prot · GD09115 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag tror nämligen alt hon mycket snart kommeratt ge uttryck för alt hon inte kommer alt ställa krav på atl vi skallåtervända till del skallesystem som vi har . Detta system är ju utdömt avalla - inte bara av moderater utan ocksä av en enig opinion här i ochav arbetsmarknadens parter Jag tror mycket gott om den skallereform somriksdagen kommer all fatta beslut om, därför att skattereformen kommer altgynna svenskl arbetsliv. 5 () replik: vet mycket väl att del är vimoderater som under åtminstone elt par decennier har varit pådrivande när detgällt att få lill stånd en sänkning av skattetrycket och av marginalskatterna.Men det är bara atl tacka och ta emot när nu också andra ansluter sig lill vårakrav. beklagar jag dock att den växling mellanmarginalskatter och andra skatter som är på gång inte innebär att vi får densänkning av skalletrycket som så innerligt väl behövs, t.ex. när det gälleralt påverka arbetskraftsutbudel. vill inte ikläda sig statsrådets roll. Nej,men har ändå träffat en överenskommelse med regeringen. Jag villdärför gärna veta vad som är innebörden av överenskommelsen. Vad är det alltsåsom har gått med på när det gäller utredningen avarbetslöshetsförsäkringen? Är del den obligatoriska allmänna försäkring som vibegär som är på väg? 6 () replik; Det räcker med atl jag hänvisar lillreservationen. Med det svaret nöjer jag mig för dagen. AnL 7 (); "En positiv utveckling måsle komma helalandet till del ---- . "Så skriver , och moderalerna i eri gemerisamtre parlireservalion när det gäller arbetsmarknadspolitikens förutsättningar Där noteras också all den förda socialdemokratiska politiken kraftigt har förstärkt de regionala obalanserna. Många debattörer lalar om all del är nödvändigt meden högre arbetslöshet i värt land, och de ulgår då från den officiellaarbetslöshetssiffran på , dvs. Men om man tittar litet påvad denna rikssiffra innehåller, ser man rätt snabbt att det är storaskillnader mellan olika landsdelar och mellan olika kommuner Om man lar med de öppet arbetslösa och de som arbetar iolika beredskapsarbeten eller går i arbetsmarknadsutbildning- det är i principmänniskor som saknar ordinarie arbete - finner man alt ligger på dellägsta talet av arbetskraften och all ligger högst på . Delbetyder atl har elt 63 gånger så högt arbetslöshetstal som . Dethär är två exlremer, men om man titlar på många andra kommuner finner man atttalen för de människor som saknar fast arbete ligger på . De som talar om nödvändigheten av alt höjaarbetslöshetstalet från ca , till för att dämpa inflationentalar aldrig om dessa regio- nalaskillnader, som är så framstående. Risken är - del framgår när man studerar deolika politiska förslag som förekommer i debatten - atl arbetslöshetstalenhöjs i de kommuner och landsdelar där de redan ligger på , medandet blir fortsatt överhettning i koncenlralionsområden, som ligger påarbetslöshetstal på 0,. Med det vill jag säga atl vi i har utformatoch utformar vårt budgetalternativ på elt sådant sätt atl ulvecklingen blirjämnare och bättre över hela landet. Jag vill också passa på atl säga atlcentern inte kommer att vika från arbetslinjen. Vi har lagt fram en rad förslag som skall förslärkaarbelslinjeri och då främst i de delar av landet som har de höga talen. rätt kraftigt förstärkt den summa pengar som skall gå till all gearbetshandikappade arbete. Vi föreslår alt det skall göras väsentligt mycketkraftfullare insatser för all snabbi få ut invandrare i arbetslivet.Arbetslinjen bör gälla också för irivandrare. Vi föreslår slora insatser för alt bygga uppsmåföretagsamheten och för atl få i gång nya småförelag. Sådana insatser ger påsikt en stabilare och bättre arbetsmarknad. Viföreslår en kraftfull kunskapsuppbyggnad över hela landet. Vi har genom vår medverkan vid tillkomsten avarbelslivsfonden bidragit till alt förbättra dagens arbetsmiljöer och få nerantalet långtidssjukskrivna. Vi räknar med atl detta sammantaget skall ge