prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — , det land som så sent som lagregleraderättsområdet, har regler som motsvarar våra egna, och uppvisar enrättsordning som är den mest exslinklionsvänliga av alla. Hänvisningen tillHolland är viktig. Den holländska lagen ulgör nämligen den senastenykodifiering av civilrätten som ägt rum inom och EG, och Hollandintar en central ställning inom civilrättens område i . I doktrinen harför övrigt sagts alt den svenska ordningen stått förebild för den holländskalageo. besökte lagutskottet det iriterrialioriella institutetför privaträttens harmonisering, UNIDROIT, i . ämne som ägnadesuppmärksamhet var godlrosförvärv av kulturföremål, bl.a. tavlor som stjäls frånmuseer Det övervägs en konvention i frågan, som bygger på ståndpunkten altkulturföremålens rätte ägare skall ha rätt att få föremålen åter men - och härär del centrala - villkoret härför är atl godlrosförvärvaren skall ha rätt lillersättning. En sådan lösning skulle enligt vad vi fick vela hos UNIDROIT ha karaktärenav en kompromiss mellan olika system. Denna kompromiss är helt iöverensstämmelse med vår svenska rättsordning; det förtjänar förvisso attunderstrykas. Den som vill vela mera om läget utomlands kan hämtakunskap ur del lättlästa betänkandet SOU 1984:16 Förvärv i god tro och urprofessor bok till lagstiftning; Högsta domstolenoch godlros-förvärven, 1989. Det återstår alt avliva en annan seglivadvanföreställning, nämligen alt om C bara påslår sig ha varit i god tro, så fårhan behålla saken. Våra domstolar skulle med andra ord gå alt föra bakom ljusethur enkelt som helst. Självfallet är defta inte sant. "Jag var i godtro" är verkligen inte något "simsalabim" som automatiskt gynnarC. Del känns närmast kränkande för en domare atl la del avsådana påståenderi. Även här kan den intresserade hämta kunskap ur belänkandet. Detvällovliga syftet att begränsa stöldgods- och hälerimarknaden är- förutom attöka respekten för äganderätten - att göra reglerna mot häleribroll effektivaregenom atl avskaffa kravet på alt förbrottet skall behöva bevisas i det enskildafallet. Här kan hänvisas till motionen 1989/90:Ju624 från och mig. Svensk rätt är även här förnuftig och efterföljansvärd. Jag yrkarbifall fill utskottets hemsfällan under mom. 2. 1989/90:118 9 maj1990 121 (): I det här betänkandet behandlas sakräffsiiga frågor Det är viktigafrågor för alla människor Olyckligtvis är det fråga om i varje fall näst intillofattbara begrepp för vanliga medborgare. Sakrältens innebörd behöveruppenbarligen förklaras för allmänheten, och det har ju nu min synnerligenlärde kollega gjort på ett ingående sätt. Jag kan i den delenhänvisa fill hans inlägg. Ändå skall jag bara kortfattat göra följandebeskrivriing. Delhandlar om köparens skydd i vissa kritiska situationer Typexemplet ärkonkursen. En köpare har inhandlat en vara av eri säljare. Betalningen harskett i förskott. Före leveransen av varan går säljaren i konkurs. Då blirköparen i princip, uttryckt på vanlig svenska, blåst på bådeförskotfsbetal-riirigeri och varari. Häri förlorar alltså alltihop. Def gälleråtmiristooe såvida man infe tycker att det är av värde att han får en fordran isäljarens konkurs. Men erfarenheten är ju den att de fordringar som det härhandlar om är i princip värdelösa. Situationen är alltså kortfattat den att denstackars köparen har förlorat alltihop. Def här kan kriappast vara eritillfredsställaride situation. Detnuvarande rättsläget ger ändå faktiskt köparen vissa möjligheter alt skyddasig. Jag tänker på den s.k. lösöreköpslagen, som är - alltså intefrån 1945. Om köparen följer den lagen måsle han vidta syririerligeri omfattarideålgärder Då, meri eridast då, kari köpareri undvika deu förlust som jag riubeskrev. Dethär läget är rialurligtvis inte tillfredsställande. Det har också uppmärksammatsav lagsliftarna. Del har därför gjorts en delreform, en ny lag, som handlar omförskott vid båtbyggnad. Om eri båtköpare har betalat förskott kan han påenklare sätt få