prot · GD09110 · 1989-12-31 00:00:00 — Försvarskommitléns slutsats, "avspänning underosäkerhet", är enligt min mening en helt riklig bedömning. Denna osäkerhetavspeglas äveri i plarie-ringsdokumenlet där elva olika planeringsnivåer fördel militära försvaret och tre för civilförsvaret fördes fram. Spännviddenmellan partiernas ramar är ganska slor och delta tyder på atl partierna bedömerhotbilden på olika sätt. Viktigt är att vi behåller handlingsfriheten införframtiden. Alla hoppas på fred och avspänning i världen. Men för den skull fårvi inte helt bortse från de risker som finns i vår omvärld. All redan nu inästa försvarsbeslut inteckna de posiliva förändringar som sker kan bli enbesparing som kan innebära ökade kostnader har som ett planeringsalternaliv begärt en studieav möjligheterna atl med kort varsel gå från en lägre till en högreplaneringsram. Planeringen bör inriktas mot all inom ett fill kunna nåen effekt motsvarande nivå A i överbefälhavarens perspeklivplan. Utgångspunktenbör i detta fall vara dagens nivå. förhoppning är att vi inför höstensslutbetänkande skall kunna ena oss om ett förslag som inriktar sig mot atl vibehåller handlingsfri-heteri . Jag skall nu kommentera några av de reservationer som ärfogade till belänkandet och börjar med reservation 6. Den slår intecenterpartiet bakom, och den handlar om läns inordnande i NedreNorrlands civil-och militärområde. Beslut om detta fattades , ochsocialdemokraterna och vi var också den gången överens om atl hela det gamlaBergslagens militärområde skulle tillföras det nya Mellersta militärområdet. Jag anser inte att något nytt på den här punkten harframkommit vid årets behandling som gjort alt man bör ändra ståndpunkt. Denackdelar och fördelar som fanns finns givelvis kvar, men del visarsig all det kari kosta 80-100 milj. kr att göra förändririgeri, 1 varje fallpåstår militärledningen del. Jagmenar att i det läge som försvaret befinnersig i när det gäller ekonomi bör man inte experimentera och riskera att läggaul pengar på sådana här objekt. Därtill kommer atl ÖB i en krigssituation kanändra gränserna för militärområdena. I reservation 8, som gäller fastställande av utgiftsramenför del militära försvaret /91, har och jagansett alt ramen bör utökas med 125 milj. kr som då skulle användas förmaterielanskaffning - 50 miljoner lill armén, lika mycket till marinen och 25miljoner lill flygvapnet. Det ärklart att det kan anses vara en blygsam summa, men är Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. det ju merän vad regeringen föreslår Vi vet alt regeringen och FMV har gjort storainteckningar i kommande försvarsbudgelar genom malerielbe-ställriirigar Såoavsett om medlen inte är lika slora som de medel föreslår, bidrarde givelvis till atl öka möjligheterna all tillföra försvaret materiel. Reservation 26, som , moderalerna och miljöpartietstår bakom, handlar om de gamla landskapsregementena I 3 i , I 11 i Växjöoch I 17 i . sade tidigare att fattade ett brabeslut och att vårt förslag, om del antas, kommer attleda till försämriogar av arméns situation. Men så riiyckel kommer inte attmedhinnas inför nästa eller nästkommande budgetår Man kunde gott och väl haväntat med beslutet om nedläggning av dessa regementen lill det storaförsvarsbeslutet Om vi då hade funnit att vi inte hade de medel somkrävs för alt ha kvar dessa regementen, då skulle ingen heller ha kunnat hävdaden ständpurikten. Det hade varit logiskt alt göra så. Vid omröstningen vill jag minnas atlfolkpartiet avstod från alt rösta. Önskemålet var väl att lägga ned ännu flerregementen. Majoriteten kom atl bestå av socialdemokraterna och vpk. Vi som står för reservation 26 reserverade oss också då till förmån för atl fråganom ned-läggnirig av dessa regementen skulle avgöras i samband med nästa års försvarsbeslut.Om vi länker oss all avstår från att rösta också och atl allade som - bland dem många folkpartister och socialdemokrater-röstadeför sina landskapsregementen gör del även , då finns