prot · GD09105 · 1989-12-31 00:00:00 — får vi en centralisering. Därför vill jag fråga folkpartietsrepresentant här: Vad är det som har hänt i , när man nu är bereddatt acceptera denna linje? var man beredd att kämpatillsammans med för en fördjupad demokrati. Vi hade då, som IngridHasselström Nyvall vet, varma förkämpar i de utreduingar som då pågick justbeträffande län. Vad är anledningen till atf nu har bytt foti denria fråga? Jagmåste också fråga Irigrid om hon ändå inte är orolig överden här utvecklingen som innebär att människor allt mindre engagerar sig isamhällsfrågor Måste inte detta vara ett tecken på att vi har fjärmat dendemokratiska processen från människorna? Slutligenär det väl bara att konstatera att det förekommer ett dubbelarbete. Det bordeIngrid känna till, eftersom hon är verksam i samma län somjag. Vad gäller riaturvårdsresurserua: Hur skall IngridHasselsfröm Nyvall få sådana resurser till vårt län, län, med tanke påhur trångt naturvårds-eriheferi i vårt läri sitter? Det går säkeriigen inte attfå till stånd en utökniug med hjälp av en ökad centralstyrning. 89 () replik: Herr talman! ställde många frågor Vad som harhänt är helt enkelt att det har gått , och under den tiden har man påmånga punkter reviderat sinauppfattningar. , som fidigare var riksdagsledamot för län ochsom var varmt intresserad av dessa frågor, hyste då en uppfattnirig. harvi andra representanter. i - och det har varit positiva år - och även med en visserfarerihet av lärisstyrelsearbete tycker jag att det är fråga om vitt skildauppgifter, äveu om man på vissa punkter kommer i beröring med varandrasproblem. Jag har infe ändrat den uppfattning som jag utvecklat.Jag tycker inte att landstingen skall ta över uppgiften som statens förlängdaarm i länet. Laridstingen skall ta hand om det som de har attsköta, som sjukvårdsfrågor och omsorgsfrågor samt utöva tillhörandebeskattningsrätt. Landstingensuppgifter kan ju komma aft ändras framöver i olika etapper - def vet vi rättlitet om , och många arbetar med den problematiken. Jagtycker infe atf def förhållandet aff staten har en förlängd arm ute i lärielbehöver fjärma människorria fråri demokratin, Frågorna kommer i många fall såsmåningom ned på den kommunala nivån. Både och jag vet dock attdet är svårt att engagera människor i politiken både på nivå, pålandstingsnivå och på riksnivå. Det är ett annat och ännu mycket störreproblem. Jag tror dock inte att vara eller inte vara är någonavgörande faktor i det sammanhanget. Vadsedan gäller hur mycket folk vet och inte vet ville jag med mitt exempel visaaft jag litar mycket litet på de intervjuer som massmedia gör på detta tema.Jag far dem inte särskilt allvarligt. 1989/90:105 19 april1990 90 (vpk): Jag skall irite fortsätta debatteri om läri, hur varmt jag änkänner för def länet. Jag tycker inte heller att det är läge för denstora författningsdebalt och länsdemokratidebatt som försökte drai gång. Vi har diskuterat och fattat beslut om en nylänsförvaltning, och även om jag instämmer i många av de synpunkter som anförsför att man skall försöka få till stånd en länsförvaltning som alltmer blir ettlänsparlament, avslår jag alltså från den diskussionen . Däremotvidhåller vi i reservation 2 den uppfattning som vi gav uttryck för närlänsförvaltningsärendet senast behandlades. Def gäller då synen pånämndorganisationen och valordningen i länens organisation. På def viset kommervi alltså in på defta med den väldigt viktiga utökadeförtroendeman-namedverkan, som dock förmodligen inte kommer till stånd annat änkanske i en del län. Jagyrkar bifall fill reservafion 2. Men sedan nöjer jag mig med att nämnareservation 4, där vi i vpk tillsammans med yrkar på en förstärkningnär det gäller kulturmiljöenheternas personal. Man kan nästan säga att det ärenmarisenheter som har ansvaret för kulturfrågor och kulturbebyggelse-frågor iläricri. Vi yrkar således på en förstärkning med fem biträdande länsantikvarierDet finns,även motionsyrkanden om detta. Riksdagenhar ju beslutat atf ramen för tilläggslån till kulturhistoriskt värdefullbebyggelse skall utökas. Men har också beslutat om en del andraförstärkningar när det gäller stödet till kulturbebyggelse. 