skydd för detta förskott. Men det gäller bara för båtköpare,inte för några andra. Avdet här bör uppenbart framgå att del finns elt starkt reformbehov på det härrättsområdet. Det är ju också uppfattning och vi framför fleraskäl, för de gällande rättsreglerna är uråldriga, De tillämpasnästan aldrig, eflersom det är så komplicerat. Den genomförda delreform somjag talade om är bra för båtköpare, meri otillräcklig för alla aridra. Erisådan här reform borde naturligtvis utsträckas till all gälla köpare även imotsvarande situationer Meddenna lagstiftning har det uppkommit en allvarlig diskrepans mellan detallmänna rättsmedvetandet och gällande rätt, och det motiverar atl man 1989/90:118 skapar nya regler Ett rimligt konsumentskydd förutsätter hell andra regler än de som vi har . [ Det här är inte en konsumentpolitisk debatt, men viskall få en sådan vid b J 8 senare tillfälle, och jag skall nu bara notera att frågan också har enkonsu- Denlogiska slutsatsen av min argumentering är naturligtvis att lösöreköplagen börbli föremål för översyn, en översyn som skall göras utan att man rubbargällande huvudregel, som har talat sig så varm för Defhandlar här alltså inte om ett sakrättsligt systemskifte, men inriktningen börvara att tillgodose behovet av moderna regler, att skapa bättre skydd förköpare, särskilt i förskottssituationerna, och att se till att det blir enbredare information om den här lagens existens. Lagutskottetsinställning i den här frågan är intressant. Utskottet är faktiskt positivttill en översyn av lagen. Det råder enighet om behovet av översyn. År 1987uttalade utskottet att det inte uteslöt att rättsläget kunde förbättras. Manframhöll att köparskyddet kunde utsträckas och aff en översyn av lösöreköplagenvar en väg. År1989 vidhöll man den uppfattningen, men ändå blev det infe något tillkännagivandeom en översyn. Majoriteten i utskottet ansåg nämligen aft man inte hadetillräckligt underlag för att besluta om en sådan här översyn. Man villeavvakta den proposition angående konsumentköplagen som var på gång. Det var ettfåfängt hopp från majoritetens sida, eftersom det av den propositionen framgåratt justitieministern avvisar en sådan översyn som lagufskoltet faktiskt enigthade ansett vara angelägen. Låtmig bara avslutningsvis säga atf justitieministerns negativa inställning, somför övrigt bygger på en total missuppfattnirig av situationen, infe borde haaccepterats av lagutskottets majoritet. Utskottets minoritet har fullföljt dentanke som utskottet faktiskt har varit överens om , nämligen atf enöversyri behövs. Molderiria bakgruud hade det varit logiskt om majoriteteri hade ställt sig bakomen översyn . Jag yrkar därför bifall till reservation nr 1 och hoppas allflera stöder den i kammarens votering. Arif.122 (): Det må vara tillåtet också för en enkel lekman att ta till orda efterdet att två högt lärda och högt värderade kolleger i lagutskottet nu har talat. Somjag har haft anledning att nämna väckte vi från cen terns sida en omfattande motion med förslag till en rad åtgärder i syfte att motverka brottslighet och underlätta brottsbekämpning. I def nu aktuella betänkaridet fråri lagutskottet behandlas elt av motioneris yrkan deri, riämligeri att reglerna för godlrosförvärv behöver ses över i syfte attbe gränsa möjlighelerna att sälja stulen egendom. I motionen framhåller vi i denria del aft missbrukare, oftast knarkare, behöver pengar- stora belopp - för att finansiera sitt missbruk. Pengarna för detta kommer ofta från stölder och inbrott. Köpare av stöldgods är det infe svårt för miss- brukarua atf få tag i. 142 Detta aktualiserar frågan om reglema för köp avstöldgods är lämpligt ut- formade och om detillämpas på det sätt som avsetts. Frågan är - om vi ser det praktiskt - om densom köper stöldgods skall få behålla detta eller om han, om det framkommer attdef gäller stöldgods, får lov att lämna tillbaka egendomen till den rätteägaren. Vihar i motionen tagit upp denna fråga sett från brottsförebyggande synpunkt,dvs. om