prot · GD09114 · 1989-12-31 00:00:00 — Efterhögskolereformen blev flera utbildnirigar kvar uuder kommunalt huvudmannaskap.Alltsedan dess har också propåer förekommit om dessa utbildningar bordeflyttas över till statligt huvudmannaskap. Ideriria fråga ligger irite någori stor priricipiell åsiktsskillnad fördold utommöjligen så till vida att några av oss tror litet mer på landstingens ochkom-munernas förmåga all anordna utbildning av god kvalitet. Men om man bortserfrån det så är det mest en statsbudgetfråga. Ulanalt riågra exakta beräkriirigar gjorts just nu kan man lätt komma fram till atlen förändring av huvudmannaskapet skulle kräva ett budgetutrymme istatsbudgeten på ungefär 500600 milj. kr skulle förstås landslingens ochkommunernas kostnader minska i jämförbar utslräckriing, men den där sorlensulväxling av pengar är en svårbemästrad historia och skulle säkert få göras ianslutning till en större förändring i skatterelationerna mellan stat ochkommun. Åtminstonejag kan se en rad andra områden som är angelägnare att stoppa pengar i om mantycker sig ha en halv miljard över att spendera. Jag vill därför yrka avslag påreservation nr 10 i delta belänkande och för övrigt på alla andra reservationerDessutom vill jag yrka bifall till vad utskottet anfört på alla punkter Häreftervill jag säga några ord om belänkande UbU22 om lärarutbildT ning. Alla barn iskolpliktig ålder måste gå till skolan. Därför har vi naturligtvis ettoeftergivligt krav på oss att se till alt det finns behöriga lärare i skolan. Lärarutbildningeni dag är underdimensionerad i förhållande lill det faktiska behovet av nyalärare. Del kan man konstatera. kan man konstatera all elt betydandeantal utbildningsplatser stått tomma . Vad detta kan bero på kanman naturligtvis spekulera i, men jag skall avslå ifrån det jusl . Föralt råda bot på den förestående lärarbrisfen har cerilerri föreslagit eri rejälökning av dimensioneringen. Detta har majoriteten ansett vara mindre välbetänktjusl mol bakgrund av rekryteringssituationen. I stället har vi tyckt atlman först och främst skulle sätta till informationsinsatser och annat för allfå studenter lill de utbildningsplatser som faktiskt finns. Om det visar sigall sökandebilden förändras får i ställel regeringen möjligheter atl underbudgetperioden öka dimensioneringen. Regeringen får då också en möjlighel allbedöma var dessa ökningar skall ske utifrån antalet sökande. Detta lycker vi ärelt effektivare sätt atl få ut fler lärare än all bara utöka antalet platser,som sedan kanske står tomma. skall i ärlighetens namn sägas atl centernockså vill anslå pengar till särskilda informationsinsatser för atl förmå flerall söka lärarutbildning. Regeringen har emellertid redan tidigare anvisat pengarlill informatioris-insatser på del vis efterfrågar nog tycksdelta och kanske också andra saker ha givit effekt. Del finns flerförstahandssökande till grundskollärarlinjen jämfört med . Man fårutgå ifrån, lycker jag, all rekryleringsbefrämjande ålgärder blir elt reguljärtinslag i den ordinarie verksamheten vid lärarhögskolorna. Om benägeriheten altsöka lärarutbildning ökar kommer också dimensioneringeri aft öka. Planeringsramarna för ämneslärarlinjen avseende lärare iallmänna ämnen i gymnasieskolan tas upp i en cenlermotion, som också följs uppmed en reservation, nr 8. Bakgruuden är atf UHÄ har beräknat aff det behövs enkraftig ökriing av denna utbildning från 212 intagningsplatser lill ca 800 framtill 1992/93. har föreslagit 500 platser för nästa budgetår Det finnsockså en del andra propåer om ämneslärarutbildningen för gymnasieskolan.Utskottet har för sin del uppmärksammat linjens praktisk-pedagogiska del ochtillträdet till denna för studenter med olika ämneskombinationer i botten,liksom studenternas sviktande benägenhet att fullfölja utbildningen med ocksåden praktisk-pedagogiska delen. Vi föreslår också ett bemyndigande tillregeringen alt ändra planeringsramarna för det utbildriingsavsnit-tet för allöka möjligheterna för dem som sysslat