prot · GD0921 · 1989-12-31 00:00:00 — Men del förslaget var uppenbarligen inte intressant för socialdemokraterna,vilket vi beklagar. Vi vill alltså ha en ny utredning om det här. Ireservation 3 uppmärksammar vi moderater del problem som kan uppstå vidanställande av tillfällig utländsk arbetskraft, t.ex. vid bärplockning. Om delinte finns en social konvention med landet i fråga, måste arbetsgivaren tecknaen privat försäkring för arbetstagaren - trots atl han betalar sedvänligasociala avgifter - därför alt den utländska arbetslagaren inte har rätt altutnyttja den svenska sjukvården. Vi begär alt regeringen kraftfullt skall verkaför all öka antalet konventioner men om detta inte är möjligt ge förslag somsyftar till att arbetsgivaren slipper betala dubbla avgifter. Ireservation 4 påtalar vi tillsammans med och de negativakonsekvenserna av en slopad kvitiningsrätt som föreligger . Inteminst i glesbygden är det vanligt med kombinalionssysselsältning, och med tankepå förslaget till ny jordbrukspolitik blir det kanske rent av en förutsättningför att människor över huvud tagel skall kunna stanna kvar på sin bostadsortoch bidra till en levande landsbygd. Går förslaget om en ny skatteuppgörelse ocksåi uppfyllelse, blir del ännu sämre, för då kan man heller inte kvitta ettunderskott i jordbruksrörelse t.ex mot en inkomst av tjänst, vilket ju ocksåför många är en förutsättning för atl kunna bo på landsbygden. Men den debattenskall vi inte ta här . Vianser liksom företrädarna för och i utskottet att överskotti en förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse bör fåkvittas mot underskott i annan förvärvskälla inom något av dessa inkomstslag. Ireservation 5, som baseras på en motion av och SiggeGodin, anser vi all en utredning bör göras rörande eventuellt differentieradesjukförsäkringsavgifter, relaterade till företagens möjlighet att hålla neresjukfrånvaron genom en förbättrad arbetsmiljö. Dessa frågor är ju synnerligenaktuella med tanke på den mycket höga sjukskrivningsfrekvensen. Iregel är sjukfrånvaron lägre på små arbetsplatser, men det finns ocksåskillnader mellan regioner och mellan olika typer av regioner. Vi anser att defaktorerna bör belysas ytterligare i en utredning. Reservation7, i anledning av en borgerliga motion, tar upp de besvärliga och delvis mycketsvårtolkade arbets- och uppdragstagarbegreppen, som ofta har debatterats idenna kammare. Vem minns t.ex. inte "fallet Hjort-berg", mannen somdrabbades så hårt på grund av all han inte kunde tyda de svårtolkade reglerna?Debatten ledde till en viss förenkling och förbättring 1987 - det skall sägas- men reglerna har fortfarande en rad brister som bör rättas till. De är t.ex.inte konkurrensneutrala mellan fysiska och juridiska personer inbördes. Nuföreligger det förslag till en form av företagarregistrering i ett betänkande.Ds 1988:59, men vi anser atl något skyndsamt bör hända i denna fråga och altriksdagen bör få ta ställning till ett förslag redan under innevaranderiksmöte. Viåterkommer också med vårt krav om atl endast en av parterna i ettuppdragsförhållande skall kunna ansöka om förhandsbesked. För närvarandegäller atl båda parterna gör en sådan ansökan, och även i fortsättningen tordeväl detta bli det vanligaste. Men vi menar alltså alt det skall räcka med allen gör ansökan. Ireservation 9 lar vi åter upp arbetsgivaravgifterna för idrottsföreningar, enfråga som varit föremål för många debatter sedan "lex Westblom" komtill 1985. Vi moderater anser att en idrottsutövare eller annan som är verksaminom idrottsrörelsen skall ha samma förmåner som vid en vanlig anställning, omidrottsverksamhelen är den huvudsakliga inkomstkällan. I de fall där detföreligger en annan huvudinkomst, anser vi atl det bör kunna träffas enöverenskommelse huruvida sociala förmåner skall utgå och om avgifter skallerläggas eller ej. Vi anser atl regeringen bör lägga fram ett förslagom detta. I reservation 10 slutligen begär åter de borgerliga partierna attsociala avgifter inte skall utgå för