prot · GD09138 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:138 Förhandlingarna leddestill en början av förste vice talmannen. 1§ Meddelande om val av en ombudsman Förste vice talmannen meddelade att val av enriksdagens ombudsman skulle ske vid morgondagens sammanträde. 2§ Regionalpolitik för 90-talet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1989/90:AU13 Regionalpolitik för 90-talet (prop. 1989/90:100 delvis, 1989/90:76 delvis och1989/90:146 delvis samt förs. 1988/89:26). AnLlANDERS G HÖGMARK (m): Inför en icke helt fullsutten kammaren har vi nu att ta itu med ett avde digra betänkandena under årets , arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 13 om regionalpolitiken. Det är, som framgår, ett digertaktstycke kvantitativt och även kvalitativt i vissa avseenden. Till betänkandetfinns fogat ett utomordentligt stort antal reservationer, där de olika partiernaredovisar avvikande ståndpunkter i ett antal frågor. Viktigast av dem är deinledande reservationerna. Jag vill redan nu be att få yrka bifall tillreservationerna nr 1, 6, 77 och 100. Ivår inledande reservation, nr 1, utvecklas moderata samlingsparfietssammanhållna syn på regionalpoHfiken på olika delområden. Det följs sedan upp ismärre reservationer, men jag avstår från att yrka bifall tilldessa. Bakomdetta betänkande döljer sig ett utomordentligt gediget arbete. Det är fråga omett mycket omfattande arbete, inte minst från utskottskansliets sida. Självfalletligger både utredningsarbete och propositionsarbete bakom. Det har framtagitsett mycket digert arbetsmaterial, som utskottets ledamöter har haft att taställning till och försöka bilda sig en uppfattning om. Dennadebatt brukar ibland benämnas hembygdens dag, och med det kan man avse flerasaker Skall man tolka in något positivt i det kan man uppfatta 1Riksdagens protokoll 1989/90:138 1989/90:138 11 juni1990 det så, att eftersom allahåller hembygden och sin hemtrakt kär, är detta och en debatt som angåralla och som går in i hjärtat. Vill man tolka det på ett något mindrevälvilligt sätt upplever man det kanske som en debatt där ett stort antaltalare - dagens talarlista utgör ju inget undantag - vittnar om situationen isina hemtrakter Allt må vara legifimt, men jag tror att det är viktigt för osssom talar i utskottsrundorna att vi försöker resa oss litet över de snävahemmageografiska horisonterna och att vi försöker se dét allmängiltiga i justregionalpolitiken. Detär viktigt att en sådan här debatt kan ge en bild av läget i ,visa vilka faktorer som har format den nuvarande situafionen och försökabeskriva och analysera på vilket sätt man kan påverka utvecklingen i någonriktning - detta gäller både de begränsningar som finns för oss poUtiker och demöjligheter som finns. Det är självfallet vikfigt att vi lyfter fram de olikapartiernas tankar om hur vi skulle vilja se och i relation tillomvärlden. Mankan då fråga sig hur bilden av ser ut. Det finns fill utskottsbetänkandetfogat ett mycket digert siffermaterial, och det finns i detta en mängd hårddatasom man svårligen kan komma runt. Det är födelsetal, befolkningsförändringar,flyttströmmar, förvärvsfrekvenser, sysselsättningsnivåer, arbetslöshetstal,osv. Det finns också beskrivningar av industristrukturen. del av detta material är sådant som är ovedersägligt, sådant man inte kankomma runt. Men redan när man närmar sig arbetslöshetstal ochförvärvsfrekvenser börjar vissa betydande mörkertal dyka upp. Vad menas med attmänniskor är "sysselsatta"? Innebär det att de vid någoträkningsfill-fälle arbetar en fimme ? Är det fråga om personer som sysselsättning utanför hemmet som de önskar, etc? Genast blir bilden mersvår-definierbar. Detfinns självfallet också i sådana här beskrivningar mjukdata i form av atfityderoch värderingar till olika livsstilar och olika typer av samhällssystem. Dessamjukdata är än svårare att fånga upp. Alltdetta sammantaget formar en bild av det som vi har framför oss. och över huvud taget är ute och reser i olika regioner fårvi ganska