prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag uppmanar kammarens ledamöter att liksom jag rösta för den. Detär nödvändigt att också flyget betalar sina miljökostnader Det är helt orimligtatt det mest energikrävande och mest nedsmutsande trafikslaget skall åtnjuta enpraktiskt taget fullständig skattefrihet. Som ett provisorium föreslårvi att den nuvarande miljöskatten på flygets kväveoxidutsläpp höjs till 40kr/kg. Elintensivindustri har nedsatta energiskatter på så sätt att skatten aldrig fåröverstiga av företagets försäljningssiffror. Målet måste vara attavveckla sådana särskilda nedsättningar av energiskatten. Vi anser att ävenelintensiv industri skall betala full energiskatt och alltså uppmuntras attinföra energibesparande förbättringar Mendet är naturligtvis också nödvändigt att behålla industrins internationellakonkurrenskraft. Därför bör övergångsvis ett mer neutralt stöd ges än denuvarande skatterabatterna. Regeringen bör också bedriva ett aktivt arbete föratt internationellt förmå andra länder att upphöra med sina subventioner tillden energikrävande industrin. Som ett provisorium föreslår jag attden procentsats som företagen själva skall betala höjs från 1,7 till 2,avomsättningen. Vi återkommer i samband med propositionen om 1991 års skatter medett något mer utförligt förslag på den punkten. Om arbetsgivaravgiftensäger vi följande. Föratt inte industrin och andra icke-hushållsanvändare totah sett skall drabbas avalldeles för höga kostnader till följd av vårt förslag föreslår vi att deintäkter som inflyter från höjda energiskatter för dessa användarkategorier ihuvudsak används till sänkning av arbetsgivaravgifter ihela , i vissa kommuner i och samt på . 1989/90:47 15december 1989 Så något omfinansieringen. Detär viktigt för oss i de gröna att ett trovärdigt förslag tillskattereform är finansierat, eftersom vi i dagens läge inte är beredda attminska statens utgifter i någon högre grad. Med vårt förslag blir budgeteffekternaför att statens inkomster från direkt inkomstskatt minskar med 28miljarder och från arbetsgivaravgifter med 8 miljarder Eftersom inkomsternaökar jämfört med förslaget i propositionen får vi totalt sett ett överskott påomkring 2 miljarder, som vi menar skall användas för satsning på nyenergiteknik. Regeringenhar i propositionen räknat med att drygt 6 miljarder av skattesänkningen intebehöver finansieras för . Det antas korrigeras av den inflationseffektsom man får genom att fler löntagare kommer upp i högre inkomstskikt. Jag anserdet mindre välbetänkt att räkna med en sådan effekt i det konjunkturiäge och idet avtalsläge som råder Mångaandra frågor skulle kunna diskuteras, men jag nöjer mig med detta och yrkarbifall till de reservationer som mitt namn finns med på. Låt mig sluta det här anförandet med att säga att även om utskottetsmajoritet åstadkommit ett miserabelt hastverk till skattepaket finnsdet fortfarande en chans. skall vi diskutera en mycket störrereform, den som skall gälla fro.m. Till dess, tänk igenom vad jag harsagt och försök äntligen inse vad som är viktigt i den ekonomiska politiken! När - -skapadedet nuvarande skattesystemet med dess progressiva inslag hade han två syften.För det första ville han dra in pengar till samhället för stora och viktigauppgifter som social upprustning, utbildning för alla, bra kommunikationer,osv. För det andra ville han uppnå en ökad jämlikhet i samhället genom atthöginkomsttagare skulle betala en större andel av sin inkomst i skatt änlåginkomsttagare. och svensk socialdemokrati lyckades i sinauppsåt. blev ett välfärdsland, blev ett land med relativt småklyftor mellan samhällsklasserna. Sedandess har mycket hänt med vårt skattesystem. En nästan permanent inflation påganska hög nivå har gjort att allt fler löntagare i vanhga inkomstlägen numeradrabbas av höga marginalskatter Skattesystemet har fått nya uppgifter somligger långt ifrån vad hade tänkt sig. Så t.ex. spelar skatternanumera en stor roll i regionalpolitiken, i