prot · GD0926 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag ville bara säga att jagsåg framför mig en bild där och jag i en kommun företrädde olikalinjer och gick ut med dem i en folkomröstning. När del gäller alt dela kommuner sade attkommunreformen så all säga har satt sig. Jag vill då till säga alt det fortfarande finns starka krafter i kommunerna förkommundelningar. Den socialdemokratiska regeringen har här varit myckelrestriktiv jämfört med vad de borgerliga regeringarna tidigare var, och delberor på skillnaden i inställning. Precis somi säger tror också jag all delvore lältfärdigt all först pröva all dela - del fungerar inte. Däremot anserjag alt man skall släppa fram prövningsmöjligheler t,ex, låta medborgarna ikommunerna folkomrösla också om sådana saker. Till slut några ord till när del gäller deöppna nämnd- och styrelsesammanträdena. har inte redovisatnågot enda sakligt skäl till alt man inte skulle kunna ha försöksverksamhetmed ökad offentlighet i kommunala nämnder och styrelser. Det finns enligt vadjag förstår inte någon logisk förklaring till att man är emot det. Det var mannär vi moderater och också andra partier jobbade intensivt föröppna Jag hoppas alt vi får se samma utveckling i det här ärendet som vihar gjort när det gäller ulskoltsförhören i , HANS LEGHAMMAR (mp) replik; Jag fick ett påpekande från podiet om att jaghade varit slarvig med all yrka bifall till de reservationer jag hade tagitupp. Därför vill jag nu passa på tillfället att yrka bifall tillreservationerna 1, 5, 6, 7, 9, 10, II, 12, 13, 15 och 17. Så tillsjälva repliken! lyssnade på debatten mellan mig och vpk;sföreträdare om de kommunala folkomröstningarna och sade sedan att jag inte kanse några andra möjligheter än atl antingen kväsa en debatt eller hålla enfolkomröstning. Jag tycker atl del visar på dålig förmåga alt förslå vad denhär debatten egentligen rör sig om. Som enda argument för atl inte ha folkomröstningar lar vpkfram risken all få fler Sjöboomröslningar och andra icke önskvärdafolkomröstningar. Jag tycker alt del är ett ganska konstigt sätt atl föradebatten. Då får man ju debattera vad som händer om man kväser en debatt. Folkomröstningenär ett viktigt sätt all brädda demokratin, och det ankommer på oss som politikeroch opinionsbildare all försöka bredda medvetenheten och öka möjligheterna altlösa problem och motsättningar i samhället. Del ankommer på oss politiker atlförsöka se till atl vi inte får fler Sjöbosyndroin. Det blir inte bättre förall vi inte har några folkomröstningar! sade all man absolut inte skall hakommunala vårdnadsersättningar. Jag undrar om läser tidningenKommun Aktuellt. Den tidningen hade gjort en rundringning och kommit fram tillall del nu är ett 60-tal kommuner som vill ha vårdnadsersällning, ochflera av dem styrs av personer med precis samma partifärg som . Jag tycker all skall lyssna på del egnapartiets gräsrötter också. Del händer någonting även inom det partiet, även omdel är väldigt segt . Sedan skall jag göra någonting som inte är så vanligt, frutalman! Jagskall erkånna ett fel. Vi politiker gör ju sällan del. Del är mig veterligt det enda fel som vi begick iden första omgången av vårt motionsskrivande, . är ju etthelt nytt parti, och dä får man väl räkna med alt en och annan promille avyrkandena kan bli fel. Del gäller just motionen om kulturnämndsobligatoriel. Vi jobbar i partiet för atl del skall finnas kulturnämnderi varje kommun. Det smög sig då i en kulturmoiion in ett krav på lagstiftningom detta. Men allting behöver ju inte genomföras uppifrån. På den punkten hadedel uppstått ett litet missförstånd när motionen skrevs. Därför yrkade jagheller inte bifall till den motionen. ULLAPETTERSSON (s) replik; Jag har fått kritik för atl jag inte vill hanågon debatt i de här frågorna. Jag bara förklarade atl jag faktiskt tycker alldel är ganska onödigt, men enbart det faktum atl vi ändå har den här debattenvisar ju all vi ställer upp på det! Prot,1989/90:26 undrade vilka fördelarna