med annat att bli lärare. Allmänt kan man nog säga att ett större grepp omämneslärarutbildningens struktur och dimensionering bör tas i samband med altgymnasieskolan reformeras. En proposition om gymnasieskolans reformering väntasunder kommande år. Därför yrkar jag avslag på reservation nr 8. En särskild fråga som jag vill beröra och som vi enats omi utskottet - och som även här har nämnt - gäller antagningen tillbildlärarlinjen. UHÄ har i siri anslagsframställning föreslagit allKonstfackskolan i och i /91 skall fåanta studerande lill denna linje. Enligt tidigare beslut skulle antagningenperiodiseras , så att 24 studerande skulle antas av trevid Koustfack och ell år av tre i . Vi har fått en rad propåer om detta iutskottet, och vi har besökt Korislfack och därvid kunriat konstatera altdenria periodiseririg kanske inte blir så bra. Utskottet föreslår därför atlplaneringsramen för bildlärarlinjen skall vara 48 nybörjarplatser budgetåret1990/91. När det gäller planeringsramarna förförskollärarulbildningen finris det olika bud. Vpk vill öka med 1000 uybörjarplalser,centem med 300, utskottsmajorileteri förordar vad som står ibudgetpropositionen. vill inte vara med om den utökning somregeringeri föreslår Det råderinget tvivel om att det finns ett stort behov av förskollärare på 1989/90:1143 maj 1990 Anslag tid utbildning för undervisningsyrken, m.m. 4 Riksdagetis prolokoU 1989/90:114 Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m.m. grurid av deri utbygguadav barnomsorgen som pågår och även på grund av att relativt många lämriarbarnomsorgeri. Överallt utom i är rekryteringen god tillförskollärarufbildningen. Alltsedanförskollärarutbildningen lades ned i har framstötar om ett återupptagandekommit. Ulskotlel efterkommer dessa önskemål och föreslår affförskollärarutbildning där skall etableras med 60 platser Platserna föreslås,åtminstone temporärt, tas från . säger vi aff omsökandefrekvensen skulle öka i , får mau överväga ett nytillskott avplatser där Jagnöjer mig för tillfället med dessa kommentarer avseende lärarutbild-riirigerioch yrkar avslag på samtliga reservationer som är fogade till betänkande 22och bifall till utskottets betänkaride på samtliga puukter Tillsist några ord om betänkande 23, som gäller anslag till utbildning för kultur-och informatiorisyrken. Dettabetänkaride innehåller inte särskilt måriga reservaliorier I huvudsak beror nogdetta på att regeririgeri - som också nämrits tidigare -tillsatte eri särskild utredningsman med uppgift att se över konstnärernasarbets- och inkomstmöjligheter Utredaren skall också bedöma om de konstnärligautbildningarna på skilda nivåer i fråga om iririktriing och omfattning är rättavvägda i förhållande till arbetsmöjligheterna inom skilda konstnärsyrken. Manskall också göra eri arialys av vad som hänt med den konstnärligautbildnirigeri sedan högskolereformeri geriomfördes. Ensådan här genomlysning är välbetänkt från flera utgångspunkter Korislnärligautbildningar är ju resurskrävande och kostsamma för staten. För de studerandeinnebär de också stora ekonomiska åtaganden och starkt personligt engagemang.Om kostsamma och krävande utbildningar infe kröns med vettigautkomstmöjligheter, blir de betungande. Ettantal motionärer har tagit upp frågan om kammarmusikalisk utbildning.Miljöpartiet har. som sade, föreslagit all en kammarmusikaliskutbildning skall förläggas lill , och man lar upp detta förslag ireservation nr 1. Utskottet yrkar avslag på förslaget med hänvisning till denaviserade översynen av den konstnärliga utbildningen i högskolan. Samtidigterinrar utskottet om atf det fakfiskt pågår eu utbyggnad avpåbyggnadsut-bildriingeri i riiusik, om än inte i . Hösten1987 utlokaliserade i en baskurs i religionskunskap tillHärnösand. Detta vill i reservation nr 2 att man skall göra om.Utskottet lar inte ställning i sak lill denna fråga utan framhåller atl delankommer på varje ulbildningsansvarig högskoleenhet att under vissaförutsättningar bestämma var en allmän utbildningslinje