prot · GD09110 · 1989-12-31 00:00:00 — Det gäller alt akta sig så atl inte varje landsting föreskriver somgrund för bidrag till kulturverksamhet alt stöd skall ges bara lill konstnärersom bor i landstingsområdet - eller i kommunen om det är kommunala slöd. Det finns alltså anledning för oss atl uppmärksamma deprovinsiella tendenser som kan finnas och där naturligtvis i idel stycket är provins i förhållande till andra länder När man lalar om alt kulturlivet så starkt kretsar kringStockholm, skall man vara klar över atl vad man då pekar på är inte behovet avatl slå sönder huvudstaden, vilket framhållit, utan behovetav atl få ell antal balanspunkter utanför . Musikteatern i ärelt viktigt exempel pä en satsning som behövs utanför . Jag vill gärna understryka atl jag och regeringen ägnarfortsatt mycket stor uppmärksamhet åt just den frågan, och jag är vid mycketgott mod. Vi kommer att få se en ny musikteater i , därom är jagövertygad. Vi kommer inte all få se den med hjälp av moderaternasreservation. Jag är ledsen att på den punkten behöva gå in och göra enkorrigering. har reserverat sig för att hälften av överskottet avkulturlotteriel skulle gå till denna musikteater Kulturiotleriel råkade i årsäljas under den lid bankkonfliklen pågick och har givit blott 5 miljoner,vilket är mindre än hälften av vad det ger goda år De 2,5 miljoner sommoderalerna i glädjeyra pytsar på musikteatern är i detta sammanhang dessvärre som atl spotta i havet. I den kritiska avdelningen av rapporten pekar man påbehovet av ett ökat engagemang från de olika institutionerna för atl de skallnå sin publik. Kulturpolitiken kommer mot bakgrund av delta atf för framtideni ökad grad få en mera strategisk inrikining än . Traditionellt harkulturpolitik varit mecepatpräglad. Man ger slöd, pengar lill tycker om, eller möjligen det man tycker synd om. Den strategiskt inriktadekulturpolitiken syftar lill att sälta i gång processer Det må gälla barn ochungdom -kullur-i-skola-verksamhelen är ett exempel på det - del gällerambitionen all få kultur i hela landet, och därför, , är det infebara fråga om en sorts skatteuljämning mellan landstingsområdena. Det är därför jag i sade att avsikten måste varaall etablera nya verksamheter, inte atl man skall göra en omfördelning på redanbefintliga verksamheter. Det är ju inte staten eller landslingen som betalar deoffentliga utgifterna, det gör den enskilde skattebetalaren. De nya pengarnamåsle i någon form alstra ny verksamhet. Sedan kan jag notera vad utskottet säger om storasatsningar som har råkat göras i övergångsskedet. Del är faktiskt den sakenulskottsbelänkandet säger, ingenting annal. När det gäller konstnärerna är det viktigt att se till altkonstnärerna kan fungera ulan alt ständigt ingå i de olika systemen och behövasugas in i systemen. Det ser jag som centralt för en strategisk kulturpolitik.Detsamma gäller amatörverksamheten. Anslag lid allmän kulturverksamhet, m.m. 3 prolokoU 1989/90:110 1989/90:110 26 april1990 Anslag tid allmän kuhurverksamhet, m.m. Jag fick några konkreta frågor. Jag har intebesvarat frågan om huruvida jag kommer atl gå på den enaeller . Jag skall be att få återkomma till delta. Jag utgår ifrånatl svaret inte har del allra största nationella intresse, men jag ärintresserad, , och jag skall söka följa med också på detta. Jag ser alltså den värdering som gjorts av svenskkulturpolitik som utomordentligt intressant. Den är värdefull inte bara därföratt den visar att man faktiskt kan lyckas med kulturpolitiken och där allapartier i har anledning att inkassera del erkännande som finns,eftersom vi faktiskt i länga stycken har kunnat bygga upp en enighet. Del stora värdet med den kulturpolitiska rapporten fränEuroparådsgruppen är alt den ger oss själva förutsättningar för att i någotandra perspektiv än vi normalt brukar ha, granska, ifrågasätta och ta ställninglill fortsatt utveckling av en svensk kulturpolitik som en kraft förutveckling av det svenska samhället. 18ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik; Kulturministerns kritik gentemot mig och vpkvar någol missriktad. Den kritik jag framförde var i stora stycken citat frånkulturministerns eget partis 90-talsprogram. Är del något kulturministernskall angripa, är del 90-talsprogrammel, som förresten inte är skrivet av vemsom helst, utan undertecknat av den absolut högsta ledningen inom hans egetparti. I det programmet stod: "I synnerhet inte inför ett90-tal, vars överskuggande problem är andlig fattigdom, brislen på tillit, påbildning och på just god kultur mitt i den materiella välfärden." I 90-talsprogrammet konstaterar man alltså att det iSverige råder en slor andlig fattigdom och brist på just god kultur mitti den materiella välfärden. Jag kan dock säga att jag inte alls är missnöjd. Dethänder ibland atl man är väldigt nöjd med kulturministerns yttranden av ochtill. Härommånaden blev jag faktiskt glad när på frågan om vi skall ha reklam iTV kulturministern svarade, med vederbörligt darr på rösten, attyttrandefriheten är inte lill salu. verkar det som om hans eget partisledning anser atl yttrandefriheten är till salu. Med utgångspunkt från90-lalsprogrammet och med deklarationerna från socialdemokratin alt någon formav reklam kommer att finnas i svensk television vill jag slälla vissa frågortill kulturministern - inte för atl vara gnällig i största allmänhet, utandärför atl jag är nyfiken. Jag utgår ifrån inte vad vpk säger ulan vadsocialdemokraternas 90-talsprogram säger: Arbetarrörelsen måste också återupprätta kulturen som ettvapen och verktyg att förändra verkligheten. Arbetarrörelsen måste ta strid motskräpkulturens och underhållningsbrusets vulgarisering och fördumning av verkligheten.Socialdemokratin skall inte göra del med förbud och censur, utan genom atlarbeta för alternativ till den internalionella, kommersiella masskulturen. Anser kulturministern att just reklam i TV är detalternativ som skall motverka underhållningsbrusets och skräpkulturensvulgarisering och fördumning av verkligheten? Anser kulturministern atl reklam i TV är det som skallfylla den kulturella tomhet som konstateras i 90-talsprogrammet? 19 () replik: Utbildningsministern och jag är verkligenhärligt eniga när det gäller att bedöma värdet av denna rapport och detförarbete som ligger bakom tillkomsten av den. Jag vill gärna ge en eloge tilldet förarbetet som är gjort pä nationell nivå och som naturligtvis har betyttmycket för rapportens vidare utveckling. Vi har inte här möjlighet att diskutera den i sin helhet,och vi har väl heller inte läst den på det sättet. Men den slutar med enutfrågning av som jag lycker var rolig atl läsa. Jag kan intesäga all jag håller med om det mesta av vad säger men i allahändelser kan jag hålla med om mycket av det. Jag ställde i mitt inledningsanförande en fråga. Denfrågan berörde statsrådet i utfrågningen med anledning avtillkomsten av rapporten. Där säger han bl.a.: Lösningen ligger intenödvändigtvis i mer statligt stöd. Att utveckla nya stödformer som inbegriperfrivilliga insatser står högt på dagordningen för . Jag hänvisade i mitt inledningsanförande lill det tvåalternativ som anförts i budgetpropositionen och till vilka statsrådet nu intevill ta slällning. Jag vill alltså fråga: Innebär svaret att man i framlidenkan räkna med elt nytänkande eller en förändring