medkommunsammanslagningarna har varit. Vi har t,ex, fått slagkraftiga ochekonomiskt bärkraftigare enheter på många områden. Inte minst från min egenkommun har jag bra exempel på del, och jag vet atl partikamraterdär instämmer med mig i del. Bl,a, slipper vi ha en massa kommunalförbund somvi annars skulle ha behövt för diverse nyttigheler. Vi har på en del håll också fått en ekonomisk utjämning.Del har på vissa ställen faktiskt inneburit en solidaritelshandling att slåsamman kommuner med olika ekonomisk bärkraft. Vilka nackdelar del skulle få omman delade kommuner med olika ekonomisk bärkraft har varit inne påtidigare i debatten. Beträffande del jag sade om den centralstyrning som skullekunna utövas av majoriteten om man får lokala organ som är direklvalda vill jagbestämt påpeka för atl jag inte utgår ifrån atl kommuner ärsocialdemokratiskt styrda - jag utgår från min egen politiska erfarenhet,nämligen den cenlerslyrda . tog också upp kommunallagskommittén. Denbefinner sig, som jag sade, nära slutfasen i sitt arbete, och vi börjar nukomma fram till slutsatserna. Jag vet inte om är ule efter altså här på slullampen åstadkomma tilläggsdirektiv eller om hon vill bli överkörd- det riskerar kommittén att bli om skulle fatta beslut nu; då harkommittén alltså arbetat i onödan. Vill inte fortsätta attkämpa för sina idéer i kommunallagskommittén kan hon naturiigtvis sluta upp meddel, men del tycker jag är en märklig ståndpunkt när man har gått in i en kommitté. När del gäller delning av kommuner sade jag alt jag troratl del finns andra och bättre sätt atl öka den kommunala demokratin. YlvaAnnersledl sade då alt man måste lila på kommunalfolket. Men varfördetaljreglera folkom-röslningsinslitutet också i kommunerna, om man tycker attkommunerna själva kan besluta om del? avslöjade sig nästan när han pratade omfolkomröstningar och sade att man kunde rösta om kärnverksamheten i kommunen.Jag sade att det väl ungefär är del man gör när man har val. Han sade då altdel skulle vara bra om man kunde rösta om skatten utan all behöva tänka på alltannat. Ja, del är just del. : En ansvarsfull kommunalpolitikeroch rikspolitiker måste faktiskt också tänka på allt annat och inte bara erbjudaen välsmakande skattesänkning! BENGTKINDBOM (c) replik: Jag återkommer till kommundelningarna. Det varegentligen med kommunsammanläggningarna som bekymren med den kommunala demokratinbörjade och vi fick hela den diskussionen, de kommunaldemokra-liskautredningarna och förslaget om lokala organ, som framlades av när hanvar kommunminister och som antog. Diskussionen om lokala organ,frikommunförsök, osv. har ju gått ut på att förstärka den kommunala demokratin,som väsentligt försämrades i samband med kommunsammanläggningen. Nuåtervänder till frågan om vad som är fördelar till det som låg som ensocialdemokratisk bakgrund när man log ivångsbeslulel val,nämligen ekonomiskt bärkraftiga enheter. Ja, blev del det egentligen? Deredan starka blev starkare. Två fattiga blev ju inte rikare om de giftes ihop,Skatteuljämningen tiodubblades ju närsocialdemokraterna var i opposition. Därefter har ju den socialdemokratiskapolitiken inneburit atl man har begränsat kommunernas ekonomi. Detär ju litet bräckligt del här med den ekonomiska bärkraften. Det är inte säkertheller atl man därför att man är ekonomiskt stark på något sätt är bättredemokrat. Jag skulle tro alt del snarare är tvärtom. Detfår gärna vara en centerslyrd kommun som har en sociademokratisk majoritet idireklvalda kommundelsorgan. Jag tycker del är till fördel. Då får denkommundelen eller stadsdelen förutsättningar atl agera utifrån det som är derasspeciella förhållanden - inte på grund av direktiv uppifrån. De får givelvissom alla andra nämnder och styrelser i kommunen bedriva ett budgetarbete och såsmåningom leva efter den budget som fullmäktige har bestämt. Jagkonstaterar att tyvärr inte hann beröra närvarorätten för defackliga organisationernas representanter. Som jag sade till Vivi-AnneCederqvist när vi diskuterade detta har del ju varit ettgammall socialdemokratiskt krav all demokrati och pariamenlarism skall slåigenom. Varför bortser man från delta i den här grundläggande frågan när mansläpper in partsintressen som garanterar dem medverkan i den kommunalabeslutsprocessen som går utöver del inflytande som ges i de allmänna valen? Enligtvår uppfattning kan delta aldrig förenas med den kommunala demokratin. Delärdärför, fru talman, som vi yrkar på denna lagstiftnings upphörande i enlighetmed den reservation som finns till detta belänkande. 