prot · GD09119 · 1989-12-31 00:00:00 — Då spelar körkortsutbildningen ochkvalifikationerna hos förarna en utomordenlligt stor roll. Det är naturligtvisviktigt beträffande alla de förare som vistas på våra vägar Vidare säger att hon har svårl aft förslåatl tusentals körkort utfärdas utan atl de sökande besitter kunskap omgällande regler Ett av problemen är att vi inte kan vara säkra på att alla sombyter ut sina körkort verkligen har de kunskaper som krävs för all köra på våravägar Men i det här sammanhanget får vi beakta atl vi har ömsesidigaöverenskommelser med ett antal länder Vi vill nalurliglvis all svenskar när deflyttar utomlands skall kunna byta ut sina svenska körkort mol utländska. Dåmåste vi också respektera utlänningars motsvarande krav när de kommer hit. Men självfallet skall vi eftersträva en hög rättssäkerheti det avseendet, och vi skall så långt det är möjligt ordna förhållandena så,atl de nuvarande problemen kan undanröjas. När jag säger all del skall kommaförslag från kommittén , är det exempel på att arbetet har skettsnabbi. ställde sin fråga , och vi tillsatteutredningen skall förslag komma. AnL 12 (); Jag är tacksam för all kommunikationsministernnu säger att han tar denna fråga på största allvar Jag tyckle att svaret varlitet undanglidande, detta att hänvisa till en ulredning. Föregripa enulredning skall man naturiigtvis inte göra. Men det är fråga om så klarabesvärligheter, och det är endiskrepans mellan kraven. Det är det som upplevs som så besvärligt, framföralll hos dem som har atl övervaka trafiksäkerheten. Det finns också ett annat problem inbyggt i detta. Def ärsvårt för dem som lar svenskl körkort atl få respekt för att det som vi sägerskall gälla. Jag lycker alt delta är oerhört viktigt. Framför allt de ungamåste veta alt de krav som ställs måste följas. Ser de då att det är myckellätt för en grupp mänriiskor atl få körkort och atl de inte behöver ha käonedomom lagar och förordningar, tappar de unga respekten. Del är allvarligt riär delgäller alla lagar, framför alll riär del gäller för den lagstiftning där vimänniskor skall agera tillsammans och iaktta mått och steg, så att vi inteskadar varandra. Det är särskilt viktigt alt vi ser lill alt vi uppträder såatt alla känner denria respekt. Vi vet atl antalet trafikolyckor ökar, och vi måste setill att riedbringa dessa, eftersom det irite är bra. Jag tror att det skullebli ett gott bidrag om def blev eu annan tingens ordning när det gäller justkörkort. Del gäller alt öka kunskapen hos våra flyktingar och invandrare sombyter ut sina körkort. AnL 13LOLA (): Kommunikalionsministerri sade alt häri skulleöverväga om del behövs ett särskilt förarprov eller om man på något annat sättkan undersöka vilka kunskaper de sökande har. I del förslag som trafiksäkerhetsverket hade klart ifebruari förordar man ett enklare förarprov. Man hade dessutom isin kalkyl sett att det irite skulle bli dyrare, utan alt man tvärtom skullespara resurser. När det iute kom riågot förslag på grund av deuutrednirigen blev jag bekymrad och började fundera över om man kanske tänkte ihell andra banor Det var därför som jag undrade om irafiksäkerhelsverketsutredning nu bearbetas vidare eller om man har börjat om på nytt. AnL 14 Kommunikationsminister : Jag kan inte säga vilka förslag somutredningen kommer med. Jag räknar med att få ta del av dessa förslag inom kort- det rör sig om någon månad inrian jag har dem i miri hand. Jag utgår naturligtvis ifrån alt man under utredningensarbete har utnyttjat och tagit till vara de tidigare utrednirigsförslagen ochinhämtat erfarenheter och idéer från dem. Men vad man riu kommer fram till kanjag ej uttala mig orn. Det vet jag inte, och redan av den orsaken karijag inte göra någon bedömning. Vi måste respektera den ordning som gäller i ettutredningsarbete. Jag vill bara understryka atl arbetet har bedrivits med slorskyndsamhel, vilket markerar def allvar vi lägger i den här frågari. När detta är sagt vill jag markera aff vi irite skallskapa intryck av att de trafikolyckor - beklagligtvis alltför många - sominträffar på våra vägar i riågori stor omfatlriing skulle bero på just dettaförhållande. Vi