prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är bl.a. varför asylsökande och flyktingar inte kan arbeta och hurstort socialbidraget är. Med en sådan information tror jag att vi skulle kunnafå bort många av de fördomar som finns. Jag skulle vilja frågainvandrarministern om man kommer att gå ut med ökade informationsinsatser,inte minst till personal, bland lärare, socialarbetare men också bland fackligaförtroendevalda. Jaghar nu tagit upp några förslag, men jag skall återkomma med ytterligare ettpar Det jag säger är baserat på att jag vill mycket på det här.området. Jaghoppas att vi tillsammans skall kunna komma fram till konstruktiva åtgärder, istället för att misstänkliggöra varandra i den här debatten, som kanske iblandsker 1989/90:7 11 oktober1989 ()replik: Jag noterar att även är mycket glad över att det harkommit fler asylsökande efter , jämfört med tidigare. Det noterar jagockså med viss glädje, eftersom det kanske kan innebära någon form av ändradinställning till och flyktingmottagandet. Detfinns emellertid fortfarande en fråga som är intressant och som jag vill ställatill . Är vi överens om att lagen innebär ett krav på visum fördem som vill ta sig till ? Om lagen innebär ett visumkrav 8Riksdagens protokoll 1989/90:7 och skall använda sig av flygbolagen för att försäkra sig om att folk har visumoch andra papper i ordning, hur tror i så fall att vissaasylsökande har kommit in? Har de kommit in med falska papper, med olagligtutfärdade papper från någon ambassad eller på grund av att SAS har struntat iatt följa lagen? HANS () replik: Till vill jag säga att denSIFO-undersökning som jag refererade till, stämmer mycket bra överens med denundersökning som gjordes av diskrimineringsutredningen, med ett mycket störreantal intervjuade. Det var den största undersökning som har gjorts här ilandet. Båda dessa undersökningar visar att det har skett en kraftigförbättring av inställningen . Detta innebär inte att det inte skulle behövas förbättradinformation och, vad som är särskilt viktigt, förbättrad undervisning- tvärtom.Det är i hög grad påkallat. Dessutom behövs det att massmedia får en bättreutbildning på det här området. Massmedias behandling och undervisning är deavgörande faktorerna för hur inställningen till de här frågorna skall bli. Jag yttrade detta eftersom det trots allt finns - t.o.m.inom eget parti - de som använder sig av felaktiga uppgifterom hur inställningen är i landet i syfte att få en mera restriktiv politik pådet här området. Att har yttrat sig så som hon här har gjort,uppskattar jag i sak. GULLANLINDBLAD (m) replik: Nej, , jag är inte glad överatt så många asylsökande vill ha en i . Det visar nämligen attvår värld är så ond och grym att människor inte kan vara kvar i sina hemländerDet tycker jag är mycket förfärligt. Jag håller med de debattörer som här harsagt att vi måste verka på allt sätt. bl.a. inom FN;s ram så som det står iregeringsförklaringen. Vi måste ta fler internationella kontakter, och vi måstenaturligtvis verka för fred och frihet och understödja alla de strävandena ivärlden så att människor kan leva i sina egna hemländer. Det här är ett teckenpå att det är sjukt och oroligt i hela vår värld. Vi alla kanske kan bidra pånågot sätt till att förbättra världen. När nu sakernas tillstånd är så eländiga är jagnaturligtvis glad över att vi har en utlänningslagstiftning som medger att desom behöver komma hit för att få en kan göra det. Jag har hela tidenvarit på det klara med att det var en sådan lagstiftning vi stiftade i våras.Jag är däremot ledsen över att vi inte kunde fullfölja lagen helt ut. Jag villställa en motfråga till inte ledsen överatt hon så fullständigt missuppfattade vad vi höll på med isocialförsäkringsutskottet och att hon då protesterade mot allt som föreslogs? Det jag sade, , var inte menat som någonotrevlighet från min sida. Men jag önskar att hade rätt i sinuppfattning att undersökningen visar att inställningen är sådan. Tyvärr tyckerjag att vissa tendenser i vårt land, inte minst i kommunerna och på skolorna. visar att det finns entilltagande fientlighet. Det är jag oroad över Jag menar . 