eltväsentligt merutbud av arbetskraft på arbetsmarknaden. Dessa förslag kommer att leda lill, som jag sade, ettstörre arbelskraftsutbud, men de kommer också all leda lill en högre produktivitetoch ett större välstånd. Antalet stöddagar i arbetslöshetsförsäkringen skulledärmed minska kraftigt i de områden som ligger på arbetslöshetstal mellan3 och . Därmed skulle också stora pengar sparas på arbetslöshetsförsäkringen. Vi har föreslagit att detta skall lösas tekniskt genom all0,av arbetsmarknadsavgiften förs över till aktiva åtgärder för alt fåSverige i balans. ger 4,5 miljarder Vi riktar dessa pengar på elt sådantsätt att de i slor utsträckning går till infrastruklurella investeringar i delperifera vägnätet och inte minst i en bred kunskapsuppbyggnad, t.ex. genom ensatsning på mindre högskolor, forskningsanknytning vid de små högskolorna, osv. Vi har räknat på del här, och vi finner alt denna linjeredan första året är en god affär för riket. Men del är därefter som de storavinsterna kommer, genom atl arbelsmarknaden blir robustare och bredare i deregioner som inte har en så bra arbetsmarknad. Det kommer då atl ge godavkastning åren framöver. Avslutningsvis vill jag säga alt situationen i vårt land är sådan all vissa områden är myckel överhettade. Där uppstår eninflationsutveckling, som sprider sig över landet och som i snabb taktprissälter svenska produkter utanför världsmarknaden. Vi vill i cenlerparlietdämpa den ulvecklingen. Den ekonomiska aktiviteten bör däremot vara högre istora delar av landet, och del är där som vi riktar in vår politik. Detta lederlill en bättre ekonomi för riket och därmed till en bättre standard förenskilda människor rakt över Jag ber att fä yrka bifall lill samtliga de reservationersom har medverkat till. AnL 8 (vpk); Allas rätt till arbele aren grundläggandemänsklig rättighet. Denna rättighet måste också innebära atl man har en lön somman kan leva på. Så är inte fallet för många . De senasle siffrorna visaralt 524 000 personer måste få hjälp av samhället för att klara sill uppehälle. Del talas om den slora arbetskraftsbristen, men mer än 10000 personer förväntas förtidspensioneras . uppbär merän 350 000 personer förtidspension. Förtidspensionerna kostar staten ca 22 miljarderkronor . Många av förtidspensionärerna skulle kunna göra en fortsattinsats i sitt yrke om de fick arbeta i elt annat tempo eller i ett annat yrke,där deras handikapp inte utgör något arbetshinder Ca 150000 människor ingår i någon form avarbetsmarknadsåtgärder och uppskattningsvis 175 000 är latent arbetslösa ellerundersysselsatta. Till detta kommer invandrare och flyktingar som väntar påbesked om arbetstillstånd. Vi har i samhället en slor del handikappade som medett anpassat arbete och med anpassade arbetstider skulle kunna fungera iarbetslivet. Samlidigl har vi en skriande brist på arbetskraft inom sjukvård,barnomsorg, äldreomsorg och i industrin. Förelagen och kapitalet missbrukar arbetskraften.Många är de som utsorteras från arbetslivet genom arbetsmiljöns brister I dettaläge kan inte misshushållningen med arbetskraften fortgå. Då hotas slora delarav utbyggnaden av den offentliga sektorn och exportindustrins möjlighet tillexpansion. Därför måste arbelsköparna tvingas att satsa mer på miljöinvesteringarAlla skall ha rätt till ett meningsfullt arbete i en god miljö. Alltmerframstår dessa krav som en huvudfråga för samhällsutvecklingen. Det är viktigt alt redan nu ta itu med sårbarheten iSveriges näringsliv, i perspektivet av den väntade lågkonjunkturen, som man börförsöka komma till rätta med. Landels ekonomiska politik och statens insatsermåste inriktas på att bekämpa arbetslösheten, inte delvis stimulera fram enviss höjning av denna, som den ekonomiska politiken nu verkar inriktad på.Statsföretag, löntagarfonder och regionalpolitik borde omvandlas till redskapför en bättre arbetsmarknadspolitik. Utifrån denna grund kan en nationell politik formulerasför arbele åt alla, där följande huvudpunkter ställs i centrum; - Näringsliv