vinstandelar. Det är viktigt all ett långsiktigtbundet sparande stimuleras - som fallet är i en rad andra länder - och inteständigt blir belagt med skatter och avgifter. Både samhälle och anställdagynnas ju av ett breddat ägande av de svenska förelagen. infördesocialdemokraterna som bekant systemet med socialavgifter på vinstandelssystem,och vi anser nu - liksom då - att detta är helt fel. Del finns flera avgörandeskillnader mellan vanliga inkomster och inkomster i form av vinstandelar. Lönenbestäms ju i förväg genom avtal medan vinstandelarna bestäms i efterhand iförhållande till hur pass bra företaget går, och de är bundna under en viss tidinnan de kan disponeras av mottagarna. Vi kräver att regeringen läggerfram förslag till upphävande av arbetsgivaravgifter på avsättningar tillvinslandelsstiftelser. Därmed,herr talman, ber jag att utöver reservationerna också få yrka bifall till dedelar av betänkandet där vi är eniga. 1989/90:21 8november 1989 De avgifter som har att finansiera den allmänna försäkringen är ettnätverk av avgifter som för såväl den enskilde som företagaren är svåra atlförslå sig på. Det kan finnas anledning att även vi beslutsfattare då och dåpåminner oss om vad de olika avgifterna är till för, I betänkandet finns en braredovisning över vad exempelvis arbetsgivaravgifterna består av. De utgörsenligt betänkandet av sjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift,till-läggspensionsavgift, delpensionsavgift, barnomsorgsavgift, arbetsskadeav- 1989/90:21 8november 1989 gift,arbetsmarknadsavgift, arbetarskyddsavgifi, vuxenutbildningsavgifi ochlönegarantiavgift. Förden oinvigde är det närmast en orimlighet all förslå varför en arbetsgivareskall svara för alla dessa enskilda avgifter. Nufinns det skäl att erinra sig vad vi får för dessa avgifter och vilket syfte dehar. Självfallet finns del mycket goda skäl alt gemensamt finansiera den allmännaförsäkringen på delta sätt. Men är det viktigt all avgiftssystemetär överblickbarl och atl det upplevs som rättvist. Framför allt de mindreföretagen och egenföretagarna upplever vissa delar av socialavgifterna somorättvisa och som en extra belastning, och de mindre företagen drabbas hårdareän de större. Framför allt är del överensstämmelserna mellan förmåner ochavgifter och kvittningsrälten vid beräkning av pensionsgrundande inkomstfrämst inom mindre förelag som anses orättvisa. Mångasmå förelag får också betala en orimligt stor sjukförsäkringsavgift iförhållande till den sjukfrånvaro som del mindre företagel har. Sjukförsäkringsavgiftensstorlek ger inte heller incitament för insatser för alt förbättra arbetsmiljöni företagen. Fråganom arbets- och uppdragslagarbegreppet är också föremål för motioner.Trots de påpekanden som görs synes regeringen inte förstå de problemsom råder. Floranav motioner inom denna sektor har också utökats genom all idrottsföreningarnatvingas betala avgifter för medlemmar, främst idrottsmän, som får ersättningför idrottsutövande. Socialförsäkringssystemetär komplicerat, och det är av yttersta vikt att systemet justeras så all delupplevs som rättvist och inte snedvridet och försett med oklarheter. har även , precis som har sagt, liksomtidigare år tillsammans med och fogat ett antalreservationer till detta betänkande. Eftersom vi delar på reservationernaskall jag inte bli långrandig, utan jag skall inskränka mig till några smärrekommentarer. Ireservation 2 lar vi upp den bristande överensstämmelsen mellan förmåner ochavgifter. Denna brist ger för den enskilde helt orimliga effekter. Somframhållits i motionerna debiteras socialavgifter för inkomster som är så småatl de inte ger någon räll till ersättning från sjukförsäkringen ochtilläggspensioneringen. Vi anser alt det finns skäl alt göra en utredning, somlar fram ett förslag som ger bättre överensstämmelse mellan förmåner ochavgifter för egenföretagaren. Ireservation 4 påpekar vi det orimliga i att kvittningsrätl inte tillåls mellanolika förvärvskällor. I den avlämnade regionalpoliliska utredningenframhölls