prot · GD0963 · 1989-12-31 00:00:00 — För dem är en demokrati, ett klart ochlysande ljus i mörkret; vi lyser för de förlryckla, för de oppositionella, förde förföljda. Eftersom respekterar mänskliga rättigheter tror deasylsökande att också tar emot offren för brott mot mänskligarättigheter. Men några av dem bedrar sig. Vi ser skakande scener Bulgarienturkar lar skrämda sintillflykt till kyrkor Panikscener utspelas när regeringen tar firsta på depolitiska förändringarna i . Vi ser skräcken lysa ibulgarienturkarnas ögon när de knuffas in i bussarna för all föras i väg. Detta har lett till all bl.a. statskyrkans helaledarskikt. inkl, ärkebiskopen, har vädjat till regeringen alt besinna sig.UNHCR har vädjat till regeringen att ta det litet lugnt. Och vi har alla deolika humanitära organisationer och samfund i som är mycket djuptbekymrade över denna hårdhet och kyla hos socialdemokraterna. Regeringen utgår från ett antal myter om flyktingarna,T.o,m, i den flyk-tingpolitiska skrivelsen talar man orn atl det sker enmigration från de fattiga länderna i världen till de rikare, till oss i norr.Men i själva verket kommer flyktingarna inte från de fattigaste länderna, ulande kommer från de av världens diktaturer som ligger i närhet. Dekommer från de av världens krigsskådeplatser som gränsar till . Och delfinns ingel utrymme i verkligheten för teorin att det är människor som kommertill för alt de är faltiga, I själva verket är del skyddsbehovet som driverdem till , och del är skyddsbehovel som borde vara det centrala när viskapar en flyktingpolitik i , Det hade varit så enkelt för regeringen alt ha stadga nogatt invänta de förväntade politiska iindringarna i och låta bulgarienturkarnastanna så länge som de hyser den välgrundade fruktan för förföljelse som deltalas om i , Del hade varit så enkelt! Tänk vilken splittringoch vilken polarisering man hade sluppit i ! Och man hade sluppit allförse de frärnlingsfientliga strömningarna i med argument för derassak. om man i stället hade valt den linjen. Vi andra, som inte har sannna möjligheter atl stålsätlaoss mot flyktingars skyddsbehov, har svårt att uthärda spädbarnens oroliga gråtoch föräldrarnas maktlöshet när de avvisas från , inie för all de intebehöver skydd utan därför atl saknar materiella möjligheter all la emotdem. Detta betyder inte atl vi i blundar försvårigheterna i flykting-moilagningen. Mer och mer står det klart atl vi harett systemfel i hela mottagningen. Starka, initiativrika människor som förmåttfly med sin familj under svåra ornsliindigheler och under avsevärt mod,behandlas niir de kommer till den svenska gränsen sorn hjälplösa paket. Destoppas in för förvaring iförläggningar utan alt vela hur länge, utan att kunna organisera sina liv. utanatt kunna ta kontakt med vänner och släktingar som flnns i , utan attkunna arbeta och göra rätt för sig, utan att kunna skapa sin egen tillvaro. Ofta anställs extra personal för matlagning och städning,för administration och kontroll, som de asylsökande lämnas utanarbete, utan meningsfulla uppgifter - att känna sig nyttiga med eller attfördriva den långa väntan med. Svenskundervisningen har fått svidande kritik förineffektivitet, för lång-samhel och för all den i sig utgör ell hinder förflyktingar med arbetstillstånd när det gäller att snabbt komma ut påarbetsmarknaden. Vi har i vårt flyk-tingmotiagningssystem skapat ensocialfallsfabrik i stället för ett värdigt mottagande. Vi hospilaliserarmänniskor, vi tar ifrån dem deras initiativkraft, och vi skall inte i så fallvara förvånade över de problem som uppstår i slutändan. Det behövs en ny struktur, en ny syn på flyktingens egnaresurser En sådan modell - att utgå från flyktingens egna resurser - är vad viskulle behöva för atl få flyktingmoltagandet på rätt köl. Låt flyktingarnavälja själva om de vill bo på förläggning eller hos vänner eller hos släktingarefter den första utredningen! Låt dem som vill ta sig fram själva också göradet. söka arbete och flytta till den kornmun som