prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Med erfarenhet från kollekfivanslutningen till detsocialdemokratiska partiet vet vi att socialdemokraterna av tradition anseratt människor själva inte skall avgöra vilka organisationer de skall tillhöra,utan det kan överlåtas på särintressenas egna organisationen moderaternaoch som har fördömt kollektivanslutningen däremot inteställer upp för att riksdag ens skall kunna ta egna initiativ ireligionsfrihetsfrågor är mer förvånande. Den här frågan kan helt särskiljas ifrån denstörre principiella frågan om medlemsbegreppet i . Jag skullevilja avsluta med att ställa en fråga till utskottsmajoriteten. Vad är det förfel på att skyndsamt se till att vuxna människor som kommer från andra länderoch som själva inte är uppfödda med ett statskyrkosystem själva genom en aktivhandling får avgöra om de vill tillhöra eller ej? Jag yrkarbifall till reservationen. Justitieotnbudsmän-nens redovisning till 1989/ TORGNYLARSSON (s); Jag skall vara mycket kortfattad, eftersomjust dessa frågor har debatterats . Det är, som , beklagligt att det inte var möjligt att sammanföra debatterna. Förstvill jag yrka bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationen. De argument som jag förde fram tycker jagär tillämpliga även i det här fallet. Det är nämligen så att, där har jag enannan uppfattning än , det som JO tar upp i allra högsta gradockså har med medlemskapsreglerna för att göra - på samma sättsom de andra olika önskemålen som har förts fram i den tidigare debatten. Denuvarande bestämmelserna - jag delar uppfattning - är otidsenliga. 8 protokoll 1989/90:40 Justitieombudsmännens redovisning till 1989/ Det fungerar emellertid inte bara på det sättet som BirgitFriggebo säger, att somliga blir medlemmar fast de inte borde det. Det ärfaktiskt också så att en del personer, som framför allt kommer från nordiskagrannländer och som enligt gällande lagstiftning automatiskt borde blimedlemmar i , inte blir det. Jag menar att det är självklart att lagen behöver ses övenMen jag kan inte se vad som är vitsen med att fatta det beslut som BirgitFriggebo och de övriga reservanterna vill att vi skall fatta. Svenska kyrkanär faktiskt på gång med att se över de nuvarande bestämmelserna. Det gällermånga saken Jag exemplifierade det . Det finns många exempel påförändringar som måste till. Men jag kan inte se annat än att de måste göras iett sammanhang. Jag skall inte förlänga debatten alltförmycket. Detta är ändå klart avskiljbart, att man ställer en enkel fråga tillvuxna människor som kommer från andra länder där det inte finnsstatskyrkosystem: Vill ni bli medlemmar i eller inte? Att detfinns en mängd andra "stru-ligheter" för dem som föds i medföräldrar med olika medborgarskap och den stora frågan att vi har blivit föddain i kan hållas vid sidan om. Vad jag vänder mig emot är att utskottsmajoriteten sägeratt riksdag inte ens skall kunna ta egna initiativ i dessa frågonutan verksamheten skall helt styras av kyrkomötet och dess vilja att tainitiativ och förmåga att utreda denna fråga. Det kan väl ändå inte vara enlämplig motivering för riksdag. Jag kan respektera om man i sak tycker annorlunda. Men attvi skall av-hända oss möjligheterna att agera i riksdag vänder jag migbestämt emot. Inte heller jag skall bli långrandig i dennafråga. Jag ser detta som en lämplighetsfråga. Jag tror att det som BirgitFriggebo talar om och som andra talare har anfört, både de som följerutskottets linje och de som är på reservantsidan, har betydelse för detställningstagande som kyrkomötet kommer att göra. Jag kan inte seatt det som önskar här leder till resultat snabbare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under16§.) Företogs till avgörande /90:KU5, KUlO, KU18, KU8 och KU21. Konstitutionsutskottetsbetänkande KU5 Prot. Mom. 2 (förstärkt skattesekretess - motiveringar itaxeringsärenden) Utskottets hemställan bifölls med175 röster mot 134 för reservation 1 av m.fl. Mom. 5 (sekretess för vissa uppgifter hos gymnasieskolansintagningsnämnder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga tnoment Utskottetshemställan bifölls. Mom. 2 (budgetåret) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 40 förreservation 1 av tredje vice talman och . 