prot · GD0981 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta är naturligtvis ingen fri förhandlingsrätt. Slutligen vill jag göra en kommentar till kvinnojourernaoch lill atl det är viktigt att de får kommunalt stöd. Jag tycker naturiigtvisatl del är viktigt. Med hotel om ett kommunalt skattestopp över sig är det dockknappast troligt atl kommunerna prioriterar kvinnojourerna. AnL 27KJELL-ARNE () replik: Det som är möjligt genomför vi , och delsom är omöjligt genomför vi . Så tycker jag atl man skallresonera. Därför gläder det mig atl statsrådet som avslutning på sin replikangav detta som målsättning för det framtida arbetet. Däremot känner jag inte lika stor tillfredsställelse överatt när det gäller den offentliga sektorn, barnomsorg ochannan omsorg som vi i säger alt vi vill skapa alternativ inom,använder som elt argument för atl vi skulle ha fel i vår strävan att t.ex.sekreterare inte kommer framåt, trots atl de har en mångfald av arbetsutbud.Detta är kanske litet grand av skillnaden mellan ,socialdemokraterna och oss i . Vi försöker se möjligheterna, och vi försökerinte hitta argument mot någonting. Vi tror alt en mångfald inom exempelvisbarnomsorgen skulle medföra att vi kunde infria det beslut som har fattats häri om atl barnomsorgen skulle vara fullt utbyggd lill 1991. kommer vi sannolikt inte'atl klara denna målsättning,sorn vi har varit överens om. Det beror till inte så liten del på att man frånsocialdemokraternas sida så konsekvent har motsatt sig varje form avallernalivlösning lill den typ av utbyggnad som man har låst sig fast vid. Vitror atl inom den offentliga sidan - där kvinnorna är den totalt dominerandearbetskraften, utom när det gäller de högsta chefsbefattningarna - finns enoändlig kraft, vision och framtidstro. Om de skulle få lov att utveckla dettaulanför del monopolföre- lagandesom den offentliga sektorn innebär skulle det hända mycket positivt när detgäller utbyggnad, service, kvalitet och inte minst när det gäller lönesättningen. Om inte kvinnorna får lika lön som männen för sammaarbete, kommer vi aldrig att komma särskilt långt i jämslälldhetsarbetet. Jagär ganska säker på atl har samma uppfattning, nämligen attlönen är väsentlig för atl vi skall nå framgångar i jämslälldhetsarbetet.Därför hoppas jag att socialdemokratin är beredd att ompröva sin uppfattning omatt vi bara skall ha den statiska utbyggnaden av den offentliga sektorn, somhar visat atl den inte klarar problemaliken. AnL 28 () replik; säger att projektpengarna ärstimulans för att öka kvinnorepresentationen i statliga organ, och vi får ocksåsiffror på ökningen. Det är bra alt vi får en ökning. Sedan säger atl pengarna även går till de politiska partierna ocharbetsmarknadens parter, eflersom de får söka av projektpengarna samt atlarbetsmarknadens parter också släpper till en del pengar själva. Del gör även kvinnoorganisationerna. De får stå för eninte så liten del av de små ekonomiska medel och möjligheter som de har Detsker också mycket genom frivilligt arbete. Frivillighelen behövs, och den ärnödvändig för att vi skall kunna komma framåt. Kvinnoorganisationerna arbetaräven för att öka kvinnorepresentationen i kommuner, landsting och på länsnivå,för atl nämna några exempel. Jag återkommer till att jag tycker att det ärangeläget med ett högre anslag lill kvinnoorganisationerna. Mera pengar skullege organisationerna större och bälire möjligheter atl arbeta på fler håll ochpä fler händer Det gäller att kunna stimulera, engagera, intressera, nå ut tillmånga och atl satsa på utbildning för atl öka kvinnorepresentationen i depolitiskt valda församlingarna. Skall vi få ett bra och fungerande samhälleförutsätter det att både kvinnors och mäns värderingar och erfarenheter tastill vara. Jag skulle vilja referera tillElise Bolding. Hon säger att om människan har elt mål, en framtidsvision, såpåverkar det hela hennes sätt att tänka och handla. Hon arbetar mot detta mål,och målet leder henne framåt. Det är viktigt alt ha ett mål, att vara på