kan bjuda på arbete! Skapaarbetsmöjligheter även för "våntare"! Avreglera och lita tillflyktingarnas inneboende resurser! Så skapas del också mer resurser i , bådepenningresurser och känslomässiga resurser, för en generös flyktingpolitik. Säslår vi sönder stora delar av den socialfallsfabrik vi har. Och så tar vi varapå den kraft som finns hos flyktingarna själva. Vi rnåste utöver detta också slipa bort andrafriktionspunkter som finns mellan invandrare och svenskar. Vi behöver motarbetaden tendens som finns i vissa kommuner, att särbehandla flyktingar genom altlåta dem gå före i bostadskön. Vi skulle behöva omvandla bosättningsbidragettill ett lån. Det har fungerat förut och borde kunna fungera . Detskulle också göra alt flyktingar skulle leva mera efter de regler som visvenskar lever efter. Vi behöver också sätta locket på vår rädsla för att skapabostäder under en övergångstid rned lägre standard än vad man har normalt isvenska hem i motsvarande situation. Framför allt behöver flyktingar fätillfälle att arbeta sä fort sorn möjligt. Det tjänar inte baraflyktingpolitiken på, utan också den ekonomiska politiken. , en f.d. socialdemokratisk landshövding, harnyligen skrivit i orn den bitterhet han känt införåtstramningen av flyktingpolitiken; "begick socialdemokratin sill100-årsjubileum. Vid möten runt om i landet sjöng man den gamla kampsångens'människovärdet vi fordra tillbaka'. Fanns inte längre trakasserademedmänniskor från och andra kontinenters fattigländer med i kravet påmänniskovärde? Har den blekts, den självklara solidaritet över gränserna somfrån början gav den starka ränningen i socialdemokratins ideologi?" Jag villfråga med : Var flnns solidariteten i socialdemokratin när detgäller flyktingarna? Om ni återfinner den. så är ni välkomna att återigensträcka ut handen till , Anf, 68 PÄRGRANSTEDT(c); Antalet flyktingar i världen är ungefärdubbelt så stort som antalet svenskar. De flesta av dessa flyktingar finns iredan fattiga länder med mycket små möjligheter att bereda flyktingarna enmänniskovärdig tillvaro. Dessa flyktingars tillvaro är också mycket sällanmänniskovärdig. Den lilla riinnil av världens flyktingström som nårSverige uppgick till en dryg tusendel av detta stora antalflyktingar. Jag tror att det är viktigt att vi har detta perspektiv klart föross när vi diskuterar de svenska problemen rned flyktingmottagandet. Att delfinns så många flyktingar i världen är ett skrämmande bevis på hur illa ställtdet på många sätt är i vår värld och på hur många människor del finns som intekan leva under mänskliga omständigheter i sitt eget hemland utan som tvingasfly på grund av misär och på grund av förföljelse, oavsett om dennaförföljelse sker från statsmakten i hemlandet eller från andra folkgrupper ihemlandet. Det är viktigt att det finns en för människor somtvingas fly från sitt hemland. Det är också grunden för den svenskaflyktingpolitiken, berör egentligen endast en del av alla demänniskor som behöver söka sig en , nämligen de som utsatts förpolitisk förföljelse direkt från den berörda statsmakten. 1 har vilänge haft traditionen att även ta emot andra flyktingar änkonventionsflyktingar, om den förföljelse som dessa flyktingar är utsatta förär likvärdig med den förföljelse som konven-tionsflyklingarna ut.sätts för Jagtror atl vi måste inse att denna möjlighet rnåste finnas också . Mot denna bakgrund var det naturligtvis tragiskt med deninskränkning i del svenska flyktingmottagandet som det fattades beslut om här iriksdagen . Ändå motsatte vi i oss inte denna inskränkning.Anledningen till del var att anser att när vi i tar emotflyktingar måste vi också kunna göra det pä ett någorlunda rimligt sätt. Vimåste verkligen kunna bereda flyktingarna en , och vi måste kunna beredadem mänskliga levnadsvillkor Om vårt flyktingmottagande blir tillräckligt kaotiskt,undergräver vi det svenska folkliga stödet för detta flyktingmottagande ochdärmed våra förutsättningar alt långsiktigt föra en generös flyktingpolitik.Eftersom