prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Då skulle jag ha fåttanledning all tala om hur vi i ser på denna fråga och hur viskulle ställa oss i en omröstning. Men det blev inget brandtal, så jag hållerväl vpk och er andra litet grand på sträckbänken. Jagvill börja med att yrka bifall till reservation 3 till betänkandet, vilkenhandlar om förhållandet regering-riksdag. har väckt en motion,K220, i vilken vi har tagit upp frågan om förhållandet mellan regeringen ochriksdagen. För att få en levande parlamentarism och en vital riksdag medordentlig makt, en riksdag som inte går i regeringens ledband, krävs nya tagoch nya insikter. Då måste man beskära regeringens makt och öka . Vihar därför i motion K220 pekat på en rad olika skäl för detta. Jag skall härnämna några. Viföreslår att man ger riksdagsutskotten rättighet och resurser att tillsättaegna offentliga utredningar. Hela regeringen, alltså samtliga statsråd, skallväljas av . Låt riksdagsutskotten ta över utnämningar av högre politiskatjänstemän. Gör det lika förpliktigande för statsråd som för utskottsmedlemmaratt della i debatter i frågor inom det egna ansvarsområdet. Jag anser faktiskt att viskulle behöva vitalisera debatterna. landskapet är i och försig trevligt ule i naturen, men del är inte så trevligt här i kammaren. Attvitalisera debatterna är viktigt för att demokratin inte Jag troratt man vid en litet djupare analys kommer fram till all det är nödvändigt attbeskära regeringens makt för att skall bU mer vitaliserad. Detvar inte länge sedan vi debatterade frågan om folkomröstningsinstitu-lel. Jaghar tyvärr ingen större förhoppning om alt socialdemokraterna och vpk harblivit något klokare i den här frågan på . Jag tänker därförinte ödsla så mycket tid på denna fråga, utan jag vill bara yrka bifall tillreservation 10. BoHammar tog upp frågan om politisk åsiktsregistrering. Jag kan bara instämma ihans anförande. Jag kunde ha nöjt mig med det om inte hade sagtnågot om att hon driver denna fråga i säpokommittén. Det är ju så med många avrättsfrågorna: säpofrågorna, utrikespolitiska frågor osv. och vpkär inte med i utredningar, vi är inte med i JO-delegationen, säpokommittér ochannat som är viktigt för politiken. Då får vi lov att driva dessa frågor ikammaren. Men, , släpp gärna in oss i säpokommiltén! Jag troratl vi tillsammans kan göra ett gott arbete där. Ifråga om samernas rätt har vi väckt en motion och även gått vidare till enreservation, trots att en utredning har tagit fram ett betänkande i frågan, ochdetta nu är ute på remiss. Vi anser inte alt de regler man har föreslagit idetta betänkande är tillräckliga. Vi skulle vilja ha litet fastare direktiv ochen lagstiftning som ger skydd mot exploatering .som sker i sameområden och sominnebär intrång i samernas näringar och kultur. Vidare bör lagstiftningen gesamerna rätratt själva förvalta sina naturtillgångar, t.ex. bör de ha vetorättmot kalhuggning och andra intrång som drabbar rennäringen och andra områden ochsom kan begränsa samernas självklara rätt att föra sin kultur vidare. Vihade en litet animerad debatl om grundlagsskydd på diverse områden. Detman i samhället och nationen är mest rädd om, det vill man grund-lagsskydda.Därför känns det mycket naturligt med tanke på den miljösituation vi har i dagatt grundlagsskydda nationalparker och de fyra sista outbyggda älvarna frånmöjligheter till exploatering. Det känns rätt naturligt. Tyvärr fick vi närfrågan behandlades i utskottet inget stöd alls från något annat parti. Detta ärområden som inte får hotas av tillfälliga opinioner, utan det behövs beslut medval emellan i frågor av den här typen. Det är att vi får ettgrundlagsskydd på dessa områden. Det har skett rätt många intrång i fråga omnationalparker och älvar som man en gång har sagt inte skall röras. Reservation15 tar upp frågan om invandrarnas rösträtt. Det är otillfredsställande altmänniskor som bor och verkar i detta land inte också har rösträtt. Vi vill geansvar till och också kräva ansvar från dem som lever