1989/90:26 15november 1989 ()replik: Om hade läst vår motion hade hon sett att vi ställerkrav på tilläggsdirektiv till kommunallagskommittén. Det är alltså det kravetsom jag följer upp här i kammaren. Det är det kravet som vi reserverat osstill förmån för i utskottet. Del är väl inte så märkvärdigt! sade dessutom: Varför vill ni detaljreglera folkomröstningar? Ja,del är väl inte så konstigt all man vill ha ordentliga förfaranderegler förhur folkomröstningar skall gå till. Det krävs naturligtvis regler, så atldemokratiska funktioner sker på lika villkor i hela landet. Vi har ju en vallagt.ex. Tycker atl vi skall ha olika vallagar för kommunalvalenockså, så att varje kommun bestämmer sina egna regler? Nej, ,s-argumentalionen mot folkomröstningen har faktiskt ingen saklig grund. Dengrundar sig tydligen på rädslan att väljarna skall få mer att säga till om. Vadär det vi nämligen kräver? Jo, vi kräver att det skall ges möjlighet till ,försöksverksamhet med öppna nämndsammanlräden och till folkomröstningar. Vivill ge kommunerna möjlighet till snabbare valgenomslag. Vi vill ge möjlighettill kommundelning i de kommuner som så önskar, och vill ge ökad insyn ikommunala bolag och stiftelser. Det kan väl inte vara så farligt? 9Riksdagens protokoll 1989/90:26 Tydligen tycker socialdemokraterna det. De vill inte enslata kommunerna bestämma demokratiska reformer själva, inte ens ge kommunernamöjlighet alt utnyttja dem. Detta måste faktiskt grunda sig på en rädsla förvad väljarna skall säga niir de granskar och får vara med på ett vidare sättän hitintills, Fortfiirande har jag inte fåll något svar av UllaPettersson: Vilka förslag till förbättringar av demokratin tyckersocialdemokraterna är bättre än dessa? () replik; Bara några ord till omkommunala folkomröstningar i skattefrågan. Del iir väl kanske litet naivt atl tro att man inte skullekunna presentera förståeliga alternativ för koinmunmedborgarna. Denna attitydvisar all man bara vill gömma sig. Jag tycker faktiskt all denna centrala fråga är värd enextra omröstning med delaktighet för kommunmedborgarna. Del skulle ha positivinverkan om man fick bort känslan av "vi och dom", som människor oftakänner ute i kommunerna när de talar om sina politiker. Jag tror atl det härfaktiskt skulle vara mycket värdefullt. () replik: Jag vill börja med att påpeka alt jag tror allallihop som har deltagit i den hår debatten är för en ökad demokratisering pådel kommunala området. På den punkten behöver vi inte ifrågasätta varandrasintentioner, tyckte ju alt hon ville höra mer om vilkaförslag vi har. Vi tror mycket pä lokala organ och den demokrati som går ut påall de folkvalda har en nära kontakt med sina väljare. Jag tror trots allt altdel är den enda framgångsrika vägen. , vi har möjligheter till folkomröstningari dag. På den argumentation som kom från lät det som om vi intehar del. Jag förslår fortfarande inte varför man skall detaljreglera just delområdet. Varför får inte de som arbetar i kommunerna själva bestämma på detområdet, så som ni ju tycker atl de skall göra på så många andra områden? Till vill jag säga atlskalteuljämningsbidragen ju egentligen är ett dåligt mått på omkommunsammanslagningen har varit bra eller inte. Del kan ju faktiskt vara såatl behovet av skalleutjämning minskar därför atl man har fält slagkraftigarekommuner lika väl som alt man har en generösare statsmakt. Det är faktorer sommed automatik inte har med varandra all göra, 1 sin första replik undrade varför jag barahänvisade