ocharbetsliv skall utformas från en nationell självständighet grundad påinternationell solidaritet. Utformning av produktion, tjänster, service ochkonsumtion skall ske i samklang med social nytta, en bra arbetsmiljö, enmänniskovärdigt arbetsliv ulan utslagning, en regional balans, med atlklassklyflor och odemokratisk maktutövning elimineras och med människors behovav ett liv i icke-kommersiell riktning. - Elt nationelltindustrialiseringsprogram i samhällets regi upprättas. Programmet tar sikte påalt ge industrin en riationell bas med en ny struktur somindustriarbetet ges ett nytt och mer kvalitativt innehåll. - En allmänarbetstidsförkortning ingår i en politik för arbete ål alla och kan motverkautslagning och även förbättra människors sociala villkor 1989/90:1154 maj 1990 -Arbetsmarknadspolitiken måste reformeras och inriktas på atl skapa beslåendearbeten. Arbetsmarknadspolitiken skall även integreras med regionalpolitik ochekonomisk politik för arbete åt alla. Ansträngningar och stimulanser börsättas in för atl få en del av förtidspensionärerna tillbaka till arbetslivet. är arbetsmarknaden hårt segregerad.Fortfarande väljer unga kvinnor typiska kvinnoyrken och unga män typiskamansyrken i stor utsträckning. Ökade satsningar på informatiori om yrkesvaloch en "omvänd" prao-inriklning måste lill i skolorna för attmotverka dagens könssegrege-rade arbetsmarknad. Dagens arbetsmarknadspolitik bygger på sammaideologiska grundprinciper och har samma politiska målsättning som präglar heladen ekoriomiska politikeri för övrigt. Som en aktiv och integrerad del av deriall-männa ekonomiska politiken arbetar man för atl minska strukturella obalanser,eribart genom en anpassning till de krav som industrin ställer Det har sketl en förskjutning av arbetsmarknadspolitikensroll och målsättningar Från alt ha varit elt instrument för atl dämpakonflikterna mellan olika mål för den allmäriria ekonomiska politiken och genomolika åtgärder mildra de riegativa effekterna av den industriella ochekonomiska ulvecklingen, har den nu en annan roll. prioriterar man enbartålgärder som syftar till att underlätta och påskynda industrins strukturellaomvandhng helt på arbelsköparnas egna villkor vilket förväntas ge ytterligareregiorial obalans och ökade klassklyflor i samhället. Vpk anser alt arbetsmarknadsutbildningen är en del avsamhällets vuxenutbildning och atl den bör stödja dem som har den svagasteställningen på arbetsmarknaden. Den bör verka för uppfyllelsen avfördelningspolitiska och sociala mål. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till samtligavpk-reservationer lill dessa betänkanden. AnL 9 ANNAHORN AF (): På arbetets marknad köpslås det omarbetskraft - energi i olika former, som skall inriktas så att köparen fårenergin omvandlad till en mer ordnad form. Plåtar och böjs, förses medkullager och kedjor, blir till en cykel. Bokstäver ordnas i prydliga rader. 28små svarta krumelurer kombineras i ständigt nya formationer, som signalerar nykunskap, som kanske används, kanske inte. De inspirerar lill krig eller fred,till eri uppfinnirig, blir en maskinbruksanvisning eller barnels första dikt.Det är spännande intill omöjlighetens gräns att tänka på all den energi somflödar i starkare eller svagare strömmar i olika former genom biosfären,arbetets energi, med soleri som källa och atmosfären som sophög. Och sophögenförses ständigt med riya outspädda oanvändbara sopor Det var väl dit jag egenlligen ville komma med den härinledningen. Allt blir till värmesopor och ju mer sopor vi producerar, deslofortare blir vi själva, människorna och även alll annat liv, till värmesopor Vikan alltså i viss mån själva avgöra hur länge det skall finnas liv på jorden,hur många generationer som får finnas efter oss. För det är en av livetsviktigaste lagar: Hur mycket vi än arbetar, hur mycket arbete vi än betalarför, hur sinnrika. "energialstrande"eller energisnåla apparater vi än konstruerar- alla kostar de mer energi än deger Trots atl mänga vet och alla borde begripa