9Riksdagetis protokoU 1989/90:105 1989/90:105 19 april1990 tionerna blir således ännuviktigare och äunu mera arbetsbemängda. Detta styrker att det är nödvändigt attdet snabbare blir en förstärkning på den här kanten än vad regeringen föreslåri sin proposifion. Anf.91 (): Länsstyrelserna är, enligt vår uppfattning, visserligen en decentraliseradmen ack så central statlig verksamhet. Deras verksamhet bör lösas in isjälvsfyraride regionala organ under betydligt mer aktivalandsfirigsförsamlirigar Beslutet om att inrätta en samordnad länsförvalt-riirigbör därför upphävas euligf reservafionerna 1, 2 och 3. Avhela mitt hjärta delar jag den inställning som här har gett uttryckför Jag anser att och jag och även andra är i vår fulla rätt atttydliggöra vår övergripande syn på länsstyrelserna också i detta sammanhangutan att vi för den skull behöver få ett dacapo på den debatt som vi hade förbara några månader sedan. Resursernatill länsstyrelsernas naturvårdseriheter bör förstärkas med 50 milj. kr enligtvår reservafion 6. Vidare bör resurserna för livsmedelskontroll och tillsyn avutskänkningstillstånd förstärkas enligt reservationerna 7 resp. 8. Det här ärexempel på frågor som mycket väl kan hanteras av rent regionala parlament, ja,bättre än av den centrala statsmaktens förlängda arm i form av länsstyrelser. ErlirigBager, , begär i ett särskilt yttrande en översyn av länsindelningen,särskilt i . Jag delar hans uppfattning om att det behövs ensådan men ser gärna att den kommer i samband med en regionalsjälvslyrelsereform. Åven den djupt kända historiska indelningen av landskapskall vägas in i ett sådant förslag till reformerad länsindelning. Jag yrkar bifall till de grönas samtliga reservationer idetta betänkande undertecknade av . Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar Anf.92 (): I utskottets betänkande om anslag till länsstyrelserna behandlas ettantal motioner I flertalet motioner framställs krav på nya eller utökaderesurser till olika enheter inom länsstyrelserna, såsom de sociala enheternaoch kulturmiljö- och naturvårdsenheterna. I en cenlermotion tas frågan om densamordnade länsförvaltningen upp, och man kräver att det beslutet upphävs elleromprövas. Medanledning av motionerna om resurser till de sociala funktionerna gör utskottet,efter hörande av socialutskottet, ånyo ett tillkännagivande i frågan. Det ärangeläget atl länsstyrelserna tilldelas de resurser som krävs för atl uppgiflerinom dessa områden skall kunna fullgöras på elt tillfredsställande sätt. Övrigamotionskrav har utskottet avvisat. Detta har gett upphov fill ett antalreservationer, som jag här något skall beröra. 1reservation rir 1 ställer ceritern och krav på att riksdagensbeslut från angående en samordnad länsförvaltning skall omprövas ochupphävas. Reservanterna från nämnda partier och från Prot. vpk säger i reservation nr2 att beslutet avseende nämndsorganisationen och sättet för val avledamöter till nämnderna bör omprövas om reservationen . . ,.c,, Anslag till läns- ej vmner bdall. Jagär något förvånad över dessa motioner med tanke på att de här frå- gornautförligt har behandlats av ,varvid såväl bostadsutskottets som syn på länsstyrelsernasorganisafion och länsdemokrafifrågorna har belysts. Sedan fattadebeslut i frågan har infe något framkommit som föranleder ettannat ställningstagande, varför jag yrkar avslag på reservationerna nr 1 och2. Ireservation nr 4 yrkar och vpk att fem nya tjänster som biträdandelänsantikvarie inrättas utöver regeringens förslag. Det bör i detta sammanhangerinras om att kulturmiljöverksamheten har prioriterats i årets anslag tilllänsstyrelserna. Medel för tre länsantikvariefjänster har tilldelatslänsstyrelserna i , Jämtiands resp. . Likaså har detidigare anvisade engångsanslagen till länsstyrelserna i län och Ålvsborgslän