del svenska flyktingmottagandet i praktiken hade brutit samman ansågvi i atl vi fick finna oss i en tillfällig begränsning av det slag sorninfördes . Man kan emellertid kritisera element i detta beslut, t.ex.att det fick en retroaktiv karaktär Jag tycker alt det var ganskaprincipvidrigt. Jag har också personligen kritiserat det sätt på vilketman har hanterat lurkbulgarerna i . Min bedömning är att man har visaten alldeles för stor iver alt skicka hem dem till utan att försäkrasig om att omständigheterna när de kommer dit är godtagbara. Rimligen bör deåtervända till sitt land, men brådskan var verkligen onödigt stor. Det intressanta nu är emellertid hur vi skall gå vidare.Jag förutsätter atl den inskränkning i det svenska flyktingmottagandet som nuhar genomförts inte skall permanentas utan att vi i skall återgå vidare tolkning Men då måste vi också se till att vi kan hantera densituation som uppstår så alt inte ett nytt kaos utbreder sig. Om invandrarministernhade varit här, vilket jag nog anser att hon borde ha varit, hade jag betihenne redovisa hur regeringen nu tänker planera, så att ett nytt flyktingkaosinte uppstår. En lång rad åtgärder kan behöva vidtas. Vi måste förbättra värtflyktingmottagande. Vi måste komma fram till en sainsyn mellan stat ochkommuner, alla kommuner, om hur flyktingmoltagandet skall gå till, så attkominunerna ställer sig bakom den svenska flyktingpolitiken. Vi måste kanskeockså införa ett effektivare prövningsförfarande, så att vi kan försäkra oss omatt de flyktingar som vi tar emot verkligen är berättigade till en iSverige. Vi kanske måste ha ett bättre informationssystem, så att människor ide länder som flyktingarna kommer från vet bättre vilka möjligheter de har allverkligen bli mottagna i . är det ju en tragedi varje gång en familjkommer till och sedan måste sändas tillbaka på grund av att den inteuppfyller villkoren. Det är stora uppoffringar som ligger bakom varje försökatt få asyl i . Därför är det viktigt att dessa människor, innan desöker sig till , vet vilka förutsättningarna är Inte minst viktigt år det, vilket flera talare har nämnthär tidigare, att vi får en bättre samordning när del gäller flyktingpolitikenmellan de olika europeiska länderna. Det är helt klart att om några länder fören väsentligt annorlunda flyktingpolitik än övriga blir fördelningen mycketojämn i fråga om flyktingmottagandet i . Det kan också skapa heltorimliga situationer Jag hoppas alltså all regeringen verkligen utnyttjar denhär perioden med ett mer begränsat flyktingmottagande, som vi olyckligtvis harfått acceptera, för all se till att vi i blir bättre rustade att återgåtill den mer generösa tolkningen av den svenska flyktingpolitiken som vitraditionellt har haft och sorn jag förutsätter att vi skall ha också iframtiden. 69BERITH (vpk); Flyktingar skall vi ta emot därför alt debehöver skydd. Invandrare blir de som bedöms ha så stort skyddsbehov att defår stanna i . Det vore bra om vi kunde renodla debatten litet bättre närdet gäller dessa frågor När vi diskuterar flyktingpolitik uttalas ofta en uppsjöav argument för och emot alt vi skall ta emot flyktingar till vårt land.argument som att vi skall ta emot flyktingar för att det berikar vår kultureller för att vi behöver arbetskraft. Andra argument är att vi inte skall taemot mer än ett visst antal flyktingar därför all vår dimension av flykiingmotiagningenbara klarar av ett visst antal eller därför atl ullänningsfienlliga stämningarkan blossa upp i bostadsbristens . Alla dessa argument, fru talman, utgår från oss själva ochvåra behov. Alla dessa argument medverkar till att sprida och underblåsainvandrarfientliga stämningar på grund av att de är egocentriska i sinautgångspunkter Om våra invandrare kan bidra till att berika vår kulturoch kan bidra till att öka vårt välstånd genom sitt arbete är det naturligtvisbra. Hur vi på bästa sätt skall tillvarata resurserna och skapa bästa möjligaförutsättningar för detta iirinvandrarpolitiska frågor Den av fastställda