prot · GD09105 · 1989-12-31 00:00:00 — 146 ledamöter avstod frånall rösta. Härefter bifölls ulskotletshemställan med 146 röster mol 122 för reservation 49 av m.fl. 17ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 31 (arbetsmiljöavgifl m.m.)Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation 51 av Rikdinjer för den ekonomiska politiken och förbudget-regleringen m.m. Wibblem.fl., dels reservation 52 av med acklamation. Mom. 32 (avskaffande av obligatoriskt sparande) Först biträddes reservation 53 av m.fl. med 92röster mot 17 för reservation 54 av . 176 ledamöter avstod från attrösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 164 röster mot109 för reservation 53 av m.fl. 12 ledamöter avstod från altrösta. Mom. 34 (demokratisering av ekonomin) Hemställan Ulskoltels hemställan - som ställdes mol hemställan ireservation 56 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation57 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 35 (de allmänna riktlinjerna för budgelregleringen) Ulskotlets hemställan - som ställdes mot dels reservation58 av m.fl., dels reservation 59 av och , dels reservation 60 av och , dels reservation61 av , dels reservation 62 av - bifölls medacklamation. Mom. 38 (utförsäljning av statliga tillgångar) Ulskoltels hemställan - som ställdes mol reservation 64 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 39 (utformning av budgetpropositionen m.m.) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 65 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 40 (miljöaspekter i propositioner ochutredningsförslag) Ulskoltels hemställan - som ställdes mol dels reservation66 av och , dels reservation 67 av - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5 §Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av talmannen medgav kammarenalt de ärenden som hanri debatteras färdigt Urider återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgöraride i ell sammanhang i början avkammarens arbetsplenum . Tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 6 § Statliga lån till och kommuner Föredrogs finansutskottetsbelänkande /90;FiU14 Statliga lån lill och kommuner (prop. 1989/90:65). Statliga lån lill och kommuner 42RUNE (); I det förslag som vi nu skall la ställningtill föreslås atl staten skall ge elt län på 900 milj. kr lill kommunoch ett likadant lån på 600 milj. kr. Lånen skall ha enlöptid och vara amorteringsfria. Räntan skall motsvaraslalslåneräntan för ett femårigl obligationslån och betalas i efterskott.Dessutom föreslås, som grädde på moset, att staten under de tre första årenskall kunna medge ränte-frihel på lånet. Denna räntebefrielse ger, om nuvaranderänteläge håller i sig, och kommun ett tillskott påomkring 180-190 milj. kr , en subvention som alla andra kommuner och derasinvånare får vara med och betala. Enligt oss moderater är det framlagda förslagetförvånande. Vi kan inte finna något i propositionen som sakligt pekar på atlnämnda kommuner i någol avseende har en ekonomisk ställning som motiverarsärskilt slöd från staten. De skäl som nämns i propositionen såsom investeringar igator, kommunikationer, kultur fritid, social struktur och näringslivets behovär inte specifika för och kommuner Exakt samma problem brottasde flesta kommuner med i värt land. Del är visserligen sant alt storstäderna har en speciellsituation bland kommuner De har vissa utgifter som andra kommunerinte behöver räkna med i samma omfattning, men de har ocksä en skallekraft somöverstiger den genomsnittliga för riket. Varken eller har enkommunalskatt som avviker uppåt i förhållande till den genomsnittliga utdebiteringeni landels kommuner Del finns flera medelstora städer som har lägre skattekraftän dessa två kommuner och som inte erbjuds samma gynnsamma lånevillkor Man kanockså notera all varken eller ingår i något landstingsområde,vilket medför att de inte erlägger landstingskommunal skalteutjämnirigsavgift. Att dessa två kommuner hamnat i ett ekonomiskt prekärtläge beror på