nuvarande regler och deras tillämpningar är erforderliga instrument ibroltsbekämpande syfte. Äverii en motion av och fyra andra socialdemokrater tas defta spörsmålupp och dessa motionärer kommer till slutsatsen att de svenska reglerna omgodtrosförvärv liksom hälerilagstiftningen behöver ses över År1986 infördes lagen om godtrosförvärv av lösöre. I huvudsak innebar deri riyalagen en kodifiering av de rättsregler på området som utbildats i rättspraxis.Lagen innebar dock en viss skärpning och precisering av de krav som ställs föratt den som köper lösöre skall anses vara i god tro. Avsikten var att bl.a.motverka handeln med stöldgods. Men faktum är att lagen iririebär atf eriköpare av stöldgods har rätt att behålla detta om han inte borde ha insett attsäljaren saknade rätt att förfoga över egeridomeri. Ceriternoch miljöparfiet har till betänkandet fogat reservation nr 2 i anledriirig avde två riämnda motionerna, alltså partimotion och densocialdemokratiska motionen. Vi framhåller i reservationen att lagstiftningenom godtrosförvärv med nödvändighet måste innefatta en avvägning mellan å enasidan samhällets intresse av aft motverka kriminella beteenden och å andrasidan bestulna personers rätt att få behålla den egendom som de har förvärvat igod tro. EnsamuiredarenAllan har i den utredning som ligger till grund för lagstiftningenmycket sakkunnigt redogjort för detta. Med all respekt för hans synpunkter ochhans påpekande aff det var kränkande för en domare atf höra vissa omdömen kanvi inte blunda för att det av många upplevs som lätt atl sälja stöldgods. Tillsammansmed några kolleger hade jag tillfälle att besöka en av våra större kommuner somutgör ett medelstort polisdistrikt. Vi träffade polismästaren och hanberättade att det i detta distrikt begåtts 2 000 inbrott i bilarMan hade stulit bilradioapparafer och bilstereobandspelare, inte för att självanvända dem utan för att sälja dem. Det hade inte varit något problem alt säljadessa apparater Kommentaren från dem som är ute och arbetar på fältet är atf vimåste göra någonting åt reglerna. Enligtvår mening är def inte självklart att deri avvägriing som gjordes vidlagstiftriirigeri 1986 är gjord en gång för alla. Vi anser att det nu motbakgrunden av brotisutvecklingen är viktigt att undersöka hur tillämpningen av1986 års lag utfallit i praktiken under de år lagen har varit i kraft. Om detvisar sig motiverat bör förslag om komplettering av lagstiftningen utarbetas. Vibetonar att vid en sådan undersökning bör särskild hänsyn fas till framväxtenav den narkotikarelaierade stöldbrottslighelen. Därvid bör även samspelet medden straffrättsliga hälerilagsliftnirigeri beaktas samt en uppföljning ske avlitvecklingeri på området i andra länder För alt bekämpa och begränsa brottsligheten måste vi från tid tillannan se över om vår lagstiftning och dess tillämpning är mest verk- 1989/90:118 9 maj1990 1989/90:118 9 maj1990 Det är mot denbakgrunden jag yrkar bifall till reservation nr 2 med krav på en begränsadöversyn av reglerna om godtrosförvärv. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar Arif.123 (); Tillfället gör tjuven, brukar man säga. Med dagens miss-bmksrelateradebrottslighet, som det heter, gäller det också att det finns möjlighet att säljastöldgodset för att det skall vara någon idé för tjuven att stjäla. Risken medatl köpa stöldgods tycks inte vara så stor Jaghar hört talas om personer som köpt bl.a. kameror och klockor på gatan ellerunder andra underliga omständigheter där det stått klart att det rört sig omstöldgods. Dessa köpare bryr sig inte om varifrån sakerna kommer. De bestämmersig helt enkelt för att det är den rätte ägaren som säljer och tycker att dehar gjort en bra affär Jagkan inte säga om def är reglerna för godtrosförvärv som är otillräckliga ellerom bristerna hgger någon annanstans, vid tillämpningen eller i andra lagreglerMen jag delar uppfattning att det behövs en översyn av dessa reglerför atf se var felet ligger Vi behöver ha tillbaka respekfeu och