prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — I dessa viktiga styrelser hållsoftast de minsta landstingspartierna utanför Där finns en ordförande som inteär vald utan utsedd , med en makt över styrelsen som är alltannat än ringa. I den aktuella propositionen vägrar man ta ett nytt greppför att vitalisera och demokratisera den regionala förvaltningen. I ställetförvärrar man läget ytterligare. Landshövdingens makt förstärks genom att haneller hon skall sitta som ordförande i de nu föreslagna nämnderna för miljö,lantbruk, kommunikation, utbildning och fysisk planering. Landshövdingen fårdärmed ännu större inflytande och makt över det regionala arbetet utan attkunna ställas till svars för detta i demokratiska och allmänna val. Sammapersons vilja kan sålunda i princip bli allenarådande inom dessa viktigaområden. Vidare är sättet att utse nämndernas ledamöter ytterligareett hot.mot mångfalden och kvaliteten i det regionala beslutsfattandet. Enligtförslaget skall det vara 10 ledamöter, varav 5 skall utses av regeringen och 5av . Risken för att sammansättningen blir 3 s, 1 m och 1 fp gånger2 är uppenbar - eller är det t.o.m. tanken? Här krävs nya grepp. de gröna anser att enform av direkt-valda regionala parlament måste inrättas och att dessa parlamentskall överta nuvarande landstings och länsstyrelses uppgifter - och väsentligadelar av den centrala förvaltningens uppgifter på det regionala området. Detta, fru talman, skulle verkligen engagera ochvitalisera många människor som står utanför eller vid sidan om deregionala frågorna. Och det skulle motverka det hot mot demokratins fortlevnadsom det ökande röst-skolkandet utgör - och som jag inledde mitt anförande medatt tala om. Tredje vice talman () replik: Fru talman! Jag hade egentligen tänkt nöja mig med en litet elak replik. Hans Leghammar sade att han var bekymrad över det sjunkande valdelta gandet och den bristande politiska vitaliteten. Men, sade han, genom miljö partiet hade detta reparerats, nu hade vitaliteten kommit in i svensk politik. Rent statistiskt är det väl ändå så, att valdeltagandet i har sjunkit i takt med att styrka har ökat från val till val. 7 protokoll 1989/90:7 1989/90:7 Nuär detta naturligtvis inte bevis för någonting vare sig hit eller dit. jag skulle vilja anknyta till detsom Hans Leghammar sedan förtjänstfullt kom in på i slutet av sitt anförande.Det gäller en mycket viktigare fråga än frågan om reformering av valsystemet istort; Skall vi skrota den regionala demokratin? Det är ju det som är på gång.Det finns tankar om en ny kommunreform där man tar över landstingens uppgifter- och det finns också andra anslag, t.ex. att föra in allmänpolitiska frågor iallt större utsträckning i den statliga - med åtföljande centraltoppstyrning. Det är alltså den utvecklingen som är på gång. Härvidlag behövervi, tycker jag, en djupgående och nyskapande demokratidebatt. GÖRANÅSTRAND (m) replik: Jag blev starkt apostroferad också i Hans Leghammars anförande och fårväl glädja mig åt det. Det innebär alldeles uppenbart att den lilla skissentill ett nytt valsystem intresserar och engagerar, även om alla inte harförstått finesserna i det här förslaget. Jagtycker liksom att Hans Leghammars attityd till miljöpartietsroll när det gäller valdeltagande och valresultat var litet svag. Vad BertilFiskesjö sade på den punkten kan jag instämma i. Denidéskiss som vi har presenterat skulle innebära att partier av det slag som HansLeghammar representerar faktiskt skulle bli representerade i även omde krymper De skulle alltså få exakt den representation i somväljarna har avsett. På inget annat sätt kan man kommentera den här idéskissen. Ochom man nu längtar efter att få politiken mera regionalt och lokalt förankrad -och det tror jag vi gör litet till mans - så kan den här idéskissen möjligenbidra till det också, eftersom man får lokala riksdagsmän. Ingen av oss ärlokal riksdagsman. Vi är valda proportionellt ute i länen. Om man accepterarden här idéskissen, så