dåligt socialdemokratiskt styre, som kännetecknas av bl.a, högaskatter och brist på alternativ. Den offentliga sektorns kris är särskiltpåtaglig i storstadsområdena, där ijänstemonopolen inte kan tillfredsställamedborgarnas önskemål. Sociala problem har utvecklats som tar sig uttryck ibl.a. köer i barnomsorg och sjukvård, kvalitetsbrist och oro i skolan samtdålig trygghet för äldre. Men, herr talman, man kan därför inte förneka att Malmökommun och har ekonomiska problem. Dessa är i huvudsaksjälvförvållade. Räntefria lån skapar inte bättre förutsättningar för de tvåstäderna utan hindrar, enligt min mening, nytänkande och självsanering, somtroligen 1989/90:105 19 april1990 Statliga lån till och kommuner omsorg ochsjukvård, kvalitetsbrist och oro i skolan saml dålig trygghet för äldre. Men, herr talman, man kan därför inte förneka att Malmökommun och har ekonomiska problem. Dessa är i huvudsaksjälvförvållade. Räntefria lån skapar inte bättre förutsättningar för de tvåstäderna utan hindrar enligt min mening, nytänkande och självsanering, somtroligen är en betydligt bättre väg alt gå för de här båda kommunerna än atterhålla två statliga räntefria län på 900 resp. 600 milj. kr. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall lill reservation1 till finansutskottets belänkande nr 14. 43 (); Som nämnde är de skäl som anförs ipropositionen för lånen till och sällsynt dåliga. Avprincipiella skäl kommer jag atl yrka bifall till reservation 1. Jag villnämna tre särskilt viktiga motiv för atl säga nej till lånen. Det finns inånga kommuner i som har ekonomiskaproblem. Del är inte något särskilt med de ekonomiska problem som ochMalmö har Det finns kommuner som har större problem och kommuner som har mindreproblem. Skälen att särbehandla jusl och är mycket dåliga och ivarje fall inte markerade i propositionen. En annan egendomlighet i förslaget är all regeringen gesrätt att medge räntefrihet under vissa villkor ,vilket innebär en ganska betydande subvention till och . Mendelta gäller bara om regeringen vill. Kommunerna riskerar att få stå där ochbocka med mössan i hand, vilkel inte är en utveckling som tilltalar mig somfolkpartist. Man kan notera att regeringen i annal sammanhang harföreslagit att det införs en särskild invesleringsskatl jusl i , såkonsekvensen och logiken i regeringspolitiken förefaller mig sällsynt dålig.Del handlar uppenbarligen om att ta med den ena handen och ge med den andraeller vice versa. Det slutliga viktiga skälet för att avslå propositionen äratl man i löper risk att skapa en akutmottagning förkommuner. Vi har erfarenhet av s.k. akutmottagningar för förelag. Det var intenågon bra erfarenhet, och jag lycker all man skall la lärdom av della och inteinrätta en ny akutmottagning, inte heller för kommuner eller landsting. Av dessa skäl, herr lalman, villjag yrka bifall till reservation 1 och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 44IVAR (); Regeringens umgänge med kommunerna lar sigallt underligare former. Efler alt ha brandskattat kommunernapå mycket stora belopp har socialdemokraterna hittat en variant enligtvilken ett par utvalda kommuner skall få speciella stödlån. Först måsle man fråga sig: Vad är del för speciellt sommeriterar och för denna specialbehandling? De har liksom andrastorstäder, t.ex. , en del extra utgifter av en omfattning som demindre kommunerna inte har har de en skattekraft som inteoväsentligt över- siigergenomsnittet i riket, för del och för Malmös del . och är egna landstingsområden och hardärmed möjlighet till en total samordning och effektivisering av denprimärkommunala och landstingskommunala verksamheten. Socialdemokraterna hävdari andra sammanhang atl en sådan samordning skulle innebära betydande besparingar,t.ex. överföring till kommunerna av äldreomsorgen i dess helhel och av sjukhem.Man är också på väg alt överföra primärvärden från landstingen tillkominunerna. Här har vi då två kommuner som har hand om hela sjukvårdspaketetmed alla möjligheter att