4 (utredning om arbetsformer i övrigt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avHans Leghammar - bifölls med acklamation. Mom. 5 (inrättande av miljöutskott) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 22 förreservation 3 av Hans Leghammar. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (jämställdheten i valda organ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avHans Leghammar - bifölls med acklamation. Mom. 8 (sanningsförsäkran) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 81 förreservation 5 av m.fl. 11 (protokollets utformning m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 20 förreservation 6 av Hans Leghammar. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Proposition ställs först beträffande det av BirgittaHambraeus under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning avärendet till utskottet för ytterligare beredning. Jag villerinra om att det för bifall till detta yrkande räcker med att en 115 1989/90:40 tredjedel av de röstande ansluter sig till yrkandet. Jag kommer att använda 6december 1990 propositionsordningen avslag eller bifall till yrkandet omåterförvisning. Kammaren avslog med 261 röster mot 52 det avBirgitta under överläggningen framställda yrkandet om återförvisningav betänkandet till utskottet för ytterligare beredning. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Utskottets hemställan bifölls härefter med 289röster mot 20 för reservationen av Hans Leghammar 6 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 1 (etableringsfrihetpå medieområdet) Utskottetshemställan bifölls med 217 röster mot 98 för reservation 1 av . Mom.2 (ansvarig utgivare för alla medier) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och Hans Leghammar -bifölls med acklamation. Mom.3 (reklamfinansierade markbundna svenska televisionssändningar) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 216 röster mot 98 för hemställan i reservation 3 avAnders m.fl. Utskottetsmotivering godkändes med 219 röster mot 39 för den i reservation 4 av BoHammar och Hans Leghammar anförda motiveringen. 55 ledamöter avstod från attrösta. Mom.4 (folkomröstning på medieområdet) Utskottetshemställan bifölls med 252 röster mot 62 för reservation 5 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.5 (lagstiftning om finansiering av etermedier genom reklam eller sponsring) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 6 av m.fl., delsreservation 7 av och Hans Leghammar - bifölls med acklamation. Motn.6 (lokala radiostationer och lokala ) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 8 av m.fl., delsreservation 9 av tredje vice talman och - biföllsmed acklamation. Mom.7 (åtgärder i internationella sammanhang på medieområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 av 116 och Hans Leghammar - bifölls med acklamation. Mom. 8(tillfälligt stopp för kabelutbyggnaden, medieråd m.m.) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avBo Hammar och Hans Leghammar - bifölls med acklamation. Mom. 9 (ändringar i kabellagstiftningen) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 20 förreservation 12 av Hans Leghammar 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 (regler för vidaresändning) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation13 av , dels reservafion 14 av Hans Leghammar- bifölls medacklamation. Mom. 11 (tillståndsplikt för kabelnät m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot 135 förreservation 15 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (viss ändring av reglerna angående medlemskap isvenska kyrkan) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 75 förreservationen av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 1989/90;KU16 Kommunalt stöd till ungdomsorganisationer (prop. 1989/90:23), 1989/90:KU17 Suftsledningen i stift,m.m. 1989/90:11), 1989/90: KU23 förvaltningskontors verksamhet (redog. 