della alltmersynliggjorda faktum lever vi i en ocivilisation, som envist blundar och troratt vi blir rikare ju större och snabbare tillväxt vi kan åstadkomma, ju mervärmesopor som sprids där ute i rymden och gör vär planet fattig, förgiftad ochdöende . Många tror faktiskt ännu på att ekonomisk tillväxt itraditionell mening är nödvändig för allas välfärd, för rik och fattig. Jagtänker inte måla upp följderna av vårt slöseri; de är alltför välkända för atljag skall behöva spela domedagsprofet. Den här inledningen ville jag våga mig på här i plenisal, där meningen är att vi skall plädera för våra partiersreservationer och åsikter gällande arbetsmarknad och arbetsliv. Här försöker s, m, fp, vpk och c att hitta allamöjligheter att få människor att lönearbeta mer och få mer betalt saml attanvända mer och mer energi, ulan att egenlligen betänka att vi skyndar pä dennedbrytningsprocess som vi i eget intresse borde bromsa. Vi tror oss känna attdet är lönearbelet som ger oss värde och frihet. Frihet är alt ha ett arbele -så stod det under en valkampanj på bussarna här i stan.Lönearbete, menade man. men det hade inte smakat frihet i samma grad. upptäckte under sina studier avarbetslöshetsersättningen atl den är uppbyggd med det avlönade arbetel sommodell; dess former kunde inte förklaras utifrån allmän solidaritet. Reglernaför sjuka och svaga är utformade efter vad som gäller för friska och starkainom lönearbetet. ATP innebär en förlängning av lönearbelet ända intill döden,säger hon. Jag tillägger atl den som inte fogar sig i arbetsmarknadensspelregler inte heller får någon ATP, trots att denna person kanske levtlättare på jorden och inte lärt på dess tillgångar i samma utsträckning som deduktiga, beundrade och belönade. Jag låter fortsätta; hon har så mycketklokt att komma med; "Men det handlar inte om vilkel lönearbele som helst.Det är industrialismens form av lönearbele som präglar dagens . Vilketbeiyder arbetsdelning, långt driven specialisering och rationalisering. Närden synen slog igenom på 1800-talel innebar den en underbar frihet. Tidigarehade löuear-belet haft en stark palriarkalisk karaktär blev det något mansålde lill arbetsgivaren under en del av dagen, sedan hade man inte mer medhoriom att göra. blev arbetet, som alltmer delades upp ispecialsysslor ute på de nya fabrikerna, anonymt. Det blev till ellframställande av varor utan personlig prägel, ell mekaniskt producerande avting. Och del var alltså denna industrialiserade form som varförebild för den offentliga sektorn när den började byggas upp. Mänskligarelationer inom vård och omsorg förvandlades till varor Det opersonliga, delanonyma, gjordes till norm för arbetel och dess organisation. Att del här fortfarande gäller märker man i språket. Dettalas om 'konsumtion' och 'produktion', om 'levnadsår per insatt krona' m.m.inom sjukvården och den sociala omsorgen. Ord som står för en opersonlig, materiell syn påverksamheter som egenlligen handlar om del personliga, del mänskliga." -Så långt . Men vi lever ännu i industrialismens tid och lagar ochlappar på regler och förordningar för att gömma skavankerna. Alla måste vispela med eflersom vi naturligtvis alltid är intimt beroende av den värld videlvis själva skapat -i all välmenirig, förstås. Och på måriga säll ärsamhället bättre än del palriar-kaliska förindustriella. Men alla är vimedvetna om alt vi utvecklas; kanske kan vi t.o.m. hitta ut ur industrialismensslöseri och personlighetsfrämmande kultur Människorna är på många sätt kunnigare och kan intelängre undanhållas information. Överheten har fått svårigheter med att styraoss. Många ser vad vi håller på all förlora i den traditionella tillväxtenssamhälle. Del är ell ständigt återkommande tema när den gröna rörelsensmedlemmar från hela världen träffas - det är ett ständigt återkommande temaockså i många andra sammanhang. Vi fösöker hitta stigar in i nästa samhälle, det som vitills vidare kan kalla del postinduslriella. Där är inte lönearbele den endamöjligheten till