1989/90:7att vi måste göra allt vad vi kan för att hitta positiva och konstruktivalös- ningar så att människor får en bättre förståelse. Dethandlar mycket om att våra flyktingar snabbt kommer ut i arbete och blir en delav vårt samhällsliv. MARIALEISSNER (fp) replik; Jag tror att är uppriktig i sin medkänsla för deasylsökande som kommer hit. Men en sak förbryllar mig litet grand. GullanLindblad hävdar att jag har missuppfattat den bestämmelse som infördes i vårasoch som innebar att transportföretag skulle vara skyldiga att kräva visum ochandra handlingar, pass eller , av flyktingarna. Annars skulleflyktingarna inte få gå ombord. Detär mycket möjligt att man egentligen, fastän det kanske inte sades rent ut,inte införde något visumkrav. Min missuppfattning består i att jag inte insågdet. Men jag har en känsla av att jag tyvärr ändå inte missuppfattade denbestämmelse som vi införde - rättare sagt som reserverade sigemot. Jagvill till ställa en fråga, som jag icke har fått någotsvar på från någon av dem som har stött den nya lagen. Hur vill de spontana asylsökande skall på ett lagligt sätt kunna komma fram tillSveriges gräns? GULLANLINDBLAD (m) replik: Dess värre var det inte bara visumkrav och SAS förhållande när detgällde transporterna som missuppfattade . Vad jag förstårvar det hela utlänningslagen och vad den gick ut på. Men , och det må vara tillåtet. Närdet gäller frågan om hur asylsökande skall bete sig för att komma in i Sverigekan man fråga de asylsökande själva. Vi har dubbelt så många som när lagenstiftades. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. RAGNHILDPOHANKA (mp): I egenskap av den åttonde talaren i denna debatt kommer det kanske attbli en del upprepningar av fakta. talas det om en flyktinginvasion I gårsade också invandrarministern att det har kommit fler flyktingar . Medlemmarav invandrarverkets styrelse har lämnat siffror, och de har kanske meröverstämmande siffror än vad jag har fått från invandrarverket. Men siffrornaför tiden juni, stämmer väl överens med åretspreliminära siffror från invandrarverket. Jag har alltså inte de slutligasiffrorna, men det har inte heller tidningen and Views. För tiden juni,var siffrorna 5 451, och är siffrorna 4960. Det är möjligt att dessa siffror inte är riktiga. Däremot har nyanationaliteter tillkommit och dominerar , bl.a. turk- 115 Prot.1989/90:7 bulgaren På nytt kommer de flestaflyktingarna till , och där 11 oktober1989 kan det verka som om det är en enorm ökning av antalet asylsökande. ägde en stor konferens om asylrätten rum iGeneve. Där deltog 150 olika organisationer, bl.a. för mänskliga rättigheter,asylkommittéer och andra frivilligorganisationer 400 personer från 12europeiska länder, bl.a. , deltog. Anpassningen till EG:s flyktingpolitik är det störstahindret för att vi skall få en verkligt generös och humanitär flyktingpolitik.Speciellt är det två grupper, Schengen- och Trevigrupperna, som arbetar för enanpassning och samarbete mellan länderna. Schengengruppen består ju av ett begränsat antalEG-länder, Beneluxlän-derna, och , och är på väg in idenna gemenskap. Dessa länder tar i första hand upp fyra punkter i sittdokument som syftar till hårdare kontroll. Förstärktgränskontroll vid yttre grän.ser Strängviseringsplikt som skall vara en gemensam politik - jämför med . Transportbolagensbetalningsansvar - jämför med . Information omfingeravtryck och asylutredningar mellan länderna -jämför även där med . I vilken utsträckning tarfingeravtryck känner jag inte till. Men i polisinstruktionen finns förfarandetbeskrivet, liksom en personnummerlik-nande kod som sätts längst upp tillvänster på samma papper Datorer tar dessa "falska" personnummerFingeravtrycken samkörs sedan med register. Detta är ibland viktigtoch bra när det gäller internationella brottslingar. Men görs dettasystematiskt får asylsökandet