innebär det att vi får 150 lokala riksdagsmän, valda ilokala valrörelser med lokal och regional debatt. Precis de önskemål som HansLeghammar här framför blir då tillgodosedda. Menjag vill ytterligare en gång upprepa att alla dessa olika inlägg som vi gör iförfattningsfrågan inte innebär den slutliga lösningen utan är bidrag tilldiskussionen. Jag har försökt bidra från min sida. HANSLEGHAMMAR (mp) replik; Jag fick ta emot ett angrepp som innebar att vårt inträde i riksdagenskulle göra att valdeltagandet hade sjunkit. Jag höll på att säga att det är såsom fan läser . Verkligheten är ju, som jag försökte läsa ut, attengagemanget är det viktiga och det centrala i den politiska debatten. Jag ärövertygad om att det engagemang som har väckts bland alla dessa miljöpartisteroch andra som har aktiverats också på kommeratt göra att politiken blir mer intressant. Detviktiga och centrala för oss politiker är hur vi kan engagera van liga människor Om det borde vi faktiskt föra ett gemensamt resonemang. Politiken börjar bli alltför ointressant; det är "de" i och"de" i fullmäktige - det är inte vi vanliga, enkla människor som har det politiska 98 ansvaret. Det är framför allt där som vi vanligaenkla miljöpartister har kom- mit in i bilden ochvitaliserat den politiska makten. Det var vad jag ville ha Prot. 1989/90:7 sagt. Attsedan valdeltagandet har sjunkit som vi har kommit in i riks-dagentror jag vi kan tillskriva andra omständigheter: Det är inte våra väljare somhar röstskolkat - det är andra. GöranÅstrand sade någonting om att med hans skiss skulle små parfier vara med.Visst! Det kan vi lätt åstadkomma. Vi har en partimotion där vi förslår att viskall sänka spärrarna . Det kan vi genomföra detta riksdagsår Jag hoppasatt stöder vår motion när den kommer upp till behandling. Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skallfortsätta efter . MAUDBJÖRNEMALM (s): Den debatt och diskussion som förts i om vår svenskainvandrar- och flyktingpolitik har till största delen handlat om rätten fillasyl, handläggningstiderna, barnens situation och flyktingkvoten. Det ärnaturligtvis mycket viktiga frågor Men alla problem är inte lösta i och medtillståndet att stanna. verkar det som om engagemanget hos mångasvenskar enbart räckte fram till beslutet om uppehållstillstånd. Vårflyktingpolitik handlar också om hur vi tar hand om dem som får en ivårt land, vilka möjligheter vi ger dem till ett mänskligt och värdigt liv,till bostad, till arbete eller utbildning - hur vi gör dem delaktiga i vårtvardagsHv. Föratt inte nya stora problem skall uppstå när det gäller vårt flyktingmottagandeär det viktigt att det kommunala flyktingmottagandet fungerar Många kommunergör stora insatser, medan andra skulle kunna göra mer Det är nödvändigt attkommunerna fullföljer sina avtal med invandrarverket och helst ökar sin andelkommunplatser Landetskommuner har i avtal med invandrarverket lovat att ta emot 18 300 flyktingarmen har bara tagit emot 12 500. På våra flyktingförläggningar finns ca 6 000 människor med upphålls- och arbetstillstånd som inte fått någonkommunplats. räknar med att siffran, om ingenting händer, är uppe i ca 10 000 människor Invandrarverketsgeneraldirektör har i ett brev till samtliga partier vädjat om hjälp för attöka antalet kommunplatser Det är nödvändigt att vi som riksdagsledamöter,oavsett parti, gör en insats här. Vi kan göra det genom att påverka vårapartikamrater i kommunerna att nu i första hand ta emot ytteriigare 15-16flyktingar per kommun, så att de 6 000 med uppehålls- och arbetstillståndkommer bort från förläggningarna och ut i samhället. Bristenpå kommunplatser är redan ett problem och håller på att bli en verklig flaskhalsi vårt flyktingmottagande. Flera kommuner har börjat backa och vill inte tecknanya avtal med invandrarverket eller höja sitt flyktingmottagande. Kommunernaanför som skäl bl.a.: "Vi har tagit emot så många redan. Vi måste få enandhämtningspaus." Ett annat skäl är attmånga är oroliga för