klart bevittnat hur man, beroende på vilket syfte man har, kan beskrivasamma område på många olika sätt. Det finns många exempel på tillfällen då manlyfter fram alla problemen, men finns den omvända inställningen, attdet gäller att lyfta fram området som ett område fyllt av undemtnyttjaderesurser Vilkenär då bilden av ? Jag tror att det när man diskuterar regionalpolitikenär viktigt att litet grand markera på vilken rumslig nivå man befinner sig.Man kan beskriva denna bild på olika sätt, beroende på om man ser det helalokalt, regionalt, nationellt eller internationellt. Det är också viktigt attse samspelet mellan dessa rumsliga nivåer Helhetsbilden är angelägen. Självfalletkan man ha synpunkter på "överhettningstendenser i ", såsomdet kan uttryckas. Men om man ställer i relation till andrainternationella centra, till andra huvudstäder, framstår som enganska fridsam stad. Det är då vikfigt att man i vårt land, i vår del av - är ju endel av , kanske i utkanten av - har en slagkraftig huvudstad somär attraktiv i internationellt hänseende. Anläggerman ett mer nationellt perspekfiv kan man tycka att tar åt sig någotför mycket. Man kan gå ner på olika regionala stödjepunkter eller, somutredningen antydde, i form av mellanstäder och säga att det där finns endynamik, en dynamik som man kanske utanför dessa mellanstäder finneransträngande, besvärande på grund av att dessa mellanstäder tar åt sig en förstor andel av resurserna. Detär ganska naturligt att man exempelvis i , , och Östersundsäger att det som är bra för dessa orter också är bra för omlig-gande regioner.Men ute i vissa kommuner i dessa län tycker man kanske att dessa större ortertar för sig en alltför stor del av resurserna. Jagtror att det är viktigt att man ser helheten, och vi från moderat sida gör justdet. Vi ser helheten mellan de olika nivåerna, samspelet mellan de olikanivåerna. Vi vill ha ett med fungerande regioner i samspel. Detta ärsom jag ser det en formulering som det är angeläget att få fill protokollet. Detfinns, fru talman, ett antal vikfiga faktorer som har påverkat och kommer attpåverka den regionala utvecklingen framöver Det finns anledning att titta litetpå dessa faktorer Manskall för det första komma ihåg att regionalpolifik i dess gamla traditioneUabemärkelse, dvs. industripolitiskt stöd, betyder allt mindre. Jag tror attdenna uppfattning kännetecknar alla partier, och det är bra och viktigt att viunderstryker det. Detär viktigt att vi i grunden för en ekonomisk politik som gör att vi kan ha ettgott internafionellt konkurrensläge. Detta är förutsättningen för att vi överhuvud taget skall få en god utveckling inom det här landet, i olika delar avlandet och självfallet också visavi andra länder. De områden som först tarstryk, som drabbas först och hårdast om det här landet för en dålig ekonomiskpolitik, det är just glesbygden, landsbygden, de små orterna, orterna med ettensidigt näringsliv. Vi moderater menar att det är utomordentligt angeläget för en ekonomisk politik som har en betydligt större slagkraft och att mankraftfullare betonar just den internationella konkurrenskraften. Vi får inteurgröpa konkurrenskraften så att vi står där med vårt utlandsberoende och utanförmåga att konkurrera med omvärlden. Detta skulle få förödande konsekvenser,inte minst i regionalt hänseende. Det har framkommit under tidigare debatteratt det finns utomordentligt allvarliga tecken på att vår höga inflationstaktoch inte minst vår dåliga produktivitetstillväxt utgör mycket allvarliga hot.Det är någonfing som bör upprepas och understrykas även i en debatt omregionalpolitik. DåSverige ligger i utkanten av , har stora avstånd såväl fill vikfi-gareinternationella centra som inom landet och är glest befolkat, är det otroligtangeläget att vi har goda kommunikationer. Från moderat sida har vi i andrasammanhang, bl.a. när vi har debatterat trafikpoUtiken, presenteratförslag i fråga om både järnvägar och vägar om betydande anslag utöver dem somregeringen föreslagit. Det är för oss