iriplariferaen viss rädsla hos köparria så aff möjligheferria aff avsätta stöldgodsbegränsas. EfterMartin och övriga talares ingående beskrivningar nöjer jag mig med attyrka bifall till reservafion nr 2. AnL124 (): Det är ingen ny fråga som debatterar Redan hösten 1987behandlade en motion om översyn av de .sakrättsliga reglerna omköparens skydd mot säljarens borgenärer Utskottet framhöll vid della tillfälleden betydelse som kravet på besittning har på olika rättsområden och menadeatt det måste krävas tungt vägande skäl för att en ändrad ordning skulle kunnaövervägas. Att det i vissa fall kan uppkomma problem för konsumenter ochnäringsidkare lill följd av kravet på besittningsöverfö-ring kan inte ansesutgöra sådana skäl. Detkan erinras om atl på ett område där behovet av atf skydda köpare vidförskottsbetalning varit särskilt stort, riämligeri vid besfällnirig av fritidsbåtar,har man genom lag om registreririg av båtbyggriadsförskoff givitbåtbesfällare eri möjlighet atf få särskild förmårisräft i båtbygget vidvarvets korikurs. Likuaride lagstiftningsåtgärder till skydd för köpareri kundeenligt utskottets mening tänkas för andra branscher En lösnirig kunde ocksåvara aft ersätta lösöresköplagen med en mera tidsenlig och för köparenariväridbar regleririg. Utskottet framhöll dock i sitt betänkande 1987 aft man saknadeunderlag för en bedömning av vilka lagstiftningsåtgärder som kunde varapåkallade. Isamband med behandlingen av proposifionen om konfobaserat aktiesys-tem prövadelagutskottet med anledning av en motion ytterligare en gång fråganom en översyri av def sakrätlsliga regelsystemet, bl.a. mol bakgrund av atlkravet på besittningsöverföring vid köp av lös egendom utgjordeell hinder för det svenska näringslivet med tanke på den fortgående internationaliseringen.Riksdagen konstaterade all vad utskottet anfört i sammafråga alltjämt hade giltighet och att en översyn av detsakrättsliga regelsystemet alltså inte var påkallad. I de propositioner om ny köplag och ny konsumentköplag sominom kort skall behandlas i knyts liksom enligt gällande rätt viktigarättsverkningar till det förhållandet om en köpt vara kommit i köparens besittningeller inte. Traditionsprincipen är eriligt departementschefens uttalande i enav propositionerna fast förankrad i det svenska rättssystemet och har goda skälför sig. En sakrättslig särreglering för konsumenfförhållariden skulle äveninnebära en principiell nyhet i svensk rätt. Utvecklingen på området kommeremellertid att noga följas, och vid behov kommer saken att tas upp på nytt ilämpligt sammanhang, framhåller departementschefen i samma proposition. Här kan nämnas att sakrätlsliga problem även harbehandlats i samband med kommissiorislagskommitténs slutbelärikande Kommissiorioch dylikt. Detta belänkande har remissbehandlats och övervägs för närvarandeinom jusfifiedeparfemeritet. Vidare kan sakrätlsliga spörsmål också komma atlaktualiseras i samband med deu översyn av frågor som rör leasing av fast ochlös egendom som leasingutrednirig har i uppdrag att geriomföra. Dennautredning beräknas avge ett delbetänkande . Jag anser alt riianinte bör föregripa de ställningstaganden som framför allt förslaget om nykonsumentköplag men också pågående arbete i aridra lagstiflnirigs-sammanhangkan föranleda från sida. Del kan också vara lämpligt atl avvaktaden genomgång av de sakrätlsliga spörsmålen som kommer alt presenteras ileasingulredningens delbetänkande. När det gäller konsumenterria kan del emellerfidframhållas atf det med hänsyn fill atl de flesta konsumenter saknar kännedom omkravet på besitf-ningsöverföring är viktigt att konsumenterna får informationom de risker som de löper när den betalda varan har lämnats kvar hos säljareri.Korisu-menterna bör också upplysas om vilka ålgärder de bör vidta för altförhindra rättsförluster Jag utgår, precis som utskottets majoritet, ifrån attinformationsinsatser på della område kommer till stånd om beslutaratl anta regeringens förslag om ny konsumentköplag. När del lill