prot · GD0916 · 1989-12-31 00:00:00 — Och vad skallinte hända efter de nu aviserade nedskärningarna? Kommunen har sedan 1970minskat med ca 6000 invånare. Nubehöver faktiskt en storsatsning, en storetablering, något som kanjämföras med vad som skedde i när lade ner och vad som har hänt iUddevalla. Det behövs alltså en storsatsning i , som ju i övrigt är enså pass välutvecklad kommun att det där finns möjligheter att ta emot ensatsning om omständigheterna verkligen ordnas. Den regionala gruppen har lagtfram sitt förslag, och jag har förstått att statsrådet redan har fått ta delav detta. 1989/90:16 24oktober 1989 Överläggningenvar härmed avslutad. 23 § Svar på fråga1989/90:111 om företagsinvesteringarna i har frågat industriministern vad han avser göra föratt svenska företag skall kunna investera och expandera i i ställetför i , eller . Han frågar också om regeringen avserlägga förslag om att upphäva nuvarande begränsningar. Frågan har överlämnatstill mig. Anledningentill regleringen är att byggmarknaden i är extremt överhettad och attresurser måste reserveras i första hand för bostadsbyggande och andra absolutnödvändiga investeringar i anläggningar. Ett dynamiskt näringsliv kräver ocksåtillgång till bostäder och samhällsservice. Engenomgång görs nu av alla inneliggande projekt och en noggrann prioriteringkommer i detta sammanhang att göras. Hänsyn kommer därvid att tas bl.a. tillföretag som är mycket exportberoende, och som för att kunna utvecklas måsteinvestera i . Denstora bristen på byggnadsarbetare kommer enligt länsarbetsnämndens prognoseratt bestå . Föratt minska överhettningen i inom framför allt tjänstesektornarbetar aktivt med att föra diskussioner med storatjänsteföretag i frågor rörande dessa företags lokali- 1989/90:16 24oktober 1989 Syftet med dessadiskussioner är att avlänka expansion från till andra delarav landet där goda förutsättningar för investeringar finns. Effektenav dessa åtgärder blir att vi utnyttjar hela landets resurser på etteffektivare sätt, och att vi skapar utrymme i för denverksamhet och för de företag som av olika skäl måste ha sin verksamhet här.Dessa åtgärder gynnar i hög grad alla företag, inom och utanför , ochskapar goda förutsättningar för dessa att investera i . Jag tackar för svaret. Anledningentill att jag har ställt frågan är ett uttalande som finansborgarrådet iStockholm, , gör i en socialdemokratisk tidning. Detta uttalande ärså sensationellt att jag måste se till att det kommer med i riksdagensprotokoll. MatsHulth säger: Vi har stoppat arbetsplatser i för 22 rniljar-der, ochvi har gjort det med glädje. Vi säger nej till fem företag som villetablera sig i . fortsätter längre fram i samma artikel:Stockholm har varit en rik stad. hade vi enstrålande ekonomi, men är samtliga storstäder under is. Vad gör man när man läser sådant? Man tar sig för pannan. Kan det varamöjligt att den främste socialdemokraten i uttrycker sigpå detta sätt, att han står och skryter med sin näringsfientlighet? Är manriksdagsman och sitter på Stockholmsbänken kan man aktualisera frågan iriksdagen, som jag har gjort. Regeringenmåste väl erkänna att den förda poUtiken får oacceptabla konsekvenser förnäringslivet i . Statsrådet försöker förklara situationen, men någraresoluta förslag kan jag inte finna i svaret. Detta tycker jag bekräftar vad entidning skrev, nämligen att regeringen mer och mer framstår som en destruktivkraft i vårt samhälle, en kraft som stoppar och förstör för den som vill skapanågonting. Det här är allvarligt, och därför är det mycketkrut i min fråga. Blir inte arbetsmarknadsministern oroad och omskakad överHulths glada galenskaper? "glada budskap" säger . Om tidningsrubrikenhade varit det enda innehållet i budskap, hade jag förvisso blivitdjupt oroad och omskakad. är det inte så. Detinvesteras oerhört mycket i , och det investeras ganskaordentligt i den norra delen av men inte fullt så mycket i densödra delen. Vi behöver få bra utdelning av de investeringar som behöver göras.Detta