samordna och effektivisera. Socialdemokraterna utseralltså just och som skulle behöva ett särskilt slöd. Det årsvårt alt se logiken i della. och behöver inte heller erläggalandstingskommunal skalteutjämningsavgift, vilket betyder en kostnadsfördelför dessa två kommuner på i slorleksordningen 260 milj. kr . Skillnadenär alltså en lägre avgift med per skallekrona 1991 jämfört med andrakommuner Utskotlsmajoriteten anser atl regeringen skall ges rättall efter särskild prövning efterskänka räntan . Med enränta på betyder det. som alla förstår, 180 milj. kr. somman ger regeringen detta bemyndigande ikläder man regeringen någon sortsvärlds-banksaltityd. Del skall vara litet extra förmynderi. Ochkommunpolitikerna skall minsann visa. om de skall få denna förmån, alt de fören sådan kommunalpolitik alt kommunens ekonomi stärks och alt de vidtar deåtgärder som gör atl de bevisligen har en ekonomi i balans Jag lycker att del måste vara litet genant förkommunpolitikerna i och atl få denna extra misstroendeståmpel påsig för att de åstadkommer i budgetförstärkning Del finns ett annat skäl för staten att vara generös molkommunerna. Staten kommer under det närmaste året att låna mycket stora beloppav kommunala skattepengar ulan atl betala någon ränta alls. När det blir storalöneökningar beiyder detta, med det nuvarande avräkningssystemel i fråga omkommunalskatten, att det ramlar in kanske 5 - 10 miljarder extra i statenskassa som staten har under ett eller ulan alt betala någon ränta, ochdet är kommunens pengar. Om staten vill vara rättvis och logisk mot kommunernaborde staten ge kommunerna förskottsbetalning av de pengar som staten lånarräntefritt. Det finns utomordentligt små möjligheter attgöra en hell rättvis och objektiv bedömning av kommunpolitikens långsiktigaeffekter. Atl låta statliga utgiflsbeslui av denna omfattning vila på en såosäker grund måste i högsta grad ifrågasättas. Det finns inte heller någrasakskäl som talar för att just och skulle särbehandlas i dettasammanhang. Vi i anser därför att lån till och inteskall beviljas på föreslagna villkor. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. Ställiga lån till och Mah7iö kommuner 45JAN STRÖMDAHL (vpk); Det har blivit lilel fel i delta belänkandenär del gäller reservationerna från vpk. Detta är anmält till presidiet, ochdet skulle ha kommit ut ell rällelseblad. men del har jag ännu inte sett. 1989/90:10519 april 1990 Stadiga lån till och kommuner Sakläget är följande. Vi i vpk ställer oss bakom förslageni propositionen om lån till och kommuner Dessutom har vi elteget förslag från den allmänna motionstiden som går ul på all vi vill atlstorstäderna skall kunna låna pengar till utbyggnad av kollektivtrafiken. Vårmotivering lill detta är, inte minst till följd av , atl olikaavgifter -omrädesavgifier, bilavgifter, osv. - är pä väg att förverkligas.Dessa avgifter kan kommunerna ta in för all hjälpa lill alt finansiera enutbyggnad av kollektivtrafiken och därmed förbättra miljön i storstäderna. Menför att della skall kunna genomföras måsle dessa förstärkningar ochförbättringar av kollektivtrafiken ha skell i förväg. Därför är det särskiltmotiverat atl kommunerna får låna till dessa invesleringar som sedan gerkommunerna inkomster så all de kan betala tillbaka dessa lån. Ett särskilt yrkande har delats ut till kammarensledamöter Jag yrkar bifall till detta särskilda yrkande beträffande mom. 1 somhar följande lydelse: "1. beträffande lån tillGöteborgs och kommuner alt rfied bifall till prop. 1989/90:65mom. 1 och motion 1989/90;Fi713 och med anledning av motion 1989/90;Fi23yrkande 2 samt med avslag på motionerna 1989/90;Fil9, 1989/90:Fi20,1989/90;Fi21, 1989/90:Fi22, 1989/90:Fi23 yrkande 1 och 1989/90;Fi310 lill LånliU kommuner på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /90 under sjunde huvudtiteln anvisar ellanslag på . för att främja en utbyggnad avkollektivtrafiken." Därmed vill jag markera all vi ivpk inte ställer oss bakom reservation 2, vilkel vi gör enligt