sist gäller motionerna om godlrosförvärv till en början erinras om all beslutade om en nylagstiftriing om godtrosförvärv av lösöre. Deriria lag irinefaftar i huvudsaken kodifiering av de rättsregler på området som utbildats i rättspraxis. Lageninnebär emellertid också eri skärpriing oeh precisering av de krav som ställspå en förvärvare av lösöre för atl deririe skall arises vara i god tro. Jag anser atl del nu inte finns anledning fill omprövningav de principer och ställningstaganden som ligger bakom den relativt nya lagsom vi har . Det kan också anmärkas att de svenska reglerna harmotsvarighet i flera utländska rättsordningar Detta säger jag med anledning avatt det lycks föresväva någon av motionärernaatt så inte skulle vara fallet. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet och avslag på reservationerna. 1989/90:118 9 maj1990 Översynav lagen om ekonomiska föreningar Anf, 125 (); Vi som har mofionerat och reserverat oss då det gäller översynen avlagreglerna om godtrosförvärv har inte därmed fastslagit att reglerria måsteäridras. Vi har tagit upp detta utifråri eft brottsförebyggande ochbroftsbekämparide perspektiv. Det förvånar mig att majoriteten i ufskotlet ärså låst vid de principer som fastställdes att man inte vågar be regeringenalt del skall göras en översyn av vilken betydelse reglerna har haft och harför brottsutvecklingen. Jag nämnde fidigare - vilket ocksågjorde - möjligheterna att sälja stöldgods. Det är allmänt känt att det ärmyckel lätl att sälja stöldgods och atf ytterst få åker fast. Jag beklagar attmajoriteten inte vill lämna detta bidrag till att finna medel för att komma åtden lyp av brottslighet som vi här har talat om. Anf.126 (): Jag vill komma med en mycket kort replik. Jag vill bara säga tillMartin att det inte är något fel pä modet hos ledamöterna i lagutskottet.Det är bara det att vi anser att det inte är motiverat atfbegära en översyn. Så långt som vi har varit med i debatten och kan tänka harvi svårl atf se något riktigt alternativ till den nuvarande lagstiftningen.Skulle situationen att vi anser att det finns andra lösningar bli aktuell iframfiden skall vi inte tveka, utan då skall vi vara med om att be om enöversyn. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fatfas .) 16§ Översyn av lagen om ekonomiska föreningar betänkande 1989/90:LU28 Översyn av lagen om ekonomiska föreningar 127 (): Översyn av lagen om ekonomiska föreningar låter bra knas-lertorrl. Ändårör det sig om mycket väsentliga frågor, och det handlar om människors lust ochmöjlighet att göra något positivt för sig själva, som också är till nytta förhela samhället. Folkparlielhar ingen egen motion i detta betänkande. Vi står dock bakom reservation 1 ochstöder den del av centermotionen som föreslår att regeringen skallkomma med ett lagförslag som medger atf minimiantalet för bildandel av enekonomisk förening sänks till tre medlemmar Nogär def väl bättre att tre fysiska personer tillsammans gör en sådan ansträngningsom def innebär att bilda ett kooperativ än alt de tvingas avslå? Nej, minstfem medlemmar skall det vara, har socialdemokraterna envisats med aft sägagenom åren. Ändå har ett visst hopp funnits under de år som lagutskottets majoritethar hänvisat till pågående utredningar. Förståelsen i samhället i övrigt harökat till förmån för mer flexibla lösningar Förändringensvindar har t.ex. märkts genom att fackföreningarna har börjat accepterakooperativa lösningar på allt fler områden. Det är inte längre lika tabubelagtalt länka sig sådana former för samhällsservice, äveri om kommurier ochmyndigheler inte precis har visat något större engagemang eller uppmuntratmänniskor alt ta egna initiativ. Kvinnor,speciellt de som bor på landsbygden, ser ekonomiska föreningar som en möjlighetatl lösa gemensamma problem. I kampanjen har just denna företagsform varit särskilt intressant att uppmuntra och stödja, Småskalighefentilltalar också alll fler Man vill mer direkt kunna påverka sin egen situation.Datoriseringen