opinionsläget. Man är orolig för 99 1989/90:7 deninvandrarfientlighet som blossat upp i vissa kommuner, delvis kanske beroende på att man har förmånga flyktingar i ett och samma bostadsom-rade. Mendet tyngst vägande skälet är bostadsbristen. som det råderbostadsbrist i av landets kommuner är det aktuella behovet av bostäderenbart för flyktingar 15 000, och invandrarverket beräknar ett fortsatt behovav ca 10 000 bostäder . Men vi kan inte ha en generös flyktingpolitiksom säger ja vid gränsen och sedan nej till ett liv i det svenska samhället.Eftersom vår flyktingpolitik är en nationell angelägenhet och ansvaret förbostadsförsörjningen är en angelägenhet är det inte rimligt att helaansvaret ligger hos kommunerna, utan här måste staten och kommunerna gemensamtfinna bra lösningar. Detär naturligtvis bättre att flyktingarna får flytta ut till ett normalt liv isamhället även om det blir till enbostad som inte uppfyller alla krav. Flera kommuner har också hittat bratillfälliga lösningar, men det finns också hos många kommuner ett motstånd mottillfälliga lösningar. En undersökning som gjort och vars syftevar att utreda kommunernas eventuella möjligheter att ta emot fler flyktingarvisade att flertalet kommuner efterlyser ett förändrat synsätt hos bådedepartement och invandrarverk när det gäller genomgångsbostäder, paviljongeroch kategoriboende. Utgångspunkten bör vara, anser dessa kommunerna, attflyktingar i likhet med andra grupper skall erbjudas permanenta bostäder ochett integrerat boende. 1 de fall tillfälliga bostäder kan komma i fråga skalldet finnas en permanent lösning i sikte. Dessutomanser kommunerna att staten måste ta itu med de höga byggkostnaderna, så attkommunerna har råd att fullfölja sin planerade nyproduktion av bostäderBristen på bostäder är ju inte enbart ett flyktingproblem utan ettallmänpolitiskt problem. Vi kan inte besluta om en generös flyktingpolitik iSveriges riksdag och sedan inte ge kommunerna möjlighet att genomföra det somriksdagen beslutat. Vår flyktingpolitik måste hänga ihop för att varatrovärdig. Ett ja till asyl måste också vara ett ja till ett liv ute i detsvenska samhället. Det är vårt gemensamma ansvar att det blir så. MARIALEISSNER (fp): Vem vill ha flyktingar? Inget land har egentligen någon större lust attta emot flyktingar De är helt enkelt för det mesta inte välkomna. Stater- stora såväl som små, diktaturer såväl som demokratier - gör vad som står ideras makt för att bli av med flyktingar, vältra över bördan på någon annan. Flyktingarnapåminner oss om att det, trots de framsteg som hargjorts för freden och demokratin, finns miljoner människor som blir offer förinbördeskrig, förföljelser av etniska eller religiösa minoriteter och politiskförföljelse. Genom flyktingströmmens sammansättning kan vi avläsa läget för demänskliga rättigheterna i världen, och den läsningen är inte alltiduppmuntrande. Flyktingströmmen är aldrigstandardiserad, jämn och stabil, något som man kan göra beräkningaroch planer om. Till sin karaktär är flyktingström- 100 marna irreguljära, ryckiga, beroende av de politiska händelsernamellan län- der ochinom länder Den insikten måste man ständigt påminna om i flyktingdebatten.Flyktingskapet handlar om offren för brott mot mänskliga rättigheter - inte omplanerad ekonomisk invandring. Om t.ex. turkbulgarerna själva kunnat påverkaförhållandena hade de kanske föredragit att inte bli förföljda på grund av sinetniska särart framför att tvingas löpa gatlopp i . Varje sådan förändring i världspolitiken som skapar enflyktingström verkar alltid föra med sig konvulsioner hos de fredliga ochdemokratiska mottagarländerna. Det enskilda mottagarlandet funderar på hur detkan påverka och omforma flyktingströmmarna. Man försöker städa bortflyktingarna från den egna dörrmattan. Här är de flesta länder mycket kreativa.Kommer man inte på några idéer själv är det bara att låna friskt frångrannlandet. Denna utveckling har skapat vad som kallas det europeiska fortet,där på ett synbarligen