av delta? Jag vill erinra om att man också i rapporten säger alt detär önskvärt med mer statliga resurser till projekt och program som fokuserarexperiment och förnyelse, om nödvändigt på bekostnad av grundbeloppsstödel. när det gällde kulturlotleriet; Det väsentliganär det gäller är vad utskottsmajorileten skriver om alt ge del lillkänna lill regeringen. När del gäller finansieringen har vi en reservation.Jag är i alla fall på ett obotligt sätt idealist. Tänk, jag tror atlkulturlotteriel, om del inte var bankstrejk och om överskottet skulle gå lillell museum i eller ett musikhus i , skulle dra till sig flerlottköpare. I varje fall skulle det dra lill sig mig. AnL 20 () replik; Utbildningsminister halkar inpå ämnet kulturdagar i skolan. Jag är rädd all del blev ett syftningsfel. Hanframställer det så att det skulle vara problem atl vi i skulle förståriksdagsbeslut så långsamt, . Del torde inte vara problemet.Problemet är i stället att utbildningsministern, regeringen, uppenbarligen intehar lyckats förverkliga beslut. Det är faktiskt så i skolan i dagatt friluftsdagar och idrottsdagar är fulll accepterade, kulturdagar är detdäremot icke. Vi måste då upprepa vårt budskap, och vi tror att del skullekunna vara ganska lätt att få anslutning åtminstone av socialdemokraterna.Socialdemokraterna sitter i regeringsställning och menar att detta ärvärdefullt, sä värdefullt alt regeringen skrev en proposition i frågan. Däborde det inte vara något problem. Del som nugäller är väl att försöka höja hastigheten, och det borde vara Anslag tid allmän kulturverksamhet, m.m. Anslag tid allmän kuhurverksamhet. avintresse för utbildningsministern att få till stånd ett riksdagsbeslut så attdetta kan genomföras. Det är väl den kommentar man kan göra med anledning avsitualionen. Jag avsåg inte att diskutera något slags skatteuljämningnär del gäller det ökade antalet grundbelopp och diskussionen om de lokala ochregionala huvudmännens egna insatser. Vi är nämligen helt överens om att dettainte har med skalteuijämningsproblematiken alt göra, utan det är något som vifår lillfälle alt återkomma till i ett annat sammanhang. Jag var inte med på den konferens som här har diskuterats,men jag har förstått att dellagarna uppfattade utbildningsministerns budskapsom glasklart. Det skulle i alla lägen till nyheter och nya pengar från deregionala huvudmännen för alt del över huvud laget skulle gå atl diskutera enfördelning av de ökade grundbeloppen. Vad jag citerade från utskottsmajoritetens skrivning varkorrekt. Ulskottsmajoriteten skriver om stora satsningar "Storasatsningar" är emellerlid ett relativt begrepp, eflersom del beror på demsom står för dem. Vi noterar särskilt all det finns kommuner och landsting ibefolkningsglesa områden där en i statens ögon relativ blygsam satsning i deregionala och lokala huvudmännens ögon kan vara ganska stor Därför är det mycket angeläget atl man nu justerar det härintrycket. Jag tror alt de som kände störst oro var just ute i landet, som har diskuterat detta med mig. Jag hoppas att vinu skall kunna få ett lugnande besked, så att de inte anser alt de inte harmöjlighel atl ta emot de nya grundbeloppen. AnL 21 () replik; Jag har egentligen inga invändningar motkulturministerns redogörelse för Europarådsgruppens synpunkter och reaktionernapå dessa. Åven jag tror alt det är en alldeles riklig bedömning att intressetoch engagemanget för kulturen har ökat väsentligt. Därmed harockså an språken på insatser från stat, landsting och kommuner ökat. Detta ärviktigt alt säga i dessa tider, när man alltför lätt pekar på kultursektorn närdet galler besparingar Inte minsl gäller delta i kommunerna. Vårt