1989/90:5), 1989/90:SkU14 Nordiskfolkbokföringsöverenskommelse (prop. 1989/90:35) och 1989/90:LU12 Uppskov med behandlingen av visstlagstiftningsärende. Kammaren biföll vad utskotten hemställt. 18 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av tredje vice talmannenmedgav kammaren att de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle 117 1989/90:40 företastill avgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsple- Talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar 19§ Anmälan av skatteutskottets betänkande 1989/90:SkU20 1989/90:SkU20 Begränsning av avdragsrätten för ejutnyttjade pensionsförsäkringspremien Beträffande detta ärende meddelade talmannen attden tryckta upplagan skulle delas ut . 20§ Debatt vid anmälan av utbildningsutskottets betänkande 1989/90:UbU9 1989/90:UbU9 Kommunalt huvudmannaskap för lärarem.fl. Ärendetom skolans kommunalisering har flyttats på kammarens arbetsplan inästa vecka till fredag i . Beslutetär föranlett av en vädjan från medlarna i den pågående arbets-konflikten påskolans område. Medlarna framförde i går med stöd av förhandlingsparternaönskemålet att borde avgöra ärendet. Dettaskulle underlätta parternas diskussioner på så sätt att en osäker förhandlingsförutsättningblir klarlagd. Motbakgrund av att beredningsarbetet i utbildningsutskottet var slutfört och attdet var möjligt att bordlägga ärendet ansåg jag att bordetillmötesgå önskemålet om en tidigareläggning av debatten. Den kommer alltsåatt äga rum som första ärende . Idenna fråga har ordet begärts först av och därefter av KerstinEkman. LARSTOBISSON (m): Vi moderater anser att tidigareläggningen av kammarens be handling av utbildningsutskottets betänkande nr 9 om kommunalt huvud mannaskap för lärare utgör en pohtisk inblandning i en pågående arbetskon- flikt. Det förhållandet att staten är en av de engagerade parterna gör att det blir så mycket mera angeläget att inte uppträder på ett sätt som 118 kan betecknas som oneutralt. KERSTINEKMAN (fp): Enligt ursprungligaarbetsplanering skulle det betänkande som bordläggs ha behandlats förstnästa torsdag. När behandlingen av betänkandet sker är en fråga mellanutskottet och talmannen. Den dramatik som uppstått har sin grund iett oacceptabelt agerande från regeringen. Vi kan inte annat än beklaga densituation som försatts i. Regeringen bär hela ansvaret för detvirrvarr som har uppstått. Frågan om komrrunalisering av lärartjänsterna har på ettolyckligt sätt blandats in i avtalsrörelsen. Vi återkommer i debatten på fredagtill sakfrågan. Tidigareläggningen beror på önskemål frånmedlarna. Man vädjar om att få ett beslut av något slag i den här frågan.Eftersom utskottsbehandlingen är klar vill vi i - oavsettinställningen i sakfrågan -framhålla att vi inte skall invända mot dennabordläggning. Det oacceptabla i den här affären gjordesredan i början när frågan om kommunaliseringen blandades in i avtalsrörelsen.Riksdagen borde först ha fattat ett beslut om kommunalisering. Sedan skulleparterna ha förhandlat om bestämmelserna. är situationen som den är Men vi har ingenting emot tidigare-lägger behandlingen av ärendet till nu , eftersom bådeparterna och medlarna har begärt detta. På det sättet kanske vi kan förkortalidandet något för inblandade parter Jag känner mig något förvånad över att behövagöra ett inlägg angående bordläggning av ett ärende. Det är berett avutskottet, och det är färdigt att behandlas i kammaren. Talmannen har sagt ochdet har tidigare anförts från talarstolen att det i första hand är en frågamellan talmannen och utskottet hur man skall göra arbetsfördelningen. Eftersomärendet är förberett och medlarna har begärt att om möjligt skalltidigarelägga behandlingen för att underlätta deras arbete, tycker jag att detvore felaktigt att sätter sig emot det. Vi är väl alla besjälade avett intresse att få en så kort konflikt som möjligt. Kan det innebära att manförkortar konflikten, tycker jag att vi skall genomföra debatten . Överläggningen var härmed avslutad. 