skall förläggas. Jagvill därför yrka avslag på reservation nr 2. Jagvill också yrka avslag på resterande reservationer till betänkande 23 ochbifall lill utskottets hemställan. Till slut någrakommentarer till mina meddebatförer ,Hagårdtar upp frågau om psykoterapiulbildningen. Man kan konstalera altsökandebilderi har varit svag. Vi står fast vid del principbeslut om utbyggnadsom vi har fatfat tidigare. Def kan naturligtvis se konstigt ut, framför alltmed utgångspunkt i en tillfällig neddragning. Jag kan bara säga all del är enprioriteringsfråga, en "pengafråga". BirgerHagård återkommer de flesta år i de här debatterna fill frågan om betygen ilärarufbildnirigen. Till det kan jag bara säga att bra lärarkandidater skallgodkännas och aft dåliga lärarkandidater inte skall godkännas. MargittaEdgren far upp frågan om individuella studiegångar i vårdutbild-riirigeri, ochdet tycker jag är bra. Det är bara det aff jag tycker atf man kan och skallordna det lokalf. vill jag säga atf jag personligen tror på den - def har jagtidigare sagt från deri här talarstoleri - och delar förriöjsamheten över atfregeririgen har, så att säga ur egen ficka, fört dit litet pengar Närdef gäller översynen av förskollärarufbildningen för atf man skall få enförlängd barnpedagogisk utbildning, vore det naturligtvis utomordentligt bra omman kunde komma fram till en sådan. Detta är i huvudsak en ekonomiskprioriteringsfråga. Det är också fråga om att få ut examinerade. En förlängninginnebär ju ofta atf man får eft glapp i examinationen. i framhöll atf vi behöver ha en posifiv skoldebatt. Detinstämmer jag i. Jag tror att det i stor utsträckning bidrar till en bättrerekrytering till lärarutbildningarna. I detta sammanhang vill jag gärna ge eneloge till . Ni brukar inte hacka på skolan. BjörnSamuelson talade om huvudmannaskapsfrågan, där det i sak inte finns mycket meratt diskutera. Jag kan möjligen undra vad menade med aft manskulle finria andra finansieringar Kan det möjligen vara sponsring - eller vadkan det vara? BjörnSamuelson säger också att beslut om nedläggning i samband medlokaliseringsfrågor infe lönar sig. Def finns ett problem i detta sammanhang,nämligen att vi har givit högskolestyrelserna ganska vida kompetensramar närdet gäller att bestämma var en utbildning skall förläggas. Då kan de hitta påatt göra som de här har gjort. TillEva Goés vill jag säga atf i fråga om friskvårdslinjen saknar vibedöm-riingsunderlag från UHÄ både när det gäller hur lång den borde vara ochnär def gäller vilket behov vi har Man kan alltid diskutera frågan omöverföring från lokal fill allmän , men då behöver man ha ett bättrebedömningsunderlag. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid utbildning för undervisningsyrken, m.m. 38 (c): Först vill jag tacka för berömmet. Naturligtvis är defen självklarhet atf en posifiv debaft om skolan och om lärarna är ett av de främstainstrumenten när det gäller aff se till aft man fyller lärarutbildningarna.Därvidlag är vi överens, men vi vill ju gå längre. BeritLöfstedt säger att stateu har skyldighet att tillgodose lärarbehovet, och detär ju gott och väl. Men jag fick faktiskt inte något svar på min fråga hur detskall ske - om vi infe lyckas med rekrytering, om man inte utökar antaletplatser. Man vet inte hur det kommer att se ut. Vi vill ju vara mycket meroffensiva och klart och tydligt visa att behovet finns och aft det är nödvändigtatf vi har lärare i skolan. Därför kräver vi en ökad dimensionering plus allaandra åtgärder som jag tidigare räknat upp för att man skall kunna klararekryteringen. Hur tänker ni lösa detta problem? Inte vill ni väl ha störreklasser eller fler obehöriga lärare? Jag tycker atf majoritetens syn pådimensioneringen av lärarutbildningen är oerhört defensiv. Anslag tid utbildning för undervisningsyrken, m.m: Jag vill göra ytteriigare en kommentar som gällerämneslärarutbildningen. sade all man skall återkomma i sambandmed gymnasierefor-men. Det kan låta gott och väl atl mao lar delta i ettsammanhang. Men