har ingel underlag för sådana påslåerideri. Vi får iritesprida någon allmän misstänksamhet som går ut på att utlänningar som kör bil ivårt land är dåliga bilförare i största allmänhet. Men vi skall försöka kommatill rätta med jusl det här problemet som beslår i atlman kan byta körkort utan att det finns kvalifikation bakom de dokument somman uppvisar AnL15 (): Jag håller med kommunikationsministern om att det är viktigt att slåfast att de utlänningar som har fåll sina körkort utbytta inte står försärskilt mänga olyckor Det finns det inte heller någon statistik över Men närvi strävar efter all förbättra trafiksäkerheten får vi inte glömma grupper isamhället, utan vi måste slälla samma krav på alla. Det tycker jag att vi kanvara överens om. Manhar ju tillåtit utbyte av körkort för personer från länder som vi irite harriågra konventioner eller avtal med. Det lycker jag kanske är litet märkligt.Det borde väl inte vara så svårl all komma fram till någontirig arinat. IUSA får man inte byta ut sitt körkort utan att mari har kört upp och visat käurier lill lagar och förordriingar vet jag inte om vi har någonkonvention med , men det finns ändå länder som är väldigt noga med trafiksäkerheten,där det krävs atl man skall visa atl mari kari köra bil och alt mari kärinertill lagar och förordningar Jagtycker att vi i som vill vara föregångare på detta område - och jagtror all vi också är del - på samma sätt skall kräva alt förarria är dugligaoch känner lill hur man skall uppträda i trafiken. Förste vice talmannen anmälde all att till protokollet få antecknat all hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. 1989/90:119 10 maj1990 Överläggningen varhärmed avslutad. Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning av prop.1989/90:146 Livsmedelspolitiken 1989/90:Jo56 av Bengl m.fl. (fp)1989/90;Jo57 av m.fl. (s, m, fp, c) 1989/90:Jo58 av . (m) 1989/90:Jo59 av m.fl. (s) 1989/90;Jo60 av LennartPettersson (s) 1989/90;Jo61 av () 1989/90:Jo62 av (båda c) 1989/90;Jo63 av och (båda m) 1989/90:Jo64 av m.fl. (m, fp) 1989/90;Jo65 av KarinIsraelsson (c) 1989/90:Jo66 av m.fl. (m) 1989/90:Jo67 avGunilla m.fl. (c) 1989/90:Jo68 av m.fl. (vpk) 1989/90;Jo69 av ChristinaPettersson och (båda s) 1989/90;Jo70 av och (båda m) Prot.1989/90:119- 1989/90;Jo71 av () 1989/90;Jo72 av ochCari G (båda m) 1989/90;Jo73av () 1989/90:Jo74 av () 1989/90;Jo75 av TorstenKarisson m.fl. (s) 1989/90;Jo76 av m.fl. (fp) 1989/90;Jo77 avOlof m.fl. (c) 1989/90;Jo78av och (båda m) 1989/90;Jo79 av () 1989/90;Jo80 av m.fl. (mp) 1989/90;Jo8l av (båda m) 1989/90:Jo82 av och (båda m)1989/90;Jo83 av och (båda c) 1989/90:Jo84 avKersti och (båda c) 1989/90;Jo85 av m.fl.(m) 1989/90;Jo86 av m.fl. (s) 1989/90:Jo87 av ochGunhild (s, c) 1989/90:Jo88 av och (båda c) 1989/90:Jo89 av () 1989/90;Jo90 av Sven-OlofPetersson (c) 1989/90;Jo91 av m.fl. (s) 1989/90:Jo92 av LisbetCalner och (båda s) 1989/90;Jo93 av och (båda c) 1989/90;Jo94 av och (båda c)1989/90;Jo95 av m.fl. (c, m, fp, vpk, mp) 1989/90;Jo96 av HåkanHansson och (båda c) 1989/90:Jo97 av och (båda c) 1989/90;Jo98 av m.fl. (m) 5 § Anmälan om frågor Anmäldes atl följande frågor framställts 1989/90:597 av () till miljöministern om nymiljövänlig teknik: Vi är alla överens om atf vibehöver nya tekniska lösningar och nya miljövänliga produkter för alt kommatill rätta med våra miljöproblem. Vi behöver stimulera företag och uppfinnare att la framnya tekniska lösningar och miljövänliga produkter Tyvärr ärdel stöd som finns framför allt koncentrerat lill skedet fram När väl en produkt är framtagen får företaget /uppfinnarenoftast klara sig på egen hand och konkurrera på lika villkor 12 med övriga på marknaden befintligaprodukter Förelaget/uppfinnaren bordestimuleras att satsa på framtagande av miljövänlig teknik genom att Prot.1989/90:119 erhålla vissa förmåner i form av t.ex. bidrag, skattelättnadereller dylikt. An- närs blir följden atl produkterna kanskealdrig når ut lill marknaden. Vad avser regeringen alt göra föratt förelag och uppfinnare lättare skall kunna föra ut sina miljövänligatekniska lösningar resp. produkter på marknaden? 