vägframåt. Del är en viktig uppgift att ge kvinnan samma rätt tillsamhället som mannen har Jag tror alt del krävs alt vi måste försöka öka deekonomiska möjligheterna i kvinnoorganisationerna, som bedriver mycket av dethär viktiga arbetet. Just nu förhandlar vi med EG om ett gemensamteuropeiskt ekonomiskt område, kallat EES. En väsentlig del av de diskussionernahandlar om det som kallas medborgarnas och möjligheten för ungdomarnaatl resa, studera och praktisera. Det handlar om kultursamarbete och omfackligt samarbete. Det handlar om miljöområdet, och det handlar omjämställdhet. Jag kan inte säga annat än att vi anser atl det här är en frågasom är i allra högsta grad levande i våra kontakter med EFTA och EG. Fråganbefinner sig inte alls i marginalen och vi är inte ointresserade. 1989/90:81 8 mars1990 emot sätter vårtställningstagande när det gäller medlemskap naturligtvis en gräns, precis som ialla andra frågor Jämslälldhetsfrågorna finns definitivt med i alla dekontakter vi har med EG. Vi har ett givande utbyte i jämställdhetsfrågorna. Vihar dessutom ett fint bilateralt samarbete med många av . Jag harsjälv varit i , och pratat om jämställdhet och sett hur vi kan utvecklavårt samarbete. Jag ställer mig något undrande inför påståendet atl delta inteskulle vara intressant för oss. Del är del. Vi söker efter sätt altdra nytta av och kunna samarbeta med EG när det gäller jämslälldhetsfrågorna. Jaghar aldrig sagt atl lönen är oväsentlig. Det är klart atl lönen är jätteviktig.Det är del uppvärderingen av kvinnojobben handlar om. Problemet är nu att vimåste få ordning på ekonomi. Vi måste få ned inflationen och kommatill rätta med obalanserna i ekonomin. Del har naturligtvis även kvinnorna alltalt tjäna på. Annars hamnar vi i ett läge med arbetslöshet igen. De ekonomiskabekymren kommer att slå mycket hårt mot kvinnorna, om utvecklingen fortsätterpå samma sätt som vi kan se att den gör . Detkan väl inte vara så, som kvinnan i den radioutfrågning som har nämnts sade,all kvinnorna skall ha lika myckel luft i lönekuverten. Det är väl inte lufl ikuvertet man vill ha, utan en rejäl förbättring av sitt ekonomiska läge. Lösningenpå problemet när det gäller det kommunala skaltestoppel är prioriteringar,precis som i alla andra sammanhang, som det har varit i budgetarbetet förregeringen under alla år sedan vi tog över regeringsmakten. Atl en del blev miljonärer berodde på alt staten hadeett stort budgetunderskott och fick låna pengar De som kunde låna ut pengartjänade på detta. Det gör de också med inflationen. Det är en av orsakerna.Det är därför som det är viktigt att ta itu med ekonomin och skaffa sig en helhetssynpå detta. Jagvill vända på del hela. Jag anser alt det är kvinnorna som har allt att tjänapå ell sundare och rättvisare skattesystem. Inte är det kvinnorna som fåralla avdrag och möjligheter till löneförmåner, som det ser ut i skattesystemet.Kvinnorna har allt atl tjäna på en skaltereform. Jagsade att det var fel på analysen av orsakerna till arbetsfördelningen,. Det är för enkelt atl säga alt det bara beror på atl vi intehar privatiserat, ätt vi har en sådan arbetsfördelning som vi har . Det äratt göra del för enkelt för sig. Det är alltså fel på analysen. Delär klart atl vi skall ha alternativ. Jag jobbar själv i ett föräldrakooperativoch har fått alldeles utmärkt stöd av politikerna lokall, av socialdemokratersom har drivit denna fråga, och också från statligt håll. Visst finns detalternativ, och de skall självfallet ha stöd. Del är så vi måste jobba. Del vikligaär alt politikerna sätter upp mål för verksamheten. Jagtror att denna debatt faktiskt kan föra frågorna framåt. En uppvärdering avkvinnojobben måste innehålla alla dessa olika delar för att vi skall kunna nåresultat. Tredje vice talmannenanmälde all och gare repliker (forts. 