chansen allreservationen går igenom. Om de inte röstar så, då menade de väl inte allvarmed den ståndpunkt som de intog . kommer atl för vår dellala om de civila delarna inom totalförsvaret. Med detta ber jag att få yrkabifall till alla reservationer som bär och mitt namn. AnL 77 () replik; Att lyssna på vad meddebatförerna verkligensäger kan ibland vara svårt, eller också vill man kanske infe lyssna. Jag sade inte att det var ell bra beslut som fattadesulan all det var nödvändigt alt fatta beslut. Vi hade föreslagit andraförändringar som hade gett ett bälire resultat. Det var därför som vi intekunde stödja det förslag som del blev majoritet för Däremot anser vi att detskulle vara fel att riva upp det fattade beslutet. Vårt förslag var all tillförapengar och säga ja lill korltidsutbildning. Därmed skulle man, precis somIrigvar Karlssori säger, kunna lägga ned fler regementen. Den som inte villlyssna på och diskutera argumentet atl ta med alla dessa tre komponenter föratt uppnå ell bra resultat frångår god debattsed. Jag tycker atl man skall tamed hela förslaget när man talar om vad sade. 78INGVAR i (c) replik: Herr talman! Vi känner till folkpartietsinställning i den här frågan. Man vill ha 2,5 måriaders utbilduirig och villlägga ned ytterligare ell antal rege-meriten. Annars blir det enligtfolkpartiet inte balans i arméorganisationen. Vad jag redogjorde för varhur betedde sig i omröstningeri . Det gjordeatt socialdemokraterna och vpk kom att stå bakom det majoriteten beslutade, KerstinEkman sade nu att det inte var elt bra men ett riödväridigt beslut. Jag kanirite förstå skillnaderi. Om beslutet var uödvändigt måste det väl också varabra. Vi arisåg att besluteu fattades i fel ordriing. Förändringen iarméstrukturen borde enligt vår mening göras först efter det försvarspolitiskabeslutet . Det hade varit en riktig ordning. Om gör enannan bedömning är def förstås deras sak. Jag beklagar att vi står så långtifrån varandra i denna fråga. AnL79 () replik: Beslutet var inte helt bra, men det var bättre än del hade blivit omIngvar i förslag hade gått igenom. Anf.80 i (c) replik: Herr talman! Del är inte så mycketatt säga om den repliken. Vi intar förvisso olika ståndpunkter i vissa frågorJag hävdar all intog fel ståndpunkt i denna fråga. 1989/90:110 26 april1990 Planeringoch anslag för totalförsvaret, m. m. AnL 81 (vpk); håller på att förändras; ett nytt växer fram. I självaverket sker nu några av de mest genomgripande förändringar som vi har settsedan . En lång rad politiska processer pågår . Detär iogen slump all de kommer . Bakom ligger naturligtvis flera samverkandeoch långsiktiga förändringar av ekonomi och samhällsstruktur som fårgenomslag. Enviktig faktor är aft det har vuxit fram en europeisk identitet som tar siguttryck i självständiga politiska slrävanderi. Del har skett både i Väst- och Östeuropa.Man dras in i ell växande ekonomiskt, politiskt och kulturellt samspel - påbåde gott och onl. Vpk är som bekant motståndare till mycket av det som nupågår inom EG- samarbetets ram. Summanär alt länderna blir mer beroende av varandra som nya ekonomiskastrukturer ställer krav på långtgående samordning. Det är som sagl en processsom ger både posiliva och negativa effekter En negativ effekt är naturligtvisalt möjlighelerna lill en oberoende nationell politik minskar Kraven påsamordning av valutapolitik och handel driver fram ett överstatligt samarbete.Vi får positiva effekter vad gäller möjligheterna atf lösa miljöfrågor och atti många sammanhang skapa ett stabilare . här dramatiska omvandlingsprocesseri firins givetvis risker för attkonflikter trappas upp och leder till krig. Etniska motsäffningar ochnatio-riella frigörelsesträvarideri kari leda lill situationer där militärtvåld används. Historien är fylld av exempel på detta. Vimåsle naturiigtvis fråga oss om det finns risker för att sådana konfliktertrappas upp och leder till elt europeiskt storkrig. Vi måste ställa den frågani relation lill framgångar