till Arbetslivsceritrums forskningsprojekt när del gäller deanställdas närvarorätt. Del gjorde jag inte. Jag ville bara komplettera dendiskussion som redan varit, för jag tyckte atl den argumentation somframfördes av var alldeles utmärkt i det avseendet. Jag förstår inteheller varför man inte kan låta den stora delen av kommunalt anställda få haden möjligheten till påverkan över sin egen arbetssituation. Slutligennär det gäller barnomsorg: Även om det finns kommuner som tyckeralt det skulle vara bra all införa kommunalt vårdnadsbidrag, har inte Prot.1989/90:26 minst väljarna på ett tydligt sätt visat att del är barnomsorg somde vill ha och utbyggd föräldraförsäkring- inte en litenfickpeng som ingen i alla fall kan få ul någon större valfrihet av. Förstevice talmannen anmälde att och anhållit alt tillprotokollet få antecknat all de inte ägde räll till ytterligare repliker. OVEKARLSSON (s); Jag vill passa på tillfället atl kortfattat framföra några synpunkteri anledning av motion 1988/89:K617 som behandlas i delta belänkande. Jaghar valt att ta kammarens dyrbara lid i anspråk, därför atl det finns kommunersom på ett påtagligt sätt fått uppleva hur personer som enbart ärfastighetsägare i en kommun kunnat skapa besvär och onödiga kostnader för denbofasta befolkningen. Nuvarandeförhållanden innebär atl en fastighetsägare i en kommun har alla rättigheter påsin sida men inga skyldigheter. Den som enbart äger en fastighet i en kommunbetalar ingen skatt till den kommun där fastigheten finns, men kanöverklaga alla beslut - beslut som för den bofasta kommuninvånaren mångagånger kan vara av avgörande betydelse. Det enda resultat ett överklagandemedför är all verkställigheten försenas, och på så sätt kostardetta pengar och skapar olägenheter för den bofasta befolkningen. Omden aktuella fasligheten berörs direkt av ett beslut, kan del finnas motiv föröverklaganderält, men absolut inte annars. Närvi vill ge kommunerna allt större självständighet och rätt all falla sina egnabeslut, bör inte detta kunna hindras och försenas av kommunbesvär som anförs avpersoner med enbart rättigheter. Fastighetsägare boende i en helt annan kommunhar inte några som helst skyldigheter i den kommun där han anför besvär. Jaghoppas alt kommunallagskommitlén lar intryck av de synpunkter, som framförtsfrån ett antal kommuner och som också kommit fram i en riksdagsmotion, omatl enbart ägande av fast egendom inte skall utgöra grund för överklaganderält.Eftersom utskottet hänvisar till kommunallagskommitlén, får jag nöja mig medall förlita mig på dess välvilja och sända med förhoppningen atl kommitténskall inse att del här är en allvarlig fråga för ett antal kommuner. Därförställer jag för dagen inget yrkande, fru talman, men jag kommer alt noggrantfölja frågan i fortsättningen. Behövs det så är jag beredd atl återkomma. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 1989/90:26 23§ Vallagsfrågor Föredrogs betänkande1989/90;KU4 Vallagsfrågor. Jag avser altla upp tre frågor i den här debatten. Denförsta gäller valkretsindelningen i Fyrsladskretsen. Med adress till någramotionärer vill jag säga atl det nog är många som tycker atl den nuvarandevalkretsindelningen är otillfredsställande. Något konkret förslag är dock ickeframlagt i detta betänkande, vare sig från utskottet eller i form avreservation. Detandra är alt vi behöver en betydande uppstramning vad gäller budröstning. Jaghar egen mångårig erfarenhet som valnämndsordförande i landets största kommunoch vet all del har varit stora tolkningsproblem för val-förräliarna när delgäller alt bedöma budröstning genom vårdare. Jag vet också alt den bedömningenkan skifta, inte bara mellan olika kommunala valförrältare ulan också mellankommunala valförrältare å ena sidan och postverkets valförrältare påinstitutioner å andra sidan. Vidgningenav rösträtten för omyndigförklarade ökar viklen av stramare och mer distinktaregler. Vi moderater avser därmed alt stödja del förslag till lagändring somBertil Fiskesjö presenterat