betänkandet.Däremot ställer vi oss bakom reservation 3 i vilken det föreslåsatt staten bör anslå 500 milj. kr för atl en ytterligare utbyggnad avkollektivtrafiken skall stödjas. AnL 46 (); Det här betänkandet är pä något sätt enintellektuell kollaps. Man har berövat kommunerna viktiga delar av derasinkomstskatter frän juridiska personer och fastigheter. Sedan upptäcker manatl vissa kommuner har ekonomiska bekymmer Då lycker man att de skall fä låna1,5 miljarder på synnerligen gynnsamma villkor Sedan är man i färd med attinföra ett kommunalt skallestopp. Del är alltså kaos, och jag häpnar Del finnsingen rimlig logik i själva hanteringen av detta. Det är en av anledningarnalill att vi i de gröna vill all hemställan i detta belänkandeskall avslås. Vi har sagt atl det är viktigt för storstadskommunerna altde kommer till rätta med en hel del av de trafikproblem som skapar så mångamiljöproblem. Därför har vi sagl all del är bättre att dessa kommuner fårspecifika lån på sammanlagt 1,5 miljarder som går direkt lill invesleringar imiljövänlig spårburen kollektivtrafik. Det anser vi år det enda rimliga föratt man skall komma i gång med lösningen av de problem som finns i dessaområden. Vi anser inte alt man skall göra på det egendomliga sätt som regeringenföreslår. Jag lycker alltså att det är fråga om en svårartat intellektuellkollaps. är jag litet förvånad över vpk;sställningslagande. Vi har nämligen i reservation 2 tillsammans ställt ossbakom motion Fi713. Med det anförda vill jag yrka bifall lill de reservationeri della belänkande som de gröna slår bakom. AnL 47 i (s): De tidigare anförandena har anknutit till enrad kommunalekonomiska frågor som i och för sig skulle vara intressanta atldebattera, men vi har i utskottet varit överens om atl vi skall föra dendebatten vid ett senare lillfälle. Jag skall därför försöka att hålla migstrikt till del avsnitt som avses bli behandlat, nämligen del betänkande frånfinansutskottet i vilket statliga lån lill och kommunerbehandlas. Del har tidigare nämnts all del i propositionen föreslåsatt och skall beviljas ett lån på sammanlagt 1,5 miljarder -900 miljoner lill och 600 miljoner lill . Det hemställs även allregeringen skall bemyndigas atl medge ränlefrihel avlånens löplid. Motiven för regeringens förslag grundas på de bådakommunernas ekonomiska bedömningar och på de analyser som regeringen hargjort. har det förts en del resonemang om detta och om hurkommunerna har ställl sig i detta sammanhang. Jag tycker atl man drar förlångtgående växlar när man för fram sådana argument. Det är faktiskt så alt delär kommunerna som gjort denna framställning. Från början var det ytterligarenågra storsläder som var med men som senare fann skäl atl lämna. Vi vet alla - och det har nämnts här tidigare - altulvecklingen i storstäderna är en annan än i medelstora och mindre städer Delär en rad saker som man allmänt inte har all brottas med i de mindre ochmedelstora områdena. Hela den här problemaliken skall belysas istorsladsutredningen. Där kommer nalurliglvis alla problem alt ställas i fokusoch på grundval härav kommer vi sannolikt all här i kammaren få laställning till olika åtgärder för atl nä rimlig balans i storstädernasutveckliug. Jag vill också nämna alt - det förvånar mig atl man iblandglömmer borl del - vi har ett skatleutjämningssystem som hjälpligt har fungeratunder elt anlal år. Såvitt jag kan bedöma är alla överens om alt det inte ärsärskilt bra. Del har snedvridit utjämningen mellari kommunerna. Det kom tillpå förslag som var signerat av den borgerliga regeringen, och systemet börjadetillämpas . är alla överens om all vi måsle justera och ändra det. Jagvill nämna alt en del justeringar redan har gjorts och beslutals i dennakammare. Dessa har inneburit alt storstäderna har fått lämna ifrån sigavsevärda belopp. Del beror på den justering som gjordes för all man skulle fåell rättvisare förhållande i skatleutjämningssyslemel. Kommunernas beräkningarhar i vissa sammanhang blivit någol