prot · GD0954 · 1989-12-31 00:00:00 — Det tror jag är ett område som borde ses överordentligt. Jag tycker att det är bra attvärdepappersmarknadskommittén ser över detta, och den kommer också att läggafram förslag. Det är också bra att finansministern ger klart besked om att detkommer att ske en förändring. kan jag konstatera att finansministernganska länge har avstått från att ta initiativ, trots att insiderlagstiftningenär ganska tandlös. Den blir naturligtvis inte mer kraftfull av avreglering ochett närmande till EG. Det blir då svårare att kontrollera sådant som händerutanför landet. Men det som hänt på rimmar litet illa medfinansministerns hurtiga uttalande om finansvalpar i näringslivet, men detfanns tydligen finansvalpar på närmare håll. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1989/90:351 om tioöresmyntet har frågat mig när jag avseratt lägga fram förslag om tioöresmyntets avskaffande. Den årliga produktionen av tioöringar har ökat från 97miljoner mynt 1986 till 220 miljoner 1989. Trots detta har det - som också AlfWennerfors framhållit - ibland uppstått brist på mynt i detaljhandeln. Påvissa orter har handlare på eget bevåg gått över till som lägsta valör.Uppskattningsvis försvinner av de tioöringar som finns icirkulation. Det innebär att mellan 80 och 100 miljoner tioöringar måstetillverkas för att bibehålla antalet mynt i cirkulation. Som AlfWennerfors påpekat är tillverkningskostnaden för ett tioöresmynt högre än detnominella värdet. Mot denna bakgrund kan jag ha förståelse för AlfWennerfors synpunkter Det är emellertid som svarar för utgivningen av sedlar och mynt. Inom de ramar som anges i 6 § riksbankslagen har fri het att själv besluta om vilka sedel- och myntvalörer som skall ges ut. Ett beslut att inte längre prägla tioöringar kräver numera inte någon medverkan från regeringen eller . Om det däremot blir fråga om att redan ut- 20 givna tioöresmynt inte längre skallvara lagliga betalningsmedel, krävs det lagstiftning.Ett sådant lagstiftningsärende bör normalt initieras genom en Prot.1989/90:54 framställning från till regeringen. Jag utgår från attriksbanken noga följer utvecklingen och kommer att göra ensådan framställning om och när anser att tiden är mogen för attavskaffa tioöresmyntet. 54 (); Jag ber först att få tacka för det positiva svaret.Finansministern slutar med; "Jag utgår från att noga följerutvecklingen och kommer attgöra en sådan framställning ." Jag tycker att finansministern skulle haskärpt tonen. Som riksdagsman förmodar jag att jag kan göra det och säga; 1 minegenskap av riksdagsman och med stöd av konsumenterna, detaljhandeln ochbankerna tycker jag att skall komma med en framställning omavskaffande av tioöringarna. Jag är medveten om att finansministern måste avvakta, menmed tanke på de 4050 miljoner som det kostar att tillverka dessa 220 miljonertioöringar tycker jag att finansministern skulle ha anledning att säga; Skyndapå, ! Eller hur, finansministern? Jag vill påminna om attriksbanken styrs av riksbanksfullmäktige sammansatt av i denna riksdagbefintliga ledamöten Jag aktar mig noga för att falla första statsmakten iämbetet genom att ge några föreskrifter för hur den skall agera. Anf, 56 (): Jag tycker att finansministern med tanke påsina uppgifter kunde antyda att det vore bra om vi kunde spara dessa 40-50miljoner. Det bereder mig ingen som helst svårighet attbeskriva den smärta som jag upplever när jag tänker på de 50 miljoner somförsvinner via myntläggningen. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1989/90:370 om beskattningen av bilersättning har frågat mig om jag är bereddatt föreslå en lagändring, innebärande att det belopp i bilersättning per mil,som från skattesynpunkt anses helt motiverat, aldrig kan bli föremål förbeskattning. Jag har tolkat frågan som att den rör hur socialavgifter ivissa fall skall tas ut på ersättningar för användande av egen bil i tjänstenoch har samrått med chefen för . , , har i sitt betänkande (SOU1989:33) lagt fram ett förslag som bl.a. medför att socialavgifter skall tas utpå kostnadsersättningar till den del dessa överstiger det belopp som får drasav vid inkomsttaxeringen.Jag har i princip ingen annan uppfattning än RINK i denna fråga. Frågan kommerockså att tas upp i den lagrådsremiss rörande reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning som kommer att läggas fram. 59 (); Jag tackar finansministern för svaret på minfråga. Även jag kan glädja mig åt ett mycket positivt svar. Om jag intemissuppfattat svaret överensstämmer finansministerns uppfattning med denuppfattning som professor har framfört i en debattartikel iDagens Nyheter och som alltså avviker från tolkning. I detavseendet är finansministern mycket konsekvent. Jag har en artikel från den 17januari i tidningen , där finansministern skriver om skattereformen: "Ytterligare ett skäl för att reformeraskattesystemet är komplexiteten i det nuvarande." Då kan man säga att omriksskatteverkets tolkning skulle vara korrekt, skulle skattesystemet bli ännumera komplext i stället för förenklat. Anledningen till att jag formulerade frågan på det sättsom jag gjorde var att ersättningen, för att den skall bli föremål för socialaavgifter, ursprungligen skall betraktas som lön. Är det fråga om lön utgårgivetvis arbetsgivaravgiften Då skall alltså hela beloppet beskattas. Det varpoängen bakom formuleringen, som var litet annorlunda än vad finansministernkanske hade väntat sig. Jag vill också uttrycka min glädje över att frågan omreformering av inkomst- och företagsbeskattning kommer att tas upp i enlagrådsremiss. Då kanske det kommer ytterligare ett klarläggande. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Svar på frågorna 1989/90:371 och 377 om en ny svältkatastrof i m.m. (fråga 371anmäld i kammaren ) inlämnades följande fråga av Karl-GöranBiörsmark (fp); 1989/90:377 till statsrådet om en ny svältkatastrofi m.m.; har allttydligare uppgifter kommit om att befolkningen i norra och Eritreagår mot en ny hungerkatastrof fullt jämförbar med den . Torkan harslagit ut den allra största delen av årets skörd. Internationella hjälporganmed i spetsen uppskattar att bortemot fyra miljonermänniskor hotas av svälten. Det beräknas ett behov av livsmedelsamt framför allt lastbilar för leveranserna. beräknas enmiljon ha svultit ihjäl för att hjälpen var otillräcklig eller kom för sent.Det får inte ske igen. Liksomförra gången tycks regimen i åter se en möjlighet att styrautvecklingen i sin riktning. Genom att vägra hjälporganisationerna distribuerahjälpen i de av EPFL och övriga motståndsrörelser kontrollerade områdena, hotasmänniskorna där av en förödande svältkatastrof. FAO, Program ochövriga ointernationella hjälporganisationer måste nu få ett omedelbartinternationellt stöd för att tvinga regimen i att ge fri lejd föralla hjälpsändningar i hela . Svält får inte bli ett vapen ikrigsföringen! Vilka insatser förbereder biståndsministernför att hjälpa befolkningen i och norra inför densvältkatastrof som väntar och harfrågat mig om svältkatastrofen i . Jag delar de bedömningar som görs av bl.a. FN och andrainternationella hjälporganisationer vad gäller tillgång på livsmedel iEtiopien. Omständigheterna är särskilt allvarliga i landets norra delar, därstora grupper hotas av livsmedelsbrist och svält. kunde detförutses att norra åter skulle komma att stå inför en svårlivsmedelssituation. Mot bakgrund av detta beviljade regeringen ochdecember betydande bidrag till svenska enskilda organisationer som engagerat sigi hjälparbetet. anslog vi 14 milj. kr, i bidrag tillLutherhjälpen för en leverans av ca vete från . Därmed harregeringen redan avsatt ca 65 milj. kr. för katastrofinsatser i underinnevarande budgetår Hjälparbetet försvåras av det pågående kriget.Hjälporganisationerna -särskilt kyrkorna - har därför med stöd frångivarländerna verkat för att korridorer skall öppnas så att livsmedel ochannan hjälp fritt kan distribueras. Vi har noterat att den etiopiskaregeringen och kyrkornas samordnade program (JRP) undertecknat