invandrarpolitiken ärnu mer avlägsen än någonsin, därför atl det arbete som invandrarverkettidigare bedrev har upphört till förmån för akuta insatser inom flykiingmotiagningen. Invandrarpolitiska frågor bör i större utstriickningbehandlas inom olika områden som skola, barnomsorg, sjukvård, arbetsmarknad,osv. Naturligtvis behövs invandrarverket. Del skall ta ansvar för specifikainvandrarfrågor. Invandrarpolitiska frågor hörsamman med andrainrikespolitiska frågor som berör landets invånare. Jag började milt anförande ined alt såga atl flyktingarskall vi la emot därför att de behöver skydd, och jag vill komma tillbaka tilldetta. Flyktingpolitik och utrikespolitik hör samman. I har mycket häntunder den senaste liden i fråga om mänskliga rättigheter, murar har rivits,gränser har öppnats och tyranner har fallit. Dessa sleg mot större öppenhet ochdemokrati gläds vi alla ål. men vi får inte i den gliidjeyran glömma bort attdet finns en värld bortom , en värld där mänskliga rättigheter ständigtkränks. gasbombningar i , massaker iKina. tortyr i Turkiel, -ja. övergreppen iir många och sker dagligen.Massmedias reaktion är att om övergreppen sker ofta och sker långt från vårtland så förlorar de snabbt nyhetsvärde. Men våra röster, vårt engagemang ochvår upprördhet behövs. Dessa regimer behöver röster som envist ochoförtröttligt fördömer brott mot mänskliga rättigheter. Brott rnoi mänskliga rättigheter är den främsta orsakentill att människor söker en i vårt land. Vad gör för atlpåverka och förbättra situationen för miinskliga rättigheter i olika ländersamt vår målsättning för flyktingmoltagandet. som det är uttalat iutlänningslagen, är frågor som hör ihop och som bör debatteras tillsammans. Medutgångspunkt i flyktingarnas behov blir del absirrl att tala i termer av ettvisst antal, brister i administrationen och kultirrberikning, Atl behålla enhuman och generös flyktingpolitik tycker vi i vpk iir en självklarhet. Sverigebör där framstå som ett positivt exempel när egoismen breder ut sig och solidaritetenkrymper i EG-län-derna. iir ett litet land men ändå betydelsefullt i FN;sarbete. Vi har tagit många initiativ och arbetar för att förbättra situationenför mänskliga rättigheter i världen. För all vi skall kunna fortsätta på denvägen med framgång och trovärdighet bör vår flyktingpolitik ävenfortsättningsvis vara generös. Vpk anser att bestiimmelserna i 3 kap, 4§ andrastycket 2 utlänningslagen om siirskilda skiil all inte bevilja asyl böravskaffas. Redan innan regeringen fattade sitt beslut omen skärpt bedömning skickades många tillbaka till fortsatt förtryck genomhårdare praxis i bedömningen av dem som saknar dokument, genom att inte sättatilltro till flyktingarnas berättelser. Andra hindrades att komma till landetsgränser genom införande av visumlvång för vissa länder och genom allbetalningsansvar lades på iransporibolagen, Flyktingmoltagningen är i kris. Den fungerar intetillfredsställande. Då syftar jag inte bara på svårigheten att få ut vårainvandrare till kommunerna utan även på de missförhållanden som rapporterasfrån flyktingförläggning- 1989/90:63 8februari 1990 arna : avsaknaden av jouradvokaiverksamhet, bristen på läkarvård främst förtortyrskadade. Vpk anser därför att en allsidig kommitté rnåstetillsåttas för att se över frågan och komma med förslag till åtgärder för atllösa problemen i den direkta flyktingmottagningen. AnL 70 (); Jag har stått i denna talarstoloch talat om flyktingpolitiken i och flyktingarnas behov av skydd. Detfinns en del saker som jag kan komplettera med . har skrivit mycket som är tänkvärt,exempelvis: Var gång du värnarom ett träd. en albatross, en älv som hotas avförstörelse, då värnar du dig själv. Del är så att vi behöver behålla respekten för oss själva.Varje gång vi värnar om en annan människa i nöd och i behov av skydd, då värnarvi också oss själva. Del gäller alltså inte bara att värna naturen utan ocksåmänniskovärdet. I skrivs; Allt vad du gör mot en av dessa minaminsta, det har du