målmedvetet sätt deltar med byggstenar och murbruk. tillbaka har etniska minoriteter i bådeRumänien och haft stora problem. Enligt UD:s formuleringar harmyndigheterna i satt i gång en aktion för att förmå etniska turkaratt lämna . Från bombardemangen och de våldsamma stridema i harmånga liba-neser flytt . Albaner från , vilkaenligt Amnesty riskerar fängelse, misshandel och t.o.m. dödsstraff förpolitiska aktiviteter har sökt sig till . Detta syns i den svenska flyktingstatistiken, fögaförvånande. Däremot har vi inte sett till några chilenare ,åtminstone inte i några större skaror Cirka 10 personer har lyckatsta sig till för att söka asyl. Detta resultat av viseringstvånget hartydligen uppmuntrat regeringen, så att den fortsatt att söka omforma och knådaflyktingströmmen så att den skall passa administrativa krav. Tidigt isomras kom viseringskravet gentemot rumäner, och följdeviseringskra-vet mot bulgarerna. Regeringen har särskilt angivit attviseringskravet var riktat mot de förföljda turkbulgarerna. tar kraftigt avstånd från metoderna att hindraflyktingar att komma in i genom att använda viseringsbestämmelser somett spe-cialskräddat verktyg. Det måste påpekas om och om igen tills det gårin: Viseringar kan inte tillämpas på politiska flyktingar! De kan inte få visummed mindre än att ambassaden begår tjänstefel. Viseringsbestämmelser avser reguljäraresor för turister affärsmän och studenter Men den harkommit att använda viseringsbeståmmelserna som ett regelrätt vapen i sin kampmot de asylsökande. Detta är inte acceptabelt! Det är inte lätt att ta emot asylsökande och att geflyktingar en bra start i sitt nya hemland. Det är det nog inga som vill påstå.Men det ligger ett särskilt ansvar, utöver vår plikt gentemot flyktingensjälv, att se till att allt fungerar väl. Om problemen växer sig storariskerar nämligen den allmänna opinionen mot flyktingar att bli mer fientlig.Just att kämpa emot diskriminering och att verka för tolerans handlar om någotvidare än flyktingpolitik; det handlar om ett demokratiskt renhållningsarbete.Det handlar om att vårda demokratins innersta värderingar om allas lika värde. Därförmåste en god invandrar- och flyktingpolitik handla om att minska 1989/90:7 friktionspunkternamellan infödda svenskar och invandrade svenskar. får då inte ta sig uttryck i atthindra flyktingar från att söka asyl i syfte att klappa en invandrarfientligopinion på huvudet. Nej, ett sådant beteende är knappast grundat i en omsorg ommänniskovärdet och demokrafin! I stället måste det handla om att kraftigtförbättra flyktingmottagandet och insluss-ningen av flyktingar i vanligtvardagsliv. Säkerthar många av deltagarna i denna debattrunda fått månget brev från "upprördskattebetalare" som ondgör sig över att flyktingarna inte arbetar, att delever "på socialen" och att de tar ungdomarnas lägenheter I mångafall är detta rena lögner, eller myter snarare, som cirkulerar I andra fall ärdet sanna fakta. Visst skall vi bekämpa dessa tecken på invandrarfientlighetmed debatt och fakta, men låt oss inte bjuda på den ilskan! Svensken i gemen retar sigofta på att de inte arbetar försitt uppehälle, att de pratar dåligsvenska, att de går före ibostadskön. Finns det någon substans idetta, och vad kan vi göra? Jagtror att vi riskerar att få ett flyktingmottagande som skapar socialfall pålöpande band. Ett första krav för att hindra detta är att få kortare väntetiderEtt andra krav är att låta flyktingarna får göra nytta underförläggnings-fiden. Det vill de själva mer än allt, t.ex. genom att få arbetevarvat med svenskstudier Varför inte arbeta med praktik- ellerberedskapsarbete? riktade svidande kritik motundervisningen i svenska för invandrare. Slöseri med statliga bidrag ochbristande respekt för flyktingarnas kunskaper och intressen prägladesvenskundervisningen för invandrare menade . "Vi harträffat flyktingar som ännu inte talar svenska", sägerutredarna i en intervju. De talar om inbyggda systemfel såsom den utdragnatakten i