trygghet; där har vi också tid för del informella, delobetalda arbetet, som ger en helt annan trygghet - och självtillii, som är enav demokratins viktigaste grundstenar Där är inte arbetslösheten en fiende,förr då bara en annorlunda frihet gentemot lönearbelet, en frihet som man harmöjligheten alt fylla med t.ex. omsorgsarbele eller personligt skapande. När vi arbetar oss igenom alla partiers motioner om - somnu - arbetsmarknad och arbetsliv finner vi det ofta svårt att stödjaförslagen, eftersom de bygger på tilltron lill den ständiga ekonomiskatillväxtens välsignelser, som vi inte själva tror på i . Vad kan vi göra? Salsa på något nytt och starkt,underifrån växande, som känner sin optimala storlek, sin lagom-storlek,småförelagande med eget ansvar. Satsa på utbildning och kunskap. Självaförsöka leva lätt på jorden. Aldrig glömma de små i samhället. Ta den hänsynsom dagens regler kräver, men kliva över gränserna till morgondagens samhälleså fort tillfälle ges. Sälta elt ekologiskt anpassat pris på energi och miljö. Vi stödjer alltså alla de förslag som vi anser hjälperdagens människor eller som vi tror för oss närmare morgondagens humanekologisktrika samhälle och som minskar onödigt energispill. Till slut vill jag yrka bifall lill alla de reservationertill dagens AU-betän-kande som bär . Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar 10LAHJA EXNER (s): har vi atl behandlaarbetsmarknadspolitik, arbetslivsfrågor och anslag lill lönebidrag förförtidspensionärer m.m., alltså lunga politikområden som är avsedda attfungera som instrument på vår arbetsmarknad för att människor skall finnalämpliga arbeten för att skapa säkra arbetsplatser och goda arbetsförhållandenför den enskilde och ytterligare möjligheter för de människor som har förloratdelar av sin arbetsförmåga. Jag vill för ordningens skull yrka bifall lill utskottetshemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkanden nr 11, 12 och 23 och avslagpå samtliga reservationer som fogats till dessa. Arbelsmarknaden har fungerat mycket bra under de gångnasex sju åren. Anlalel sysselsatta har stadigt ökat, antalet arbetslösa harkraftigt minskat och har även de korta deltidernabytts mol långa dellider eller mot heltidsjobb. Arbetshandikappade och andragrupper som har svag ställning på arbetsmarknaden har fått större möjligheteratt finna arbete, osv. Bara ökade antalet sysselsatta med ca 65 000personer, och har anlalel sysselsatta i industrin ökat. Vi har kunnat glädja oss ål alt rätten till arbele ochegen inkomst har kommit allt fler till del, men trots atl människornasarbetsutbud ökat med ca 400 000 personer har arbetskraflsefterfråganvarit så stark alt bristen på arbetskraft har ökat oroväckande snabbi. Från allha börjat synas i de sysselsätlningsstarka områdena och avse välutbildadarbetskrafl har brislen på arbetskraft gradvis fått en mer generell karaktär Det finns nu dock vissa tecken på en försvagning avefterfrågan på arbetskrafl i vissa sektorer, men är det svårt allfå tillräckligt med arbetskrafl lill slora delar av vår arbetsmarknad. Vi harstigande kompetenskrav och hög personalomsättning på en del arbetsplatser ochdella ställer slora krav på arbetsmarknadspolitiken. Ulvecklingen av de långa sjukfallen, antalet arbetsskadoroch förtidspensioner pekar på alt vi har betydande problem när del gällerarbetsorganisation och arbetsmiljö på många av våra arbetsplatser. Utskottet gör bedömningen atl den höga sysselsättningenkomer alt öka ytterligare, men ökningen blir inte riktigt lika kraftig somtidigare. Den rådande överhettningen och kostnadsutvecklingen i ekonomin måstedämpas om elt framtida besvärligt arbetsmarknadsläge skall kunna undvikas. Arbetsmarknadspolitikenhar varit och är ett viktigt kompletterande instrument för att förverkliga detövergripande målet för den ekonomiska politiken om full sysselsättning. De ibudgeten föreslagna åtgärderna för atl säkerställa full sysselsättning genomen utveckling av arbetsmarknadspolitiken i riktning mot utbudsstimulerande