om det verkligen blir på det sätt som föreslås, nämligen attfler utbildningar, både teoretiska'och praktiska, skall förlängas, kommer delatl bli en stor lärarbrist inom gymnasieskolan när det gäller de teoretiskaämnena. Detta är irite särskilt svårt att räkna ut . Därför tycker jag äveni detta sammanharig att det är oerhört deferisivt atl inte ta detta grepp ochutöka antalet platser även till ämneslärarutbildriingen redari riu för att detskall vara möjligt att geriomföra den reform som vi kanske fattarbeslut om. AriL 39 (): Jag fann alt inte heller kuridelösa mysteriet med psykoterapiri. Men jag vill understryka att om man inte kanleva upp till def beslut som fattade om att byggaut psykoterapin till samtliga sex universitet, så bör man ändra defta beslutoch förut-säftriingarna. Det är nämligeri inte bra att fattar beslutsom sedan inte kan efterlevas. Det finns möjhgen även ett alternativ i dettasammanhang, nämligen att låta ta hand om ännu mer av dennautbildning. kan jag inte själv, def skall jag ärligt medge, tillräckligtmycket om S:t Lukassliftelsens verksamhet. Därför vill jag inte dra riågonlaris för den utvägeu just uu. Men det är kanske någol som man får överväga. När det slutligen gäller betygen inom lärarutbildningenkan jag konstatera att man rent principiellt naturligtvis bör ha en graderadbetygsskala där liksom på andra områden inom högskoleutbildningen. Jag villockså erinra om att när man slopade överbetyget sade man aft man skulle se hurdef gick. har def gått en fid , och jag kan som universitetslärarekonstatera aft def i varje fall infe har blivit bättre sedan man slopade dentregradiga betygsskalan. Och def ter sig mycket säreget att behöva ge kariskehalva gruppen betyg efter en viss mall och den aridra halvan betyg efter enannan mall. Defta är inte bra för stämningarna. I detta avseende borde delkunna ske en förändring relativt snabbt. AnL 40 (vpk): När det gäller ett erihetligt huvudmaririaskapför vårdutbild-ningarna sade jag att jag inte uteslöt att man med ett sådaritkuude ge vissa effektivitetsvinster Den statliga och den kommunala högskolanskulle t.ex. kunna utnyttja varandras kompetens genom ett närmare samarbete.Jag uteslöt inte heller att en utredning skulle kunna komma fram till andrafinansieringsformer Däremot vet jag infe vilka det skulle vara, men det finnssäkert möjligheter även i detta sammanhang. Jag tror emellertid att utsikternadärvidlag är ganska små. Beträffande def som hävde ur sig omsponsring vill jag säga atl vpk irite är det parti som är kärit för atl så attsäga lägga sig på rygg för uppdragsutbildning och allsköns pseudosponsririg avhögskolari. Däremot lär väl ha större erfareriheter äri jag riärdet gäller köpt ulbild-riirig och bilindustrins s.k. donationer tillprofessurer och annat. Besparingarnainom högskolesektorn och utbildningsverksamheten för förskolelärare i ochUppsala är naturligtvis ett problem. Jag tror inte atf del blir någon egentligbesparing när man beslutar om nedläggning av denna typ av nödvändigautbildningar, särskilt inte beträffande förskollärarutbildningen, närriksdagen en lid efteråt beslutar om att barnomsorgeri skall byggas ut. Då blirutfallet som det blir, oavsett vad riksdageri fattar beslut om. När man fårdenna typ av icke effektuerade beslut är risken stor atf man förlorar kompetensi stället, vilket kan bli dyrt. 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid utbildning för undervisningsyrken, m.m. AnL41 (): När del gäller den barn- och ungdomspedagogiska utbildriingen är vitydligen överens dels om att det behövs förskollärarutbildriing och fler somsöker dit, dels om atl det är eri Irårig sektor när det gäller att ge brabarnomsorg. UHÄ har emellertid hittat en modell som skall kuriria ge erihelhetssyn pä barn och barns behov. Man skall alltså kunna slå ihop fritidspedagog-och förskollärarlinjen och ersätta den med den barn- och ungdomspedagogiskautbildningen på 100 poäng. Jag tror fullt och fast att detta ärrekryteringsbeffämjande. Det