permanentats. Ytterligare förstärkningar på kulfurmiljöområdef bör göras iett längre tidsperspektiv. Jag yrkar avslag på reservation nr 4. Ireservationerna nr 5 och 6 ställer och miljöparfiet krav på ökadeanslag till naturvårdsenheterna. har i sitt yttraude fillbostadsutskottet erinrat om den kraftigare resursförstärkning som tilldeladesnafurvårdsenheterna vid föregående års riksdagsbeslut. Vidare anses det att manbör avvakta genomföraridet av en samordnad länsförvaltriing inrian man tarställnirig fill ytterligare resursförstärkningar inom området. Bostadsutskottetdelar denna uppfattning. Jag yrkar således avslag på reservationerna nr 5 och6. Ireservafion nr 7 yrkar på ytterligare resurser tilllivsmedels-koritrolleri. Även i denna fråga har jordbruksutskottet yttrat sig.Man framhåller i sitt yttrande att fattade beslutom ett avgiftssystem som ger utrymme för en mer än fördubbladtillsynsverksamhet på området. Någon ytterligare resursförstärkning bör förnärvarande infe vara aktuell, varför jag yrkar avslag på reservation nr 7. Reservationnr 8 av anser jag vara tillgodosedd genom det fill-kännagivandesom utskottet gör om behovet av resurser till de sociala funktionerna. Jagyrkar avslag på reservation nr 8. Ireservation nr 9 yrkar folkparfiet på ett tillkännagivande beträffande behovetav resursförstärkningar vid handelsregistret i . Bostadsutskottetfiririer - i likhet med lagutskottet, som yttrat sig i frågau - aft registretshandläggningstider behöver åtgärdas - eventuellt genom en resursförstärkning.Vi går utgår dock från att regeringen följer frågan om handelsregistretsresursbehov och far det initiativ som erfordras utan något särskilttillkännagivande. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 9. Med det anförda yrkar jag avslag på samtliga reservationer och bifalltill utskottets hemställan i betänkandet. 1989/90:105 19 april1990 93 (); var förvånad över aff vi kommer tillbaka med vårt kravpå ett vidgat länsparlamenf och aft vi omprövar beslutet från deri 14 decemberLåt mig då säga att vi från ser detta som eft principiellt settoerhört vikfigt beslut och att defta kan få en allvarlig konsekvens. Om manhåller på att avlöva inflytandet på länsnivån finns det ju risk att man snartbara har två beslutsnivåer kvar Eftersomdef i stort sett inte har hänt någonfing i organisationsarbetet ännu och dennareform inte skall träda i kraft förrän finns det alltsåingentirig som hindrar från aft nu fatta eft annorlunda beslut, ettbeslut som helt skulle överensstämma med den planering som finns. Detär inte fråga om aft något arbete har behövt göras förgäves, utan man har istort sett ännu inte fått igång denna organisafion, och man kan därför så attsäga börja om - till att börja med tänka om och utreda och så småningombesluta om en ny organisation. Den organisation vi har kan som vi i serdet bestå till dess att det nya förslaget har lagts fram. Jaghar förståelse för aff vi inte på nytt skall fa upp en storförfaftningspoli-tisk debatt, men jag vill ändå ge denna lilla vidgning,eftersom det är mycket farligt att se en sådan här förändring som endast enadministrativ åtgärd. Denna förändring har ju ändå principiellt sett en mycketstor betydelse för medborgarnas möjligheter att få inflytande över desamhällsangelägeriheter som angår dem. Vikan gärna i debatten stanna vid atf diskutera vad vi tar upp i reservafion 2 omnämndeorganisationer Åven denna reservation är principiellt viktig sett fråndemokratisk synpunkt. Lägetär ju nämligen detta, att länsvägnämnderna, länsskolnämnderria och lika sålarifbruksnämndema i och med beslutet lades ned. Deuppgifter som dessa nämnder har haft skall tillsammans med de uppgifter somlänsstyrelsen har läggas över på en ny länsstyrelse som skall bildas.Vissa delar av länsbosfadsriämnderi skall också ingå, och denna nyalärisstyrelse skall få vidgade befogenheter på kommunikationsområdet, påskogsvårdens område och på trafiksäkerhetens område. Praktiskt taget alladessa sekforsorgans uppgifter, som förtroendemän