gäller för företag som behöver expandera, i ny-företagande som behöverfinnas i . Men det gäller framför allt investeringar som dessaföretag behöver för att kunna få arbetskraft som fungerar, nämligen förbostäder och allmännyttiga investeringar i form av skolor, omsorg ochkommunikationer. För att dessa utrymmenskall skapas behövs det definitivt en dämpning. Viutnyttjar denna dämpning, och det är viktigt, för att ge möjlighet för före-Prot. 1989/90:16 tagen att expandera på andra håll i - inte på andra håll i världen. Vi24 tar till vara möjligheterna att överlägga och förhandla med dessa företag så [ [ att detar vara på arbetskraft, samhällsbyggnader och investeringar som finns P f 8 på annathåll i landet. Här har vi under de gångna två åren, om jag får säga detsjälv, varit relativt framgångsrika. På det viset får företag ocharbetsmarknaden i och andra delar av landet möjlighet att utvecklas.Detta tycker jag är viktigt för hela utveckling. Jag sade inte "Hulths gladabudskap", utan jag sade "Hulths glada galenskap". Jag läste uppinnehållet här, vilket var ordagrant vad har sagt. Har arbetsmarknadsministern hört devisen att det som ärbra för är bra för landet? Det är sant fast det inte står i . Jag hävdar att regeringen bedriver enStockholmsfientlighet. Jag är helt övertygad om att ni kommer att nå ert målatt få att stagnera och att gå tillbaka. Någon förnyelse avindustrierna i kommer inte att ske, näringslivet kommer att stagneraoch ingen vill flytta hit och konkurrenskraften avtar. Jag kan inte förstå attdenna politik inte oroar en arbetsmarknadsminister. Den Stockholmsfientlighetsom regeringen bedriver kommer att få förödande konsekvenser för . Jo, jag har hört devisen att det som är braför är bra för . Jag skulle vilja förlänga den och säga attdet som är bra för i övrigt är också bra för . Det finnskommunicerande kärl mellan utvecklingen i landet i övrigt och utvecklingen iStockholm. Det är en myt att utvecklingen i kan vara hurohämmad som helst och vara till nytta och glädje för Stockholmsföretagare och för arbetstagare. En väl balanserad utveckling ärtill nytta för båda dessa när det gäller löneutveckling, den socialasituationen och över huvud taget människors levnadsförhållanden. Att socialdemokraterna skulle ha en fientlig inställningtill storstaden är fullständigt felaktigt. Men, , den svartsynsom ni ger uttryck för är negativ för utveckling. Jag har ingensvartsyn, däremot är jag framsynt. Arbetsmarknadsministern sade att om man får nej tillStockholm så flyttar man till eller . Men så är det inte, manflyttar utomlands. Jag tycker att detta utgör en ansvarslös politik. Man haralltså ansvar för företagsamhet, arbetsmarknadspolitik och näringsliv. Allt detta går in i var andra. Jag hade ställt frågan till industriministern, men fick svaret av arbets marknadsministern. Detta visar vilken samhörighet dessa områden har. Jag har ingenting emot att diskutera med arbetsmarknadsministern. Men tror ni 41 1989/90:16 själva på allt detta? Tycker ni att det är vettigt när slår sig för sittbröst ochjublar över att han har stoppat arbetsplatser för 22 miljarder och skryter över sina insatser? Jag vill inte uttala någon synpunkt på huruvida jublar ellerhuruvida hans formuleringar är vettiga eller inte. Men jag tycker definitivtinte att syn på är speciellt framsynt. Jag skulle viljasäga att den är trångsynt. De ser inte koppHngarna mellan behovet förföretagen att utvecklas sunt och sansat och för deras arbetstagare att leva ien vettig social miljö och därmed vara en tillgång för sina företag. Jokkmokkoch är inte de enda alternativen, även om de förvisso i vissasituationer kan vara goda alternativ. Men det finns andra alternativ, t.ex.Luleå, , och . Vi har alldeles diskuteratKarlskoga. Det finns mellanstäder i som och . Det finnsalltså en lång rad av alternativ för företag att expandera i. Det är alternativmed god tillgång på arbetskraft, god arbetsmarknad och med redan gjordainvesteringar. Detta har ett hundratal stora företag