intresse för musikteatern i är väldigtbestämt. I denna föf troliga krets kan jag väl avslöja all bådesocialdemokratis;ka och folkpajtjs-tiska kommunalråd har hört av sig också lilloss för atl fråga om vi är beredda att stödja förslag på den här punkten. Jaghar tidigare försäkrat dem a yj är del. Vi menar alt del är oerhört viktigt alldenna musiktealer snabbt kq(iT mer lill stånd. Slutligen: Väl mött påDrotlningholmstealern! Den råkar vara inte bara ett nationellt intresse, utandel är kanske intemaiioriellt sett främsta kulturallraklion. Och denråkar vara belägen i kommun, Ytterligare något kort om musikteatern, somhar inneburjt en mycket lång och svår process. Jag räknar ändå med atl vikommer att kunna finna lösningar på den frågan så atl musikteatern kommer tillstånd, En grundläggande motivering för just musikteatern kan vi faktiskt hämtai Europarådsgruppensrapport, söm pekar på behovet av ell anlal litet större "kulturellastödjepunkter" ute i landet. Det är den rollen som musikteatern i Göteborgfår spela. frågade, utiffåri vad jag har sagl i denutfrågning jag deltog i i , vad jag syftar på riär jag talar om atlvi skall utveckla stödformer som inbegriper frivilliga ihSatser När jagresonerar om den strategiska kulturpolitiken är det därför ätt jag ser det sommeningslösl all schablonmässigt alltid förutsätta atl dét erida kullurhindrelhos varje medborgare är en ekonomisk fattigdom; Jag återgår då till tanken attdel närmast skulle vara fråga om elt överförande äv subventioner tillkonsumlionsledel. Låt mig ta ett myckel konkret exempel. Om vi har framgångmed försöken att få av svenskarna ätt sjuriga i körer, vore det alldelesmeningslöst att ha något som helst slöd lill déräs Sjungande. På så säll skulleman ju faktiskt administrera borl pengar på vägéri tillbaka. Det vore i så fallrimligt atl de betalade själva. Om alla går på lika myckel varje årskall Operan inte ha en krona i statsbidrag. Det är i det stycket man måste sevad som händer när vi når en viss nivå. Jag tror att amatörverksamheten framöver måste räkna medatl få större insatser som medverkar till atl höja kvaliteten, såsom attamalörkören får en god körledare snarare än atl den får varje konserlresabetald - för all nu vara myckel konkret i min exemplifiering. På den punktenmåste vi vara beredda att tänka om. Ju fler ungdomsorkestrar vi får i landet, deslo svårarekommer del all bli att motivera att varje ungdomsorkester som turnerar skall hadet statliga bidraget. Då blir del naturligt atl kommunen, om del krävs ettbidrag lokall, får la ansvar kan bli fallet om det finns ungdomsorkestrari varje kommun med en utbyggd musikskola. Det är den typen av problem som vi ännu inte riktigtvågat, orkat eller länkl på all vi borde la itu med. Vi behöver alltså se påvilken strategi vi skall använda för atf få mer verksamhet. finns det många som skriver på varje framställningom statsbidrag lill kören eller ungdomsorkestern för all de på så sätt skallslippa la elt ansvar på hemmaplan och för att de skall slippa engagera sig förall försöka möjliggöra för gruppen alt komma ul och visa sig. Man kan alltsåofta friskriva sig från ansvar genom att hänvisa till atl staten skall fixa dethela. Del var bl.a. detta jag syftade på när jag redovisade mina tankar iStrasbourg. tar upp milt resonemang - som varparentetiskt, det medger jag - om skolan och . Man skriver i dennamotion under rubriken i skolan att man på försök har ordnatkulturdagar och atl del har skett som en följd av ett regeringsförslag som gickut på alt man skulle respektera den kommunala friheten och atl kommunerna bordepröva detta. Man säger sedan atl del är viktigt atl länsskolnåmnden