vikten av kombinationssysselsättningar i glesbygd. För att dessasysselsättningar skall komma till stånd är det viktigt all kvitiningsrätt finnsmellan olika förvärvskällor. Vi anser alt regeringen skyndsamt skall utredafrågan. Iett par år har man från folkpartiels sida föreslagit all frågan om differentieradsjukförsäkringsavgift skall utredas. Sjukfrånvaron i de små företagen ärväsentligt lägre än i större företag. I den dagliga debatten talas det om hursjukfrånvaron främst på grund av psykosociala skäl tenderar alt öka. socialförsäkringssystemetfinns, som jag sade tidigare, inget incitament för företagen att via enförbättrad arbetsmiljö kunna pressa ner företagens sociala kostnader. Den merpositiva arbetsmiljön i de små förelagen kan sägas få betala den sämrearbetsmiljön i de större företagen. Rimligtvis borde varje företag betalasjukförsäkringsavgifter som svarar mot de anställdas sjukfrånvaro. Utskoitsmajoriteten har i utskollsskrivningen antytt atlmotionärerna har rätt. Men trots denna s.k, välvilliga skrivning är majoriteteninte beredd atl vidta några åtgärder. Jag frågar : Varför? De nya reglerna om uppbörd av socialavgifter som infördes1986/87 har flera brister. Systemet är, som sade, intekonkurrensneu-irall mellan fysiska och juridiska personer. Vi anser alt delskyndsamt måste vidareutvecklas och alt regeringen skall återkomma tillriksdagen med ett kompletterande förslag. Enligt vår mening har inga vägande skäl anförts mot atllåta endast en part i ett uppdragsförhållande ansöka om förhandsbesked. Jagvill fråga utskottets företrädare varför delta inte är möjligt. Vilka dunklamotiv ligger bakom all man inte skulle kunna medge detta? Idrottsrörelsen har en samhällsviklig funktion främst närdet gäller fostran av barn och ungdom. De insatser som den samladeidrottsrörelsen gör kan inte betalas av samhället med pengar. Kravet på attidrottsföreningar skall betala arbetsgivaravgifter för sina idrottsutövare harblivit ett hot mot föreningarnas existens och också för den samhällsinsats somde gör. Riksidrollsförbundel har i en egen utredning pekat påolika modeller för all lösa problemet. Utredningen har överlämnats tillregeringen men utan resultat. Självfallet skall också idrolisutövaren kännatrygghet. Men detta får inte innebära atl regeringen inte tar fasta på deförslag som Riksidrollsförbundel presenterat. Del är en självklarhet attföreningarnas och idrottsutövarnas situation måste lösas för atl samhälletinte skall gå miste om den viktiga insats som föreningarna gör. bördärför ge regeringen i uppdrag att lägga fram förslag i frågan. I reservation 8 motsätter vi oss atlavgifisbelägga avsättningar till vinstandelssystem. Vi anser alt bidrag tillvinstandelssystem inte kan jämföras med lön. Bidragen bestäms i efterhand avarbetsgivaren på grundval av företagels vinst, medan lönen avgörs genomförhandlingar mellan arbetsgivaren och den fackliga organisationen. Andelarnai en vinstan-delssiiflelse binds under en viss lid innan de kan disponeras avlönlagarna. Vinstandelar kan följaktligen inte jämföras med lön. Jagvill därför fråga utskottsmajoriteten vilka likheter som finns mellanvinstandelar och lön. Vi borde kunna utreda detta , så slipper vidiskutera den frågan . Med delta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 2, 4, 5, 7, 8 och 10, Prot,1989/90:21 RUNEBACKLUND (c): Det som i dagligt talkallasförarbetsgivaravgifter består inte endast av olika avgifter tillsocialförsäkringsområdet, utan där ingår också avgifter till helt andraändamål, såsom arbetsmarknad, barnomsorg, utbildning, arbetsmiljö ochlöntagarfonder. Från atl ha varit några procent av lö- nesummanhar arbetsgivaravgifterna vuxit och uppgår till ilagstadgade avgifter. Därtill kommer ytterligare några procent som parterna påarbetsmarknaden enas om i avtal. För egenföretagarna gäller alt man har någraprocents lägre avgift. Den under gårdagen publiceradeskatteuppgörelsen innebär ju bl.a. alt man sänker den direkta skatten påarbete. breddar man det skalleunderlag på