anammat och resultatetsyns i en expansion i andra delar av landet. Detta är till nytta förStockholmsområdet och till nytta för . Därför är framgång ocksåtill nytta för framgång. Det var för attfå profil på min replik som jag sade och . Dethär är inget torgmöte utan en seriös debatt i . Men, herr talman, vimåste se till att vi får en ny regering som bedriver en vettig pohtik, dvs. ennäringspolitik som stimulerar och inte släcker den företagsanda som finns istorstadsregionen. Jag tror att detta är nödvändigt, och då kanske arbetsmarknadsministernoch jag byter plats. Det enklaste hade varit att byta plats i talarstolen. Det hade förvissovarit det allra enklaste för landet. endast i talarstolen och inte pånågon annan plats. säger att vi skall ha en seriös debatt i om hur Stockholmoch skall utvecklas. Då tycker jag inte att man som uttryck för enprofil skall kasta in Jokkmok och och sedan kasta ut dem igen. Det ärinte något seriöst inslag i en debatt. Seriösaalternativ till är de städer jag nämnde. Jag slängde inte in dem föratt få litet "touch" på mitt inlägg, utan jag sade detta för att jagvet att dessa arbetsmarknader är konkreta alternativ för en lång rad seriösaföretag som t.ex. banker, försäkringsbolag, databolag, konsultföretag och andraföretag som är intresserade av att utvecklas och expandera i . Det finnsäven de företag som är intresserade av och , men jag nämndeinte dem. FILIPFRIDOLFSSON (m); Prot. skall inte arbetsmarknadsministern försöka få denna de- 24oktober 1989 batt att framstå som oseriös. Den här debatten är oerhört viktig. vårdslösa, helt oförklarliga,uttalande i en socialdemokratisk tidning är så var pa frågor totaltväsensfrämmande för vettig näringspolitik i att jag måste få ta uppämnet. Jagvet att man inte får skämta i talarstol, men jag villförsöka få arbetsmarknadsministern in på de sunda tankebanor som jag ändå hadetrots att jag nämnde och . Jagmenar att risken är överhängande, och det finns exempel på att företag har fåttnej från och därför har flyttat utomlands. Om det är meningen att jag skall betrakta inlägg somett skämt, kanske vi skall börja om igen. Imitt svar nämnde jag att man i den mycket seriösa genomgång som man nu gör avde företag som inte har fått investeringstillstånd i gör en mycketnoggrann prövning av huruvida företagen är starkt exportberoende och huruvidade är oerhört beroende av att finnas just i . I de fall man gemensamtkommer fram till bedömningen att det inte är så; finns det arbetsmarknader ochinvesteringsmöjligheter i andra delar av . Här har vi konkreta,påtagliga och mycket goda exempel på att man har lyckats både för Stockholmsoch för dessa andra arbetsmarknaders vidkommande. Jag har ställtdenna fråga med djupt allvar, och den debatt jag har fört här har också varitallvarligt syftande. Om statsrådet vill försöka komma ifrån en besvärlig sitsnär det gäller näringspolitiken i , som bedrivs av densocialdemokratiska regeringen, genom att hänga upp sig på ett par orter som jagnämnde, förstår jag att hon är oerhört trängd i debatten. Överläggningenvar härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1989/90:119 om sysselsättningen vid Tal och Punkt i har frågat mig vad jag är beredd att vidta för åtgärderför att trygga sysselsättningen vid SRF Tal & Punkt i . Enligtvad jag erfarit är bakgrunden till frågan att talboks- och punktskriftsbiblioteketnyligen avslutade en upphandling av punktskriftsproduktion. SRF Tal &Punkt var ett av de företag som deltog i anbudsgivningen, men valdeatt lägga ut produktionen på två andra företag. Jag utgår från att biblioteketsupphandling har skett på ett korrekt sätt. När det gällersysselsättningen i företaget och deras filial 43 1989/90:16 iKiruna ligger ansvaret i första hand inom det egna företaget. medatt företaget även i fortsättningen skall ha möjlighet att förlägga pro- duktionen till så att sysselsättningen kanbibehållas där. BRUNOPOROMAA (s); Jag skall be att få tacka statsrådet för det svar jag har erhållit påmin fråga, även