i pågående nedrustningsförhandlingar och deklarationerfrån skilda regeringar om att minska de militära klyftorna. Det här har ingelatl göra med något slags yrvaken fredsvilja hos de enskilda staterna Planering och anslag för totalförsvaret, rn. eller hosaktörerna i politiken. Förklaringarna finns i objektiva faktorer Låt oss sägaatt vi med marxsistisk analys kan påstå att dessa förändringar inte ärtillfälligheter och att det finns goda chanser till atl de blir beslående. Vimåsle söka förklaringarna i produktionsförhållandena och oförmågan hos de olikaekonomierna atl bära de nuvarande militärutgifterna. De olika länderna harvarken kapacitet för eller intresse av att vända en aggression utåt.Det är enfaktiskt minskande spänning mellan mililärblocken. Del är någonting som viockså har konstaterat i försvarskommittén. Möjligheterna att skapa elt fredligare har underdetta sekel inte varit mer gynnsamma än . Vi ser andra länders minskaderustningar som positiva, och vi måsle naturligtvis fråga oss hur omvärldenskulle betrakta om vi minskade våra militära ansträngningar Kan vi mednågon grad av sannolikhet tro alt man i omvärlden också skulle anse atl del ärpositivt, liksom vi anser atl del är positivt när andra gör detta? Alla länder i har ett ansvar för all bidra lill enfredlig utveckling. Del vi kan göra är att ta initiativ till samarbete,öppenhet och nedrustning. skall markera på ett säll som inte kanmissuppfattas. Vpk anser att ett medel att nå detta är att minska våra militäraansträngningar. Den första åtgärden är naturligtvis alt granska vårbudget. Om vi tittar på de olika partiernas anslagsäskanden kan vi se ett blockav socialdemokrater, moderater, folkpartister och centerpartister som liggerväl samlade kring regeringens förslag. budgetförslag är att viskall öka militärutgifterna . föreslår en ökning ,och förslag ligger i jämnhöjd med regeringens förslag. Del finnstvå partier i som vill minska militärutgifterna. Del är vpk ochmiljöparliet. Vad betyder regeringens förslag i reala termer? Ja, mankan naturligtvis med olika beräkningsmetoder hävda all del militära försvaretsförmåga minskar även med regeringens budgetförslag. Jag är inte främmande föratt det kan finnas objektiva skäl för en sådan tolkning. Ur min synpunkt är delnaturligtvis en positiv ulveckling. Det finns en kollega lill i DDR, dennuvarande nedrustnings- och försvarsministern . Nedrustnings-och försvarsminister lycker jag är en passande benämning för del ämbete somRoine bekläderEtt syfte för vårt parti i den här debatten är naturligtvisall vara elt alternativ i svensk politik. Vi pläderar för elt aktivtned-rustriirigsarbele. Jag nämnde atl del finns två partier som verkar förminskade anslag till del militära försvaret. Det är och vpk. Vihar t.ex. en gemensam syn på och dess roll i svenskl försvar ochkanske framför allt, i varje fall ur min synpunkl, pä svensk industripolitik. Miljöpartiels och vpks;s budgetförslag skiljer sig i detavseendet atl räknar med betydande vinster om man avbryterprojektet . Jag tror inte all det är sä enkelt, men jag skulle gärnase konkreta exempel pä hur man faktiskt skulle kunna spara inom det militäraförsvaret genom all lägga ned projektet. Jag tror att det blir vinster på långsikt, men jag tror inte alt vi kan se effekter i nästa års budget även om vilägger ner projektet dag. Enanledning till att moderater, centerpartister och folkpartister och rege- ringenligger så nära varandra är naturligtvis, vilket har påpekats flera gångertidigare här , alt vi befinner oss i slutet av en försvarsperiod. Detfinns inte så mycket atl spela med inom den ram som man har varit överens omtidigare. Försvarskommitléns arbete är naturligtvis mot den bakgrunden viktigtliksom alt det där kommer att presenteras alternativ så att vi får ul frågantill en bredare politisk debatt än vad som har varit fallet. Försvarsdebatten i har handlat om mycket, bl.a. omvilka utbildningsanstalter vi skall ha. i Bengtsforsanförande var ett exempel