fidigare har fattat beslut om,bakas nu in i en länsstyrelse. En följd av beslutet blir dessutom att deurialärisstyrelse, om den så vill, kan besluta aft irite irirätta några särskildanämnder inom sitt område. Vidbehandlingeri av dessa frågor i utskottet fanns det en bredmajoritet beslående av socialdemokraterna, vpk, och föraft det skall finnas fem obligatoriska nämnder De som motsatte sig detta varfolkpartiet och . föreslog vi från , vpk ochmiljöpartiet aff landstingen skulle utse dessa nämnder, eftersom ärdet enda demokratiska organ som finns på länsnivå. Närfrågan kom till behandling i kammaren hade och tänktom eller möjligen gått tillbaka fill siria ursprungliga uppfattningar; de harju ställt upp på den linjeri tidigare bl.a. riär det gäller utseendet pålänsstyrelserna. Detta gjorde att socialdemokraterna fick kalla fötter, och avden anledningeri kom den princip till som innebar att obligatoriet av- skaffades ochlänsstyrelserna själva fick utse ledamöterna i nämnderna och avgöra om de överhuvud taget skulle inrätta nämnder. Centernser detta som ett mycket allvarligt steg tillbaka i utvecklingen i fråga omlänsdemokrati. Det hade ju varit annorlunda om dessa partier hade varit bereddaatt säga att vi inom , där det finns företrädare för allmänheteri,ändå skall ha några nämnder kvar och aft allmänhetens organ, landstingen,skulle utse dessa ledamöter Då skulle det ändå finnas fragment av demokrati idetta. Men finns icke något fragment av länsdemokrati, utan del ärregeringens förlängda arm, , som lägger under sig alla dessalänsangelägenheter Länsstyrelserna själva avgör om de skall vidga verksamhetentill att omfatta nämnder eller om de skall ha dessa uppgifter under sig själva. Vimenar därför aft det är viktigt atf man ändå försöker tänka om i dennadelfråga, och jag vill därför, för den händelse vårt krav i reservation 1skulle falla, än en gång yrka bifall till reservafion 2. 1989/90:105 19 april1990 94 (): Jag vill bara säga något till om reservation 9. Jagtycker den är elt bra exempel på tesen att politikers uppgift inte är attsjälva driva företag, utan atf ge företagen förutsättningar aft arbeta. Länsstyrelseni läri har enligt min mening inte lyckats med detta i och med irite har kuunat få fram tillräckliga resurser för att kunna minskahandelsregistrets ärendebalans. Närdenna mofion väcktes låg ärendebalansen , och har mankunnat minska den Detta har även lagutskottet påpekat. Jagtänkte att jag skulle ringa och höra hur ärendebalansen var Jag försöktei ungefär två och , men jag lyckades aldrig ens komma fram påtelefori. Då tänkte jag på den företagare som kanske vill komma i gårig med erisommarverksamhet, behöver sitt haridelsregisterbevis riu och försöker ringa ochfråga var det ligger Men denne företagare kan inte ens få ett telefonsvar! Så skall vi inte ha det ommcnirigeri är att vi skall främja näririgslivet, Anf.95 (): framhåller atf beslutet om en samordnad länsförvaltningprincipiellt sett är oerhört viktigt, och jag delar den uppfattningen. Jagvill emellertid erinra om att det beslut vi fattade föregicksav en omfattande utredningsverksamhet, av ett remissarbete och av enförsöksverksamhet i . Området har alltså penetrerats noggrant. Jagdelar inte heller och uppfattning att man här kan blandaihop landstingefs verksamhet med . är statensregioriala organ och måste också spela den rollen. sade vidare att ingenting har hänt i organisationsarbetet och att detfinns tid. Men det har faktiskt hänt något på detta område, det har nämligentillsatts en organisationskommitté med en utredare från varje länsstyrelse, enkommitté som arbetar med förverkligandet av den sam- 1989/90:105 19 april1990 ordnade länsförvaltningen.Jag tror att denna kommitté för att kunna göra ett bra arbete behöver den tidsom den nu har framför sig till genomförandet av detta. Jag tycker inte aft manheller skall dra några förhastade slutsatser om nämndsorganisationen. Jag trornämligen att denna kommitté kommer att överväga en nämndsorganisation