om jag inte är nöjd. Etttjugotal kvinnor står snart utan arbete i en kommun som har den näst högstaarbetslösheten i landet. Det är enbart kommun som har högre arbetslöshetän . MBL-förhandling har också avhållits. Mest förvånande är att ettstatligt organ här har agerat på ett sådant sätt att de arbetstillfällen somdet är fråga om faktiskt har hamnat i den överhettade . Manhar pumpat in regionalpolitiska medel till SRF Tal & Punkt. Närverksamheten sedan flyter bra och man har skaffat sig kompetens, tarbeställaren, det statliga talboks- och , sin urskolan och lägger beställningen hos i , som i sin tur läggerbeställningen i . Efteratt ha lyssnat till debatten i den förra frågan tror jag att samma resonemanghar gällt här. Det som är bra för är också bra för landet. Så äringalunda fallet. också har ansvar för regionalpolitiken, vill jag fråga om dettastatliga organ lever upp till de föresatser som så harförespråkats från , nämligen att alla politikområden skall tasitt regionalpolitiska ansvar. Jag tycker inte att det här organet har tagit detansvaret. SRF Tal & Punkt i har fått lokaliseringsstöd. Företagetåtnjuter även den arbetsgivaravgiftssänkning som gäller för andra företag medverksamhet i området. Detta betyder att företagets utgångsläge när det gälleratt lägga in anbud på offerter borde vara ganska gott. Upphandlingarfaller inte under mitt ansvarsområde, men efter vad jag har inhämtat har sexföretag lämnat anbud. Utav dessa sex har upphandlarna antagit anbud från Samhalli och EMB. Det sistnämnda företaget drivs av en kvinna, som tidigarehar varit anställd på Tal & Punkt men som har sin verksamhet på . Närdet gäller i utförs arbetet i av arbetshandikappadpersonal, bl.a. blind personal. Arbetet utförs således inte i . Enligtmin uppfattning bör SRF som har sitt huvudsäte i även kunna drivaverksamhet i . BRUNOPOROMAA (s): Jag har med mig handlingar som visar det motsatta, nämligen att denvolym som har funnits i nu har hamnat i . Arbetsmarknadsministernsade tidigare att hon utgick ifrån att bibhote- 44 kets upphandling har skett på ett korrekt sätt. Jaghar beräkningar som visar att man faktiskt inte hartagit det billigaste anbudet. Tal & Punkt i Prot.1989/90:16 hade ett väsenthgt lägrealternativ. Jag ser så allvarligt på detta att jag har 24oktober 1989 för avsikt att överlämnafrågan till revisorer, som har möjlighet [ ] att granska huruvidaupphandlingen har gått till på ett korrekt sätt, varp frågor Vi är nu på väg in i en annan typ av diskussion. Enligt de uppgifterjag har fått - jag kan bara gå efter dem, eftersom jag inte personligenrevisionellt har granskat anbudsgivningen - har anbudsgivningen gått korrekttill. Man har fått in sex stycken anbud och bland dem har man valt ut dem somhar varit förmånligast för företaget. Såvitt jag förstår borde SRF Tal &Punkt i ha legat bra till med tanke på företagets utgångsläge. Detankommer dock inte på mig att göra den bedömningen. OmBruno Poromaa har en annan uppfattning grundad på annan information måste mannaturligtvis ifrån saklig utgångspunkt gå till botten med sådant som inte ärriktigt. Jag har dock inte möjlighet att ta upp det till diskussion medanledning av den fråga som har ställt till mig. Överläggningenvar härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1989/90:127 om det svenska näringsklimatet har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för attåterge ett positivt näringsklimat. Hon påstår bl.a. att det råderpolitisk osäkerhet på alltför många strategiska områden och att vi därförskulle ha svårt att attrahera framtidssatsningar. Jagvill bestämt hävda att har ett mycket bra näringslivsklimat. Industrinslönsamhet har legat på en hög nivå liksom investeringarna ochkapacitetsutnyttjandet. har inte mindre än 116 000 nyaföretag startats. lägger en del av sina investeringar utomlands och att utländskaföretag investerar i , ser jag som ett naturligt uttryck för det allt närmareekonomiska samarbetet i och på global nivå. Beträffandede specifika områden