en brottsstämpel. Är det kriminellt att sökaasyl? Kroppsvisitation, förvarstagande, visumtvång ochfingeravtryck. Greppen blir fler och fler och hårdare och hårdare för atthindra flyktingarna att komma in i och . har kommit långt när det gäller harmoniseringenmed EG:s flyktingpolitik. Detta påstås vara ett led i kampen motdokumentlösheten - och är nog det också. Men det är lika mycket ett led i atthindra flyktingarna från att komma hit. Regeln om att man skall kunna söka asylendast i ett land har redan infört, då vi obönhörligen sänderasylsökande tillbaka till första asylland. Det är inte något som ytterligarebehöver utvecklas. Sedan har vi Trevigmppen, där alla är med.Sverige har där en observatörsplats. 1 vilken utsträckning känner jag inte till, men jag anser attSveriges riksdag borde få information om vad som behandlas i gruppen och inteendast få de knapphändiga pressmeddelanden som sänds ut. Hur mycket skall vi göra avkall på de mänskligarättigheterna, på Genéve- konventionen och på rätten att söka och erhålla asyl för att komma åt doku mentlösheten? och skulle kunna gå före med en verkligt ge nerös flyktingpolitik för att motverka Festung och öka solidariteten med andra länders folk på alla områden. 116 Jag kommer in på det som MaudBjörnemalm behandlade och som jag tyckte varmycket viktigt och bra. Jag vill också tala litet om situationen i Prot.1989/90:7 . Våra utländska svenskar är en enorm resurs för landet. Medalla våra ut-ländska svenskar menar jag alla de som har sitt ursprung och sinarötter i ett annat land och en annan kultur. De är många i . Cirkaen miljon har minst en förälder född i ett annat land än . Cirka en halvmiljon är ännu utländska medborgare. Går man i tidenkommer vi fram till att av svenskarna har utländskt påbrå. Men det kanvi släppa. Dessa förhållanden är inte unika för . 1 det vikallar är hela befolkningen en enda smältdegel då gränser flyttats ochmänniskor vandrat mellan länderna långt mer än från och till . När människor fått lov att stanna i , eller närfolk från de nordiska länderna bestämt sig för att stanna här, händer det sakerSpråkinlärning, anpassning, studier, omskolning och kultur är de områden där,främst tack vare de människor som har kommit från främmande kulturer, detverkliga nyskapandet sker Genom kulturkrocken, som ofta är både smärtsam ochchockerande, skapas nya idéer och i många fall ny konst, musik och litteraturDet är inte en slump att vi har så många kulturarbetare av utländskt ursprung.Nu börjar vi se hur andra generationens invandrare, de som har sina rötter itvå kulturer, startar sitt kulturskapande. Ungdomarna ser sig som svenskar ochvill accepteras som sådana, men de kan dessutom tillföra värdefulla inslagfrån sitt andra hemlands kultur till sin generation. Vi måste lära oss attlyssna till de ungdomarna. Till kommer många nya flyktingar fullt utbildadeeller med en halv utbildning. Vi behöver bara bygga vidare på deras utbildningoch hjälpa dem till ett bra svenskt språk för att de skall kunna arbeta osv.och leva vidare i vårt samhälle. Bland dessa människor finns många som ärhögutbildade, eller som i övrigt har en god yrkesutbildning, som vi utnyttjardåligt. Detta är t.ex. fallet inom vårdområdet. I bl.a. pågår ettintensivt arbete med att snabbt slussa ut personer med utländsk vårdutbildningi den svenska vården. De människornas två- eller flerspråkighet är en oerhördtillgång i dessa bristyrken. Det kommer människor till som är kunniga ihantverk som här är på utdöende. Låt oss ta vara på dem. Högskoleutbildadekyrkorestauratörer arbetade hos i . Vilket slöseri!Vi lär ju i ha de högst utbildade lokalvårdarna och diskarna i världen.Låt oss ta vara på dem. Företagen ropar efter folk på alla nivåer. Vi måste mer aktivtslussa ut våra nya svenskar i arbete och produktion. Det måste ske för derasskull och för skull. Det behövs gemensamma initiativ från regering,riksdag, landsting och kommuner för att vi skall klara av detta. Jag har nämnt ganska litet om de behov