näringspolitiken, i energipolitiken,i miljöpolitiken, i trafikpolitiken, osv. Det säger sig självt attskattesystemet då förr eller senare blir olikformigt och ohanterligt. Det blirett lapptäcke. Och det skapar många problem. Det värsta är kanske, attskattesystemet blir så krångligt. Det blir svårt att administrera. Den enskildefår svårt att hitta rätt i skattelabyrinterna och kan kanske inte ensöverblicka sin egen skattesituation. Värstav allt är nog ändå att själva komplexiteten gör det möjligt att slippa ifrånatt betala skatt. Allt fler kan sänka sin skatt eller helt undgå attbetala skatt genom smarta skattetekniska manövrer Det håUer på att utbildasett nytt skattefrälse i . Och det är de välbärgade, de som har råd attutnyttja dyrbar skatteexpertis, som kommer undan. Det kan vi socialdemokrateraldrig acceptera. Därför måste skattesystemet förenklas. Ett annat problem är det stora antalet s. k. skattefria öaroch lågbeskat-tade löneförmåner Det kan röra sig om grundavdrag vidaktieförsäljning och skattefritt pensionssparande. Det kan röra sig omlågbeskattade bilförmåner och förvärv av värdepapper av arbetsgivaren påförmånliga villkor Resultatet av detta blir att ungefär lika inkomster mycketväl kan beskattas olika hårt. Den horisontella rättvisan,som det heter, sättsur spel. All erfarenhet visar också att det är höginkomsttagarna som utnyttjardessa.förmåner mest. Därför måste skattebasen breddas genom att förmånernaminskar radikalt. En av de mera påtagliga och stötande asymmetrierna idagens skattesystem är skillnaden i beskattning av arbete och kapital. Rentallmänt kan man säga att vanligt hederligt arbete beskattas hårdare än inkomstav kapital. Det illustreras bäst av det faktum, att den personligakapitalinkomstbeskattningen ger ett årligt bortfall på 5 10 miljarder kronorför stat och kommun. För att uttrycka det litet mera brutalt och rakt på sak ärdet numera möjligt att bygga upp avsevärda förmögenheter med hjälp avskattesystemet. Det kan naturligtvis vi socialdemokrater inte acceptera. Därförmåste kapitalbeskattningen skärpas kraftigt. Vi strävar alltså efter en förenkling av skattesystemet,en breddning av basen, inte bara för inkomstskatten utan också för de indirektaskatterna, och en skärpt kapitalbeskattning. Detta ger ett utrymmeför kraftiga marginalskattesänkningar, som i sin tur ökar köpkraften, gynnararbete och sparande samt motverkar skatteplanering och fusk. Man har anklagat oss socialdemokrater för att inte hatagit itu med problemen tidigare. Sanningen är den att vi - efterden borgerliga valförlusten - satte i gång med saneringsarbetet. Vi hargenomfört ett stort antal förenklingar av vårt skattesystem. Mest påtaglig ärkanske härvidlag den förenklade självdeklarationen som kan användas avett stort antal inkomsttagare Vidare har vi under den tiden, tillsammans med folkpartietoch , genomfört den största marginalskattesänkningen någonsinsamtidigt som skattebasen har breddats rejält. Vi har också genomfört etttjugofemtal åtgärder mot skattefusk och avancerad skatteplanering, i samtligafall under hårt motstånd från framför allt moderata samlingspartiet. Man kanfråga sig vad som ligger bakom en sådan ovilja att ta itu med ett av vår tidsstörsta problem. När detta är sagt, måste det också tilläggas att många avåtgärderna har provisoriets karaktär Vi socialdemokrater har länge förstått attnågot radikalt måste göras åt vårt skattesystem. Därför tillsatte regeringenredan 1985 en kommitté med uppgift att se över hela företagsbeskattningen. Detvar utredningen om reformerad företagsbeskattning, populärt kallad URF. , partikongress, antog partietriktlinjer för en total omdaning av skattesystemet. Det var riktlinjer som pådet hela taget överensstämmer med principerna för de förslag som vi nudiskuterar , alltså 1987, tillsattes så ytterligare två storautredningar Det var kommittén för en reformerad inkomstbeskattning, RINK, ochkommittén för indirekta skatter, KIS. Därmed var arbetet med en genomgripandeskattereform