och verkar i vårt land.Har man bott och verkat i det här landet skall man också ha rösträtt. Vihar också väckt en motion om rösträttsåldern. Precis som när det gällerinvandrarnas rösträtt är det för de grupper som här är aktuella viktigt att viverkligen ger och avkräver ansvar inom politiken. Jag tror att demokratin på såsätt växer. Vi har ett skolsystem som innebär att skolplikten är slut vid 16års ålder. Därmed anser vi att ungdomarna vid denna ålder har fått tillräckligutbildning och information om hur samhället styrs och i övrigt fungerar 8Riksdagens protokoll 1989/90:36 1989/90:36 30november 1990 Många ungdomar får intenågon ytterligare utbildning. Om vi anser att de vid denna ålder ärfärdigutbildade, då är de också mogna all rösta. Detta är rätt naturligt. Jagtror alt delta skulle innebära en vilalisering i fråga om dessa människor ochalt de kanske också skulle lockas med i del politiska livet istället för all kalla oss politiker för "de" och inte ta ett egetpersonligt ansvar Detta är en viktig fråga. Sedanvill jag la upp frågan om mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen.Del finns en hel del människor som har varit ironiska mot oss miljöpartister pågrund av alt vi har fått mandat i kommunfullmäktige i vissa kommuner där viinte har ställt upp till val och atl det står tomma stolar där Men det ärinle fråga om alt vi i har misskött detta, ulan del beror på altväldigt många människor inle har velat om, inte har läst och inle förstått atlvi inle har ställt upp i vissa kommuner Man har därför röstat på miljöpartieti kommunfullmäktigevalen trots atl det inte har funnits någon kandidat. Det ärbara ett av många tecken på att vi behöver ha skilda valdagar för atl få i gången ordentlig debatl med anledning av kommunfullmäkligevalen. Detta ärnödvändigt för att vi inle skall få en sådan här situation med tomma stolar Mendet finns även många andra argument. Fråganom personval och antalet riksdagsledamöter kan man fundera över och ha rällmånga synpunkter på. Men vi anser i att de förslag som hitintillshar kommit fram inle går att stödja. Personvalet är ganska komplicerat, och deflesia varianter av personvalssysiem tenderar att bU litet odemokratiska.Konkreta förslag är däremot självfallet intressanta att diskutera. Fråganom antalet riksdagsledamöter kan man i och för sig också studera. Men vi anserinte della vara den mest brännande punkten . Det viktiga är atl vi som ärhär kan göra elt vettigt arbete. Och vi är väl ganska arbets-lyngda . Kanske är det därför del är så tomt här i stolarna. Vihar också en reservation som behandlar frågan om fyraprocentsspär-ren. Det ärvikligl all vi får en vilalisering av del politiska livet. Vi tror attmiljöpartiet faktiskt har vitaliserat detta politiska liv genom att komma in idenna kammare. Del är ganska svårt för partier all komma in i i dagpå grund av fyraprocenlsspärren. Och med denna spärr följer många andra spärrari politiken. Det pågår elt omfattande revideringsprogram i så gott somalla partier Jag tror atl den vilalisering av politiken som vi onekligen harvarit med om all skapa har varit en bidragande faktor till att man nu ser överpartiprogrammen. Vi har räll många reservationer i det här betänkandet - jag har nämnten del av dem. Jag ser att den lalelid jag har anmält mig för håller på all laslut. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer som vi i de grönaslår med på. BO (vpk) replik: Det skall inte bli någon längre replik. Eftersom Hans över alt jag inte höll något brandtal för repubUk vill jag ändå för säkerhelsskull slå fast atl vi fortfarande anser att statschefen skall väljas på eltdemokratiskt sätt och inle tillsättas genom regler om ärftlighet. Del vardärför jag yrkade bifall lill reservation nr 1. Vi har ju debatter inom ungefär samma ämnesområde igrundlagsfrågor. Jag kommer därför åtminstone så här inledningsvis, atlbegränsa mig lill några principiella frågeställningar Sverigeär, och bör förbli, en parlamentarisk representativ demokrati. Det innebär altall