enöverenskommelse om en korridor för nödhjälp till Tigray. Det är av störstavikt att alla parter i konflikten nu också medverkar till att hjälpen når fram. Endast ett slut på kriget genom förhandlingsuppgörelserkan emellertid skapa en grund för stabil och positiv utveckling för den mycketsvårt utsatta befolkningen. Den har ombetts, och accepterat,att tillsammans med observatörer från andra länder delta i de fredssamtalmellan den etiopiska regeringen och TPLF ()som inletts i . Vi stödjer även aktivt fredsdiskussionernamellan etiopiska regeringen och EPLF () som inlettspå initiativ av förre amerikanske presidenten söker såledesatt på olika sätt medverka till att det svåra lidandet skall upphöra. 61 (); Jag ber att få tacka biståndsministern försvaret på min fråga. Det är positivt att regeringen nu har beslutat att avsättaytterligare pengar för att lindra den stora nöden i och också attpengarna ges direkt till deenskilda organisationerna. Det gläder mig att regeringen äntligen insett inte reservationslöst kan fortsätta att stödja en regim som så brutalt ochskoningslöst har utsatt befolkningen för terror och som medvetethar använt svälten som vapen i kriget mot gerillan. Biståndsministern talar också om de förhandlingar som harpåbörjats mellan den etiopiska regeringen och TPLF och EPLF. Självfallet ärdet mycket positivt att förhandlingarna äntligen kommit till stånd. Men det ärväldigt viktigt att vi från sida bevakar att dessa förhandlingarverkligen snabbt leder till ett resultat och att den etiopiska regeringen underförhandlingstiden inte fortsätter med sitt skoningslösa krig och sin terrormot civilbefolkningen och omöjliggör för hjälporganisationerna att över huvudtaget verka i landet. Så har skett . 62 (); Det beräknas att av den normalaskörden kommer att finnas tillgänglig. försvinner på grund av torkan. Jagförstår av svaret och av den handling som biståndsministern här säger attregeringen företar att medvetenheten om situationen i den delen av världen ärstor. Frågan är om de hjälpinsatser som görs kommer de mestbehövande till del. Transporterna är ett bekymmer i sammanhanget. Jag har tagitdel av rapporter om att lastbilar med förnödenheter har sprängts. Det rör sigju om ett krigshärjat område. Det gör det hela ännu mera bekymmersamt. Dethandlar alltså inte enbart om en svår svältkatastrof. avsätter regeringen ytterligare 14 miljoner. Totaltsett har regeringen avsatt 65 milj, kr Det är bra. Men vi måste ha klart för oss att detta totaltsett ändå inte är så mycket. Det rör sig om kanske av vad som beräknas varanödvändigt för att man någorlunda skall klara situationen. Jag undrar orn biståndsministern isina kontakter med andra biståndsministrar eller andra ministrar ute i världentar upp det här spörsmålet och propagerar för att andra också måste dra sittstrå till stacken, visar vägen. Men andra måste, som sagt, hjälpatill. Vi kan ju inte klara detta på egen hand. Totalt sett avser alltså hjälpenendast en liten del av vad som behövs. Vi i tror ibland att våra insatser ärmycket omfattande. Men är en liten nation. Vi kan därför inte ta påoss att lösa problem i länder som har så stor befolkning som t.ex. Etiopien.Här måste hela världssamfundet ställa upp. Det rör sig ju om en situation därsynnerligen många människor saknar livsmedel. Jag tror inte att jag behöveridka någon ambassadörsverksamhet i det avseendet. Jag vet nämligen att kollegeri andra länder och även internationella organisationer är mycket väl medvetnaom dessa förhållanden. Problemet har ju länge varit, och det pekar bådafrågeställarna på, att få fram de livsmedel som givare kan ställa till detetiopiska folkets förfogande. Det är mycket viktigt, och det sade jag i svaret, att manhar kommit överens om en korridor för att möjliggöra att hjälpen kommer framtill Tigray. 1 fråga om det svenska biståndet finns det ju en landramavsedd för normalt, reguljärt, utvecklingssamarbete. Men i den här svårasituationen går det inte att utnyttja den fullt ut. Därför måste det finnas ensådan flexibilitet att landramen till olika delar kan omvandlas också förkatastrof- och återuppbyggnadsbistånd. 