felaktiga, och det har påverkal derasallmänna ekonomiska situation. När man gör sådana här bedömningar skall man lamed hela bilden. Om man bortser från en del av faktorerna kan man kanske förafram sådana argument som har gjorts här Ulskollsförelrädarna för moderalerna, ochfolkpartiet avstyrker i en gemensam reservation förslaget att riksdagenbifaller propositionen. Reservationen anknyter till de motioner som äravlämnade i anslutning lill propositionen. om intellektuell kollaps. Jag vet inte vilka bedömningar Stadiga lån till och kommuner Stadiga lån till och kommuner han görnär han anför del. Jag lycker faktiskt all det finns anledning atl titta på deförslag som framförts av miljöparliet i olika sammanhang. Jag skall inte dristamig atl göra det , men jag funderar ibland över hur del egentligen slår lillmed viljan all vara uppriktig och ärlig. Här lägger man fram förslag om mycketomfattande kostnader men man glömmer bort den ärlighet som man ofta utger sigför atl företräda. Man lalar inte om atl det faktiskt också måste finansieras.Alltför ofta gör man så. Jag lycker all del är en intellektuell sak sommiljöpartisterna borde fundera över. har en rad synpunkter Han för ett allmäntkommunalekono-miskl-politiskl resonemang. Jag kan hålla med om alt en del avdel han säger är angelägel all diskutera, men jag avslår från all göra del ianslutning till delta betänkande. Vi skulle hålla på om vi skullegöra del. Jag skall bara nämna atl jag delar allmänt meningen atl del finnsmånga kommuner som har ekonomiska problem. Det är ingenting att sticka understol med, del vet vi alla. Men det finns faktiskt skäl till alt storstädernahar alldeles speciella problem. har jag nämnt, nämligen de justeringar idet nuvarande skatleutjämningssyslemel som har genomförts, som har varitrikliga och som vi beslutat om i denna kammare. Dessa har gjort allstorstäderna har hamnat i en besvärligare ekonomisk situation än de skulle hahaft om vi inte hade gjort dessa justeringar Del är ett skäl som inte haranförts här i propositionen. Med det anförda, herr lalman, yrkar jag bifall tillhemställan i belänkandet och avslag på reservationerna. AnL 48 (); Helt korl vill jaglill i säga all om nu skalleutjämningssyslemel bara harfungerat hjälpligt och alltså inte är till fyllest i det här fallet när delgäller de två stora kommunerna , borde man i stället ha valtden vägen alt man hade ändrat skatleutjämningssyslemel och fått en rättvisarefördelning, och inte gett amorteringsfria och villkorligträntefria lån. Det är en väg som vi i oppositionen klart motsätter oss. 49IVAR (); Jag kan förslå all vill smygasig, men jag lycker all hans argument för att göra del är någol magra. Vad jagtog upp här hade ju direkt anknytning till det aktuella ärendet, all man skallge stöd lill två speciella kommuner och fä en analys av om det fanns sakskällill det. Det finns ingen analys av vilkel ingrepp detta var i den kommunalasjälvbestämmanderätten. Låt mig också påminna om att del faktisktär som gäng efler annan har motionerat om en rejäl översyn avdel kommunala skalleutjämningssyslemel. Vi har drivit på den frågan, men dethar varit väldigt trögt atl få socialdemokraterna all la itu med frågan ochgöra någol konkret. Del resonemang som för ger entankeställare; De stora kommunerna, de som i andra sammanhang framställs avsocialdemokraterna som om dessa skall bära upp hela , är dyra och harstora ekono- Tänk efter litet här om det inte vore på liden atl ävensocial-demokraterria började haridla mer för decentralisering och för regionalbalans i det faktiska beslutsfattandet. Då skulle vi i icke oväsentlig gradlätta de ekonomiska problemen i storstäderna. 