offentlig makt utgår från folket, all folkets främsta företrädare ärriksdagen och atl ingen annan regering kan existera än den som tolereras av enmajoritet av de valda ombuden. Någonpersonlig kungamakt kan inte accepteras i ett sådanl sysfem. De sista resternaav ett personligt kungainflylande logs bort i samband med den s.k.Torekovkompromissen. Socialdemokraterna slår fast vid den överenskommelsen.Därför yrkar jag på nytt avslag på vpk-förslaget om övergång till republik, Imotionen åberopas ett uttalande av han sade på 1920-taletavsåg behovet av all skapa en stark, folkvald president i en situation dåriksdagen på grund av partisplittring i pariamentel hade svag handlingskraft.Man talade om den s,k, luvhopparpariamenlarismen. Jag tror inte atl vpk villmotivera kravet på republik med Erianders argumentering om behovet av en starkregeringsmakt. Folkomröstningsinstitutetfår ses som en komplettering till det representativa systemet. All bygga uldel är enligt min mening inle motiverat. Därför yrkar jag också avslag på detulredningskravel. Mandatperiodenslängd och den gemensamma valdagen har varit föremål för överläggningar ifolkslyrelsekommitlén. Det finns hos flera partier en önskan alt utsträckamandatperioden till , men hillills har saken fallit på oenighet ifrågan, om vi skall behålla den gemensamma valdagen eller ej. Men ännu ser jaginle någon möjlighet all lösa upp de här bindningarna. Därför blir allt vid detgamla; treåriga valperioder och gemensam valdag, vilket var vpk:s linje ikommittén - en seger alltså för och på grund avoenigheten bland oss övriga. Valsättetär någol som har intresserat mig mycket under min lid i politiken. I miltjungfrutal i andra kammaren 1969 förordade jag majoritetsval i enmansvalkretsarJag var för handlingskraftiga majoriteter i den folkvalda . Det ärändå vår uppgift som riksdagsledamöter atl lösa medborgarnas problem. Blir delför mycket av splittring i parlamentet upplever väljarna alt partiernasvallöften inle kan realiseras. Jag såg det nya valsätt som introducerades 1970som uttryck för den proportionella sjukan. Det skulle enligt min meningpermanenta en minoritets- eller splillringsparlamenlarism i vårt land. Nuläser jag i samband med Dagens Nyheters jubileum atl statsvetare ochpublicister vid en av tidningen anordnad konferens med facit i hand bekräftaran det gått så illa som jag förutspådde. Regeringarna har blivit svaga. Bl.a.den ekonomiska politiken har inle kunnat föras med tillräcklig konsekvens ochstyrka. Vi har fått tillbaka vad som på 1920-talel kallades förvåg-mäslarregeringar Jagvill gärna erinra om denna debatt i anslutning lill den motion som väckts avCarl Bildt m.fl. om ökade möjligheler till personval. Den redovisas ibetänkandet. 1989/90:36 30november 1990 1989/90:36 Dåsocialdemokrater har talat om att efter engelskt mönster införa vad mankallar en swingeffekt för parti eller parlikonstellation i medvind har det alllid anförts att vi har velat skapa orättvis överrepresentation för den egna Vissa grundlags- meningsriklningen. tolkar jag de förslag somframförts av och frågor vid en presskonferens så, atl moderatema anseratt om man ger borgerligapartier möjligheter att ingå i en kartell skulle denna med valvinden i ryggenmycket väl kunna få favören av en extra mandattilldelning. SvanteNycander, Dagens Nyheters chefredaktör, som har nämnts här, har medsamma argument stött tankar om att genom valsättsregler un-deriälta bildandetav majoritetsregeringar av borgerlig eller socialdemokratisk kulör Detbör tilläggas alt valsätlsreglerna naturUgtvis inte blir avgörande förframgången; det blir förmågan hos de tävlande partierna att mobiUsera väljarnasstöd. Dettaintresse för att skapa handlingskraft i regeringsmakten hos regeringar, somsjälvfallet kan skifta efter förändringar i väljaropinionen, väcker minapersonliga sympatier tycks dock svensk politik vara på kurs bortfrån en parliuppdelning byggd på ett tuschstreck mellan socialdemokrater ochborgerliga. De borgerliga partierna är sig själva nog och