moderater näst intill obegripligt hurdåligt regeringen - utan visioner och handlingskraft - hante- 1989/90:138 11 juni1990 1989/90:138 11 juni1990 Mankan fråga sig om det över huvud taget finns någonting som kan benämnastrafikpoUtik hos regeringen. Ensjunkande andel av BNP har avsatts för just investeringari trafikapparaten i vid bemärkelse. Bara det är oroande, och den trenden måstebrytas, menar vi moderater. En ökad andel av BNP för trafikinvesteringar igoda kommunikafioner är kanske ett av de vikfigare instrumenten iregionalpolitiken. Det är ett livsvillkor för vår materiella utveckling attsåväl hålla samman olika delar som att hålla samman med övrigadelar av . Bådepå hemmaplan och i det internationella arbetet tycker jag att regeringen visarbrist på handlingskraft. Handläggningen av Öresundsförbindelsen ochförbindelserna med kontinenten är ju ett makalöst exempel, industriministern,på den oförmåga har visat på detta område. Det är vår förhoppningatt regeringen nu måhända äntligen kommer till skott, om nu inte påståddamiljövänner på socialdemokraternas partikongress på ett s.k. progressivt sättsätter käppar i hjulet och försvårar för regeringen att klara detta. Jagser med mycket stor oro på detta. Det skulle vara intressant om industriministernsedan vill kommentera hur han ser på att en sjunkande andel av BNP går tilljust trafikinvesteringar, och det i ett land som kanske snarare skulle kunnauppvisa motsatsen . Denfullständigt makalösa hanteringen av den tredje banan på , om vi sertill flygtrafiken, är ännu ett exempel på regeringens oförmåga att hanteradessa frågor En utbyggnad av den kapaciteten är ett måste om man skall säga bedriver en vettig regionalpolifik. Just en ökad kapacitet där vore ettexempel på en framsynt regionalpolitik. Detskulle vara intressant om industriministern, som har det samlade greppet omregionala utvecklingen i landet, skulle kunna ge en kommentar. Delar han minuppfattning om att just flygets utveckling och kapaciteten vid är ettaktivt instrument för förutsättningarna för en god regional utveckling? Vimoderater är mycket bestämda på den punkten: Kapaciteten måste utökas påArlanda. Det är nödvändigt oaktat om vi får en avreglering av inrikesflyget.Med avregleringen av flyget ute i är det utomordentligt angeläget attkapaciteten ökar där Man kan paradoxalt nog säga att om kapaciteten inte ökarså kommer ett stort antal företag att avstå från att lägga verksamheten utanförStockholm i brist på tillgänglighet. Detta innebär att tendenserna attkoncentrera allt till förstärks ytterligare. Minfråga är alltså: År industriministern beredd att klart markera att han ochregeringen ser det som mycket angeläget att man ökar kapaciteten påArlanda för att motverka onödig koncentration till ? Det är också viktigt att kunskaps- och kompetensfrågorna förs fram. Detgör vi i och för sig i utskottet. Vi lägger stor vikt vid dem, och det tyckerjag är glädjande. Ett litet land som vårt är utomordentligt beroende ay att fåtillgång till kompetens. Vi.genererar bara en liten del av den samladekompetensen på det här klotet själva. Vi är självfallet beroende av mycket merän vad vi kan åstadkomma själva. Vi måste tillföras kompetens, men för attkunna få någonting måste man också kunna ge någonting. Viser från moderat sida med oro på utvecklingen i exempelvis inland ochandra utsatta områden där kompetensnivån blir allt svårare att upprätthålla.Det kan gälla enskilda företag söm söker kvalificerad arbetskraft eller detkan vara att ny teknik har svårare att sprida sig till dessa företag. Påsamma sätt är det angeläget att man håller en hög kompetens vid universitetoch högskolor runt om i landet. Utbildningspolitiken får inte bli enregionalpolitisk huggsexa, utan den måste grundas på de behov och utvecklingsmöjlighetersom finns vid högskolorna ute i landet. Vi tror att en större frihet förhögskolorna att bygga upp en framtida profil i samarbete med regionernasnäringsliv skulle gagna en sådan utveckling. Vitror också att det finns möjligheter