64 (); Biståndsministern nämnde i slutet av sittsenaste inlägg den landram som vi har fastställt för . Menenligt många talesmän går det inte att bedriva något utvecklingsbistånd överhuvud taget. sade i en pressintervju att det bistånds- ochutvecklingsarbete som man har beräknat skall behövas för landsbygden överhuvud taget inte kan genomföras på grund av de krigshandlingar som pågårKanske är det då bättre att låta de medel som finns avsatta inom ramen förbiståndsändamål fullt ut användas för humanitärt bistånd, rentkatastrofbistånd. Jag tror att det är nödvändigt. 65 (); Jag var inne på samma tanke. Det blir såledeskanske en upprepning. Men självfallet ligger det nära till hands att omvandlalandramen i detta avseende. Man får ju se till den stora katastrof som det härär fråga om. Vissa andra projekt som har med t.ex. utbildning att göra får kanskeskjutas . I stället måste pengarna, med tanke på dettaka-tastrofläge, användas på annat sätt. Hela landramen kan kanske inte utnyttjasför detta ändamål. Jag noterar med tacksamhet att biståndsministern är bereddatt göra nämnda omprioriteringar och att vid kontakter med den etiopiska regeringenförsöka nå sådana uppgörelser att mer pengar kan avsättas för denhungersituation som väntas om några månaden Jag vill bara nämna att det redan pågår enprocess. Vi har nämligen omorienterat biståndet. Detta är således mera inriktatpå katastrofförebyggande och därmed också direkt katastrofbekämpande åtgärder. När vi träffade avtal med den etiopiskaregeringen avfördes 10 miljoner för insatser av just nämnda slag genom Räddabarnen och Röda korset. Därför kan jag framhålla att det rör sig om en processsom redan har startat och som kommer att fortsätta. 67 (); Det är bra att, sombiståndsministern säger, den här processen har startat. Jag önskar bara attden är mycket klar och tydlig i sina kontakter med denetiopiska regeringen. Jag hoppas således att man framför att vi över huvudtaget inte tolererar sådana här kränkningar av de mänskliga rättigheterna ochatt biståndet villkoras på ett helt annat sätt . Överläggningenvar härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1989/90:378 om rumänska barns behov av kläder inlämnades följande fråga av (); 1989/90:378 till statsrådet om rumänskabarns behov av kläder; dominerades första sidan avSvenska av en stor artikel om hur de svenska hjälporganisationernavägrar ta emot insamlade kläder till barn i . Frakten blir för dyr,säger man. sänder riksradion reportage från ett barnhem iRumänien där 130 barn i åldern inte kan gå ut därför att desaknar både skor och kläder för att skydda sig mot vintervädret. Mot denbakgrunden vill jag fråga biståndsministern: Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att skall kunna bistå i denna situation? har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta för att skall kunna bistå rumänska barn som behöverkläder. Regeringen har beslutat att avsätta 20 milj. kr för akutainsatser i . Pengarna kanaliseras genom svenska enskildaorganisationer. Genom att regeringen redan dagarna kunde informera omatt medlen skulle göras tillgängliga gavs de svenska organisationerna denhandlingsfrihet som de behövde för att kunna agera snabbt. Av de 20 miljonernagår 10 miljoner till Röda korset för främst sjukvårdsinsatsen Andraorganisationer arbetar med transporter av läkemedel, livsmedel och andraförnödenheter, t.ex. kläden De svenska organisationer som deltagit i nödhjälpsarbeteti har alla god erfarenhet av liknande insatser. Jag har stor tilltrotill dessa organisationers förmåga att i samråd med lokala motparter bedömavilka behoven är och hur tillgängliga medel bör fördelas. berör indirekt en annan viktig fråga,nämligen den om barnens situation i , Alltför många rumänska barn borpå torftiga institutioner, ett förhållande som måste betraktas somoacceptabelt. Röda korset har indikerat ett intresse för att fortsätta sittarbete i med insatser riktade till barn, vilket jag varmt välkomnar. 