1989/90:40 6december 1990 Anmäldes och bordlades Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /90;AU8 Arbetsmiljö 1989/90:AU 14 Arbetsförmedlingslagen Näringsutskottetsbetänkande /90:NU8 Utrikeshandel 22§ Ajournering för middagsuppehåll Kammaren beslöt att ajourneraförhandhngarna till för middagsuppehåll. Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 24 § Fortsattkreditpolitisk lagstiftning betänkande 1989/90:FiU 12 FortsaU kreditpolitisk lagsfiftning(prop. 1989/90:15). RUNERYDÉN (m): Lagen om kreditpolitiska medel är för finansutskottet och kammarensledamöter en gammal skivbekant som vi skall dansa upp till, och förhoppningsvisär det . Regeringen ämnar se över den nuvarande och iväsentliga stycken onödiga lagstiftningen och ändra den till en beredskapslag.Det tycker jag är bra. Jag vill bara tillägga att en sådan beredskapslag börkunna tillgripas endast i särskilda krissituationer. Men, till skillnad frånregeringen och utskottsmajoriteten, anser vi borgerliga reservanter attlagstiftningen bör kunna ske snabbare än vad som föreslås. Vi tycker att enförlängning med är tillräcklig och har stöd av flera tunga remissinstanseri den uppfattningen. Att använda för ett så pass enkelt lagstiftningsarbeteär enligt oss reservanter inte rimligt, men det är kanske symtomatiskt föreffektiviteten i kanslihuset eller viljan att snabbt anpassa den ekonomiskalagstiftningen till tidens krav. Ipropositionen och utskottets betänkande tas även lagen med bemyndigande attmeddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp upp. Den föreslås ocksåbli förlängd med Detta kan och folkpartisterna inte ställasig bakom. Vi anser, vilket vi har starkt stöd för, att kreditmarknaden i möjligastemån bör vara fri från regleringar Om man måste använda kreditpolitiskaåtgärder som syftar till att påverka den privata konsumtionens utveckling, ochdet är det vi talar om, måste de enligt vår självklara uppfattning varamarknadskonforma. är de tyvärr inte marknadskonforma, och dessutom harsåväl den kreditpolitiska utredningen som den praktiska erfarenheten inomhandeln visat att den här typen av regleringar, liksom så många andra, är verkningslösa.Vi reservanter tillstyrker därför inte en förlängning. Vi anser att vi harstarkt stöd för vår uppfattning, och i skrivelser till utskottet har exempelvisElektriska Hushållsapparatleverantörer visat att restriktioner mot kreditköpmedför olyckliga konsekvenser för kunderna. Den 60-procentiga handpenningen ärså stor att den i många fall förhindrar ett angeläget köp av nödvändighetsvarorEn tvingande föreskrift om i handpenning är absurd och saknar heltkonsumentvårdande motivering, skriver EHL till finansutskottet. har skrivit till finansutskottet och framfört kritiskasynpunkter som borde mana till eftertanke hos majoriteten. Konsumentverketskriver: Frågan är om den något minskade konsumtionen som dessa begränsadekreditrestrikfioner eventuellt leder till uppväger de nackdelar förkonsumenterna som följer av svåröverskådliga och ofta oskäligafinansieringsavtal som dessutom gör det mycket dyrare och krångligare att fåköpa på annat sätt än kontant. Ännumer förödande är i sin kritik. Den visar i sinskrivelse att konsumtionsökningstakten redan hade börjat avta när förordningeninfördes och att det finns många invändningar mot den, t.ex. att den egentligaavbetalningshandeln är så gott som död och att nya betalningsformer som ärolämpliga i konsumentsammanhang, t.ex. privatleasing, har utvecklats i stället.Konsumentverket framför samma uppfattning. säger ävenatt de utestående krediterna på kontokortssidan har varit i stort settoförändrade och att några samhällsekonomiska skäl attförlänga förordningen inte finns. De effekter som regeringen önskade har intealls inträffat. Överströmning har i stället skett från en kreditform till enannan, och detta till konsumenternas klara nackdel. Förordningen har snararestjälpt än hjälpt de betalningssvaga konsumenterna, som så många vill värnaom. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till de två reservationer som är fogade tillbetänkandet. 1989/90:40 6december 1990 Enighet råder om att lagen om kreditpolitiska medel skall förändras såatt det blir en lag som skall tillämpas endast vid avspärrning, vid krigsfaraeller i krig. När det råder en sådan enighet om hur lagen skall förändras ärdet märkligt att det skall behövas för att genomföra förändringen. Detta är förvisso inte någon stor fråga som man skall slösa kammarenstid på, men jag yrkar ändå bifall till reservation 1. Nästafråga är litet större. , LO-ekonomen, har en gång omprisreglering sagt att i en sjuk ekonomi hjälper ingen prisreglering, och i enfrisk ekonomi behövs ingen prisreglering. Jag skulle vilja tillämpa hans meningäven på kreditvillkoren för avbetalningsköp. Dessa villkor är ett hjälpmedelsom tillhör planhushållningen, och planhushållningen har ju för närvarandeganska många garderober som behöver fyllas med lik. Jag anser att denna lagskall avskaffas. Den är inte modern, och har före mig anfört fleraexempel på att den leder till snedvridningar Bl.a. har t.ex. bilhandeln kommitatt tillämpa helt felaktiga principer på grund av det höga kravet på60-procentig kontant betalning vid bilköp. Det finns fler exempel på att lagenleder till snedvridning, och därför, herr talman, yrkar jag bifall även tillreservation 2. ROLANDSUNDGREN (s): Det har skett en hel del avregleringar påkreditmarknaden under senare ån Det är bl.a. mot bakgrund av detta somriksbanksfullmäktige har sagt att lagen om kreditpolitiska medel bör ses över.Som har framgått av tidigare inlägg är vi överens om att syftet med översynenär att denna lag skall bli en renodlad beredskapslag. Vi skiljer oss däremot åti fråga om när denna lag skall träda i kraft. De borgerliga partierna har tillbetänkandet fogat en reservation om detta. I denna sägs det att den nuvarandelagen orh kreditpolitiska medel inte behöver förlängas med utan endastmed , dvs. till utgången av 1991. Jag håller med om attdenna reservation hör till avdelningen för onödiga reservationer, eftersom detäven enligt propositionen kan bli fråga om att en ny lag träder i kraft om tvåån Men eftersom riksbanksfullmäktige föreslår att det kan behövas harutskottsmajoriteten följt , men om arbetet av snabbare harutskottsmajoriteten ingenting emot det. Eftersom det inte har någon reellbetydelse om en ren beredskapslag skall träda i kraft yrkarjag bifall till utskottets hemställan och avslag på reservation 1. Utskottsmajoriteten föreslår att det bemyndigande somregeringen har att utfärda betalningsvillkor vid kreditköp, som tillkom påfinansutskottets förslag, förlängs ytterligare tre ån Utskottsmajoritetenanser att det är vikfigt att regeringen får ett sådant fortsatt bemyndigande. Som har framgått tidigare här, har ochfolkpartiet en annan uppfattning, men vi anser i utskottsmajoriteten att det ärangeläget att denna möjlighet finns. Jag kan instämma i citat avRudolf Meidner, att i en frisk ekonomi behövs inga regleringan Men det finnsobalanser i ekonomin. Det är svårt att få en majoritet för en skärpning avfinanspolitiken. Det finns ute på marknaden för mycket pengar, som både bankeroch finansbolag är mycket angelägna om att få låna ut, och då är det bra attregeringen har ett instrument, som den kan ingripa med när den upplever att detär viktigt att göra det. De erfarenheter som jag har från kontakter ute bland medborgarnaär att den åtgärd i det paket som antogs , då de här skärptakreditvillkoren meddelades, som fick ett brett stöd bland allmänheten var justskärpningarna av kreditköpen. Det gällde bl.a. kontokort, som det är mycketlätt att få och att handla på, men det är viktigt att den som handlar ärmedveten om att det är en dyr form och att det är någonting som måste betalas.Genom 60-procentsregeln blir man medveten om detta redan