på detta. När del gäller militära anslag och synen på personaleninom det militära försvaret intar de värnpliktiga en nyckelroll. I varje debattom de värnpliktigas förmåner brukar man dra fram hur eländigt det var förrResp. debattör erinrar sig vad han själv hade när han gjorde singrundutbildning och finner då atl del var värre förr; De behöver minsann inteklaga heller Varje debattör finner också någol lämpligt index som styrkerställningstagandet. Det tänker jag också göra. När jag gjorde min grundutbildning för ungefär 25 årsedan, eller i varje fall när jag slutade den, hade jag en dagersättning på 7kr Def räckte fill två cigarellpakel, det räckte lill tvä biobesök och deträckte väl lill elt antal resor inom lokaltrafiken. Jag vet inte om riksdagsledamöternavet vad ett biobesök kostar , men . räcker inte, det kan jagförsäkra. Det finns kanske några rökare här som vet vad ett cigarellpakelkostar 1 fjol var jag pä besök på Fl3 i . Där kostar enlokalresa med spårvagn från F13 till Fram och tillbakafrån förbandet lill staden kostar resan alltså mer än halva dagpenningen. Gårman tillbaka i ett sådant reseindex i tiden finner man att även där hardet försämrats. Konsumtionsmönslrel för den värnpliktige är naturligtvisinte det genomsnittliga som de svenska hushållen har Jag hävdar att den realasitualiorien för den värnpliktige är sämre än . Det äranledningen till att vi i vpk vill höja dagersättningen för värnpliktiga lill40 kr Del är i sig otillräckligt, men det är viktigt all man visar vilken vägman vill gå framöver När det gäller det civila försvaret har vi i vpkföreslagit en ökning. Förslaget följer i princip de önskemål som ÖCB har haft.Jag tänker inte orda mer om detta annal än att säga atl vi nu måsle börja la påallvar del sårbarhels-problem som finns i . En möjlighel alt visa delmed pengar är att inrätta en s.k. BlS-fond, och vi har också föreslagit atl ensådan inrättas. i debatten har också berörts frågan ommiloindelningen och atl skulle inordnas i nedre Norrlandscivil- och militärområde. Som i Benglsfors mycket rikligtpåpekade har den här frågan dragils elt varv tidigare. Ståndpunkterna är välkända och argumenten likaså. Vad jag inte förstår är hur man kan hålla fast vidalt bör fortsatt tillhöra del nuvarande militärområdet om mansakligt granskar de argument som har förts fram. Jag yrkar bifall lill samtliga reservationer där vpk finns med. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. 82ARNE i () replik: Jag tillåter mig ett par synpunkter på inlägg. JanJennehag ställde frågan hur omvärlden skulle reagera om rent Planering och anslag för totalförsvaret, ni. avförstärker sina försvarskoslnader Jag vill då vända mig lill ochfråga; Kan Jennehag beskriva hur omvärlden har reagerat på de faktiskaminskningar av den svenska försvarskraften som har ägt rum under en25-årsperiod? All kunskap, , gör gällande att både till kvantitetoch lill kvalitet har omvärldens försvar förstärkts under den tiden, medan vårtförsvar mätt i procentandelar av BNP har minskat med en tredjedel. Enligt ÖB:smenirig har del i försvarskrafl halverats. Beskriv gärna, , huromvärldens reaktion har varit, även om jag nu har föregripit del med minbeskrivning. Jag vill gärna säga någol om den totala avsaknaden avlogik i resonemanget om minskade försvarskostnader och ökadevärnplikiskoslnader Del finns en mycket elegant uppställning om hur oförändradekonomi - låt vara inte ens sänkt ekonomi - fungerar inom försvarsmakten vaddel gäller möjlighelerna all anskaffa materiel och all göra någolutbildningsmässigt. Den logiken finns illustrerad. Åven om vi inte har denillustrerad här , , fungerar del så atl efler blir desektorer som står för materielanskaffning och utbildning i förhållande tillpersonal- och värnpliktskostnader sä utomordentligt små att vi lill slut barahar våra värnpliktiga utan atl kunna bedriva utbildning. Det är logiken i vadJan Jennehag har beskrivit här. Jag emotser gärna en kommentar om hur del skall slutaefter med den lysande logik som har illustrerats. 