gjort mot mig. Även om man inte är är detta etttänkvärt ord - det man gör mot de små människorna i samhället är avgörande förmänniskosyn och livsinställning. Kan man åse hur människor skickas tillbakatill uppenbart förtryck, tortyr fängelse och ibland till död, då har man kapaten bit av sin egen värdighet. Det är oerhört viktigt. Jag har sett skrivet på bilar och väggar; Vi valde inteflykten. Den valde oss. Det är väldigt viktigt att komma ihåg att människoregentligen inte flyr //'// utan de flyr/ra/; någonting som de inte kanstå ut med. En svagare ställning än den en flykting har finns nog inte. Detskulle då vara fångarnas situation. Flyktingarna har ofta varit fångar ellerriskerar att åter komma i den situationen om vi inte ger dem det skydd som debehöver Man har flytt från sitt hemland, har bränt alla broar efter sig, oftaefter en kamp och förföljelse som varat , kanske generationer-indianernas förföljelse i generationer och näst intill folkmord, aboriginernai - de har inte flytt hit men jag nämner dem som ett exempel pålångvarigt förtryck -maorierna på , palestinier, kurder,kosovoalbaner En sak är glädjande när det gäller flyktingar. Vårinställning till flyktingar har förändrats och toleransen har ökat, tvärtemotvad man säger . Jag är så pass kommen att jag har kunnat följadenna fråga . Det är inte så länge sedan som man talade om finnjävlarDe var inte välkomna hit. De var andra klassens medborgare. Det var inte sålänge sedan man tyckte att "norrbaggar" och danskar inte heller hadehär att göra. , med de friare öppna gränserna, förändrades dennasyn hos svenskarna. Det var inte heller så länge sedan - mera nyss-som mantyckte: Vad skall människor från . och häratt göra? Där har vi ändrat oss. Europeiska flyktingar tas iallmänhet emot ganska vänligt . Men vi sträcker oss inte längre än så. Såfort någon kommer utanför är det besvärligt igen. Jag ser med storförhoppning fram mot att vi även tar emot sådana flyktingar med öppna armar ochinte ser ner på dem.Detta gäller nalirrliglvis alla människor Så del har alltså hänt saker när detgäller toleransen. Jag vill se flyktingar sorn en resurs. De utgör enpersonell arbetskraftsresurs, I ett liige som vi har är de helt klart enresurs. Vi behöver arbetskraft inom alla områden. De utgör en kunskapsresurs.Många flyktingar som kommer hit har ofta en bra yrkesutbildning eller ärakademiker. De ger oss alltså också ytterligare kunskaper. Först kostarflyktingmoltagandet ganska stora summor, men sedan hinner de flesta betala avdel om under sin arbetstid. Dessutom är många av flyktingarna unga och t.o.m. barn. De hinner alltså betala igen om del visatsar på dem när de kommer hit. Vilka är det då sorn har varit med och hjälpt till allbygga upp det som vi har ? Det är många av de flyktingar som harkommit hit. Det är många av de arbetskraftsinvandrare som korn hit. Dessutom är det en annan sak sorn man sällan hör talas om.Vi försöker göra PR för på alla sätt och vis, I det sammanhanget utgöråtervändande flyktingar, som fått ett skydd här undan en fiirlig situation, enresurs för utomlands. Tänk bara på och ! Menvi behöver inte gå till så höga chefer. Det räcker med att länka på sådanapersoner som blir affärsmän eller ledare i sina länder. Om de har tagits emotsorn flyktingar och fåll en här kan del utgöra en PR-resurs som bidrartill alt bl,a, öka handelsförbindelser, skapa kontakter på kulturella områden ochpå forskningsområden. Delta nämns del sällan någonting om. Som jag ser det ärdetta positivt, och jag är övertygad om all många delar min uppfattning. Jag har tagit upp förtrycket påförläggningarna. Innan det ifrågavarande beslutet fattades hade jag inte hörttalas om något förtryck, men det har kanske förekommit. Det råder nubesöksförbud både för den som besöker förläggningen och för den som vill besökaandra som är flyktingar på förläggningarna. har det beslutats att man skallfylla alla sängar vilket kommer alt ställa lill ganska stora besvär. Om en ungfamilj har en säng över skall denna