Inkomstskatten för är 1990, m.m. 1989/90:4715 december 1989 i full gång. Nuär utredningarna färdiga och remissarbetet är genomfört. Remissinstanserna äri huvudsak positiva till förslagen som syftar till en samhällsekonomiskteffektiv beskattning som viktiga rättvisekrav tillgodoses. Förslageninnebär också att arbete och sparande skattemässigt skall gynnas somlånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnad försämras. Fusk ochskatteplanering skall motverkas. Det ligger ett värde i att ett skattesystem blir bestående under långtid. Människor måste hinna vänja sig. De måste hinna lära sig hur det fungerar.Därför är det nödvändigt att ett sådant nytt system beslutas av bredast möjligamajoritet i . Detta är bakgmnden till att statsministern i början avhösten tog initiativ till överläggningar med samtliga riksdagspartier och medarbetsmarknadens parter Överläggningarna resulterade i en överenskommelsemellan socialdemokrater och folkpartister ställde sig bakomviktiga delar av överenskommelsen. Moderatasamlingspartiet ställde sig emellertid tidigt vid sidan om och deltog barainledningsvis i överläggningarna. Därmed besannas det gamla talesättet atthistorien upprepar sig. 1981 kom socialdemokrater, folkpartister ochcenterpartister nämligen överens om en skattereform som ledde till kraftigaskattesänkningar och breddningar av skattebasen. Åven denna reform avvisades avmoderaterna. Därmed sprack den borgerliga trepartiregeringen och moderaternabörjade sin skattepolitiska ökenvandring. Åretsskatteöverenskommelse innebär också en tidigareläggning av vissa delar avskattereformen. Så t.ex. bör en tredjedel av reformensinkomstskattesänkning genomföras. har man enats om att detta skallfinansieras i sin helhet och om hur detta skall ske. proposition som vi nu behandlar och som alltså är ett resultat avöverenskommelsen mellan socialdemokrater och folkpartister finns ett antalfinansieringsförslag. Det rör sig om skärpt kapitalbeskattning, basbreddningari inkomstbeskattningen och ett ökat uttag av indirekta skatter Ipropositionen föreslås också att ett första steg skall tas i reformeringen avföretagsbeskattningen. Det skall ske i enlighet med tankegångarna i URF om ettsystem med låg formell skattesats och ett breddat beskattningsunderlag. Dettauppnås genom en kraftig sänkning av bolagsskattesatsen samt ett slopande avinvesteringsfonder och mindre generösa nedskrivningsregler. Det hela är tänktatt genomföras redan vid taxering. Därigenom minskar problemen vidövergången till det helt nya system för företagsbeskattning som föreslås iURF, varom också bred enighet råder. Närdet gäller den omläggning av hela skattesystemet som skall ske 1990 ärsocialdemokraterna och överens om att denna skall finansieras fulltut. En underfinansiering vore förödande för svensk ekonomi. Det skulleytterligare sätta fart på de överhettningstendenser som redan finns. Ochdet är precis detta som skulle ske med moderata samlingspartiets finansieringsförslag- ett förslag som faktiskt helt förbigick i sitt anförande. Han haröver huvud taget inte mycket att säga om det egna förslaget. Det är egentligenbara ett enda långt, ihållande gnäll om regeringsförslaget. Från det moderatahållet är man med på att statens inkomster minskar genom att ansluta sig tiUregeringens skattesänkningsförslag. dessutom på med ytterligaresänkningar av förmögenhetsskatten. Men när det kommer till finansiering avkalaset är man inte längre med på noterna. Då kryper man bakom ett antaldiffusa och synneriigen osäkra inkomstökningar Man anvisar också besparingar,som i vissa fall är minst lika diffusa och osäkra. Sålundavill finansiera en knapp tredjedel - - avreformen genom s.k. dynamiska effekter Det skulle vara mycket intressant att fåhöra hur man kommit fram till denna smått fantastiska siffra. Vad finns detför vetenskapliga eller andra undersökningar som ger belägg för att detta är enkorrekt siffra? År det inte så, , att detta är en desperatchanstagning? Det gäller ju att tUl varje pris visa upp ett lägre skattetryckän socialdemokrater och folkpartister Ochinte nog med detta. 