83 (vpk) replik; Först och främst ulvecklingen i ochhur andra länder ser på förändringar i våra försvarsanslag och våraansträngningar inom del militära försvaret. Vi måsle naturligtvis titta på den ulveckling vi kan draslutsatser av för framliden. Del har hänt saker , och det är omvälvningar somhar skett. Vi måste nalurliglvis vända oss till de folkliga krafter i resp.land som önskar en fredlig ulveckling. Det är naturligtvis inte förvånaride atlmilitärer i olika lärider söker de argumeril som behövs för atl bevakaposiliorierna, vidga sina områden och helt enkelt hävda deras existens. Del äringet konstigt med det. Jag tycker all vi skall ha eltnågol mindre militärt försvar än vad vi har . Men om vi nu har ettmilitärt försvar , innebär det inte atl vi skall låta de värnpliktiga fäse en försämring av sina villkor Dä får det naturligtvis bli en diskussion omvad de värnpliktiga rimligtvis skall ha och vad vi kan anslå i resurser för demateriella villkoren i övrigt för försvaret. Det är en rangordningsdiskussionsom naturligtvis kan vara besvärlig. Men del är ingel logiskt konstigt i atlhävda alt man tycker att de värnpliktiga bör ha en höjd dagersättning, som vi ivpk föreslår AnL 84ARNE i () replik; Jo, , det var fråga om Sverigesnormbildande förmåga atl gå i täten vid neddragningar av försvaret. Vilkaeffekter har de haft på omvärlden ? Del var min fråga.Den kvarstår obesvarad. Om delinte är någol logiskt fel med atl minska försvarets pengar och öka kostnadernaför personalen - de ökar med viss automatik - får det i alla fall effekten atlvi efler en följd av år inte har materiel alt arbela med, vi har inte något atlbedriva utbildningsverksamhet med. Vi får en värnpliktskår närmast för sin egenskull med den lyp av politik sorii bedriver Det var den jagpekade på. 85 (vpk) replik; i säger atl vi harhalverat vårt militära försvar under de seriaste 25 åreri. Okej, låt oss sägaall så är fallet. Det jag sade var alt i pågår nu en process som heltklart visar att de militära ansträngningarna i land efter land minskar. Jag seringen motsättning mellan den långsiktiga utveckling som har haft ochdenna utveckling. När del gäller de värnpliktiga kommer vi naturligtvis intelängre. Jag menar att de värnpliktigas ansträngningar och deras plats i detmilitära försvaret är värt mer än vad tycker vice talmannen anmälde ättArne i anhållit aff till protokollet fä antecknat att han inteägde rätt lill ytterligare replik. Planering och anslag för totalförsvaret, m. m. AnL 86CARL (); Jag vill börja med att yrka bifall till dereservationer som slår bakom samt till reservationerna 2, 4, 31och 37. Försvarsfrågan är en viktig fråga för alla länderMedborgarna måste kunna räkna med att deras identitet och liv skall kunnaförsvaras mol de krafter som vill ta detta ifrån dem. Ett försvar är aldrigstarkare än dess svagaste länk. Därav följer all totalförsvaret måste vara såväl balanserat att det kan klara de hot som landet kan utsättas för Hur ell välbalanserat totalförsvar skall se ul beror på de hotbilder som är realistiska. har vi börjat uppmärksamma atl vi har flerhot än de rent militära och ekonomiska. Det nya hotel är de föreslåendeekologiska kollap-serna i vårt närområde. När jag säger förestående så innebärdet alt jag för tillfället är mycket pessimistisk när det gäller möjlighelerriaatt hejda deri accelererande miljöförstöringen. Det är dessutom mycket somlalar för alt vi kommer atl drabbas av en kärnkraflskalaslrof i eller inågol näraliggande europeiskt land. Vad sådana katastrofer innebär har viåskådningsbevis för i våra grannländer De nya hoten gör alt uppgiften atl planera och bemanna elttotalförsvar har blivit utomordentligt komplicerad. Del var enklare på dengamla tiden när del fanns stabila politiska block och när det gick lätt attfinna beväpnade busar Under del har vi upplevt dramatiska ochglädjande polifiska förändringar i vårt närområde. Decennier av kommunistisktförtryck har