vilket man betalarinkomstskatt och sociala avgifter. Detta innebär all arbetsgivaravgifterna påden statliga sidan blir den dominerande skatten på arbete. På samma sätt sommarginalskatterna har ansetts ha en styrande effekt på utvecklingen inäringslivet och samhället, har också arbetsgivaravgifterna del. Höga avgifteroch avgiftshöjningar slår hårt mot arbetskraflsinlensiva företag ochverksamheter. Särskilt betungande upplevs avgifterna av egenföretagarna, somofta har svårt all kompensera sig inkomstvägen för höjningar. I betänkandet SfU4 återkommer ett antal bekantastridsfrågor när del gäller hur man skall beräkna avgifter och förmåner inomsystemet, vem som skall betraktas som arbetsgivare och hur man skall lösafrågan om avgifterna för idrottsrörelsen, och hartidigare i debatten utvecklat argumenten kring vad vi reservanter vill åstadkommanär det gäller dessa frågor. Det finns ingen anledning att upprepa dessaargument, utan jag vill endast säga all vi från sida instämmer i vadsom har sagts i fråga om reservationerna 2, 4, 7, 8 och 10. Del finns däremot anledning att närmareutveckla argumenten vad gäller möjligheten att åstadkomma en differentieringav avgifterna. har föreslagit en differentiering avsjukförsäkringsavgiften. Vi har föreslagit all man sänker avgiften med femprocentenheter för de första 15 anställda. Sänkningen skall finansieras genomen omfördelning av avgiftsuttaget. Vi anser atl en sådan åtgärd skulle stimuleranyföretagandet och småförelagens verksamhet, Nyföretagandet sker tillstor del inom tjänste- och serviceområdena, dvs. Generellt sett har de små företagen en lägre sjukfrånvaro änstora förelag. Man kan med visst fog påslå atl de små företagen genomsjukförsäkringsavgiften har subventionerat de stora förelagens sjukfrånvaro. På senare lid har det också framförts tankarom en annan typ av differentiering. Man skulle relatera sjukförsäkringsavgiftendirekt till frånvaron i företagel, eller till frånvaron inom en speciellbransch. Det finns en reservation som tar upp tankar kring delta. Om man väljerden modellen kommer man förmodligen att komma till ungefär samma slutresultatsom del vi har lanserat i vår modell, dvs. det är de små och mindre förelagensom har en lägre sjukfrånvaro, delta även om man skulle välja denna modell. Det finns alltså enligt min mening i sig inget hinder alt,om man vill åstadkomma en sänkning av arbetsgivaravgiften för de mindreföretagen, även pröva atl gå denna väg. Då skulle man kanske kunna använda ettgenerellt system för de små företagen och i fråga om de stora ha ettdirektuttag, dvs. atl man där direkt skulle kunna koppla avgift och frånvarofill varandra. På delta sätt skulle man åstadkomma en differentiering. Jag vetalt man på olika håll funderar kring hur man skall kunna åstad- komma kopplingar ochsignaler mellan en bättre arbetsmiljö och en minskning av sjukfrånvaron. Jagtror att detta är en av de viktigaste frågorna vi har atl lösa under denärmaste åren. när skattefrågorna förmodligen inte tar lika mycket tid ianspråk i kanske det finns utrymme all också komma till skottnär del gäller socialförsäkringsavgifterna. Med tanke på utvecklingen i frågaom kostnaderna och hur systemen fungerar är det utan tvivel så atl vi måsteåstadkomma radikala förändringar på delar av socialförsäkringsområdet och vadgäller hur systemen skall finansieras under 90-lalet. Delta blir nödvändigt förall inte systemen skall komma i så stor obalans alt man måste göra kraftiganeddragningar av de förmåner som finns i systemen. Fråncenterns sida är vi öppna för olika typer av diskussion kring hur man skullekunna åstadkomma ett bättre signalsystem på detta område. Vi har, som jagtidigare har påpekat, lanserat en modell som vi anser vara enkel och som vitror ger rätt signaler även till de förelag som här är aktuella, dvs. de allraminsta företagen. Med detta vill jag som representant för yrka bifall tillreservationerna 2, 4, 6, 7, 8 och 10, 1989/90:21 8november 1989 Så är del då dags för den årliga omgången här i kammaren av