900 milj. kr trollas dessutom fram genom att slopa enskatt: omsättningsskatten på värdepapper grundar sitt förslaghärvidlag på någonting som man benämner "tillförlitiiga beräkningar".Kunde möjligen bidra till att skingra dimmorna genom att tala omvad det är för tillförUtliga beräkningar man syftar på? Ovisshetenär också stor när det gäller stora delar av andrafinansieringskälla, besparingar av dessa specificeras överhuvud taget inte alls. Var de skall tas får vi i bästa fall veta någon gångefter den allmänna motionstiden Kan inte lätta en litenaning på förlåten när det gäller dessa 2 miljarder? Eller sviker modet även påden punkten? Inågra besparingsförslag lättar dock de moderata dimmorna. Det finns trots alltnågra konkreta förslag. Det är emellertid förslag som slår hårt mot det svenskatrygghetssystemet. Ersättningsnivån till kommunala beredskapsarbeten skallsänkas, KAS och utbildningsbidrag skall försämras och sjuk- ochföräldraförsäkringen skall urholkas. Det är alltså de sämst ställda som skallbetala stora delar av den moderata skattefesten. Sjuka och arbetslösa skallbetala sänkningar av förmögenhetsskatter och marginalskatten Det ärfördelningspolitik och systemförändringar av gammalt högermärke! Centerpartietansluter sig till stora delar av propositionen. Det är bra. Det gäller bl.a. deföreslagna sänkningarna av marginalskatterna. Däremot är det litet si och så medviljan att finansiera sänkningarna. Bl.a. utnyttjar man helt sonika 3 miljarderkronor som tog in genom energiskattehöjningar Avsikten meddessa höjningar var bl.a. att kyla av den överhettade ekonomin. är manuppenbarUgen beredd att värma upp ekonomin igen. Det är stor risk att en sådanpolitik spär på inflationen. Centernaccepterar inte heller propositionens förslag om moms på energi kombinerad medsänkt elskatt. Man föredrar att bibehålla elskatten och lägga nya punktskatterpå energi. kommunisterna och vill, har vi ju hört,t.o.m. höja elskatten kraftigt. Det är en politik som drabbar industrin -särskilt den elintensiva delen - mycket hårt. Konkurrenskraften för exempelvissvensk pappers- och massaindustri kommer att urholkas, och följderna försysselsättningen kan bli förödande. Företag som går dåligt blir dessutom dåligaskattebetalare, och hur bhr det då med finansieringen av förslaget? minst sagtäventyrliga finansiering av skattereformen leder 1989/90:47 15december 1989 1989/90:47 15december 1989 oundvikligen till höjdinflation och ökad arbetslöshet. Av bitter erfarenhet vet vi att just detta ärden riktigt stora orättvisan. Inflation och arbetslöshet drabbar alltid desämst ställda hårdast. Mot den bakgrunden låter tal om att manangriper socialdemokratin från vänster minst sagt ihåligt. Det är sant, som också har påpekats av de tidigare talarna, attskatteutskottet har haft på sig för att behandla detta ärende. Det haremellertid inte hindrat oss från en seriös behandling av proposition ochmotioner. Tre s.k. fackutskott här i har fått yttra sig över ärendet,och genomförde vi en omfattande hearing med ett stort antalberörda organisationer Tilldetta kommer att lagrådet har haft möjligheter att yttra sig över de delar ipropositionen där man möjligen skuUe kunna befara otUlåten retro-aktivitet. Detgäller företagsbeskattningen och anställdas förvärv från arbetsgivaren avvärdepapper På båda dessa punkter är lagrådets besked klart och entydigt: Detfinns ingen grundlagsstridig retroaktivitet i förslaget. Däremot har lagrådetvissa invändningar av praktisk och redaktionell natur Dessa invändningar harbeaktats av skatteutskottet. Underärendets behandling har utskottet också noterat vissa mindre brister ipropositionen. Det gäller förslaget om avdragsbegränsning för pensionsförsäkringspremierHär har det visat sig att man genom att flytta över outnyttjadeavdrag till 1990 kunnat undgå att drabbas av avdragsbegränsningar Det harfunnits tydliga tecken på att en del