6 §) Welinanhållit atl till protokollet få antecknat atl de inte ägde rätt tillytterli- Prot. 5§Information från regeringen om biståndssamarbete med Herr talman Jag vill informera om några av deinsatser som förbereds lill stöd för de snabba förändringarna i Östeuropaoch om vilka regeringen fattat beslut - allt underförutsättningen av ett positivt riksdagsbeslut i denna fråga. Statsministern tillkännagav att regeringenvill anslå över de kommande tre budgetåren till stöd för Östeuropa.Huvuddelen av denna ram, 900 milj. kr, skall enligt förslaget tas frånökningen av biståndsanslaget. Övriga 100 milj. kr utgörs av insatser från andrahuvudtitlar i budgeten. I budgetpropositionen föreslog jag att 300 milj. kravsätts ur biståndsbudgeten för insatser i . Ibudgetförslaget avsätts vidare 225 milj. kr. för bilateralt samarbete medandra delar av och för multilaterala insatser 375 milj. kr informerade jag kammaren om det planeradebiståridel lill . har regeringen gett beredningen förinternationellt tek-niskl-ekonomiskt samarbete (BITS) i uppdrag att bereda ettstöd på 270 milj. kr. inriktat främst på miljöinsatser och olikautbddningsinsatser, bl.a. inom den polska statsförvaltningen. I regeringsbeslutden har regeringen nu fastställt en sådan inriktning påsamarbetet, För att arbetet skall komma i gång redan under innevarande budgetårhar ointecknade reservationsmedel avsatts. Bland de många insatser som förnärvarande förbereds finns olika miljöskyddsprojekl för den polska industrinsamt ett stöd via till den polska lokala förvaltningen. En betydelsefull tyiuhUateral insats för har ocksågjorts med hjälp av biståndet. Till stöd för det ekonomiska reformprogrammet ilandet och särskilt till stöd för ansträngningarna att ge den polska valutanen stabil växelkurs har fält tillgång till en internationellt samordnadstabiliseringsfond om beslutade attbidra med 65 milj. kr. Bidraget ges i form av ett lån ulan ränta. Miljö- och utbildningsinsatser bör komma att präglabiståndssamarbetet även med andra delar av . Regeringen gav den 15februari BITS i uppdrag att planera för ett bistånd på miljöområdet också fillandra länder än . En stor del av detta stöd kommer att gällaÖstersjöområdet, inte minst de baltiska republikerna. Ytterligare samarbete påmiljöområdet förbereds inom miljö- och och . En betydelsefull multilateral insats på detta område ärdet samnordiska riskkapitalbolag för miljöinvesteringar i de östeuropeiskaländerna som de nordiska miljöministrarna beslutat om. Avsikten är attdet svenska bidraget,som uppgår till ca 18 milj. kr , skall finansieras medbiståndsmedel. Regeringen har inlett ett erfarenhetsutbyte medSovjetunionen, som även kommer att förslärka stödet till de baltiskarepublikerna. BITS bereder , efter ett regeringsbeslut den 1februari, ett omfattande kursprogram för sovjetiska beslutsfattare inomförvaltningen och näringsliv. Utbildning kommer all ges främst i inomämnesområden som ekonomisk politik, förvaltning och näringslivsfrågor Elt avde områden som uttryckt intresse för är hur den svenskariksdagens förvaltning fungerar En första kurs i lokalt självstyre planerasredan under våren 1990. Olika arbetsgrupper, bl.a. i arbetsmarknadspolitik,kommer också att mötas . Sådana kunskapsutvecklande insatser, förvahningssiöd ochannat tekniskt bistånd, kommer alt spela en viktig roll i biståndet till deösteuropeiska länderna. Det kommer också insatser inom ämnesområdena kidtur,information och utbildning att göra. Regeringen återkommer till dessa frågor. Atl underVåtta folkrörelsernassatnarbete medorganisationer i är en mycket viktig del av biståndet. Dendemokratiska samhällsutvecklingen har ju drivits fram genom den breda folkligaaktiviteten i dessa länder För att stärka den demokratiska utvecklingen bör ettgeneröst stöd ges till ell samarbete mellan svenska och östeuropeiskafolkrörelser, kyrkor och andra organisationer SIDA har fåll regeringens uppdragatl bereda elt sådant stöd. Regeringen har redan tidigare beslutat om 30 milj.kr för folkrörelsesamarbete i . I beslut förutserregeringen 60 milj. kr. för samarbetet i övriga länder. SIDA har redan mottagitöver 40 ansökningar för bidrag lill projekt i och har beviljat 8ansökningar om sammanlagt 1,2 