som blirväl avpassad. Viskall också erinra oss att det i debatten förra gången faktiskt gjordesundantag för både och . Därför kan det vara riktigt och kloktatf deriria orgariisationskommitté får möjlighet att anpassa organisationentill resp. länsstyrelses behov och förutsättningar Dessaledamöter väljs av , och länsstyrelseri är i siri tur vald avlandstinget. Så visst finns det, , en demokratisk koppling. Närdef gäller reservation nr 9 anser jag fortfarandeatt det är regeringens sak alt ta slällning till behovet av resurser Men både ilagutskottets yttrande och i utskottets skrivning, som tillstyrker lagutskottetssynpunkter, framförs att situationen är besvärande för handelsregistret iStockholm och att problemet eventuellt måste lösas genom en resursförstärkning.Jag menar alt det därmed är till fyllest och att vi får avvakta utvecklingen. 96 (): Jag skallinte förlänga den här debatten så mycket mera. Egentligenvar avsikten med vår motion att ge såväl socialdemokraterna -inte minst iutskottet, men även de här i kammaren - som och enchans att tänka till och tänka om i den här frågan. Jag är besviken över atlni inte har gjort det. GuririarNilssori, varkeri utredningen som föregått detta beslut eller försöksverksamheteni bl.a. Norbotten och har förespråkat den ordning som är beslutad.Ingen har ens varit inne på tanken att länsstyrelserna skulle se ul på det sättsom anges i den kompromisslösnirig som i stort sett diskuterades fram underpågående debaft när def stod klart att socialdemokraterna skulle förlora ivoteringen. Dennakompromisslösning innebär att det inte garanteras i beslutet och författningenaff förtroendemännen via en nämndorganisation skall ha infly-taride överarbetet. Slutligeriär det riktigt atf mari inte bör dra förhastade slutsater Om någonting harhänt, firiris det anledning till oro. Det har inte försports i de rapportersom jag har fått, att det finns ett särskilt stort intresse ifrån länsstyrelsernassida att vilja släppa ifrån sig de uppgifter som de i och med defta beslutblivit ålagda, nämligen att inrätta nämnder Iregeringens proposition, som således inte antog, förespråkade man femobligatoriska nämnder, och det var ändå ett steg i rätt riktning. Menriksdagsbeslutet undanröjde propositionen på den här punkten. Det ser jag somallvarligt, och jag trodde att man skulle ta chansen att tänka till när manfick litet lid på sig, eftersom beslutssitsen var ganska hektisk och majoritets-förhållarideriaplötsligt svängde när och folkpartisterna plötsligt ändradeuppfattning. Men tydligen är man nu beredd att fortsätta att arbeta på detta.Det tycker jag är synd, men vi får återkomma och se vad beslutet får föreffekter Jaghoppas atf man på länsstyrelserna skall inse att det är viktigt att demokrafinvidgas och att uppgifterna utökas genom att man inrättar nämnder Anf.97 (): Jag vill bara till säga att jag tycker att lagutskottetsskrivning och bostadsutskottets instämmande i denna visar att det behövsresurser Def hade varit positivt om ni hade anslutit er till folkpartiefslinje, atf detta skulle ske . kanske det återigen dröjeralltför . försöker hela fiden att locka in i den här författningsdebatten,men i mitt första inlägg sade jag att jag inte är benägeri att ta upp dendebatten . Dels har vi fört en sådan debatt, dels rör sig det härom ett annat ärende. Därför ber jag att få avstå. 1989/90:105 19 april1990 AnL 98 (): Det fanns tid till att tänka efter även då vi vid tvåtillfällen diskuterade detta. Den kompromiss som träffades var kanske infe endålig kompromiss, tvärtom. Närdet gäller organisationen med obligatoriska nämnder var vi redan tidigare innepå att det behövs undaritag. , och flera andra lärisstyrelserarimälde behov av att bli undaritagna från den generella regeln med femobligatoriska nämnder Vibör avvakta organisationskommittén och se vad den kommer fram fill. Jag troratt den kommer att göra ett gott arbete och föreslå en organisation som är välanpassad till resp. länsstyrelses förutsättningar Demokrati-aspekterna