i motion. Med delta, fru talman, yrkar jag bifalltill reservation 1. Fråganorn utjämningsmandat i kommunerna är viktig och komplex - viktig därför atldet splittrade valsystem vi nu tillämpar har sina brister, komplex därför altavgivna röster bör vägas likvärdigt i de tre samtidiga valen. I riksdagsvalfinns utjämningsmandat och fyraprocentsspärr. I landstingsvalen finnsutjämningsmandat och ireprocenisspärr. I kommunfullmäktigevalen finns ingautjämningsmandat och ingen spärr, eftersom det främst är valkretsarnas storleksom inom ramen för ett rakt proportionellt system avgör mandatfördelningen. I förfaitningsdebaltens olika skeden har frågan om utjämningsmandat ikommunerna prövats vid skilda tillfällen, och motioner i frågan har fleragånger behandlats i konslilutionsutskottel. Vi moderater har därvid stötttankarna på utjämningsmandat men önskat se frågan behandlad i ettstörre sammanhang, där frågan om småpartispärrens storlek och andraleknikalileter i kommunfullmäktigevalen prövas. Denna vår uppfattning har vi ikonslilutionsutskottel och markerat i ett särskilt yttrande. Jagvill dock med stort eftertryck, och med adress till såväl ochhans socialdemokratiska grupp i konstilutionsutskottet som till regeringen,markera att något nu måste ske. Jag förväntar mig därför ett initiativ i fråganom valsystem för kommunfullmäktige och vill markera alt om delta inte kommertill stånd, avser vi moderater att kommande år stödja de förslag som i årframförs i reservation 2. YLVAANNERSTEDT (fp): Det är viktigt all så många människor sommöjligt kan göra sina röster hörda i de allmänna valen, inte minst mot bakgrundav de sjunkande siffrorna för valdeltagandet. Budröslningen är därför ett viktigtkomplement till alt själv lägga sin röst i valurnan. Det är då oerhörtangelägel all alla kan var säkra på alt budröstningen går till på ett sätt sominte misstänkliggör systemet eller undergräver tron på rättssäkerheten. Genom reformen som gör all många människor som äromyndigförklarade återfår sina medborgerliga rättigheter kommer rösträtten allvidgas. Del betyder att budröstning genom vårdare ökar. Det finns faktiskt erfarenheter som visar atl del harförekommit missbruk vid sådan röstning, missbruk som lett till beivrande idomstol. Det har också rått osäkerhet om vem som är alt betrakta som vårdare.Del är därför angeläget atl komplettera bestämmelserna i vallagen, så atträttssäkerheten för den enskilde ökar och så atl valförrältaren har klararegler alt följa. Del finns ett ordspråk som säger all man skallsopa rent framför den egna dörren innan man ger sig till atl kritisera andra.Det är uppenbart alt både socialdemokrater och kommunister anser all det ärviktigare atl skicka valövervakare till än alt stärka rättssäkerhetenför svenska medborgare som är i en myckel utsatt position. Det är bara allbeklaga, och jag yrkar bifall till reservation nr 1. Jag vill också yrka bifall till reservation 2, som tar uppfrågan om utjämningsmandat vid kommunalval. Demokraliberedningen kom ju i sinutredning fram till alt det skulle ge större rättvisa och bättreproporlionalitet om man hade ett system med utjämningsmandat i kommuner medflera valkretsar. Tredjevice talman (): Vi debatterar nu i all stillsamhet en av degrundläggande företeelserna i en demokrati, nämligen valhandlingen. Vi har juen gammal tradition på del området, när det gäller all försöka se till attvalhandligen kan garanteras ur olika synpunkter, inte minst ur rättsligsynpunkt: man skall kunna lila på all del röstresultal som anges också är detkorrekta, all de som har röstat haft rätt atl rösta och all de också haftmöjlighet atl rösta på dem som de vill rösta på. Delta är grundläggande. I del stora hela går det naturligtvis bra till i desvenska valen. Men vi har en del problem, som vi har kunnat se - inte minst ivalprövningsnämnden, där jag haft nöjet atl sitta i - problem somhar samband med atl del finns vissa områden där frestelsen kan bli stor för denparliniliske all försöka skrapa ihop litet extra röster till