69YLVA (): Jag tackar biståndsministern för det positivasvaret på min fråga. Bakgrunden till min fråga är de uppgifter som harförekommit i pressen. möttes vi ju av stora rubriker om att ingenville ta emot en mängd barnkläder som en person hade samlat in. Det är klartatt människor som visar offervilja och som tar initiativ känner sig besviknanär ingen av hjälporganisationerna visar intresse. Statsrådets svan att pengarna kan användas på nämnda sätt,tycker jag är positivt. Kanske var det fråga om tillfälligt bristandekommunikationer eller om ettmissförstånd i det här fallet. Det är dock alldeles uppenbart att det finns ettöverhängande behov av kläder när det gäller barnen i . En grupp från har varit på besök på ettbarnhem i och gjort ett reportage. 130 barn hade endast gymnastikskoroch tunna kläder och kunde därför inte gå ut när det var ute. Vi måste alltså ge av vårt överflöd. Jag är säker på attmånga människor vill ställa upp på insamlingan Men det gäller då att de ocksåfår budskapet att det finns människor som tar emot inlämnade saken Jag nämnde i min fråga SlDA;s katastrofanslag. I vilkenutsträckning anser biståndsministern att man kan utnyttja det för insatser förbehövande barn? Det är ju helt uppenbart att det just nu finns många barn sombefinner sig i en mycket utsatt situation. Dessutom rör det sig ju om ettanslag om 1 miljard. Det anslag om 20 miljoner som jag nämnde attvi har beviljat härrör just från det katastrofanslag som SIDA administrerar Dethandlar i det här fallet om de insatser i som hjälporganisationernafinner vara mest akuta. Jag vet att det kan förekomma problem då och då medinsamlingar av kläder eller annat - dvs. att man inte genast finner en motparti ett annat land. För oss är det kanske lätt att avstå från vårt överflöd, somYlva sade, och lämna in kläden Men vi glömmer sedan att det kostarpengar att frakta kläderna till resp. land, 1 allmänhet överstigerfraktkostnaden värdet av kläderna. Jag skulle därför vilja rekommendera allafrivilliga givare av kläder att också bidra med ett direkt ekonomiskt stöd tillhjälporganisationerna för det här ändamålet. Då skulle den här verksamhetenunderlättas betydligt. 71 (): Det finns uppenbariigen många sätt att nåmålet, t.ex. med frivilliga givare men också genom att ta i anspråk anslagettill SIDA för den här typen av transporter. Om jag har tolkat biståndsministern rätt att det finnsbåde mottagare och givare, finns det möjligheter att omprioritera ytterligare ikatastrofanslaget eller att använda ytterligare medel ur katastrofanslaget fört.ex. vidare insatser för barnens situation i . Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1989/90:367 om den globala livsmedelsförsörjningen har frågat mig vilkaslutsatser jag drar angående den globala livsmedelsförsörjningen nu och iframtiden med anledning av den enorma markförstörelsen i bl.a. Sovjetunionenoch dess inverkan på det svenska jordbruket. Den ekologiska situationen i delar av Sovjetunionensproduktionsområden är utomordentligt allvarlig. Även om problemen delvis varitkända och motåtgärder satts in eller planeras, finns risk för attflera traditionella områden, åtminstone inom överskådlig framtid, inte kommeratt kunna användas för livsmedelsproduktion. Även i andra delar av världen - framför allt ochAsien - har vi sett exempel på att odlad mark fått minskadavkastning och även fått överges främst till följd av att jorden brukats utantillräcklig kunskap om förhållandena eller genom en hantering, som styrts avexceptionella förhållanden som svält och fattigdom. Dessa negativa inslag i den globala produktionsförmåganhar funnits men har rönt särskild uppmärksamhet först undersenare ån Olika motåtgärder har vidtagits. Problemen har också varit väl kändaför dem som seriöst och systematiskt har arbetat med världenslivsmedelsför-sörjningsfrågon Gjorda undersökningar visar med all önskvärdtydlighet att långt mindre än hälften av försörjningskapaciteten utnyttjats