debattenkring sociala avgifter, I betänkandet behandlas många motioner från denallmänna motionstiden, nämligen 19 stycken om jag har räknat rätt. Det är docksvårt alt hitta några nya motioner. Det är gamla bekanta krav som förs fram.Såvitt jag förstår är det endast den moderata motionen om socialavgifter vid tillfälliganställning av utländsk arbetskraft som innehåller något nytt, I övrigt rör delsig som sagt om krav som har förts fram här i . Avlitet olika anledningar går uppfattningarna isär i utskottet. I en del frågorhar vi olika synpunkter på hur vi praktiskt kan hantera våra socialförsäkringar,i andra frågor skiljer vi oss åt mera av principiella och ideologiska skäl. Jaggår nu direkt över till all kommentera de reservationer som är fogade tillbetänkandet. Eftersom det här är frågor som har behandlats en hel del gångeroch ulskottsmajoritelen tydligt har redovisat sitt ställningstagande i tidigaredebatter anser jag atl jag skulle kunna vara ganska kortfattad i minakommentarer. Ireservation nr 1 anser de moderata ledamöterna i utskottet atl den nyh-geninförda bestämmelsen om avgifter på intäkter på jordbruksfastighet inte ärtillfredsställande. Bestämmelsen gäller , och den innebär allegenavgifier inte beräknas på inkomst av jordbruksfastighet som uppgår till högst15 . Sådan inkomst är inte heller pensionsgrundande. Som framgick avGullan anförande vill reservanterna avsevärt utvidga dennabestämmelse. Jagvill bara påminna om atl den nya bestämmelsen som innebär en avvikelse frånvad som i övrigt gäller för uttag av socialavgifter tillkom i ett alldelesbestämt syfte, nämligen att stimulera till ökad skogsawerkning. 1989/90:21 8november 1989 skotlsmajoriteten är intenu beredd atl gå längre än så. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 1. 1reservation nr 2 tas frågan om överensstämmelse mellan förmåner och avgifterför egenförelagare upp. När vi tidigare har behandlat denna frågahar utskotlsmajoriteten hävdat, all även om den nu gällande regeln innebär enviss bristande överensstämmelse mellan avgifter och förmåner innebär den ocksåbetydande administrativa lättnader för såväl myndigheter och arbetsgivare somegenförelagare. Jag vill också i detta sammanhang påminna om atl när de nyareglerna infördes, för övrigt på förslag av dåvarande socialminister , sänktes lilläggspensionsavgiften med tre procentenheter.Utskottsmajoriteten vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning. Delskall dock sägas att flera av de frågor som las upp i motioner och ireservationen är föremål för överväganden i andra sammanhang. Pensionsberedningenutreder vissa frågor. lämnade sinrapport om sjukpenningförsäkring för egenförelagare till regeringen. Rapportenbereds nu i . Vi har som praxis att avvakta sådan beredning.Det skall vi också göra vad gäller pensionsberedningens arbete. Med hänvisning till vadjag sagt yrkar jag avslag på reservation nr 2, Ireservation nr 3 hävdas ånyo atl det bör föreligga bättre överensstämmelsemellan avgifter och förmåner. Jag kan bara hänvisa till vad jag sade omreservation 2. I reservationen och den motion som ligger till grund för denpekar man speciellt på det förhållande som råder vid tillfällig anställning avutländsk arbetskraft. 1 de fall där den utländske arbetskraften inte har rätttill sjukvård i måste arbetsgivaren, som sade, tecknaen privat försäkring för atl skydda den anställde. Arbetsgivaren drabbas på såsätt av dubbla kostnader. Del anser reservanterna vara orimligt. Man anser attarbetsgivaravgift inte skall utgå vid tillfällig anställning av utländskarbetskraft. Viavvisar detta förslag och anser att det här skall lösas genom socialförsäkringskonventioner.Sådana överenskommelser har träffats med ett flertal länder - nu senast medPolen. Den överenskommelsen gäller från och innebär atlpersoner som är bosatta och har rätt till sjukvårdsförmåner i en av staternaskall, under tillfällig vistelse i den andra staten, vid plötslig ohälsa,olycksfall eller akut sjukdom erhålla sjukvårdsförmån på samma