svenskundervisningen. Därefterfår flyktingen vänta kanske månader på nästa kurs. Det finns inga alternativför den som vill gå snabbare fram, och man tar inte reda på vilka kunskaper enflykting har Detta ger en antydan till förklaring till attsocialbidragskostnaderna för invandrare i är så höga. Flyktingarnablir aldrig riktigt färdiga med undervisningen. Ettannat problem är just de höga socialbidragskostnaderna. Invandrarhushållenutgör av bidragstagarna i , men av invånarna. Detfinns ett klarlagt samband mellan det illa fungerande systemet försvenskundervisning och bidragsberoendet. Entredje faktor som hänger intimt samman med de två andra är diskrimineringen påarbetsmarknaden. Särskilda problem att finna arbete har akademikerna. Detfinns undersökningar som visar att invandrarakademiker har utomordentligt svårtatt få arbete. Det finns t.ex. välkvalificerade ingenjörer som sökt hundra jobbinnan de fått något, eller väntat innan de fått fast arbete.Detta är oacceptabelt! Låtoss inte heller bjuda på ilskan över flyktingarna som får förturer i bo stadskön. 102 På det här sättet kan vi undanröja konfliktgrunderoch friktionspunkter mellansvenskar och invandrare. Jag är övertygad om att detta inte bara går Prot.1989/90:7 utan också måste kombineras med en rättssaker och generösflyktingpolitik. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () replik; När man lyssnar på måste manju fråga sig: Vad vill egentligen med flyktingpolitiken? Det är julätt att kritisera den flyktingpolitik vi har, men vi har aldrig sett någraförslag från . har i samförstånd bestämt att vi skall haen reglerad invandring och vilka regler som-skall gälla för denna. Man måstefråga sig om inte ställer sig bakom den reglerade invandringenlängre. Är det en fri invandring som vill ha? I så fall tycker jagatt man skall säga det, för då blir det en annan diskussion vi skall föra. () replik: är, som mycketväl vet, för en reglerad invandring, men vi är också för den Genévekonventionsom har förbundit sig att följa när det gäller flyktingar I denGenévekonven-tionen stadgas att en flykting har rätt att söka asyl i ett annatland om han känner välgrundad fruktan för förföljelse. Det är själva grundenför vår kritik av regeringen. Vi menar att regeringen när den använder sig avviseringsbestämmelser och andra bestämmelser som syftar till att reglera denordinarie invandringen till använder dessa regler som instrument föratt komma åt blott och bart gruppen asylsökande och i praktiken avlägsnar sigett ganska långt stycke från grundvalar vet mycket väl att vårt förslag är att manlåter bli att använda viseringsbeståmmelserna som ett särskilt verktyg motflyktingar Sedan, när flyktingarna har kunnat komma till och kunnatansöka om asyl, har vi full möjlighet att med hänvisning till vår politik medreglerad invandring säga till flyktingen att han inte har tillräckliga skäl attfå stanna i landet. Att ställer upp bakom detta vet . Vi kräver inte att alla människor som knackar på Sverigesgräns, så att säga, skall få permanent uppehållstillstånd. Vi kräver bara attde skall få utnyttja sin lagliga möjlighet att lägga fram en ansökan om asylvid den svenska gränsen. () replik: vet mycket väl att visumtvångaldrig har hindrat de asylsökande att nå de gränser de vill nå. Upplysningsvis kan jag berätta för attsedan den av så kritiserade utlänningslagen har trätt i kraftligger antalet asylsökande - månader då det ivanliga fall kommer asylsökande i stort antal - över antalet förraåret. Prot.1989/90:7 () replik; 11 oktober1989 Herr talman! Det är intressant attse att regeringen inte lyckades i sin före- sats attkväva flyktingströmmarna med de kombinerade åtgärderna viseringstvång ochsanktioner mot flygbolagen för att tvinga dem att sortera bort asylsökande utanpapper. Vad kan då detta bero på? Åtminstone i teorin ger dettaregeringen en ganska effektiv möjlighet att bli av med de allra flestaasylsökande, för vi vet ju att en asylsökande inte kan få visum för inresa iSverige. Vilken