att göra betydande insatser när det gällerdistansundervisningen från ett antal högskolor för att göra det möjligt attstudera för dem som har svårt att delta i den reguljära undervisningen. Inteminst när det gäller äldre människor som sitter fast i ett förvärvsarbete ochhar svårt att bryta upp från en ort till en annan under hela terminer så skulleen ökad satsning på distansundervisning ha ett stort värde. Moderatasamlingspartiet har, bl.a. i samband med att vi diskuterade denforskningspolifiska propositionen och tog beslutet om forskningspolitiken,markerat vikten av att lektorer som har doktorerat får större möjligheter tillforskning. På detta sätt skulle man kunna skapa utrymme för en ökad kvalitetpå de mindre högskolorna. Det är också viktigt att beslutskraften ute i regionerna ökar Detskapar en allmän självtillit, och det skapar en möjlighet att utnyttja delokala förutsättningar som finns ute i regionerna och som, enligt vårt synsätt,icke utnyttjas fullt ut. Det finns ett stort antal beslut både inom och utanförden offentliga sektorn som fattas i och som med stor fördelkunde fattas ute i regionen. Min fråga till industriministern är om han delarden uppfattningen att det inom exempelvis den statliga förvaltningen - eftersomdet är den som vi främst kan diskutera här - finns utrymme för att genomföraen påtaglig beslutsdecentralisering. Inte så att olika verk skulle flytta framoch tillbaka i landet utan att man konsekvent genomför en beslutsdecentraliseringdär beslut som fattas i ämbetsverken med fördel kan fattas ute i länen.För är detta en mycket angelägen reform, som skulle kunna innebärastora fördelar av oUka slag. Enannan sak, fru talman, som är viktig när man talar om decentralisering och attbesluten skall fattas närmare människorna är att människorna själva får fattabesluten - att man kan, låt oss säga, avpolitisera en hel del av beslutsfattandet.Den polifiska sektorn fattar en del beslut som enskilda individer,hushåll och företag själva kunde få fatta. Vi moderater menar att det skulleligga en utomordentligt stor vinst i att genomföra detta och därmed stärka denlokala och regionala beslutskraften. Jagkommer dämed osökt in på ett annat område som vi moderater tycker är angeläget.Vi vill bryta upp de offentliga vård- och servicemonopolen. Det talas mycket iutskottsbetänkandet om att man skall bygga upp och ta till vara den kvinnligakompetensen och bygga upp kvinnliga kompetenscentra. Jag kan inte utesluta attdet i något sammanhang kan vara lämpligt att göra detta. Men om man nu är såbesjälad av den riktiga och viktiga tanken att 1989/90:138 11 juni1990 1989/90:138 11 juni1990 låta kvinnor få utvecklasin kompetens, att stimulera nyföretagandet - och att inte minst stimulerakvinnligt nyföretagande, industriministern - bUr min och mycketenkla fråga: Varför har ni genom de offentliga vård- och servicemonopolen iprincip lagt yrkes- och entreprenörsförbud på hundratusentals kvinnor i dettaland? De får inte verka på samma villkor och får inte sammafinansieringsmöjligheter för sin verksamhet som många andra. Vimoderater menar att man borde bryta upp de offenfliga vård- och servicemonopolenoch ge dessa hundratusentals kvinnor en möjlighet att starta eget. Det bordevara lika "fint" för kommunalrådet eller landstingsrådet att sätta enspade i jorden där enskilda entreprenörer, finansierade via offentliga medel,kan sätta i gång verksamhet som att hälsa en mekanisk industri välkommennågonstans i ett stödområde. Inte minst i glesbygden skulle detta med lokalaanpassningar kunna betyda väldigt mycket. Framför allt skulle det innebära kick för kvinnor och kvinnlig kompetens att få starta och utveckla egnaidéer Bådaformerna, offentlig och privat verksamhet, behövs i samverkan och konkurrens.Det är obegripligt att socialdemokraterna har en så rigid inställning. Minkonkreta fråga till industriministern är: Vad är det i grunden för fel med attkvinnor med goda idéer inom vård och omsorg skall få etablera sig som egnaföretagare, förverkliga sin