milj. kr Jag vill i delta sammanhang också påminna om atl Rödakorset, Hoppets stjärna och Erikshjälpen fått sammantaget 14 milj. kr urkalastrofanslaget för insatser i . Elt svenskt stöd till utvecklingen mot demokrati, socialaframsteg, marknadshushållning samt en förbättrad miljö i måsle byggapå breda kontakter mellan folken i och . Det är en gemensamuppgift för regering, folkrörelser organisationer och näringsliv. Jag har härendast tagit upp den planering som görs för det direkt biståndsfinansieradestödet. Överallt i finns elt oerhört brett engagemang för att stödjautvecklingen i . Det är regeringens avsikt att med biståndet underlättadetta samarbete. AnL 31 PÄRGRANSTEDT (c); Jag vill först tacka för den information somvi har fått här i kammaren. Inte minst den som skall vara med och bereda dethär ärendet i ulrikesulskoltet tycker naturligtvis alt det är värdefullt att fåen så konkret uppfattning som vi kan få om de problem som regeringen har föranvändningen av dessa pengar Jag utgår från alt arbetet kommer attkonkretiseras ytterligare i kommande information från regeringen. Den allmänna inriktningen av biståndet verkar vara rimligoch tillfredsställande. presenterade enmotion här i riksdagenom biståndet lill . I den angav vi en inriktning i av biståndet som vimenade borde kunna tillämpas även på andra östeuropeiska länder vartefterutvecklingen gjorde det möjligt för oss all gå in med bilaterala insatser. Viframhöll särskilt miljöinsatser och utbildningsinsatser. Därför noterar jagmed tillfredsställelse alt detta också är den allmännna inriktningen i denplanering som statsrådet nu redovisade. Men det finns tvä viktiga problem förknippade med detförslag som regeringen nu har lagt. Det ena innebär den allmänna nivån. Genomall lägga ihop kommer regeringen upp till det runda beloppet 1 miljard.Delta döljer dock inte det faktum atl det inte handlar om mer än drygt 300milj. Det är alltså samma nivå som till ettnormalt biståndslagarland. Det finns alltså anledning atl fråga sig hur passbetydelsefulla insatser vi verkligen kan göra inom den ramen - biståndet skallju fördelas på ett stort antal länder Vi tycker all en sådan nivå kunde vara lagom för insatseri ett enda land, nämligen . Del skulle vara intressant att höra omregeringen kan överväga all för kommande budgetår öka denna ram ytterligareeller om skall uppfattas som något slags tak för den närmastetreårsperioden. Vi har föreslagit större satsningar, och de förslagenbehandlas just nu i utrikesutskottet. Det finns ju alltid ett hopp om altriksdagen skall fatta beslut om ökade resurser. Del andra problemet är naturligtvis finansieringen. Genomatt ta dessa resurser ur biståndsramen gör egentligen inte någrauppoffringar för all stödja . Hela uppoffringen läggs på våratraditionella mottagarländer i tredje världen. Det är anmärkningsvärt ochcyniskt att göra på det sättet. Det är alltså länder som i ännu högre gradbehöver vårt stöd som får stå för kostnaderna när vi nu börjar stödjaÖsteuropa. Jag skulle vilja fråga huruvida regeringen bedömer attstödet till inryms i den 7-procentsmålsätlning som FN har antagitoch som DAC för bok över Jag skulle också vilja fråga om detta är enengångsföreteelse från regeringens sida eller om den tänker sig all förlängadelta finansieringssätt. AnL 32 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om att enligt derekommendationer som antagits av talmanskonferensen bör kompletterande frågorinte ta än i anspråk. AnL 33MARGARETHA AF (): Styckevis och delt är elt gammalt svensktullryck som passar bra på regeringens beslutsprocess i fråga omÖsleuropabislåndel. Det är spännande alt så här från riksdagshorisonl följa hurregeringen i tal, pressmeddelanden och tidningsartiklar hanterar den härmiljarden. Del är väldigt beklagligt alt vi till i stället inte harfått en proposition som innehåller ett rejält program för biståndtill med klara riktlinjer, med klara angivelser som vi hade kunnatdiskutera på sedvanligt sätt. Ävenbudgetpropositionen, som ändå var del givna tillfället för regeringen att läggafram klara riktlinjer för sin Östeuropapolitik, saknar ju sådana. Man får letasida efter sida för att hitta dessa pengar som återfinns i delpos-ler Mina frågor lill , som har haftvänligheten atl komma lill och berätta om de här sakerna, ärföljande: Är detta regeringens program för hjälpen fill ?