villkor somgäller där. Vi anser alt dessa frågor skall lösas på del sättet. Jag yrkar avslag på reservationnr 3. Reservationnr 4 tar upp ytterligare en gammal bekant fråga, nämligen kvittningsrälten vidberäkning av pensionsgrundande inkomst. , liksom tidigare, kräverreservanterna att kvitlningsrätten skall återinföras. , liksom tidigare,anser utskotlsmajoriteten att utifrån de aspekter som vårt utskott främst haratl tillgodose kan vi inte godta alt en försäkrads framtida pension skall kunnabegränsas genom möjlighet till kvittning vid beräkning av den pensionsgrundandeinkomsten. Jag yrkar avslag påreservation nr 4. Moderaternaoch folkpartisterna i utskollel står bakom reservation nr 5, som lar upp fråganom differentierade avgifter. Reservanterna pekar på sambandet mellansjukfrånvaro och arbetsmiljö och menar alt om beräkningen avavgifterna kunde relateras till skador och sjukdomar som härrör från brister iarbetsmiljön som är påverkbara, skulle del sannolikt få effekt när det gälleratl förbättra arbetsmiljön. Reservanterna vill atl regeringen skall utredafrågan. Jag tycker all bra tankegångar förs fram i den motion somligger till grund för reservationen. Del ligger myckel i att man skall kunnaanvända avgifterna som ett incitament för arbetsgivaren alt vidta förbättringarav arbetsmiljön. har emellertid redan i uppdrag allundersöka om del här är en framkomlig väg. Det behövs således ingen särskildutredning. Detta får också bli svaret på fråga om varför regeringeninte gör någonting. Det finns ingen anledning att tillsätta en utredning när enkommission redan undersöker frågan. Av den anledningen yrkar jag också avslagpå reservation nr 5. Frågan omdifferentierade sjukförsäkringsavgifter las också upp i reservation nr 6, som centerpartietoch slår bakom. Utgångspunkten är dock en annan, vilket framgickav anförande. Reservanterna säger här atl sjukfrånvarongenerellt sett är lägre i de små förelagen än i de stora, vilket skullemotivera lägre avgifter. I tidigare debatter i denna fråga har vi sagt - vilketjag nu upprepar- all förelagets storiek rent generellt inte är avgörande förhur stor sjukfrånvaron är. Del är i praktiken mycket stora variationer mellande enskilda förelagen, såväl mellan de stora företagen som mellan de småföretagen. Ett system med sådana differentierade avgifter skulle således intebli rättvist. Jag yrkaravslag på reservation nr 6, Reservation nr 7 handlar om arbets- ochuppdragslagarbegreppet, I del här avseendet har, som mina meddebattörer harsagt, utskollel en lång lidandels historia bakom sig. De regler som gällerär oklara och förorsakar besvär ute i arbetslivet. Vi har också gemensamtuttalat alt del är myckel angelägel atl få fram klara regler så snabbt sommöjligt. Tyvärr har regeringen inte ansett sig ha tillräckligt braunderlag för en proposition. föreligger del, som sade, ettbelänkande. Del bereds i . Reservanterna kräver alt regeringenskall lägga fram ett förslag för under innevarande riksmöte.Bedömningen i är all man inte hinner lägga fram någotförslag , Jag är naturligtvis medveten om att del har tagitmycket lång lid atl få fram förslag till nya regler. Vi vet dock att det inteär några lätta frågor atl arbeta med. Det är ett oerhört komplicerat system.För min del är jag övertygad om all regeringen arbetar så skyndsamt sommöjligt, och jag anser inte alt del behövs något särskilt påpekande frånriksdagen, I den andra delen av reservationen föreslås, som tidigare,alt förhandsbesked skall kunna lämnas efter ansökan av endast en part,Utskotlsmajoriteten anser , liksom vid tidigare behandling av frågan, all engemensam ansökan ger det bästa underlaget för en korrekt bedömning avomständigheterna och också ökar förutsättningarna för en snabb handläggning. Jag yrkaravslag på reservation nr 7. Reservationerna nr 8 och 9 gäller arbetsgivaravgifter frånidrottsföreningar. I båda reservationerna påpekas alt den ändraderättstillämpningen, efter en dom i regeringsrätten som medfört allidrottsföreningarna nu- 1989/90:21 8november 1989