sätter det egnapartiintresset framför främjandet av sammanhållningen i ett gemensamt block. Därförframstår inte de moderata tankegångarna om nytt valsätt som politisktgångbara. Vi får nöja oss med fyraprocenlsspärren som garanti för att vårparlamentarism inte hell skall handlingsförlamas. Slutligennågra synpunkter i anslutning till den debatt som här har förts och somhar förts tidigare om önskemålen om grundlagsreglering över allt vidare fält.Jag har tidigt arbetat med de här frågorna i fri- ochrättighelsulredning och tycker faktiskt att den utredningens slutsatser hållerän . Viinom skall grundlagsreglera inom områden där det finns en betydandevärdegemenskap i vårt land. Så sker också enligt regeringsformens fri- ochrätlighetskapitel. Men går vi längre kan det med fog hävdas att vi inskränkerden folksuveränitetsprincip som vår författning bygger på. Dådel gäller partipolitiskt kontroversiella frågor, såsom frågan om äganderättenoch definitionen av skattepolitiken, är det rimhgt att stå fast vid principenall politikens innehåll skall utformas av företrädare för de politiska partiersom har fått väljarnas förtroende. I och med att dessa handlar under ansvarinför allmänheten finns det skäl atl utgå från att deras beslut såväl sommöjlighet svarar mol medborgarnas önskemål. Ettannat krav som man har rätt att ställa är att grundlagsregler inte får vara vagt utformade eller innehålla så många undantagsbestämmelser att reglerna lill sin effekt blir närmast meningslösa. Jag beundrar inte kesjö lika mycket som han beundrar sig själv för reservation nr 9. Den inne håller en provkarta på begrepp som man hilills inte lyckats definiera och som inte heller han själv har några förslag till definitioner av. för sökte, och han misslyckades totalt. Jag hade mer beundrat 116 om han hade kunnat skapa klarare begrepp. Det harhan inte. Fråndessa båda utgångspunkter som jag nämnt- att folksuveränitetsprincipen ochmajoritetsprincipen skall gälla och alt man skall ha klarhet i definitionernanär man skriver grundlagsregler - tror jag inte att man kan komma så myckellängre när del gäller skyddet för egendomsrätten eller vidta någongrundlagsreglering av sådana begrepp som närings- och yrkesfrihet och familjerätt.Jag tycker faktiskt inte heller att skyddet för nationalparker och vissa älvarhar någon plats i en grundlag. Omman grundlagsreglerar med måtta och så mycket som möjligt koncentrerar sig påorubbliga rättigheter som klart kan definieras och inte tillåter någraundantag, då undgår man risker för konflikter mellan juridiska och politiskaorgan. Sådana konflikter kan annars leda till att utnämningar av domare ochandra befattningshavare med funktioner inom rättsvården politiseras. Jaghar sympatier för mycket av del som har sagt om hur man skallkunna uppnå kvalitet i lagstiftningsarbetet. Lagrådet är ett bra hjälpmedelliksom självfallet den juridiska och statsvetenskapliga expertis som finns ikanslihuset och i utskott. Men i slutledet måste man också - delmedger jag - acceptera en rättslig kontroll av systemets efterlevnad. Det skergenom att lagprövningsrält tilldelas domstolar och andra rätts-tillämpandemyndigheter Denna rätt är nu grundlagsfäst, vilket markerar dess betydelse.Avsikten är dock inle att domstolarna och förvaltningsmyndigheterna skall fåpolitisk makt. Lagprövningen bör i tillämpningen vara restriktiv. Utskottetsställningslagande innebär ett nej till att uppenbarhelsrekvisilet ilagprövningen stryks, och vi motsätter oss lika bestämt som tidigare införandelav en förvaltningsdomstol som alternativ till nuvarande rättsinstansersprövning. Meddessa ord har jag berört några enligt min mening viktiga principiella frågorsom konslilutionsutskottets betänkande aktualiserar, och jag yrkar därmedbifall lill utskottets hemställan i samtliga delar Tredje vice talman (): har jag friheten att svänga lilet åt oUka håll. Först vill jag sägaatt det är litet övermaga av representanter att här i talarstolenpåstå atl har vitaliserat den svenska politiken så pass att