kommer atf göra def mer lockande för människor atlsöka lill denna utbildning. Därför tycker jag alt det är dåligt att man intevill lägga pengar på detta. Men det kan bero på att vi prioriterar olika. Vi ifolkpartiet har alltså prioriterat denna utbildnirig på grund av att vi utgårfrån att den har rekryleringsbefrämjande effekter Jagär glad över det som sade om . Def bäddar föratl vi nästa gång vi diskuterar psykoterapi kanske har inställ-riingen all S;tLukasstiftelsen kan få statligt stöd regelburidet och därmed också kan''avlaståoss eri del av de problem som finns med att så få sökerpsykoterapiutbildriirigen på de aridra orterna. Jag håller helt med om del som sades omindividuella studiegångar Det borde kunna ordnas. Men det gör det inte,eftersom det tydligen finns ett regelverk som jag inte har förmått trängaigenom vid samtal med kommunala högskolor Det gör def mycket svårt ochkrångligt för dem som vill söka sig fill eft vårdyrke utanför det etableradesystemet, och def är nästari omöjligt all göra del. Låt oss, ,bekämpa detta krårigel tillsammans! 42 (); Del är inte speciellt meningsfullt att öka dimensioneringen avgrundskollärarutbildningen om utbildnirigsplafserria står tomma. Däremot skallman naturligtvis vidta rekryleringsbefrämjande åtgärder Jag tycker atf detskall vara elt utomordentligt normalt inslag inom såväl UHÄ:s som högskoleenheternasverksamhet. Jag anser.inte att man skall pytsa ut mer pengar varje gång man serett problem. Dettaär ett vällovligt syfte. Jag tycker att de som driver en sådan utbildningskall arbela med det som rimligen är deras uppgift. Jagvill lill säga följande om psykoterapiulbildningen. Det har intefunnits tillräckligt många sökande som har varit kvalificerade. Det är ganskabra att ha det om man skall bedriva en utbildning. Beträffandebetyg vill jag säga att utbildningen som sådan väl inte blir sämre därför alldel inte finns graderade betyg? Del måste väl ankomma på om utbildaren är enduktig lärare? 1989/90:114 3 maj1990 Anslagtid utbildning för undervisningsyrken, m.m. BjörnSamuelson talade om andra finansieringsformer. Jag får tillstå att jag fickkonstiga associationer Jag trodde infe heller atf var ute eftersponsring, men jag funderade på vad han var ute efter, och det är väl interiktigt klart. När man talar om nedläggning av utbildningar - vi taladetidigare bl.a. om tandläkarutbildningen och förskollärarutbildningen - måsteman också se defta i ett historiskt perspektiv. Vid eft tillfälle hade vi behovav att få fart på landet och aff se till att vi använde utbildningsresursernafill de utbildningar som syftade till att få i gång vår industri. MargittaEdgren nämnde barnpedagogisk utbildning. Det finns en aspekt till som manbehöver ta med i sammanhanget, och det är samverkan mellan skola ochbarnomsorg. Då kanske man behöver komplicera situationen litet grand. tar jag dock gärna en kamp emot. AnL43 (): Jo, , det är faktiskt så att betygssättning kan vara ihög grad stimulerande. Om man vet aft man infe får något extra för den lillaspeciella ansträngningen, ligger det väldigt nära till hands att dennaansträngning uteblir Särskilt konstigt blir det om man har en grupp på 20studenter och 10 av dem har chansen att få betyget väl godkänd och de andra 10som går under lärarutbildning aldrig någonsin kan få mer än godkänd. Det äringenting som påverkar stämningarna positivt i en sådan grupp. Det är inte såmycket utbildaren i sig kan göra för att förbättra stämningsläget. Anf.44 i (c): har jag inte fått något svar på min fråga hur vi skallklara lärartillgången under 90-falet och framåt. Def skulle jag gärna vilja hasvar på. Närdef gäller nedläggningarna i och säger att vi skallse på dem i def historiska perspektivet och aft använder pengarna för aft få igång industrin. Då kan jag inte få någon annan association än aft mödrar ocksåskall arbeta inom industrin och på auriat sätt. Naturligtvis krävs i så fallbarnomsorg. Det är infe särskilt svårt att räkna ut. Det är en av de storaplaneringsmissar som