kan förklaringen då vara? Ja, möjligen kan det vara så att deflyktingar som trots allt kommer hit och beviljas asyl därför att vi tycker deverkar vara riktiga flyktingar har tvingats köpa sig hit via falska papper Detär den självklara utveckling som socialdemokraterna har stimulerat fram. Jagundrar: Var det verkligen dit man egentligen ville? Sedan har jag också en annan fråga till ;Hur anser att en spontanflykting på ett lagligt sätt skallkunna nå svenska gränsen? vice talmannen anmälde attMaud Björnemalm anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. i (m): Det var mycket intressant att lyssna till denföregående debatten, där man krävde besked i klartext av vissa partier om hurmånga flyktingar de vill acceptera. Svaret var inte till fyllest, men det varbra att frågan ställdes. kan man säga att den svenskaflyktingpolitiken bildligt talat har havererat. Som bevis på detta kan jag sommalmöbo konstatera att måste ta in två stora passagerarbåtardärför att resurserna och möjligheterna att ta emot de asylsökande är uttömdai . Vi har hört tidigare talare prata om problem med bostäderosv. Kommunerna blir allt snålare, har det sagts. En sak är helt uppenbar;klarar inte att år ta emot och bevilja uppemot 20 000 asylerDet går inte rent praktiskt. Vi kan alltså inte erbjuda så många människoracceptabla bostadsförhållanden. Här kan man stå och vädja om att staten skallbidra med mera pengar till bostadsbyggande, men det finns helt enkelt varkenpengar eller folk som kan bygga dessa bostäder Visst kan vi, t.ex. om det blir ett nödläge i ellerÖsttyskland, inkvartera människor i tält och baracker, menvi kan inte drömma om att fortsätta att år bevilja asyl åt 20 000. Detklarar vi helt enkelt inte av. Man får inte jämföra äpplen och päron, brukar det heta,men det är trots allt samma kaka som skall fördelas. Vi har en kvot på 1 200 flyktingar som vi har förbundit oss att ta emot. Jag tror aldrig att den kvoten hade varit 20 000, om vi inte hade haft spontanflyktingarna. Hade vi kunnat reglera och stoppa den de len, så hade antalet flyktingar varit betydligt mindre. 104 Hur har det då blivit på det härviset? Det är rätt som säger. att viibland skickar ut signaler som är tvetydiga. Vi säger att vi skall ha engenerös flyktingpolitik. måste jag ärligt erkänna att vi tricksar-visumtvång och begäran att flygbolagen skall vara "statens förlängdaarm" rimmar enligt min uppfattning inte med talet om en generösflyktingpolifik. Det är helt klart, och det kan ingen säga emot, att omflygbolagen följde den lag som infördes , så är det helt omöjligt fören flykting utan papper att komma med flyg till . Det är bara atterkänna. Sedan är det sant att denna bestämmelse har kommit tilldärför att man är helt desperat. Man kan helt enkelt inte hantera det storaantalet flyktingar Man borde då vara så pass ärlig att man säger; Vi har tagitdet här beslutet därför att vi inte ser hur vi annars skall kunna lösasituationen. Det förekommer också en del motstridiga signaler frånandra håll, framför allt från vissa partier och debattörer sadenågon gång , när regeringens företrädare ville att de asylsökande somhade varit i automatiskt skulle få asyl om inte starka skältalade emot, att alla skall få lov att stanna i , oavsett deras bakgrundoch vad de än har gjort. Det rekordet trodde man länge var svårslaget - ändatill den sista debatten. Där reserverade sig nämligen , vpk ochmiljöpartiet när riksdagsmajoriteten ville genomföra att man skulle få lov attvisitera och kontrollera en utlännings kläder och handbagage. Detta stoppades -åtminstone tillfälligt. Om det beslutet får gälla framöver innebär detpraktiskt att den utlänning som kommer till svenska gränsen och säger att haneller hon söker asyl kan promenera rakt igenom tullen. Polis och tull kan integöra någonting! Det behövs ingen större fantasi för att förstå vad detta kananvändas till. Ett stort problem när det gäller den allmänna opinionenssyn på flyktingpolitiken är frågan om passlösheten.