skallnaturligtvis också beaktas. Inteär det så, , att de förtroendevalda inte har något inflytande. Detkommer att väljas styrelser till de nämnder som tillsätts, ledamöterna väljsav den landstingsvalda styrelsen i . Därmed återspeglar den ocksåden politiska situation som föreligger inom resp. region. Jag tycker atl vi har nåttfram till en bra lösning. Anf,99 (): sade att demokratin blir bristfällig genom den nyalänsstyrelseorganisation som förestår Jag vill påminna om atflänsstyrelseledamöterna ju är valda av . De representerar länet ochdeskall nu ta del av en utredning. mitt hemlän har det tillsatts en kommitté med en ledamot från varjeparti. Denna kommitté skall se över vilka nämnder som bör inrättas. Jag troratt man kommer fram till en alldeles utomordenflig lösning. Då kan varje lärise över vilka nämnder de vill ha och vilken organisation som lämpar sig bäst. Ioch med det fattade beslutet om länsstyrelseorganisationen företas faktiskt endecentralisering, . Jag kan inte förstå varför sig en decentralisering i det här fallet. I andra sammanhang är juAgne för en decentralisering. Här finns en möjlighet för varje län attgenomföra en organisation som är anpassad till länet. Jag trodde att tycka att det var väldigt bra. Det är därför som vi 1989/90:105 moderater har ställt oss bakom att man infe behöver ha en likartad nämnd- sammansättning ochlänssfyrelseorganisation över hela landet. får man möjligheten att anpassaorganisationen till def egna länet. Jag ser detta som eft klart framsteg när def gällerorganisatiori och decentralisering av besluten. Jag trodde faktiskt att vi varöverens om detta, . AnL 100 (): Jag kan ställa samma fråga till som jag tidigareställde till Irigrid beträffande . Vadhar egentligen hänt hos , eftersom man nu understödjer möjlighetenatt det är statsmakternas föriängda arm som ska styra ute i länen, infe länensjälva? i andra sammanhang brukar ju moderata samlingsparfiet tala omfrivilliglinjen. Detfiriris gradskillriader när det gäller decentralisering. Genom denna kompromissbegränsade och koncentrerade inflytandet riär det gällerlänsangelägenheterna. I varje fall öppnades deri möjligheteri riär man sade atfdef inte skall finnas obligatoriska nämnder I stället för fem nämnder med minstsju ledamöter i varje uämnd, får man nu länsstyrelser med maximalt 15ledamöter, varav 14 utses av och den femtonde - som i många länavgör majoritetsbesluten - tillsätts av regeringen. En sådan decentraliseringär jag inte tillfreds med. Jaghävdar - och där håller jag regeringen för räkning - aft i den delen varregeringsförslaget mer decentralistiskt, eftersom fem nämnder multiplicerat medminst sju ledamöter blir 35 länsföreträdare med möjlighet att påverka dennautveckling, och det är mer än de 14 plus 1 som , om de vill, kan fa hand omansvaret. Jaghoppas att det inte blir så, utan att i stället medverkar tillaft man får dessa länsnämnder I så fall blir inte skadan så stor Jagdelar uppfattningen aft det är självklart att alla län och länsstyrelser intekan stöpas i samma form. Därför har vi från sida aldrig motsatt ossaft def skall vara möjligt aft variera antalet nämnder Man skall kunna ha enannan organisation för Godand och för , vilket utskottets samtligaledamöter var eniga om. Vi ville också aft skulle göra etttillkännagivande innan den kompromiss som undaritog defta framlades. AnL101 (): Jag måste säga , aft jag själv har suttit i länsstyrelsenoch att jag sitter i två länsnämnder, och jag ifrågasätter starkt om det skallfinnas så många länsnämnder som finns med de uppgifter de har Många av debeslut som vi fattar i de nämnderna går nämligen vidare till . Ochvarför skall det finnas två instanser som fattar ungefär samma beslut? Vi ärväl alla överens om att vi skall försöka rationaHsera arbetet även ute ilänen, och jag ser det beslut som fattades som en rationalisering. Atfdet blir några färre som beslutar behöver inte göra besluten Vi har var och en ivåra partier att se till att vi får de representanter