50 (); Jag är lilel förvånad över påhopp på oss om vår vilja atl finansiera olika reformer i samhället.Om vill läsa vårt budgetförslag finner han verkligen atl vi harsett till atl finansiera de olika förslag som vi kommit med. Del finnsingenting av överbudspolitik. Jag tycker all det vore klädsamt om ArneAndersson ville läsa vad som har skrivits och inte kom med sådana påhopp sominte har med sanningen och verkligheten all göra. AnL 51 i (s): Till ; Del föreligger nuuppgifler-vi har fått dem verifierade - all man avser alt tillsätta enutredning om övergripande ändringar i skatteutjämningssystemet. Det vet RuneRydén. Del är klart alt man skulle ha kunnat gä den våg som talarom. Han säger att man i ställel skulle ha ändrat i skatleutjämningssyslemel.Jag tror sannerligen atl vi, når förslagen från den kommande utredningen omskalleutjämningssyslemel föreligger, får klart för oss hur situalionen totaltser ut. Då kanske de olika subventionerna kan regleras och justeras. säger alt jag skulle smyga mig. Detta äralldeles fel. Jag försökte på de korta minuter som jag hade på mig altredogöra för vad jag yrkar på. När det gäller den kommunalasjälvbestämmanderätten kan man alltid föra ett sådanl resonemang som IvarFranzén för. Men verkligheten är ju den alt vi eller regeringen inte harpådyvlat kommunerna några begränsningar i självbestämmanderätten. Deifrågavarande kommunerna har begärt dessa tillfälliga lån. Man har gått demlill mötes med hänvisning lill de motiv som är anförda. Kan man säga alt dellaär all tumma på den kommunala självbestämmanderätten? Någon ordning måste delvara. Om det hade varit fråga om generella åtgärder, kunde vi kanske haresonerat om della, men sä är ju inte fallet. Jag säger detta därför atl jag lycker all del är fel altriksdagspoliliker för resonemang som inte överensstämmer med verkligheten. Delär i detta sammanhang fel, , all påstå atl man här skulle tumma på denkommunala självbestämmande rätlen. Del är alldeles fel atl föra elt sådanlresonemang när de som blir föremål för åtgärderna själva begär atl få blidet. företrädare förde elt resonemang omstorstäderna. Han menade atl de är för slora och för olympliga. Vi behöverstorstäderna, och vi kommer alltid alt ha dem kvar Människorna vill ju bo ochverka där Miljöpartister och centerpartister ute i bushen må säga vad somhelst, men del är del verkliga förhållandet. Jag menar alt vi bör hjälpas åtmed att skapa harmoni i dessa sammanhang. Statliga lån till och kommuner 6 protokoU 1989/90:105 Statliga lån till och kommuner AnL 52RUNE (); Jag vill bara säga lill iGamleby atl han i sak givit mig rätt. Del var synd atl han inte gjorde detockså när vi realiter behandlade ärendet i utskottet. 53 (); Jag är myckel väl medveten om atl kommunernahar önskat sig lånen, men menar i alt de också harönskat sig förmynderiel, som lar sig uttryck i klara uttalanden av innebörden:Ajabaja, om ni inte gör så eller så, blir del inte någon ränleeflergifl. Vad jag reagerar mot är all man som vi, inkl.socialdemokraterna, talar om all ge kommunerna större frihet, förtroende ochsjälvbestämmanderätt säger: skall vi granska er rikligt noga i detalj, ochom vi tycker atl ni har handlat rätt, kan vi länka oss att bevilja er de 180miljonerna. Men om inte så blir fallet, får ni dem inte. Om socialdemokraterna vidare hade ställl sig bakom enöversyn av den kommunala skalteutjämriirigen när vi föreslog det, hade vi i dagkunnat ha det systemet i full funktion. Då hade vi inte behövt ta till depanikåtgärder som sossarna nu lycks tillgripa. Jag försöker poänglera i minförra replik all det är regional balans, en politik som gynnar både storstadoch landsbygd, som vi behöver och som står för. AnL 54ARNE i (s): Inte heller förmynderiresonemanget håller,. Jag skulle ha kunnat tänka mig atl acceplera resonemang, omman inte hade haft någon som helst spärr Vilka långivare, oavsett om det gällerstaten, finansinstitut eller banker, ställer några krav? Vi har i denna kammare i rad beslutat atlrekommendera kommunerna en viss begränsning av sin konsumtionsökning, nämligentill . Detta har man inte hörsammat i kommunerna. Är del inte i ett sådanlfall rimligt atl långivaren när sådana här resonemang förs säger; Vi lycker nogall ni, om vi beviljar del här, får ställa upp på det där Jag tycker att del ären myckel enkel och lätlfatllig situation.