och Kommunförbundetslänsavdelning påtar sig ett ansvar för samordning och utveckling. Detta äralltså vad som sägs i det avsnittet. Under rubriken kultur-pengar iskolan slår alt det framför allt måste undersökas hur stor del av medlen somverkligen kommer själva kulturverksamheten lill godo och hur mycket som hargäll bort i administration. Jagkonstaterar all man under det avsnitt där man talar om Anslag lid allmän kuhurverksamhet, m.m. Anslag tdl allmän kulturverksamhet, m.m. begär meradministration, all länsskolnåmnden och Kommunförbundels länsavdelning skalladministrera den kulturdagsverksamhel som faktiskt inte kräver administration.Det behöver inte ske någon samordning bara därför att man har kulturdagar iställel för idrottsdagar Man kan ju faktiskt ha orienteringstävling i skogenulan atl del där behöver sitta en skolinspektör och samordna varjeorienteringsövning. Jag ser ingel behov av någol sådant, men jag konstateraratl lycker alt detta är den viktiga kulturpolitiska reformen. Det ärkulturinspeklörerna som skall stärkas i sin verksamhet. För mig är delviktigare alt se till att lärarna och skolstyrelserna känner glädje ochentusiasm inför uppgiften. Med anledning av vad sade, vill jaggärna ta upp elt resonemang med utgångspunkt från 90-lalsprogrammet. Jag villingalunda påslå atl vi lever i den bäsla av världar, men jag ser det somviktigare att utgå ifrån del kulturintresse som finns, den kullurkraft som äriaktlagbar, än alt odla sin depression över de kulturlöshetstendenser som finnssamtidigt. Det som är påtagligt i vårt samhälle är egentligen att detfinns parallella tendenser Del finns en ökande kulturlöshet som många i demöns-terbildaride kretsarna dess värre odlar, och det finns ett starkt växandekulturinlresse och inte minsl känslan för del egna, det nära, perspektivet. Min inställning lill reklam i TV torde vara alltför kändför alt jag skall behöva göra en deklaration i detta sammanhang. Jag skallavstå från detta. När det gäller 90-lalsprogrammet, det programförslag somen arbetsgrupp med bl.a. och har lagt framinför det socialdemokratiska partiet, tycker jag alt just skrivningen omkulluren ärdet svagaste i det programmet. Jag tycker inte att man riktigt haranalyserat kullurens roll, om jag skall vara ärlig. Det har jag tillåtit migatt säga vid de sammankomster där jag har resonerat om detta program. Det ärlitet av ell återfall i 6S-resonemang, om jag skall vara uppriktig. Det ärkulturen som vapen. var allt vapen. Teatern var vapen, konsten varvapen, filmen var vapen och bilden var vapen. Vi var överlupna av en massavapen överallt. Kulturen är ju egenlligen inte i denna enkla mening elt vapen,elt instrument. Kulturen är en bas och en källa ur vilken vi hämtar kraft såall vi får möjlighel alt förse oss med de vapen vi behöver för att förändratillvaron. Jag har sagl att jag tycker trumslagarpoesi är litetplågsam. Det blev då en liten notis i av den utomordentligtduktige som påpekade alt han både var poet och trumslagare, och detvar litet pinsamt. Det var irite jag syftade på i det stycket. Hanhar inte förefallit mig vara den främste producenten av trumslagarpoesi. På den hår punkten vill jag vara myckel uppriktig motAlexander Chrisopoulos. 