förnärvarande och att man inom överskådlig tid inte kan se några som helstkapacitetsbegränsningar i ett globalt perspektiv. Den odlingsbara marken äringet undantag. I en FAO-studie görs exempelvis bedömningen att enproduktionsökning i på fram skullemedföra en ökning av den odlade arealen från av den maximala1982/83 till . Andra något äldre undersökningar påglobal basis visar ännu större outnyttjad kapacitet. Det har också visat sigatt den procentuella befolkningsökningen i , som av många på1970-talet ansågs utgöra det största hotet mot världens livsmedelsförsörjning,i själva verket blivit avsevärt lägre än den förmodade. Medan problemen med markförstörelse i delar avSovjetunionen och i flera är allvarliga och kräver kraftfullamotåtgärder, finns det således ingenting som tyder på att de påverkar denglobala livsmedelsförsörjningen. Den totala kapaciteten påverkas endast marginelltoch det finns ingen anledning att tro att dessa problem kommer att ge upphovtill livsmedelsknapphet . När det gäller den nuvarande försörjningen tyderutsikterna på kraftigt ökade skördar för innevarande skördeår (1989/90) -t.o.m, rekordproduktion av vete och ris, och en kanske 8-procentig uppgång förfodersäden. Därmed finns det återigen risk för stora överskott, främst avspannmål, vilket kan resultera i dyrbara lagringskostnader och nyaförlustbringande subventionen Utvecklingen i och kan även påganska kort sikt få betydande effekter på livsmedelsmarknaden. En övergång tillmer marknadsmässiga förhållanden skulle kunna minska efterfrågan och de storaförlusterna vid lagring och distribution samt ge starkareproduktionsincitament i form av högre producentpriser och bättre tillgång tillinsatsvaron Detta skulle avsevärt kunna öka utbudet. Effekterna skulle därförkunna bli ett tillskott till utbudet på världsmarknaden med åtföljande lägrepriser och/eller större lager. 73KARL (); Prot. Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret. Jag ärglad över att jordbruksministern är medveten om en hel del av de ] ] problemsom förekommer runt om i världen. Jag är däremot kanske litet P I 8 förvånadöver att jordbruksministern hävdar att motåtgärder har satts in iSovjetunionen. Jag är av den uppfattningen att den information som vi fårsnarare tyder på att läget kontinuerligt förvärras. Det är inte bara områdena .Afrika och som ärbehäftade med problem. Även i har man bekymmer Där finns storaområden som genom en intensiv bevattning blir försaltade. Det råder dessutomvattenbrist. Det kommer inte att finnas vatten tillgängligt förbevattning, därför att vattnet i stora områden behöver användas för andra ändamål,t.ex. Det finns naturligtvis många möjligheter att påverka produktionenav livsmedel med hjälp av bioteknik, ökad kunskap och ökad areal. Samtidigtvet vi att det finns många faktorer som verkar negativt, t.ex.ökenutbredningen, bortfallet av areal på grund av byggande och urbanisering,och miljöskadorna. Jag är därför förvånad över att jordbruksministern sägeratt det inte finns några som helst kapacitetsbegränsningan Det är ett mycketkategoriskt uttalande. Vi vet att vi har baserat en stor del av vår bedömningpå att det har skett en produktionsökning på under densenaste tiden i världen. Men tenderar denna siffra att sjunka. Går dennasiffra ner till samma nivå som befolkningsökningen, innebär det att vi inte kange människorna en bättre livsmedelsstandard. Mot den bakgrunden vill jag frågajordbruksministern om det inte finns skäl att hålla litet högre beredskapeftersom vi noterar att det sker en förändring mot en sämre livsmedelssituation. Förvisso skall vår beredskap vara hög. Detbästa bidraget kan ge är att medverka till att sådanaproduktionsmetoder i jordbruket kan användas i , och även iSovjetunionen, att miljöskadorna minskas och som ingalunda enligt deinternationella bedömningarna innebär någon fara för den globalaförsörjningstryggheten. Däremot kan de ha regionala effekter, iblandfruktansvärda sådana, I den föregående frågedebatten hade vi ett exempel,nämligen .