sitt eget parti ide fall där de som skall bestämma sin röst kan vara lätta all påverka på grundav att de är invecklade i ett beroendeförhållande. har tagit upp denna fråga imotioner som skjutit in sig på atl bestämmelserna om vårdare är bristfälliga.Vårdaren kan ju gå med den omhändertagnes röst till röstavlämningsstället. Detfinns risker för att bestämmelserna kan missbrukas och för all sådant missbrukinte kan åtgärdas, eftersom det är svårt alt i efterhand kontrollera vad somskett då det inte finns någon särskild dokumentation. Detta är särskiltviktigt. Det lagförslag vi från presenterat går ul påatt i betydande utsträckning öka rättssäkerheten genom atl resa speciella kravpå definitionen av veni som skall kunna anses som vårdare vid röstning avdetta slag. Som mina föregångare här i talarstol har understrukitriskerar vi ett ökat antal problem på detta område genom den omständigheten atlvi inte längre utesluter s.k. omyndigförklarade från rösträtt. Vårt förslag har fått uppslutning från ,och . Det är vi naturligtvis glada för. Del förvånarmig all inte socialdemokraterna också har kunnat sluta upp. När man läser i majoritetens skrivning finner man dock atldel skett en viss uppmjukning i den tidigare ganska rigida attityden. Manförväntar sig nu all någonting skall hända på medanledning av skrivelse, och det är en förhoppning vi kanhysa. Jag yrkarbifall till reservation 1 och det lagförslag som finns där. Jag vill också passa på all fråga socialdemokraternasföreträdare i denna debatt vad som kan länkas komma ut ifrån de övervägandensom skall äga rum i justiliedeparlemenlel och om vi kan lila på alt det kanlänkas komma något resultat av dessa överväganden innan del är dags igen förval. Jag kan inte låta bli att också nämna vad utskottet tarupp tidigare i sitt belänkande, nämligen rätten till röstning utomlands iSchweiz och . Jag erinrar mig att när jag första gången, i börjanpå 1970-talel, ställde en fråga om detta, svarade . Han varnärmast irriterad och menade all del var en ovänlig handling emot denschweiziska edsrepubliken atl aktualisera denna fråga. Jag har alltid tyckt alt det är mycket konstigt atlsvenska medborgare har kunnat rösta även i de mest utrerade diktaturer på desvenska ambassaderna och konsulaten, men inte i en gammal stabil demokrati somSchweiz. Här anges brevröstningsförfarandel. I brist på annat fårman väl försöka hålla sig till det, om nu schweizarna äntligen skulle kunnakomma på bättre tankar och västtyskarna inte skulle återfalla i tidigare mycketmärkliga beleende. Men brevröstningen är ingen ideal metod. Del visar ju deresultat vi har fått. Del blir en stor kassaiionsprocent. Det är bättre om mankan rösta på sedvanligt sätt på konsulat och beskickningar och särskildaröslavläm-ningsställen som man brukar upprätta. Men del är i alla fall ett fallframåt. Jag hoppas regeringen inte tappar sugen i denna fråga. Den bör ju kunnalösas. Västtyska parlamentariker som jag talat med i delta ärende var besväradenär de upptäckte vilka restriktioner som gäller på delta område i , Sedan några ord också om utjämningsmandat vid val tillkommunalfullmäktige. Det är tyvärr så att man genom valkretsindelningar avkommunerna kan åstadkomma mycket märkliga syslem, som slår mycket orättvist iförhållande till del proportionella systemet som vi är vana vid på riksnivå.Man kan få reella spärrgränser i kommunerna som är mycket högre än iriksdagsvalen. Detta har inte varit meningen. Orsaken till att vi inte har haft några speciella reglerför utjämningsmandat i kommunerna har varit atl man ansett atl del krävs ettså litet antal rös- lande förall få mandat alt del inte skulle behövas några särskilda finurligheter föralt åstadkomma proportionell rättvisa. Men det har visat sig - och del finns del undersökningarpå - atl del i vissa kommuner krävs en röslandel som är större än till bådelandsting och riksdag för atl fä mandat. Delta är inte bra. Del är inte heller bra alt man kan påverka röslulfallelgenom all ha fler eller färre valkretsar.