släppt, och folken i kan börja hoppas på en framtid somde själva kan få bestämma över Nedrustningsförhandlingarna i och går bra, ochstora reduktioner av de konventionella styrkorna i centrala delarkommer att 1989/90:110 26 april1990 Planeringoch anslag för totalförsvaret, m. m. Warszawapakienhar förändrats och verkar nu i praktiken upplöst under trycket av den pågåendeutvecklingen. Minskningar av de styrkorna återstår dock. Risken för ellstort krig i måste bedömas som mycket liten, och riskerna minskar Attfå i gång förhandlingar om en marin nedrustning i vårt närområde måste vara enviktig svensk uppgift för alt bidra lill ökad avspänning. Däremot kan vi inteutesluta konvulsioner inom resterna av del sovjetiska imperiet. Etniskastridigheter kan komma att prägla situationen det närmaste decenniet. Vikan inte heller bortse från riskerria för etniska konflikter i om EGutvecklas till del som det nu planeras bli. Människor kommer alt reagera på denmaktlöshet i materiellt och miljöförstörande överflöd som är EG;s mål. Dessakonflikter kan rimligen inte utlösa några storkrig. Förde militärindustriella komplexen över hela världen måste utvecklingen mol fredoch avruslning vara oroande. Del man har byggt sin verksamhet och sinaförmögeriheter på håller på all raseras. Vi har all ariledning att se till attdessa starka maktintressen inte får påverka eller avgöra den politiskautvecklingen. Sverigestår inför nya försvarsbeslut. Regeringen har föregripit dessa genom attplanera för en stor order på JAS-planet, som vi ännu inte har sett flyga somdet skall. Det drastiskt förändrade läget i och de pågåendenedrustningarna måste komma att prägla de svenska rustningsbeslu-teri. Minskadesveriska rustningar och omstruktureringar inom försvaret skulle innebäraviktiga personliga och ekonomiska tillskott i kampen mol miljöförstöringen ochen stor flexibilitet att kunna möta framtida hot utöver de ekologiska. Dettaär anledningen lill att vi i de gröna kräver all det startas tvåparallellt arbetande utredningar för att kunna bedöma hotbilden. fullgodaunderlag har vi utomordentligt svårt atl fatta de kloka beslut som långsiktigaförsvarsbeslut fordrar försvarsmodell som förespråkar anpassas försvaretsgrundorganisation och utbildning till en verklighet där den traditionella militärahotbilden blir alll mindre och hotbilden med miljökatastrofer och olyckororsakade av elt sårbart samhälle allt större. Eriav gruridpelarria i det svenska försvaret är den allmänna värnplikten, del ärde flesta överens om. Alla talar i varje fall varmt om deri. Ur demokratisksyripunkt är det mycket viktigt alt vårt försvar har eri fortsatt folklig förankring.Det är därför oroväckande när krigsmakten specialiseras och koncentreras.Konflikten mellan värripliktsmodellen och krigsmaktens dyra teknologi harblivit allt tydligare. Kanskeär det så att kommer att bli så dyrt att vi inte har råd attbehålla den allmänna värnplikten, utan att vi mot vår vilja drivs mot enyrkesarmé. Att det är svårt atl hitta meningsfulla arbetsuppgifter förvärnpliktiga inom krigsmaklen är ingel argument för alt skära ner utbildningstideneller minska och eventuellt avskaffa den allmänna värnplikten. Tvärtom finnsett stort behov av unga människors engagemang inom civilt försvar, inom vårdoch omsorg och inom natur- och miljövård - arbetsupp- gifter för all värna våralivsbetingelser och möta andra hotbilder än de rent militära. Förett långsiktigt demokratiskt samhällsbygge är det oerhört viktigt attmedborgarna har gemensamma arbetsuppgifter och ett gemensamt ansvar för delarbete som måsle ulföras och del värn som bidrar till alt skapa ett tryggaresamhälle. Vivill därför ersätta den nuvarande värnplikten med en allmän värntjänsl somskall gälla både för män och kvinnor Enallmän värritjänst anser vi vara den kanske viktigaste av försvarsreformer Grundutbildningenför alla skulle innefatta bl.a. grundprinciperria för ekologisktsamhällsbyggande, räddningstjänst, överlevnadskunskap och ci-vilmolstånd.