Är detta riktlinjerna? Eller är delta bara elt av många papper? Kommer delnågot nytt, eller är detta det vi har atl utgå från i regeringensÖsteuropapolitik? 34 (); Jag förslår att det här inte kan vararegeringens hela program - i alla fall hoppas jag verkligen atl del inte ärdet. Det behövs bra mycket mer för alt vi skall vela vad vi har att vänta ochvad vi kommer att få ta ställning till. Jag vill ändå nu komplimentera regeringen i det avseendetatt den inte har gått i den fälla som det nog finns viss risk för att denskulle ha drullat ned i, nämligen den fälla som skulle innebära en fortsättningav den politik som västvärlden under 1970-lalel förde gentemot t.ex. . Dågavs ju väldigt stora krediter utan några specificeringar av vad pengarnaskulle användas till. Regeringen har insett atl de områden där man kan görade effektivaste insatserna handlar om kunskapsöverföring för att bygga upp ennormal ekonomi, en normal förvaltning, normala organisationer och normalpolitik. Jag har ett par frågor Den första gäller de olikaprojekten i , väckte vi, och även andra, förslag omatt skulle engagera sig starkt i del s.k. Wisla-projeklet i . Detfinns ju väldigt sällan, i det läge som vi nu befinner oss i, konkreta planeroch konkreta projekt som snabbt kan sällas i verket i ett land som , pågrund av det tillstånd som den kommunistiska regimen har försatt landet i.Beträffande delta projekt finns dock konkreta insatser som kan göras mycketsnabbt. Jag skulle därför vilja få besked från statsrådet omvilket sätt som Wisla-projeklet har behandlats på vid de tillfällenunder februari månad då beslut har fatlats. Min andra fråga ligger litet vid sidan om det renabiståndsämnet men är ändå väsentlig. Skall man över huvud tagel få i gångekonomisk utveckling måsle det land det gäller komma in in i detinternationella varuutbytet. betydelse i världsekonomin är mycketliten. av varuhandeln i världen kommer från östeuropeiska länderNågot av importen lill kommer frän öst. Vi skulle kunna göraen mycket konstruktiv och effektiv insats på lång sikt genom atl avreglera dedelar av vår handelspolitik som berör tekoprodukler, skor och jordbruk, som ärjust de sektorer där snabbt skulle kunna få i gång en fungerande produktionoch få in de nödvändiga exportinkomsterna. På vilket sätt har regeringenhandlagt dessa frågor? När är man beredd att häva handelshindren? AnL-35GUDRUN (vpk); Jag vill instämma när det gäller defrågetecken som satte. Del gäller alltså både nivån på delbistånd som vi har fått en redogörelse för och finansieringssältel. Jag troralt nivån på biståndet med rätta kan betecknassom en droppe i havet, och jag förväntar mig naturligtvis att det skall blimer pengar. Det vore bra att få ett svar på frågan hur det kommer atl se utunder . Närdet gäller finansieringssältel är det många som tycker atl det är väldigtutmanande. Det har ju anförts en ganska kraftig kritik från olika politiskapartier, men också från frivilligorganisationer, mot atl man använderbi-ståndsbudgelen och på det sättet jämställer de östeuropeiska länderna så attsäga i klump, fast de ser mycket olika ut och har olika problem, och ocksåjämställer dem med tredje världens länder Det finns ingenting som säger atlbehoven i våra traditionella biståndsländer i tredje världen på något sättminskar för alt vi har uppmärksammat den utveckhng som förekommit i deösteuropeiska länderna. Skallman fortsätta att använda biståndsbudgeten för att utveckla det ekonomiska,sociala, kulturella och politiska samarbetet med , eller skall man gåöver till någon annan finansieringsform som bättre passar de syften som manändå vill uppnå? 