer som vi har i vårt land.Stora delar av glesbygden, som framför allt finns i skogslänen, skulleavfolkas. Det här är vad som skulle inträffa. försöker dessa partieri andra sammanhang vara anhängare av en aktiv regionalpolitik. Det här ärnaturligtvis helt oförenliga ståndpunkter anser att allt somhandlar om vägar, vägtrafik och trafiksäkerhet är suspekt. Om man genomDrive-projektet vill åstadkomma en säkrare vägtrafik är det suspekt enligtViola . Hon tror att detta projekt skall användas till något heltannat. , som man väl ändå bör ta litet på allvar,vill öka anslagen till driften och underhållet av de statliga vägarna med 1miljard kronor Dessutom vill ha en plan förbeläggning av det återstående grusvägnätet , vilket kostarca Därutöver vill öka investeringsramen förjärnvägarna med Det ärmycket stora ökningar som föreslår, ungefär 100 miljarder, alltså10 miljarder . Då måste man ställa följande fråga; Varifrån skall ni icenterpartiet plocka fram dessa pengar? Om dessa förslag skall betraktasseriöst måste ni ju ange finansieringsvägar, vilket ni inte har gjort. Manmåste även ställa följande fråga: Vilka andra sektorer vill ni dra in på? Skallni dra in kraftigt på bostadsbyggandet, eller vad vill ni åstadkomma? Niföreslår 1 miljard, men om ni skall genomföra detta program är ju 1 miljard endroppe i havet. Ni behöver minst 6 miljarder bara när det gällergrusvägnätet. Att vill minska anslaget till byggande avriksvägar med över 1 miljard ligger helt i linje med vad jag har sagt,nämligen att inte tycker om vägar Men den reservafion i dettabetänkande som nästan är mest märklig är vänsterns reservation om hurutbyggnaden av skall finansieras. Vänstern säger att skall betala den.Det är minst sagt en mycket märklig uppfattning. Skall då ha exklusivrätt att trafikera E6? Vart skall alla andra människor som vill åka där tavägen? När detgäller anslaget till länstrafikanläggningar har åter- igenintagit en mycket märklig ståndpunkt. Normalt talar centerpartisterna sig varmaför att man skall öka decentraliseringen av besluten. Men i denna fråga går dei rakt motsatt riktning. I detta fall vill de öronmärka medel. De vill medandra ord frånta människorna ute i länen möjligheten att själva fatta beslut omhur dessa pengar skall användas, om de skall användas till länsvägar, länsjärnvägareller andra trafikanläggningar av stor betydelse för trafiken inom länet. Jagtycker att detta är en minst sagt märklig uppfattning för att komma fråncenterpartister sedan och har samma uppfattning ärkanske mindre märkligt. De är också litet märkligt att , och tydligenäven , är emot en automatisk hastighetsövervakning.Denna metod har ju provats med framgång i både och och är nuföremål för prov även här i på ett antal utvalda platser Jag tycker attdenna provverksamhet skall avvaktas innan man så att säga slår ner på detta system. Jag kan än en gång konstatera att vill ha enomfördelning av väganslagen till förmån för storstäderna, och dä främstnaturligtvis . Någon känsla för det övriga landet harmoderaterna fortfarande inte. föreslår även, om jag har läst rätt,nästan 1 miljard mer till vägarna. Men de talar inte om att de samtidigtföreslår en minskning inom den sociala sektorn med över 3 miljarder. Det ärklart att det går att göra en sådan omfördelning, men den är visocialdemokrater inte beredda att göra. Regeringen har föreslagit att bidraget till drift ochunderhäll av de statskommunala vägarna skall vara 595 miljoner, men utskottethar räknat upp det till 750 miljoner Detta bidragsbelopp kräver inte någonhöjning av medelsanvisningen, men det får givetvis återverkan påanslagsberäkningen för kommande budgetår När det gäller bidrag till drift och byggande av enskildavägar har samtliga oppositionspartier lyckats ena sig om att föreslå en höjningav detta anslag med 100 miljoner Detta tycker jag är litet märkligt. ärdet nämligen på det sättet beträffande de året-runt-boende - och det är väl deåret-runt-boende som avses i detta sammanhang - att kommunerna går in ochtäcker skillnaden mellan den faktiska kostnaden och statsbidraget. Det innebäratt väghållarna för de enskilda vägarna ofta får samtliga kostnader för väghållningtäckta med bidrag. Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation 40 och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 36VIOLA () replik; Det var, som det heter "the sameprocedure as last year". Så är det alltid när kommer upp italarstolen. Men det fanns faktiskt en mening i anförande som jagtror att fler än jag lade märke till och som handlade om miljön. Jag tror attOlle Östrand t.o.m. sade att han gladde sig åt det miljömedvetande som har växtfram i . Det är alltså synd att och hans partikamrateri regering och riksdag inte drar konsekvenserna av detta. Det borde ge er denråg i ryggen som bl.a. har känt när vi har skrivit motionen,framlagt förslag ochdebatterat här i , att det är en enorm folkrörelse i gång i Sverigesom offrar mycken tid och ork för att försöka åstadkomma ett miljöför-bättratSverige. Ett av de viktigaste inslagen i denna kamp, , handlar justom att förändra och förbättra hela transportstrukturen, så som lovat att regeringen skall göra och så som och delvis centernvill vara med om att göra. Här finns en majoritet, om ni bara skulle vilja vilapå den för att åstadkomma allt detta. Så säger att samhället inte skulle fungeramed våra förslag. Men hur i all sin dar skall samhället fungera närmiljöhotet redan är så akut som det är ? Vad tänker göra åtkoldioxidutsläppen, som påverkar den s.k. växthuseffekten och där minst entredjedel kommer just frän transportsidan? Bilismen och vägtrafiken har där enväldigt stor skuld. Vidare säger att det är orimligt att tänkasig att man skulle kunna åstadkomma särskilt mycket genom det vi kallar förmassiva överföringar frän landsvägen till järnvägen, från den farliga trafikentill den miljövänliga och trafiksäkrare, därför att järnvägen står för en såliten andel i utgångsläget. Varför gör den det? Jag misstänker att OlleÖstrand inte har läst de bok urspåringen. Jagrekommenderar den till läsning. Det är en väldigt nyttig rekapitulation av vadsocialdemokraterna regeringsinnehav inte har åstadkommitmen som de borde ha gjort i . Massor av järnvägsbanor har lagts ner talar om att stora delar av landet inteklarar sig utan bil, för där finns ingen järnväg. I varje fall har där funnitsen järnväg. När det gäller Drive och vill jag påstå att jagäger minst lika stora kunskaper som .