som flyktingarnahar av oss svenskar och , vilket har påpekats från denna talarstol av mig och av andra. Bakgrunden är naturligtvis att dessa människor har kommit hit och bett om vårt beskydd. Men det är lika viktigt att vi också erkänner och ger dem tillfälle att känna att vi också behöver dem. 1989/90:7 kommerhit kommer att bli lika viktiga för oss som de som kom hit på Detfinns ett ömsesidigt beroende mellan dem som länge bott i och dem somnyligen har flyttat hit. Låt oss fillsammans leva i symbios. Om nu talmän gemensamt haft den förhoppningen att ledamöternai den här debatten skulle ta tillfället i akt att debattera sådant som liggerutanför de områden som man vanligtvis behandlar i kammare - jag harhört att det funnits sådana förhoppningar -har detta i alla fall inte fungeratinom detta område. Jag har sett idel välkända ansikten i talarstolen.Självklart förväntar man sig också att den för området ansvarige ministernhåller sig till ämnet. Men: Varav hjärtat är fullt, därav talar munnen. Jagär mycket glad över att vi under den allmänpolitiska debatten har haft enlång talarlista beträffande detta ämne och att dessa viktiga frågor dessutomtagits upp under ett tidigt skede av debatten. Detär nu sedan vi här i förde en debatt om den nyautlänningslagen. Under vårriksdagen beslutades under stor enighet omresursförstärkning till invandrarverket. Jag kan konstatera, liksom de flestaav dagens debattörer, att de farhågor som kom till uttryck i debatten, deolyckskorpar som här kraxade om att vi i höll på att avskärma oss frånflyktingströmmen och alla de mer eller mindre konspiratoriska teorier om attregeringen med stöd av en majoritet i var ute efter att hindramänniskor från att komma till våra gränser har kommit på skam. Stämningen ochtonläget var vid det tillfället mycket uppskruvad - inte bara här italarstolen, utan också på läktaren. Allt detta har kommit på skam. Detär verkligheten som har talat. Det är verkligheten som har bekräftat det som viförsökte förklara här i kammaren. Det har inte funnits någon anledning att troatt någon i denna kammare var ute efter att förstöra en generös svenskflyktingpolitik. MariaLeissner säger nu att de intentioner som regeringen hade med dennalagstiftning, dvs. de intentioner som hon bestämt att regeringen hade med dennya lagstiftningen, inte fungerat i praktiken. Den nya flyktingströmmen skullevara en bekräftelse på att det som regeringen ville genomföra med den nyalagstiftningen inte har fungerat. har bestämt vad regeringenville. Det är som ritar kartan, och när verkligheten inteöverensstämmer med kartan är det karta som gäller Jagskall något kommentera de siffror som nämnde. Jag kan konstatera att tillströmningen av asylsökande har varit större än nå gonsin fro.m. inkl. september månad. 34-39, , kom det 3 000 asylsökande till . Om vi leker med tanken att flyktingströmmen skulle fortsätta och räknar om de siffrorna till ett års- tal, spricker naturligtvis alla prognoser Flyktingströmmen hade börjat att minska och var mindre än förut , innan lagstift ningen hade trätt i kraft. Vi har därför ändå god anledning att tro att progno- 118 sen för året skall hålla. säger att vi anpassar oss till FortressEuropé, vilket är vad man gärna kallar EG-politiken på detta område. MariaLeissner säger att vi knådar flyktingströmmen så att den bättre passar in i denadministrativa apparaten i . Jag vill påpeka vad UNHCR har sagt om detantal asylsökande som vi haft . Till skillnad från vad som sagts i densvenska debatten har man från UNHCR:s sida i själva verket väntat sig den härutvecklingen av flyktingströmmen. Ute i omvärlden har den nya lagstiftningen,de resurser som satsats på invandrarverket för att förkorta väntetiderna ochdet i övrigt generösa mottagande som vi ger flyktingarna, givit sådana signaleratt UNHCR väntat sig att flyktingströmmen skall bestå och ligga på en hög nivå.Maria bl.a. använder sig gärna av information från UNHCR när detpassar, och UNHCR nämndes i den debatt som vi i