allaandra partier skyndar sig att skriva om sina politiska program. Jag villupplysa Hans Leghammar om att vi inom gör en revision avpartiprogrammet , oavsett om det finns något s.k. miljöparti häri kammaren eller ej. Jag vill också upplysa Hans Leghammar om att med detprogram som har är vårt parti ett miljöparti. Vi hade ettmiljöprogram långt innan krypit ur äggskalet. Ni har ju i storutsträckning helt enkell plagierat stora delar av den verksamhet som vi sedanlänge har bedrivit bl.a. här i , och det har ni undan för undan ocksåupptäckt vilket man märker i den vilsenhet som ni ibland ådagalägger i denallmänna debatten. Såtill några plockkommentarer men också några viktiga principfrågorOlle sade i polemik med att socialdemokraterna inte villaktualisera republikkravet. Nej, det viU ni inte. 1989/90:36 30november 1990 apropå partiprogram villjag fråga varför ni har republikkravel kvar i partiprogrammet. Ni tyckeralltså atl del är trevligt med partiprogram som innehåller krav som ni överhuvud taget inle har någon tanke på atl verkställa. talade mycket om valsättet och redovisade hur han varit en ivrigförespråkare för majoritetsval. Alla vi som suttit i länge -kanskealltför länge - vet all del är på del sättet. Men jag uppfattade större delenav anförande på del sättet att han är anhängare avell sådant syslem. Han hade också i ett långt avsnitt i sitt anförande myckelberömmande ord att säga om det konstiga förslag som moderata samlingspartietpresenterade härförleden, något som vi hade anledning all diskutera här förnågon tid sedan. Också det går ut på att begränsa pro-porlionalilelen ochalltså göra valsystemet mindre rättvist i syfte att få till stånd någol somkallas starkare regering - vad nu det är för någonting. Detär en myt alt påstå all vi haft starka regeringar tidigare, i den mening somOlle påstår Jag vill erinra om alt flertalet socialdemokratiskaregeringar - för det är väl sådana som tänker på - har varitminoritetsregeringar Det är väl ingen skam alt ha minoritetsregeringar! Regeringsfråganskall enligt min mening lösas på grundval av de omständigheter som föreliggerefler de olika valen med hänsyn till relationerna mellan partierna, Idelta sammanhang vill jag fråga : Är del så alt det inomsocialdemokratin fortfarande finns starka krafter som vill ändra valsystemet påett sådant sätt all det skall tillgodose del som kallar förkravet på starkare regeringar? Har ni någon planering på den punkten så är delju intressant atl det förhållandel i sådana fall framhålls i den allmännadebatten. Såtill frågan om handlingskraft. Ja, är ju vald enUgt delsystem som tycker är så fint. och jag var alldelesnyligen i för all ta del av vad många människor just nu tyckerom regering. I opionsundersökningar får hon stöd av avbefolkningen, medan hon regerar med en överväldigande majoritet i pariamentel ienlighet med del valsystem som tycker är så jällefinl. gav mig litet slängar Han tyckte att vår reservation var dålig. Mensamtidigt ansluter sig till samma synsätt som det som jag har,nämligen atl grundlagen skall vara begriplig, klar och tillämpbar Dåmåste vi se lill alt den är del - annars får vi det system som varken OlleSvensson eller jag vill ha, nämligen all jurister kliver in och talar om vilkenkonstitutionell räll som i själva verket gäller Det är ju det som vi icenterpartiet vill undvika. borde därför ansluta sig till vårreservation. Hansade all vi inle hade angivit vilka områden det gäller Jodå, del har vi visslgjort! Vi förde diskussioner om normgivningsmaktens fördelning i samband medbehandlingen av . Det var en oändlig debatt. Det log enförfärlig tid innan vi kunde lösa den frågan, därför allnorm-givningsfördelningen är oklar i grundlagen. Skaltebegreppel har ocksåvarit uppe till diskussion Jagdebatterade myndighetsbegreppel med . Han påstod attlöntagarfonder var en innovation. Jag föreslog dödsbo. Vi blev inte ense på den punkten, men tillslut blev löntagarfonderna förklarade som myndigheter Tillslut, fru talman! Vad är del för fel, , på del