fyllas av någon. Det har under hela tidenförekommit att fyra unga män, flera kvinnor eller ensamma kvinnor med barn harbott tillsammans. finns det risk för att ett gift par placeras tillsammansmed en eller två unga män i samma lägenhet. För oss skulle detta förhållande ivissa fall kanske vara överkomligt, men hur det skulle kännas för muslimer kanvi helt enkelt inte sätta oss in i. En 92-årig lurkbulgarisk kvinna har skilts från sinasläktingar. Hon har flyttats från - där släktingarna finns kvar -till . Hon får inte vara nära sina barn. barnbarn och barnbarnsbarn undersin väntan i flyktingförläggningen. Jag har hört talas om två typer avundantagstillstånd. Beslutet från är en undanlagsklausul. Detkrispaket som presenterades innebär all del nästan är fråga omundantagstillstånd i nu när strejkrätten skall beskäras. Här måsteflnnas någon dold kunskap om kriser sorn inte är tillgänglig för alla svenskar,inte ens för alla riksdagsledamöter. Vi i ser en miljökris. Närman förstör naturresurser kan inte ens pengar reparera skadorna. nermiljöflyktingar i världen. Vi anser att det finns ell stort behov av ett undanlagstillståndför att reparera miljön. Jag hade för avsikt att ta upp och diskutera några gruppersom finns som flyktingar i , men det får jag återkomma till . Anf, 71 (); Jag blir faktiskt ganska upprörd når jag hörRagnhild Pohanka påslå att vi skickar tillbaka människor till tortyr och död.Det gör vi inte. Det är bra om den här debatten förs med engagemang, men denskall också föras med kunskap och insikt. Som det sagts i tidigare anföranden har debatten om den svenskaflyktingpolitiken varit intensiv . Regeringens beslut idecember om all endast ge asyl lill den som enligt FN;s flyktingkonventionbetraktas som flykting och till den som har särskilt starka behov av skydd harvållat mänga reaktioner En del tycker att beslutet är en skandal, andra anseratt det var ell bra beslut. Vad som hänt är att det svenska flyktingmottagandetbefinner sig i kris. Om det inte förhållit sig så, hade allting varit somtidigare. Men ökade antalet asylsökande mycket dramatiskt. Det kommellan 1 200 och 1 500 . kom ca 20 000 asylsökandelill , kom det lika många som det kommer tillNorge . Antalet människor på flyktingförläggningar har ökat från13000 till drygt 26000 . finns detca 7 000 människor på förläggningarna som har uppehålls- och arbetstillstånd,men som inte har någon komrnunplats. Dessa ca 7000 människor motsvarar 35 heltfullbelagda förläggningar. Hade de kunnat slussas ut i kommunerna, hadesituationen förmodligen varit en annan. Det är bristen på kommunplatser som är det storaproblemet. Trots att många kommuner ökat sitt mottagande räcker inte platsernatill. räknar med alt kommunerna genom avtal skall ta emot23000 personer under 1990- 1992. och dessa platser är, kan man säga, redanintecknade av de människor som finns på förläggningarna. Utslussningengår för långsamt. har endast 2 500 människor tagitsemot i kommunerna. räknar med att de som får uppehålls-och arbetstillstånd inte kan räkna med en kommunplats förrän . Virnåste se verkligheten som den är Del är denna kalla och krassa verklighet somhar framtvingat regeringens beslut, och inte någon socialdemokratisk vilja alländra flyktingpolitiken. Det måste man inse. Jag vill dock påpeka att vi intehar stängt gränserna. Vi har inte satt något tak för hur många asylsökande vikan la emot. och vi tar fortfarande emot asylsökande. Det kommer ungefär 700personer . Många frivilligorganisationer, asylkommittéer och kyrkorhar protesterat mot regeringens beslut och krävt i demonstrationer och iuttalanden att regeringen skall upphäva beslutet. Man frågar sig då; Vad åralternativet? Vilka förslag finns för att göra det möjligt för de flyktingarsom har uppehålls- och arbetstillstånd att komma ut i del svenska samhället,att få ett arbete och en bostad? Den frågan riktar jag till . Debatten om vår flyktingpolitik har till allra största delen handlat omriitten till asyl och om handläggningstiderna.