månaden efter det attköpet har inträffat. Jag upplever att det då och då behöver vidtas olikaåtgärder - som också kan ha en psykologisk betydelse när de införs - så attkreditgivningen till hushållenhålls fillbaka och de kommer rätta med den ökande skuldsätt- Prot.1989/90:40 ningen. Det är självklart att regeringen skall ha möjlighet attvidta sådana åtgärder. Därför yrkar jag avslag på re.servation2 och bifall till hemställan i finansutskottets betänkande 12 i dess helhet. säger att avregleringar harskett, och så har lyckligtvis gjorts i många fall, men varför bromsa i det härspeciella fallet? Jag tycker att man i stället borde skynda på och visa litetmera kraft. Som flera remissinstanser har sagt, bör en förändring av dennalagstiftning kunna än - säkert , som vireservanter har föreslagit. Risken är nämligen ganska stor att regeringen kantänkas använda lagen undertiden. Vad vi reservanter ville slå fast var att dennya lagen enbart skall vara en beredskapslag, och därför skall den kunnaanvändas bara i alldeles speciella sammanhang. Sedan sade något intressant: Det ärviktigt att regeringen har ett instrument. Han pekade på lagstiftningen omskärpta kreditvillkor Det påminner litet grand om önskan om att ha ett slagsplanhushållning, om att reglera olika delar av individens ekonomi. Han sade att kontokort är dyrt och skall användas i litenutsträckning. Men kommer säkert ihåg att det vid den hearingsom vi hade i utskottet framgick utomordentligt klart att kontokortskrediter idagens läge inte är dyrare än andra krediter och att 60-procentsregeln harlett till många oönskade effekter, som både och jag har pekat på,och en överströmning till andra former av krediter, som är mindre lämpliga,dyrare och besvärligare för konsumenten och som leder till att konsumtioneninte kan ske som för konsumenten är den lämpligaste. Detta harpåpekats av olika organisationer som har tillskrivit utskottet. Det borde manha noterat. Dessutom hade utvecklingen vänt när den här lagstiftningeninfördes. Man hjälptes alltså inte av den konsumtionsminskning som redan vartydlig. Därför behövs lagstiftningen över huvud taget inte. sade ianförandet att åtstramningen av kreditvillkoren var en inte impopulär del avåtstramningspaketet . Det är möjligen sant, men då är det ocksåsant, eftersom åtgärden träffade en i övrigt helt oreglerad kreditmarknad, attden köpande allmänhetens behov av krediter tog andra vägan Man kom t.ex.överens om leasingkontrakt i stället för avbetalningsköp i bilhandeln, och mankunde på det hela taget komma runt begränsningen. Om den inte var impopulär-vilket jag möjligen håller med om - var den i alla fall ganska verkningslös. ROLANDSUNDGREN (s): säger att det sker en överströmningtill andra krediter, som är dyrare. Vid den hearing som vi hade sades det attdet tas mera direktlån. Det behöver inte vara krediter som är dyrare, utan iregel är de billigare än kontokortskrediterna. Det som jag tycker är en fördel- åtminstonehittills - när det gäller direktlån i bank är att kreditprövningen oftast blirmer noggrann i banken, även om där finns en hel del övrigt att önska. Vid de kontakter som vi har haft med de fackligaorganisationerna och deras konsumentombud ute på arbetsplatserna har de kunnatberätta vilken svår situation som många av deras arbetskamrater har hamnat igenom att de har handlat på kontokort. Det har varit lätt att handla på engång. De har inte fått signalerna om att det är dyrt och har hamnat iskuldfällor, som det har varit mycket svårt att komma ur. De här fackligaombuden har sagt att skärpningen är bra och att den är ett stöd för dem när devill hjälpa till att reda ut besvärliga situationer som arbetskamrater kan hahamnat i. Jag håller med om att kreditgivarna alltid hittar på olikasätt att klara sig när det görs regleringan Leasingkontrakt är ett sätt, somkonsumentverket har pekat på och som kan ställa sig dyrare för konsumenterna.Det är då viktigt att inte minst konsumentvägledare och andra ute på fältetinformerar om det.