har gjort att man kan arbeta ifrån hemmet. Del har också öppnatnya möjligheter Detär oerhört viktigt atl vi lar vara på all den energi som människor är villigaatl lägga ned för atl tillsammans med andra ordna verksamheter som ärpraktiska. Det är då obegripligt ätt en utskoffsmajoritet har så svårt atttänka i nya banor ser det ut som om ännu skall gå förlorat medan niavvaktar. De signaler som sänds vidare från är, om förslaget ibetänkandet går igenom, atl det är bra som del är Dellasker trots att folkrörelseutredningen i sitt förslag inte fann någrasakliga skäl för nuvarande krav på att det måste vara minst fem medlemmar föraft en ekonomisk förening skall kunna bildas. Tidigarehar utskottsmajoriteten avvaktat utredningar, dels folkrörelseut-redningen,dels den utredning som berör bostadsrättslagen. avstår man från etttillkännagivande för alt invänta vad regeringen kan tärikas bestämma sig för Iskrivningen i betänkandet sägs att det kooperativa inslaget i viss mån skullegå förlorat om det bara var tre medlemmar Ja, men som det ser ut nu så går juen mängd kooperativa inslag definitivt förlorade geriom att man inte tar lillvara det personliga engagemang som människor är villiga att satsa om del räcktemed tre medlemmar Varför är ni infe beredda att tillvarata dessa mänskligaresurser? Det måste vara ett av tecknen på att socialister har en förmåga attstelna i tidigare fastslagna former Det tycker vi är synd. Jag ber altfå yrka bifall till reservation nr 1. 1989/90:118 9 maj1990 Översynav lagen om ekonomiska föreningar AnL 128 (): I det här betänkandet behandlas endast en motion, och den är väckt avGörel Thurdin och . Även om betänkandet är rubricerat"Översyn av lagen om ekonomiska föreningar" så syftar motionen iritetill någon allmän översyn. Det är i två frågor som man vill ha en översyn. Denena gäller antalet medlemmar som krävs vid bildandet av en ekonomisk förening.Motionärerna vill ha en sänkning från fem till tre medlemmar Den andra handlarom alt motionärerna anser att medlemmarnas arbetsrättsliga ställning i viss månär osäker och otydlig. Motionärerna vill ha ett klarläg-garide i deriria fråga. Kooperlivaföreningar fyller ju viktiga uppgifter i vårt samhälle i sådana sammanhang dåaktiebolag inte är den lämpligaste formen att bedriva verksamheten i.Kooperativa föreningar ger utrymme för personligt ägande och medlemsengagemang.Inom ramen för detta kan mänriiskor samverka och 1989/90:118 9 maj1990 Översynav lagen om ekonomiska föreningar driva olika verksamheterMan motverkar maktkoncentration och enkelrikt-riirig geriom atl bedrivaverksamhet i ekonomiska föreningar och nybilda sådana. Ekonomiska föreningarger utrymme för förnyelse och kreativitet i samverkan mellan människor Det kanvara många eller ett ytterst litet fåtal. Kooperativverksamhet bedrivs ju i föreningar med allt ifrån landsomfattande verksamhetsom exempelvis KF och LRF lill små föreningar med ett fåtal medlemmar och medgeografiskt mycket begränsad verksamhet. Undersenare lid kan vi se exempel på hur man i kooperativ form bedriver verksamhetsom tidigare endast samhället har bedrivit; det gäller t.ex. alternativbarnomsorg. Det har vi på TV kunriat se att man prövar atlbedriva äveri arinan verksamhet inom vårdsektorn i kooperativ form. Inomramen för målet att skapa en så levande landsbygd som möjligt - vi har ju haften kampanj som heter "Hela skall leva" - nämris ofta denkooperativa verksamheten som en lämplig form för atf bidra fill verksamhet pålandsbygderi. Särskilt när det gäller de nya verksamheterna i kooperativ formhar det ju i upprepade motioner i påvisats ett behov av att särikamedlemsantalet från fem till tre. Jag har sett efter och funnit aft GunillaAndré m.fl. centerpartister motionerade om en sådan lagändring. Dehänvisade bl.a. till att kvinnor särskilt på landsbygden hade svårt aft startaverksamhet, eftersom det var besvärligt atl få ihop fem stycken medlemmar ekonomisk förening. 1988motionerade m.fl. socialdemokrater om motsvarande lagändring.