som frågeställaren tar upp vill jag hänvisa till attriksdagen fastställt riktlinjerna för den framtida energipolitiken och förSveriges ambitioner i fråga om relationen till EG. När det gäller skatternapågår ett omfattande reformarbete som syftar till förändringar till gagn bådeför löntagarna och för näringslivet. Deninternationella konkurrensen bUr allt hårdare. Det fordras allt större insatserför att vara bland de tekniskt mest avancerade inom de områden där vi vill varamed och tävla. Vi ställs inför krav på fortsatt specialisering och strukturellanpassning. öppen och dynamisk marknadsekonomi som den svenska finns det alltid åtgärdersom kan vidtas för att näringsklimatet skall bli ännu bättre. Inomregeringskansliet pågår ett löpande arbete med sådana förbättringar. 5Riksdagens protokoll 1989/90:16 Prot.1989/90:16 Detta gäller bl.a. forsknings- och utvecklingsfrågor, näringslivetskapitalför-24 oktober 1989 sörjning och tillgången på arbetskraft m.m. Svarpåfrågor (); Man skall aldrig blunda för realiteter. Manskall alltid vara ärlig mot sig själv och se sanningen i vitögat. När RuneAndersson, en av våra skickligaste företagsledare, går ut och klagar pånäringslivsklimatet måste man lyssna. Han känner stor osäkerhet inför en mängdfrågor. Det gäller frågan om el, EG, ekonomin, socialförsäkringssystemet somhåller på att falla sönder, arbetsskadeförsäkringssystemet som inte fungeraretc. Man kan naturligtvis definera näringslivsklimat på olika sätt. Det varsynd att inte var här i kammaren när vi diskuteradeetableringskontroll och etableringshinder i , Det hade varit bra omhan varit här. Är etableringshinder något som ger ett branäringslivsklimat? Är osäkerhet om energisituationen något som befrämjarnäringslivsklimatet? Är straffbeskattning av fåmansföretagare, de som skallföda våra nya företag, något som tillhör ett bra näringslivsklimat? säger att vi har en öppen och dynamiskmarknadsekonomi, när av pengarna går genom den offentligasektorn. Men marknadsekonomin kan faktiskt inte fungera hur som helst. Det ärväl helt enkelt så att regeringen vill ha planhushållning - en planhushållningsom håller på att falla sönder i omvärlden. Men kalla det inte förmarknadsekonomi utan kalla det för vad det är. Vi kan sedan diskutera hur viskall göra näringslivsklimatet bättre, vilket är viktigt för oss alla. Jag vill erinra om att detnäringslivsklimat som vi har är bättre än detnäringslivsklimat som rådde under de de borgerliga regeringarna hadeansvaret för landet. Det var då inte bara ekonomi som var i kris. Vihade också en industriell kris där tron över huvud taget intefanns i det svenska näringslivet. Sedan socialdemokraterna komtillbaka i regeringsställning har det skett en enorm blomstring inom detsvenska näringslivet. Lönsamheten har ökat, kapacitetsutnyttjandet har ökat,orderingången har ökat, vinsterna har ökat och inte minst sysselsättningen harökat. Vi har bekämpat arbetslösheten på ett mycket kraftfullt sätt. Det harfått till resultat att ett av problemen är att företagen har brist påarbetskraft. Jag vill hävda att vi i har ett mycketnäringsvänligt klimat, vilket också framgår av de siffror jag tidigare nämnt.Men låt mig ta ytterligare ett exempel. t.o.m. nu har det svenskanäringslivet i fasta reala tal investerat . Är detta ettbevis på att svenskt näringsliv inte tror på som ett land att investerai? Jag vill hävda att det är ett bevis för att man tror på . Jag förutsåg att det här svaret skulle komma.Jag har faktiskt gillrat fällan för att få höra den här utläggningen. ligautvecklingen var den fullständigt befängda politiken Prot.1989/90:16 under den första delen av . Jag sattsjälv som ordförande i ett tekoföretag och kan därför vittna om [ [ vad manfrån regeringshåll hade lyckats göra. Det var fråga om höjda arbets- "' P" J''8''' givaravgifter och en politik som gick tvärtemot allannan konjunkturpolitik. har vi haft en ovanligt långvarighögkonjunktur. Men det är inte förtjänst. Tacka och destora länderna som fört en bättre