1989/90:81 8 mars1990 Anf.36 (): Jag vill instämma i en del av de frågor som redan har ställts här Jagskulle gärna vilja vela hur man i har diskuterat, när man nuhar lagt Östeuropahjälpen inom biståndsramen. Ser man några farhågor i dettanär det gäller den framtida hjälpen till ? Det är ju många som haranfört synpunkter på detta, och jag antar att man inom hardiskuterat för- och nackdelar med att göra på detta sätt. Detskulle också vara intressant att få veta vilken ambitionsnivå det är i denkommande proposifionen - om det finns en risk för att man aldrig kommer för det totala anslaget, om kommer alt inrymmas i det redanbeslutade enprocentsmålet för . Hur vill man hantera detta iframtiden? Det är viktigt, tycker jag, att redan nu ta upp och diskutera denfrågan. Jag kan se att det är en praktisk lösning alt göra så här tillfälligtvis.Men är målsättningen atl man även skall ha den här lösningen? När det gäller nivån på ambitionen tycker jag attdet är bra att man kommer i gång. Men skall man klara Östersjösituationen, såmåste det till krafttag-för vår egen skull, som det ju faktiskt i ganska storutsträckning är fråga om. Myckel av den här hjälpen gäller ju vår egensjälvhjälp. Jag kan konstatera atl del här i kammaren och bland partierna finns ensamsyn vad gäller stöd lill utvecklingen i mot demokrati,marknadshushållning och miljöförbättringar. Däremot finns det litet olikaåsikter vad gäller finansieringen av detta stöd. Förmin del anser jag alt det går att ta dessa 300 milj. kr ochytterligare från biståndsbudgeten. Vi kan ändå stå fast vid våra åtagandenmot u-världen - och det är för mig något myckel viktigt. Vadregeringen har sagt i budgetpropositionen, när vi har presenterat förslaget omden här miljarden, är att detta är den volym som skall gälla under den härtidsperioden, nämligen Vi avvaktar nu riksdagsbehandlingen, och jagtycker atl del är litet för tidigt alt nu fråga mig om ytterligare medel. Vad jag har presenterat är de biståndsfinansieradeinsatserna. Jag presenterar inte ett program för , för det måstenaturligtvis ha en mycket större bredd, och det får ske i annat sammanhang. Jag är därmed inte heller beredd att gå in i någon störrediskussion om handelshindren. Men det är ju så, alt import av tekoprodukterliberaliseras fro.m. , och importbegränsningar för skor tas bortföre utgången av 1992. Detta är ändå ell litet svar när det gäller den frågan. Det konkreta projekt som sedan har tagits upp här, och somhar intresserat många, är Wisla-projeklet, som ju är ett stort miljöprojekt iPolen. Jag har själv fått direkt information om detta, och jag vet att bådeBITS och SIDA har haft kontakter med , som arbetarmed projektet, liksom med den särskilda Wislaadministrationen. Del åligger nude här myndigheterna atl göra en bedömning - naturligtvis i diskussion med depolska myndigheterna. Vi får här avvakta den prioritering som kommer alt görasi dessa diskussioner. Jag fick också en fråga om huruvida Ösleuropabislåndelskall räknas in i FN;s målsättning, av bruttonationalinkomsten i bistånd.Detta är någonting som diskuteras mycket inom och den särskildabiståndskommittén DAC i . Min ståndpunkt är atl Ösleuropabislåndel bordelämnas utanför FN-målsältningen . 38PÄR (); Låt mig först med tillfredsställelse noterastatsrådet uttalande att Östeuropabiståndet bör ligga ulanför FN:s målsättning . Jag tror alt delta är mycket viktigt. Skulle man ändra påden principen, skulle del kunna få mycket allvarliga konsekvenser för detraditionella - de verkliga . Vi vet alt det redanhittills har varit praktiskt tagel omöjligt all få flertalet länder atl nå upptill . Om de skulle kunna räkna in Östeuropabiståndet, skulle chansernaatl pressa upp biståndet fill länderna i , och Latinamerikanaturligtvis undergrävas ytterligare. Men detta innebär atl man. såvitt jag förslår, inte gärnaheller för svenskt vidkommande i längden kan använda biståndspengar förÖsteuropabislånd. Med de budgeteringsmetoder vi har kommer man förr ellersenare i konflikt med 0,7-procenlsmålet också för svenskt vidkommande - del arminuppfattning.