ochtillväxtfrämjande åtgärder ger enligt vår uppfattning förutsättningar för enfortsatt framgångsrik arbetsmarknadspolitik. När del gäller arbetsmarknadspolitikens inriktning har vien myckel stor spridning av åsikter i utskottet, men av en del reservationerkan ändå utläsas ell visst erkännande både till regeringen och tillarbetsmarknadsverket för den inriktning som arbetet har och förförnyelsearbetet, som innebär ökad service till både arbetssökande och förelag. Centerpartisterna har enligt sin uppfattning uppfunnit enriklig dundermedicin, som i ett slag kan minska arbetslöshelsersättriingen med5 miljarder fr.o.m. , och de vill använda dessa medel på ett annalhåll i budgeten. Det vore dock oansvarigt alt minska påarbetslöshelsersältningsmedlen innan den kvarstående arbetslösheten är borta. organisation för enomfattande kritik i fyra reservationer Moderalerna och villminska antalet anställda myckel kraftigt och menar att verket har enöverbemanning i det Utskollet utgår i sin bedömning gällande personresurserfråri alt verket arbetar effektivt och decentraliserar resurser i möjligastemån både centralt och regionall. De kvarstående arbetslösa har ensammansättning som kräver större arbetsinsatser och ansträngningar när delgäller all förse arbetsgivarna med erforderlig arbetskrafl. Vi bör inte hellerglömma att riksdageri förser arbetsmarknadsverket med ett stort antal arbetsuppgifter Frågan om försäljning av arbetsmarknadsinstitutensrehabiliteringsljänsler berörs i reservation nr 10, där reservanterna begär enulredning i syfte att pröva förutsältningarna för alt bryta ul Ami-verksamhetenfrån arbetsmarknadsverket. De menar atl konkurrensen om institutens resursermellari dem som har anställning men behov av rehabilitering och dem som är förmedlingens och ;s ordinarie sökande kan bli svår Utskottet menar att det ärviktigt atl ;s erfarenheter tas till vara, så all människor som har jobbinte blir utslagna om de drabbas av sjukdom eller skador i arbetet. Denuppdragsverksamhet åt försäkringskassorna som det är fråga om kommer främst atlgälla sådana fall som uppenbarligen inte kan genom normala insatser avarbetsgivaren och företagshälsovården. Det vore en onödig och inhuman omväg attlåta dessa människor först bli utslagna och inte förrän därefter-somarbetssökande - få del av tjänster Vi utgår från atl försäkringskassornagör lämpliga avvägningar av vilka försäkrade som bör få tillgång till ;stjänster genom försorg. Också regelsystemet i samband med flyklirigars inträde påarbetsmarknaden och invandrares problem all komma in pä den svenskaarbetsmarknaden behandlas i delta betänkande och har resulterat i tvåreservationer från de borgerliga partierna. När del gäller flyktingars inträde på arbelsmarknaden svenska beslutat atl varje asylsökande först måste erhålla beskedom han eller hon får slarina i . Det pågår ell intensivt arbete för atlvi skall minimera väntetiderna, så atl individen snabbi får klara besked. Närbeslut fatlats om all den asylsökande har fått uppehållstillstårid beiyder detatl häri eller hon har tillstånd all arbeta och omfattas av arbetslinjen och avall den service som AMS är mäktig all erbjuda medborgarna. Det är angelägel atl invandrare och flyktingar snabbikommer ul i arbetslivet. Del underlättar anpassningen och ger dem möjlighetenatt skaffa sig en positiv iderilitel. Del är dock irite alllid så erikell.Hiridreri är måriga och kari variera från individ lill individ, men några avhindren kan samhället och vi här i sänka och kanske undanröja.Kunskaper i svenska språket är en viktig nyckel till framgång påarbetsmarknaden, och nya regler för sfi, svenska för invandrare, behandlas inomen snar framtid av . Genomförandet av undervisriirigeri sker ute i demottagande kommunerna, men den ger bra resultat först när den kompletteras medpraktisk tillämpning ute i arbetslivet och i umgänget med sveuskar och aridrainvandrare från skilda språkgrupper Del svenska samhället behöver arbetskraft, och vi behöverinte gå över ån efter vatten.