politik! Jag tycker det är ansvarslöst att diskutera på det härviset. Se sanningen i vitögat - vi har inget vänligt näringslivsklimat! Destora investeringarna gör börsbolagen utomlands. De håller på att flytta. Vikommer att få en folkvandring när det gäller företagen. Det är 1990-taletsproblem som vi nu skall se på. Jag vill inte undervärdera betydelsen av enhögkonjunktur. Den har självfallet betytt väldigt mycket. Men man har i helavärlden levt i samma högkonjunktur. Vad tror är förklaringen tillatt det har gått så oerhört bra här i , medan det gått betydligt sämre ibl.a. övriga länder i när det gäller exempelvis sysselsättning ocharbetslöshet? Regeringen har via de insatser som genomförts inom denekonomiska politiken, arbetsmarknadspolitiken, sysselsättningspolitiken ochnäringspolitiken sett till att vi pressar tillbaka arbetslösheten. Den haraldrig legat på en så låg nivå som . Men det redovisas fortfarande enarbetslöshet på i andra länder. Detta är, , ett bevis för attsocialdemokratisk politik gett ett mycket bra resultat. Läser inte ,Affärsvärlden, och andra tidningar? I har man pressatned arbetslösheten . Har inte sett Sverigesinflationssiffror och vår oerhört låga tillväxttakt? Det är ju sådant sombrukar visa hur ekonomin utvecklas. Jag förstår inte att inte ärsamstämmig med som var tvungen att införa tvångssparandet, eftersomdet var så förfärligt besvärligt i svensk ekonomi. Vi har sackat efter i och vår levnadsstandardsjunker. har inte alls en god utveckling av bruttonationalprodukten,och nämns verkligen inte i utländska finanstidningar som ett exempel påett land som har en mycket bra utveckling, får däremot ofta mångakomplimanger. Jag vill inte sticka under stol med att detfinns kvar problem i den svenska ekonomin. är läget det att vi har en överhettad ekonomi. Det är en helt annan situation än den som förelåg när de borgerliga rege ringsåren var avslutade. Då hade vi en ekonomisk kris med en investerings utveckling som gick bakåt. Men sedan socialdemokratin tog över har den accelererat. 1989/90:16 Jaghar tillsatt en särskild delegation för att få reda på vad som är orsaken till att vi har en så låg produktivitetstillväxt i det svenskanäringsli- I vet.Den skall försöka kartlägga flaskhalsarna och komma med förslag till var pa frågor åtgärderjust för att skall förbättra sin produktivitetstillväxt och också den totalaekonomiska tillväxten. Jag menar att det är på detta område som vi politiker ständigtmåste vidta åtgärder. MARGITGENNSER (m); Det är nödvändigt att vi politiker ständigt vidtar åtgärder, säger herrNordberg. Ja, det är nödvändigt i ett samhälle med planhushållning, men idynamiska marknadsekonomier är det just detta som inte behövs. Visstär oerhört känsligt för utvecklingen utomlands. är ett litetland med 8 miljoner invånare, och världen är ganska stor. Vi är beroende avutländska konjunkturuppgångar och konjunkturnedgångar. Men föreligger enrisk för överhettning av ekonomin. Manhar aldrig kunnat lösa sådana här problem med en kommitté. De måste lösas ute iföretagen. Men jag har fått bevis för att läser avverkligheten på ett sätt som i varje fall inte jag tycker är riktigt. Jagskulle vilja säga att det när det gäller detta finns en ravin emellan oss. Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på frågorna 1989/90:124 och 125 om pastöriserad mjölk vid skollunch,m.m. har frågat mig dels om tidpunkten för avgörande i ettärende som gäller överklagande av ett beslut om ändrade föreskrifterom mjölkm.m., dels om det föreligger möjligheteratt opastöriserad mjölk från en gård iDörröd kan ges dispens för skolkonsumtion. har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att denna form av produktion får fortsätta underkontrollerade former. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Regeringenhar en hög ambition när det gäller att på olika sätt främja en ökad lokalproduktion av livsmedel av god kvalitet. Ibåda frågorna hänvisas till ett enskilt fall rörande en mjölkproducent i Dörrödi .