författningsförslagsom vi har framlagt i vår reservation om utlandssvenskarnas rösträtt? HANSNYHAGE (m); Genomgående för våra reservationer i det här betänkandet ärinriktningen atl den enskildes ställning och rätt skaU stärkas och atl dendemokratiska beslutsprocessen skall förbättras. , vad finns del för starka skäl för del socialdemokratiskami-noritetsparliet att inte ge en minoritet i denna kammare den möjUghet somligger i ett utvidgat folkomröslningsinstilul? Vilka allvarUga skäl finns detatt motarbeta atl man får vända sig lill svenska folket för atl få reda påopinionen i en alldeles speciell fråga? Vadfinns det för starka skäl för att hindra all den rösträtt som jag trodde varfullkomligt självklar för alla människor grundlagsfästs? Varför skaU demänniskor som verkar i vara diskriminerade på så sätt att deras rösträttinte är grundlagsfäst? Vadär det som är fel i atl pröva frågan om ett ökat personval? Det är ju vad vibegär Vad är del som är fel i alt ge den enskilde väljaren rätten ochmöjligheten atl direkt påverka ett val genom all rösta på just sin kandidat?Delta är ju inte någonting nytt internationellt sett. begär vi alltså attfrågan prövas. Vad är det som är så farligt i detta? Jagkunde också fortsätta alt fråga - berörde inte den frågan,såvitt jag förstår - vad som är galet i att pröva frågan om elt minskat anlalledamöter i denna kammare. Däremottog upp frågan om författningsdomstolen. Jag har tidigare i denhär debatten nogsamt betonat all del inle gäller att på något sätt minskakraven på en väl fungerande grundlag. Det gäller atl ytterligare förstärka denenskildes skydd mot atl hans grundlagsfästa rättigheter åsidosätts. Deltaskulle enligt vår mening kunna ske genom inrättandet av en författningsdomstol.Även på den punkten begär vi all frågan skall utredas. Jag frågar igen OlleSvensson; Vad är det som är galet och fel i atl pröva denna fråga? motiverade atl han ville ha starkare regeringar med atl denekonomiska politiken inle har kunnat föras med styrka och konsekvens. Detta ären ny deballomgång. Flera söker nu använda bekymren inom ekonomin som argumentför all göra konstitutionella förändringar Sanningenär ju den, alt del inle har varit någon konsekvens och styrka därför altsocialdemokraterna inte själva vet rikligt vad de vill! De har inte några nyaidéer om hur den ekonomiska politiken skall kunna förstärkas. De är osamsinternt. De har rosornas krig. Det är detta som gör att den ekonomiskapolitiken blir så splittrad. Men då försöker man krypa undan detta genom atlsäga all man skall vara överrepresenterad här i . Del löser faktisktinte det problemet! I själva verket är del juså - och den debatten har vi fört i tidigare ärende - 1989/90:36 30november 1990 att den socialdemokratiskamaktapparaten måste splittras upp. Den skaU inte stärkas ytterligare. Densocialdemokratiska hegemonin här i landet måste försvinna. Vadär det för fel på att våga släppa ut de socialdemokratiska kommunalpolitikernapå egen hand i en valrörelse, utan att behöva ha det nationella stödet, så attdet ges möjlighet att ta bort den gemensamma valdagen? Jo, det är alltså sammanhållningenoch den gemensamma makten och det kollektiva tänkandet. Vadär det för fel på att väljarna skall kunna vara med om att styra vilka personersom skall representera dem? Jo, bakgrunden är ju den att socialdemokraternainte vågar göra det, därför att då kan man inte göra någon uppdelning av vilkasom skall representera facket, vilka som skall representera partiet och vilkasom skall representera andra särintressen. De vågar ju inte ens hålla provvalinternt i det egna partiet! Ochdet är samma argument när man inte vill ha fler folkomröstningar: det ärfariigl när människorna börjar få tycka själva och få litet mer personUg makt. Omgrundlagsregleringen av äganderätten säger : Det måste varavärdegemenskap när det gäller de här frågorna, och det här är en kontroversiellfråga. Ja, där får vi beviset för att socialdemokratin inte tycker att det ärbra atl vanligt folk äger i det här landet.