går förde under frågestunden omflyktingbarnen. Jag vill uppmana er om ni inte tror på mig att be om UNHCR;sbekräftelse på den här punkten. Flyktingpolitiken har inte havererat - iMalmö. Tack vare stora insatser snabba ingripanden och stor idérikedom fråninvandrarverkets personal har den praktiskt klarat av att ta emot den härstora flyktingströmmen och sett till att de asylsökande fått tak över huvudet.Det har inte bara rört sig om personal som sett till att de fått tak överhuvudet utan också om den personal som skall behandla deras asylansökningarliksom om polisen. Tack vare att dessa grupper gör stora insatser och läggerner mycket arbete har vi goda förhoppningar om att vi ändå skall lyckas minskaväntetiderna på beslut, vilket ju var målsättningen med åtgärderna. Det kannaturligtvis dröja innan vi får ner handläggningstiderna till vår målsättning.Det går kanske inte riktigt lika snabbt, eftersom vi nu dämt upp ett antal fallav asylsökande som först måste behandlas. Jag harinte gett upp målet, och flyktingpolitiken har inte havererat. Ytterligare en sak som timat sedan vi träffades senast härär det som har kommit att kallas människosmuggling, även om ordet smuggling ärnågot missvisande i detta sammanhang. Verksamheten sker ju tämligen öppet. Menden har verkligen debatterats , inte minst på grund av denmassmediala uppmärksamheten. Debatten i detta sammanhang har gälltdokumentlösheten, något som flera här har varit inne på. ser jag inte minstav den brevskörd som jag får till departementet att precis det som jag varnadeför håller på att hända. Om vi inte vågar debattera det som vi har kommit attkalla missbruk av asylrätten, riskerar vi faktiskt att äventyra helatrovärdigheten i flyktingpolitiken. Vi kan ha olika uppfattningar om vad viskall göra åt det och vad det beror på, men sopa inte undan problemet utandebattera det - återigen en uppmaning från UNHCR. Ta den här frågan på allvar,därför att man annars gör hela flyktingpolitiken en otjänst. Det är missriktadvälvilja att försöka bagatellisera problemen med dokumentlösheten. är det lyckligtvis på ett och annat håll annat ljud iskällan, inte minst från en stor närstående tidning. Ettsnabbare beslutsförfarande var målet. Det har också lett till att vi , någotsom åtskilliga har varit inne på här har många som sitter påflyktingförläggningarna med färdiga arbets- och uppehållstillstånd. 6 000väntar på kommunplats, och detta i ett läge då man här har talat om att viskall ha ett skattesystem som uppmuntrar 1989/90:7 tillmer arbetande därför att vi har ett behov av arbetskraft. effekterna har varit orden somsvävat i luften här under den tidigare delen ~ ~ av debatten. Det må vara hänt,men varför kan vi inte tillgodogöra oss den arbetskraft som sitter ute iflyktingförläggningarna? I själva verket hade alla de dramatiska lösningar somvi fick lov och ta fill - bostadsplattformar, kryssningsfartyg, flygfrakt osv.- kunnat undvikas, om vi hade fått dessa platser frigjorda. Jag hoppas att jag får tillfälle att i repliker återkomma till defrågor som har ställts till mig under debatten. BERITHERIKSSON (vpk) repUk: Viseringstvånget är en anpassning till . Det vidhåller jag.PoUtiska händelser både inom och utanför gör att vi måste ha beredskapatt ge åt nya grupper Vi vet inte vilka som behöver vår solidaritethärnäst. Det kan vara länder i , det kan vara och det kanvara andra länder Jagvill fråga invandrarministern: den inslagna vägen att införaviseringstvång den beredskap som regeringen har när det gäller att mötaeventuella flyktingströmmar? Så fort människor behöver fly från ett land införman viseringstvång. Det har visat sig nu i flertalet fall. Enannan fråga som jag tog upp i mitt anförande och hoppades att ge svar på gällde invandrarverkets praxis beträffande besöksvisum. Jagväntar på ett svar i fråga om restriktioner när det gäller möjligheter föranhöriga från vissa länder att besöka sina släkfingar i . MARIALEISSNER (fp) replik: Invandrarministern använde uttrycket kartan