försäkringsbolag var i färd med attutnyttja detta förhållande i sin marknadsföring. Allapartier utom moderata samhngspartiet tyckte att detta var stötande och enadesdärför om ett s.k. utskottsinitiativ. Enligt detta skall begränsningen avavdraget gälla oavsett om det avser avgift som erlagts eller om detavser avgift som flyttats över - dock med den inskränkningen att detbara skall beröra avgifter som erlagts efter . Utskottetavger ett särskilt betänkande om detta - nr 1989/90:20 - och jag yrkar bifalltill vad utskottet där har hemställt. yrkar jag avslag på denmoderata reservationen till detta betänkande. Avslutningsvis,fru talman, vill jag också yrka bifall till skatteutskottets hemställan ibetänkande 10 och avslag på samtliga reservationer Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. BO () replik; största bekymmer gäUde risken för att statens inkomsterskulle minska. Det är naturligtvis typiskt för socialdemokratin att först ochfrämst betrakta inkomsterna som statens, när det faktiskt i grunden är deenskilda medborgarnas arbetsinkomster som man genom beskattningsåtgärder drarin till det offentliga. Bara inriktningen på det yttrandet är intressant ochavslöjande. Detär mot den bakgrunden som socialdemokratin har höjt skattetrycketmed eller nästan per svenskt hushåll. Detär det som gör att nästan två tredjedelar av den totala arbetsinkomsten för ennormahnkomsttagare går bort i skatter Jagskall svara på frågor i denna och nästa replik. Själv ställer jagbara en fråga till : År det enligt honom och det socialdemokratiskapartiet rimligt att en normalinkomsttagare skall betala näst intill tvåtredjedelar av sin totala arbetsinkomst i skatter och lagstadgade avgifter? Detinnebär, som jag sagt tidigare, naturligtvis att valfriheten urholkas. Ånvärre blir det ju för låginkomsttagarna, för de får av naturliga skäl inte såmycket utbyte av de av alla ansedda nödvändiga marginalskattesänkningarna. Närman då lägger exempelvis en bensinskattehöjning med som finansiering,kommer naturligtvis den som kör ganska mycket att få skattehöjningar av dettaoch annat som tar över marginalskattesänkningens effekter i kronor Det ärdärför vi får drygt en miljon löntagare med höjd skatt som följd av skatteuppgörelsenmellan socialdemokraterna och . Menfrågan gällde alltså; År det rimligt med det höga skattetrycket på de enskildalöntagarna i ? Närdet sedan gäller frågorna som ställde kan jag svara att vårberäkning av dynamiska effekter kommer efter en kalkyl som har gjorts med hjälpav dataprogram för en alternativ försörjningsbalans. Den inkluderar förutomarbetsutbudseffekter också effekterna av den ökning av hushållssparandet som isig motverkar en alltför snabb konsumtionsutveckhng och därmed inte behöverfinansieras i ett läge när statens budget visar ett kraftigt underskott; så ärdet ju . Vivågar inte ta in så mycket av dynamiska effekter som , densocialdemokratiske ledamoten i RINK, gör Men vi tror ändå på dynamiskaeffekter, uppenbarligen till skillnad från socialdemokraterna här Vitrollar inte bort 900 milj.kr Det är alldeles uppenbart att om man drar bortaktiehandeln från , dränerar och stryper penningmarknaden, skapar man ettskattebortfall inom andra skatteformer än en omsättningsskatt. Den beräkningsom ligger till grund för vår bedömning har gjorts av Aktiefrämjandet, där förövrigt personer med socialdemokratisk inriktning sitter i styrelsen. Tillfrågan om trygghetssystem återkommer jag i nästa replik, med tanke på att mintid är ute. Men, , är det rimligt med det högaskattetrycket? () replik; Jag observerade att ägnade en stor del av sitt anförandetill historik, och det är ju vackert så. Det har vi gjort väldigt mycket iutredningarna också, innan vi kom fram tiU beslutsfattandet. Men gäller det1990 års skatter och de effekter som förslagen i betänkandet kommer att få förmänniskor i vårt samhälle. LarsHedfors citerade Wigforss och sade att Wigforss hade talat om att ge resurseroch att utjämna inkomstskillnader Jag undrar på vilket