egna idéer, och få verksamheten finansierad påsamma sätt av det offentliga som olika offenfiigt organiseradevårdinrättningar? Vad är det i grunden som är fel i detta synsätt? Sverigeskvinnor skuUe vara otroligt intresserade av att få veta detta. Vimoderater tror att det här finns en stor möjlighet att utveckla kvinnligkompentens. I detta ligger självfallet också småföretagsamheten. Min kollegaErik Holmkvist kommer senare att komma in på småföretagsamhetens villkor. Mendet är helt uppenbart att vi aldrig kommer att klara utvecklingen i detta landutan en levande, dynamisk småföretagsverksamhet och absolut inte utvecklingeninom de regioner som kanske har de största problemen. Skattepolitikenbetyder utomordentligt mycket. Jag kommer strax tillbaka till den i avsnittetom landsbygd och skärgård. Men det är helt uppenbart, att om man driver enfelaktig skattepolitik både nationellt och internationellt, kommer detta attfå förödande konsekvenser Om vi i det här landet driver en skattepolitik somsärskilt drabbar arbete och kapital, och har en högre beskattning än i andraländer, kommer självfallet kapitalet att flyta ut ur landet. Vi har sett mångatydliga exempel på detta. Sedankan man hur mycket som helst tala om nationellt kapital, industriministern.Men kapitalet söker sig mot de mest lönsamma investeringarna. Då borde manockså göra det möjligt att satsa på sådant i detta land. Energipolitikenbetyder mycket i regionalpolifiskt hänseende. Det behöver jag inte upplysaindustriministern om som jag tror i själ och hjärta delar den moderatauppfattningen om energipolitikens viktiga roll och det totalt meningslösa i attskapa problem som inte existerar annat än i den socialdemokratiskasinnevärlden, och kanske inom den socialdemokratiska rörelsen. Underförevändningen att man skall ta människors oro på allvar skaffar sigindustriministern och regeringen problem som är helt onödiga i stället för att informera om ochredogöra för den föredömligt säkra energiform som kärnkraften utgör. Industriministernoch socialdemokraterna säger att industrin kommer att hållas skadeslös vid enavveckling. Både i utredningsarbetet och i utskottsarbetet har det, frutalman, varit mycket svårt att få gehör för moderata krav på att genomföraordentliga regionalpolitiska analyser av en förtida avveckling av kärnkraften.Jag förstår varför - det är politiskt en het fråga. Innan de fyras gäng harlöst frågan skaU man inte störa i onödan. Detbrukar alltid utgå ett budskap att den elintensiva industrin skall hållasskadeslös, industrin i övrigt så skadeslös som möjligt, och sedan brukar manstanna där Men om alla skall hållas skadeslösa, utom hushållssektorn, är detrimligt att tro att det är hushållssektorn som får ta första stöten. Jagskall ställa en fråga med koppling till vad som kan hända på hushållssektorn.Lek med tanken att vi får den förtida avvecklingen. Vi får en höjning avenergipriserna. Industrin skall hållas någorlunda skadeslös - även om man intekommer att klara detta. Den kommer att fortsätta att flytta ut, vilket ärförödande för dessa regioner. Vad inträffar på bostadssektorn? Vad inträffar påbostadssektorn i de expansiva storstadsregionerna och de expansiva mellanstorastäderna? Det finns där hundratusentals eluppvärmda hus där hushåUen tvingasatt konvertera från en energiform till en annan. Detär på dessa orter som vi har bostadsbrist, vilket jag inte behöver upplysaindustriministern om. De är på dessa orter som det är nästan omöjligt att fåtag i några byggnadsarbetare som skall bygga nya bostäder Det kommer att kostaexempelvis per hus, och det blir fråga om 500 000 hus som behöverkonverteras från en energiform till en annan om man gör elenergin alltför dyr. I storleksordningen kommer att behöva gå åttill den processen helt i onödan, jämfört med vad som varitnödvändigt med en lugnare och mer harmonisk utveckling. Hurmånga nya bostäder, industriministern, kunde inte ha byggts med denbyggarbetskraften i , , , , , ,, m.fl. orter? Vi kommer att få en uppdriven kostnadsnivå