och verkligheten. Som jaguppfattade det handlade den karta som regeringen ritade om att i högregrad än tidigare kräva visum av dem som kommer till , inkl. flyktingar,och att använda sig av flygbolag som instrument att avkräva dessa dokument,inkl. Annars skulle man inte låta folk gå ombord. Omvi är överens om detta går jag vidare till nästa fråga. Hur tror invandrarministernatt dessa asylsökande har kommit in? Har de haft visum? Har dessa visum varitäkta eller falska? Det vore intressant att få ett svar på hurmajoriteten som har genomfört lagen tror att den i själva verket har fungeratoch hur verkligheten ser ut. Hur är det tänkt att asylsökande på ett lagligtsätt skall kunna ta sig fram till gräns? Jag har ställt denna frågaett antal gånger, men jag har inte från det att lagen antogs fått något svar avnågon som representerar majoriteten. Hur är det tänkt att lagen skall fungera?Ser inte invandrarministern sambandet mellan dessa förändringar ilagstiftningen och det ökade utrymmet för de organisatörer som invandrarministernondgör sig över? Jaghade gärna tagit upp andra delar av flyktingpolitiken, men jag ville ändå hinnamed just den stora frågan hur vi på ett bra sätt tar hand om de flyktingar somkommit hit. Vihar ett stort problem när det gäller den s.k. autostradan mot socialbi dragen, som chefen för har uttryckt sig. Vi 120 har ett system som i onödigt hög grad skapar ettsocialbidragsberoende för alldeles för mångaflyktingar Hur skall vi göra med svenska för invandrare Prot. 1989/90:7 för attförbättra undervisningen, för att flyktingarna skall få en bättre chans 11oktober 1989 på arbetsmarknaden och för att vi också får mindreirritationsmoment mel-lan flyktingar och invandrare? Hur skulle vi kunnagenomföra den arbetslinje som jag till min stora glädje hör att många här italarstolen har uttalat sig för? Kommer det besked ? Blir det någonproposition med anledning av det nytänkande som förhoppningsvis departementetägnar sig åt på dessa områden? Jag tror att det är viktigt att också diskuteraden här delen av vår flyktingpolitik för att kunna fortsättningsvis föra engenerös och en förhoppningsvis mera rättssaker politik än . Vi behöverett gott stöd åt svenskarna när det gäller flyktingpolitiken. Att ta bortonödig friktion är en väldigt viktig del av det. GULLANLINDBLAD (m) replik: Vi kanske inte skall diskutera skattepolitik i denna del av debatten,men det bästa, invandrarministern, behöver inte bli det godas fiende. Jag trorsäkert att vi behöver ett skattesystem med lägre skattetryck för att uppnå ochkunna behålla den välfärd som jag tror att vi alla vill ha även ifortsättningen. Men jag är förvånad - kanske denna förvåning är gemensam -över att vi i denna högkonjunktur har så svårt att verkligen få in flyktingarpå arbetsplatserna. Där tror jag att en ökad informafionsinsats skulle varaväldigt värdefull. Det var bl.a. detta som jag ställde en fråga om, liksom omökad frihet för kommunerna att disponera sina anslag. Jag hoppas också att detpaket som jag ser fram emot kommer skall innehålla något om hur vi bättre nårekvivaleringen av utländska examina, så att inte den irakiske ingenjören ifortsättningen behöver lära sig att trilla svenska köttbullar, som jag sadetidigare, utan att han får arbeta t.ex. inom verkstadsindustrin. Likaså börläkaren, om han inte får arbeta som läkare, åtminstone få arbeta somvårdbiträde, så att han kommer in på rätt fält. Jagvill också fråga; Kan vi inte för att förhindra en negativ syn tänka oss lån istället för bidrag? Det gamla moderata förslaget om lån i stället för bidragtill boende är nu ett krav från i . Det har skrivit tillregeringen - brevet har kanske redan kommit fram - och föreslagit attbidragsgivningen för flyktingar skall överses och ersättas med förmånliga lånemöjligheterKan vi se fram emot också ett sådant förslag? Vibör förse invandrarministern med massor av förslag - bra eller dåliga -somkanske kan ge infallsvinklar till en ännu bättre flykting- och invandrarpolitik.