sätt som detta sker år1990. Det kommer ju att bh en omfördelning, så att skattebördan läggs över pålåginkomsttagare, jämfört med tidigare. Då kan man ju inte prata om att manutjämnar inkomstskillnader Det är fullständigt orimligt att påstå detta. Dåhar man inte ens nått fram till något av de mål som 1989/90:47 15december 1989 man satt upp för enskatteomläggning. Dessutomtappar vi helheten , framför allt genom att lägga fram förslag om storasystemförändringar, som vi egentligen skall ta ställning till . Jagtänker på energipolitiken och på regionalpolitiken. Man föregriperremissbehandling av miljöavgiftsutredningen, osv. Då kan man inte få den helhetsom ju var tanken med skatteomläggningen, och det bidrar till defördelningspolitiskt negativa effekterna . Detfinns skäl att undra om skatteplaneringen minskar när folk kananvända sin egen bil i tjänsten. Blir det lättare och enklare efter genomförandetav de förslag som föreligger? Detär ganska märkligt att tar upp pengama från vårens beslut omenergibeskattningen. Det har skett en åtstramning med hjälp av denbeskattningen sedan beslutet fattades. I beslutet stod det att de här skatternaskulle användas tiU "skattesänkning på arbete genom sänkta skattesatseroch/eller skattereduktion". Och det talades om fördelningspolitiskaeffekter Vihar inte gjort något annat än fullföljt det beslutet. Vi anser därför inte attvi på något sätt har försämrat ekonomin och varit oansvariga, som tror att för man en dålig fördelningspolitik och behandlar människororättvist, så kommer det att leda till betydligt större försämringar genom behovav enormt ökade bidrag och även framöver. Fråncenterpartiets sida har vi en trovärdig finansiering. Jag skall återkomma tilldet i min nästa replik. (vpk)replik: uppehöll sig vid alla brister i nuvarande system, och jaginstämmer i hans kritik av dessa brister Men för att ta en liknelse: Man kan juuppskatta en brasa utan att hemfaUa åt pyromani. Det är det ni utsätterfördelningsprincipen för, . HerrHedfors uppehöll sig vidare företrädesvis vid kritik mot moderatasamlingspartiet, och jag förstår varför Om man så att säga tappar åt två håll,får man bestämma sig för vilket läckage man skall dränera. Har man gått åt högeroch ändå tappar röster åt höger, är det klart att då vänder man sig dit. Detandra läckaget ser man väl som en nödvändig följd av att man själv går åt höger Dockfick jag en kommentar till att vi i vpk föreslår höjd energiskatt. Ja, vi troratt svenska folket kan bära det, för vi har låga energiskatter i . Japanhar fyra gånger så höga energiskatter och energipriser som vi har i Sverige.Jag kan tillägga att vpk också föreslog reduceringar för viss energikrävandeindustri. Detfinns ytterligare en punkt som jag vill ta upp, och där har jag en avgörandefråga till . Jag ställer mycket sällan frågor i kammaren. Det härär en av de få frågor jag ställer Vihar en gemensam reservation från , och vpk, där vi skrivit;"Vidare bör en fördelningspolitisk analys göras angående effekterna av deaktuella förslagen." Det fick vi inte stöd för i utskottet, och det är förmig totalt outgrundligt varför vi inte fick det. Jag minns ju att regeringengav ett löfte om att låginkomsttagarna inte skall betala skattesänkningar åthöginkomsttagarna. Då måste man ju se vad effekten blir av omläggningen. Men om man säger nej tillutvärderingen säger man ju också nej till att kontrollera om löftet efterlevs. Trorman att man levt upp till sitt löfte? Utredningen konstaterar att detta löfteinte efterlevdes. Mängder av andra liknande rapporter kom sedan. LO hartydligen någon undersökning på gång som inte är publicerad . AnserLars att uppgörelsen med uppfyller kravet atthöginkomsttagarna betalar sina egna skattesänkningar? I så fall; på vilka datagrundar han denna uppfattning? GÖSTALYNGÅ (mp) replik; har rätt när han säger att de punktskatter som vi föreslårskulle drabba den elintensiva industrin. Men han glömmer tala om att vi ocksåhjälper industrin med andra åtgärder i vårt paket.