för deolika entreprenörgrupperna just för att konvertera från en energiform till enannan. Byggkostnaderna kommer att drivas upp ytterligare för att man skallklara konverteringen, och nybyggandet kommer att bli än mindre. Vilketbudskap ger industriministern i en sådan situation fill de unga bostadssökandei ? -Nej, någon ny bostad kan ni inte räkna med. Vi håller på att konvertera frånett i och för sig dugligt energisystem. Men eftersom några inom vår rörelsekänner oro måste vi göra detta, så varsågod och vänta på bostäderna. Ochbyggnadskostnaderna stiger och stiger Jagtror att industriministern egenfligen är mycket medveten om de här sakerna. Mendet vore roHgt att få en kommentar. Delar industriministern mina och moderatasamlingspartiets farhågor för den här utvecklingen? Jag nämnde att landsbygden och skärgården i allra högsta grad blirpåverkade av socialdemokraternas ensidiga syn när det gäller sektorpolitik ochstorskaliga lösningar Om det finns några regioner i landet där 1989/90:138 11 juni1990 det finns behov av att hahelhetsperspektiv och se på helheten är det just regioner med landsbygd ochskärgård där kombinationssysselsättning, samspelet mellan de areellanäringarna och andra näringar, är så utomordentligt viktig. Detsamspelet, den kombinationssysselsättningen, får dödsstöten med socialdemokraternasoch förslag att slopa kvittningsrätten. Min fråga är: På vilketsätt anser industriministern att just kombinationssysselsättningen stimulerasav en slopad kvittningsrätt? På vilket sätt anser att justkvittningsrätten utgör en omistlig del för att stimulera kombinationssysselsättningen?Alla tycks vara införstådda med att den är förödande. Men det är tydligen baramoderata samlingspartiet och som är beredda att ta konsekvenserna.Vi inser fullt och fast att denna kvittningsrätt är omistlig. Därför måste denfinnas kvar Frågan har ställts till industriministern: På vilket sättstimulerar en slopning av kvittningsrätten kombinationssysselsättningen pålandsbygden? Detfinns mängder med planlagstiftning, mängder med problem på andra områden somförsvårar landsbygdens och skärgårdens försörjning; inte minst regeringensursnåla väg- och trafikpolitik gör att landsbygdens folk misströstar Även om man skulle föra en god moderat politik och ha helhetssynen ochse hur andra politikområden griper in, krävs det en form av stödpolitik. Vi tycker att det är bra att stödområdena minskas. De minskarju med 17 kommuner Vi tycker att det är bra att det kommer att bli en störreöverblickbarhet i stödet för alla aktörerna. Däremothar vi avvikande uppfattningar när det gäller ett antal andra saker, som ävenErik Holmkvist kommer att ta upp. Vitycker att det är utomordentligt glädjande att vi har fått uppslutning för ettökat länsanslag, där regeringens föreslagna 972 milj. kr har höjts till 1050milj.kr Det är utomordentligt bra att utskottet så klart markerar att det ökademedelstillskottet - jag medger att det är litet lokalpolitik - främst skallanvändas för sydöstra . Det gläder oss speciellt att det kommer att blien majoritet för det i riksdag. Vi tror att det är en bra stödform ochatt det kommer att skapa utrymme för en länsförvaltning att agera slagkraf-figtoch göra lokala prioriteringar Jag vill avsluta med att säga att detta industripoUtiska stöd, ocholika former av det, kan endast marginellt förändra den regionala problembildenoch bidra med att skapa lösningar Det är de andra poUtikområ-dena som jag harnämnt som är helt avgörande för att lösa och utveckla problemen både meUanolika regioner och för regionen totalt i ett samspel i det kommandeEuropa. Det är viktigt att ha dessa perspektivnivåer klart för sig. Jag har ställt ett antal frågor till industriministern. Det skall blimycket intressant att få ta del av de svar han till äventyrs vill ge i kammaren. Anf.2 (): Fyra ord som börjar på bokstaven k, kunskap, kultur, kommunikation ochkvinnor, har jag som grund för mitt regionalpolitiska anförande. Detär en gedigen proposition som skall behandlas av kammaren.