socialdemokraterna har gjort. Planeringen är ryckig,särskilt när det gäller barnomsorg och utbildning. AnL45 (): talar ytterligare en gång om dimensioneringen avgrundskollärarutbildnirigeri. Vi ger ju regeringen möjligheteratt närsökandebilden så utkräver öka dimensioneringen. Man måste nämligen ha sökande.Självfallet skall man ge information fill ungdomar och till dem som är iyrkesverksam ålder för att dessa skall söka lärarutbildning. Vi skall nu fattaeft beslut som gör att man kan öka lärarutbildningen och lägga den på orter därdet finns tillräckligt med sökande. Det tycker åtminstone jag är eft ganskaeffektivt sätt att skaffa fram lärare. 46 (c): Bara en liten kommentar Det gäller inte bara dimensioneringen, utandet gäller hela bilden, aft man visar aff det är viktigt att vi får framlärare. Egentligenfick jag inget svar på frågan hur man skall kunna täcka behovet. Vi föreslåraft man skall utöka antalet utbildningsorter Jag vet att det firinsdiskussioner för och emot en sådari ordriirig. om vi beslutar oss för erisådari ordriing vet vi atf def kommer fler sökande därför atf människor infevill åka så lårigt för att få siri utbildriing. man få utbildningen pånärmare håll, ökar det rekryteringsunderlaget. 1989/90:114 3 maj1990 Anslaglid utbildning för undervisningsyrken, m.m. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslul fattades under 8 §.) Företogs till avgörande utbildningsutskottets betänkanden /90:UbU18, UbU19, UbU20, UbU24,UbU21, UbU22 och UbU23. Mom. I (dimensionering avhögskoleutbildning) Utskottetshemsfällan bifölls med 173 röster mot 122 för reservafion 1 av . Mom.3 (högskolans linjesystem) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - biföllsmed acklamation. ; j..; . :f, \i.-- Mom. 4 (vetenskaplig grundkurs) Utskottelshemställan - som ställdes mol reservation 3 av och -bifölls med acklamation. Mom.6 (ett råd för grundutbildriingsfrågor) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom.7 (förslag lill ett nytt styr- och anslagssystem) Utskottetshemställan bifölls med 207 röster mot 86 för reservation 5 av Ann-CathrineHaglund m.fl. Mom.12 (inrättande av nya högskoleenheter) Utskottefshemsfällan bifölls med 259 röster mot 36 för reservation 6 av i , Mom.13 (utbildningsutbudet vid de mindre högskolorna) Utskottets hemställan - som slälldes molreservation 7 av Ann-Cathririe m.fl. - bifölls med acklamation. 18 (vissaaofagriirigsfrågor) Utskottetshemslällari - som ställdes mol dels reservation 8 av Anri-Cath-ririe Hagluridm.fl., dels reservatiori 9 av och Prot.1989/90:114 , dels reservation 10 av och i , dels reservation 11 avEva Goés - bifölls med acklamation. Mom. 19 (tvåspråkig personal) Utskottels hemställan - som slälldes mot reservation 12 avCarl-Johan och - bifölls med acklamation. Mom. 20 (aktiva idrottsutövares möjlighet lill studier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avLarz och i - bifölls med acklamatiori. Mom. 22 (arislaget Universitets- och högskoleämbetet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation14 av och , dels reservation 15 av BjörnSamuelson - bifölls med acklamation. Mom. 26 (ytterligare medel för studerandeutbyte m.m.) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 16 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. 27 (förutsättnirigarna för elt internationelltstuderandeutbyte) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (ytterligare medel förinlernatiorialiseririgsåtgärder i övrigt) Ulskotlets hemslällari bifölls med 276 röster mot 17 förreservatiori 18 av . Mom. 29 (minskade medel för vissa administrativa ändamål) Ulskoltels hemställan - som slälldes mot reservation 19 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 33 (försöksverksamhet vid i ) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 50 förreservation 23 av och . Övriga moment Ulskoltels hemställanbifölls. Mom. 1(planeringsram för miljö- och hälsoskyddslinjen m.m.) Förstbiträddes reservation 1 av m.fl. med 65 röster mot 19 förreservation 2 av .