1989/90:598 av () till socialministern ompatientförsäkringen: Patientförsäkringens utformningmåste ändras skyndsamt. har vi återigen fått läsa om människors kamp föralt få ersätlnirig för fel begårigria av myndigheter. Denna gäng rör det sig ommänniskor som smittats av HIV i samband med blodlransfusiouer harröntgenkontrastmedel orsakat människor, unga som gamla, stort lidande. Eftermångårig kamp utbetalas en helt otillräcklig ersätlning. Patientförsäkringen uppvisar slora oklarheter både vadgäller utformning och tillämpning. Detta leder till att ell stort anlal svårtsjuka människor drabbas i onödan. Det saknas elt grundskydd ipatientförsäkringen. Detta grundskydd bör innefatta rätt lill en rimligersättning och till rehabilitering. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följandefråga lill socialministern; Vilka snara åtgärder ämnarregeringen vidta för att bistå dem som drabbas av patientförsäkringensofullkomligheler? 1989/90:599 av i (m) till statsrådetBengt om alkoholinformationen; Svensk politik kännetecknasbeklagligtvis alltför ofta av dubbelmoral. Mänga medborgare har sannerligeningen eller liten förståelse för vissa beslut som fattas av den lagstiftandeförsamlingen, riksdag. Ett beklagligt exempel på denna verksamhet äralkoholpolitiken, där inkonsekvenserna tävlar med varandra ochpolitikerförtroendet dalar. (riksdag) stöder t.ex.Alhena-gruppen, vilken i sin propaganda bidrager till att ett löjets skimmerfaller över en ytterst allvarlig fråga, där seriositeten borde dominera ochinte som är fallet, motsatsen! För atl nämna två av många diskutabla exempel;Alhena-gruppen har i en skrift uttalat "Danskarna dricker dubbelt så mycketsom vi, men så ser de också ut som de gör.." och "Nio av tio svenskarsuper..."! Visst är allt relativt, men innebörden av sistnämndaexempel är att majoriteten av svenska folket är alkoholister blir; Hurkan ekonomiskt, socialt och kulturellt fungera? Det första exemplet ärdessutom en ren oförskämdhet mot danskarna. Är statsrådet beredd att medverkalill alt skattemedel avseende alkoholin formationen enbarl medees till seriös sådan? Prot.1989/90:119 1989/90:600 av Göihe () till socialministern omutskrivningen från sluten psykiatrisk värd: En lustmördare har rymt från slutenpsykiatrisk vård vid i . Vederbörande betecknas somfarlig och jagas av polisen. Av broltsregislrel framgår atl rymmaren sövt ochvåldtagit småpojkar För mindre än dömdes han för elt styckmord menöverlämnades till sluten psykiatrisk vård. Där var han dock frigångare ochkunde således röra sig fritt . En annan rymmare , den s.k. HIV-mannen,betecknas också som farlig för allmänheten. Ändå hade han permission när hanrymde. Detta är de två exemplen pä märkliga förhållanden somuppdagas när farliga våldsverkare rymmer Det finns också anledning all häpnaöver hur snabbt sådana patienter tillfrisknar efler att ha dräpt eller mördat,för att sedan i friskförklaral tillstånd åter göra sig skyldiga till våldsdåd.År det inte dags atl uppmärksamma de risker som allmänheten utsätts för närfarliga våldsverkare släpps ul från psykvård som uppges vara sluten? Regeringenhar en lagrådsremiss om rättspsykiatrin lill beharidling. Jag villfråga ansvariga statsrådet: Vilka ålgärder i syfte atl skyddaallmänheten från misslag i utskrivningen av psykpatienter kan förväntas iavvaktan på en proposition i ärendet? 6§ Kammaren åtskildes . 1 8 Justering avprotokoll.................................................. 1 2 8 Svar påinterpellation 1989/90:158 om en bättre kriminalvård ... 1 3 8Svar på interpellation 1989/90:157 om villkoren för utbyte av ut- ländsktkörkort mot svenskl............................................. 7 KommunikationsministerGeorg () () 4 8 Bordläggning............................................................... 11 5 8 Anmälan omfrågor 1989/90:597av () om ny miljövänlig teknik . . 12 1989/90:598av () om patienlförsäkringeri ... 13 1989/90:599 av i (m) om alkoholinfor- matiorieri.......................................................................... .... 13 1989/90:600 av () omutskrivningen från slu ten psykiatrisk vård...................................................... 14 gotab 96825, Stor;kholm 1990