1 den här delen finns del naturligtvis en spänninginom arbetarrörelsen. Det finns de som mycket starkt hävdar att kulluren skallha denna vapenfunktion för alt vara motiverad. Men för denfolkrörelselradilion pä kulturområdet som jag hör hemma i har vi ivärtom haften tilltro till alt den i kulturen själv förmår orientera sig och skaffasig de vapen han behöver utan att förlagan är honom given. Jag vill slutligen säga ytterligare några ord om det somsades i . Det som diskuterades där var frågan om de tillkommandegrundbelopperi. sade atllandstingen inte hade råd att ta emot dem. Det är då intressant att se att enenig riksdag efter en motion tidigarelägger ett antal grundbelopp. Den viktigaste reservationen vid den konferens som hölls iSkövde på inbjudan var en rädsla för att man inte kunde ta emotfler grundbelopp. Jag tror atl man kommer att kunna göra detta. Liksom mängaandra möten hade naturligtvis också den konferensen karaktär av en kubbningmellan företrädare för staten och landslingen, och den får värderas därefterAtt vi under alla omständigheter när del gäller nya statliga insatser måsteställa kravet alt det skall hända någonting mera än det som redan sketl lyckerjag alt man borde vara överens om. Jag noterar att utskoltetsbetänkandet i detta styckehandlar om länsmuseerna. Det är dessa som presenteras, inte vilka lokalasatsningar som helst. Detta handlar om länsmuseer Anslag lid allmän kulturverksamhet, m.m. AnL 23INGRID () replik: Jag tackar utbildningsministern för svaret.Det är med stort intresse jag skall följa de kommande strategiska planerna ochåtgärderna. Men utbildningsministern går som katten kring hel gröt runt min tvågånger upprepade fråga om grundbeloppsystemets långvariga beständighet. 24 () replik; Jag konstaterar med intresse atl BengtGöransson i den här debatten, när han uttrycker sig litet mer allmänt, faktisktnärmar sig förslag om en kulturproposilion. Många av de principfrågorsom här tog upp i sin replik hör hemma i en sådan proposition.Man skall se till vilka de lokala och regionala satsningarna skall vara och vadman skall genomföra på området. Är detta ett område som vi skall salsa mer på,eller har vi nått en sådan nivå att alla kan vara nöjda och tillståndet förverksamheten är gott? Del är just dessa frågor som vi i tar upp. Det är synd atl utbildningsministern inte sitter iutskottet. Han har tydligen ännu icke fått riktig förståelse från sinapartikamrater vi nu här komma överens i detta resonemang, finns det enmöjlighet för oss att komma igen och få till stånd en sådan utveckling. Detskulle vi säkert tycka om allihop. Utbildningsministern vet naturligtvis hur skolan fungerarVi i är ytterst försiktiga med alt föreslå nya administrativa åtgärderNu är det nog litet förklenande att påslå att länsskolnåmnden bara består avadministration, del brukar i alla fall inte vi från göra. Det finnshär också vikliga kuggar för utveckling inom skolan. säger attvi skall stödja lärarna. Ja, visst skall vi göra det. Men det som borde fråga sig är varför det inte är fler kulturdagar i skolan. Om regeringen stöder lärarna och uppmuntrar dem måsle detvara något annat fel, fördel händer ju inte särskilt myckel. Jag ser fram emoten fortsalt debatt i det här ärendet. Jag tycker att skall lareda på och tala om hur många sådana aktiviteter det förekommer i skolan. Förstda blir diskussionen oss emellan rikligt meningsfull. Som vi ser det finns det enastående goda möjligheter attöka kulturaktiviteten i skolan. Det skulle vara bra, och det skulle kanskevara en av de vikti- Anslag lid allmän kuhurverksamhet, m.m. gastereformerna alt se till atl barn och ungdomar möter kulturen i skolan redan påelt tidigt stadium. Men för della måsle man vidta åtgärder Vi i centerpartiethar föreslagit åtgärder, men del har inte rikligt fallit utbildningsministernpå läppen alt vi gjort på detta sätt. Det blir utbildningsministern som fårförsöka föra frågan vidare i bättre spår, om det nu finns några sådana tankarhos regeringen. 25 (vpk) replik; Jag skall inte gå in och delta i den internadebatt som tydligen finns inom del socialdemokratiska partiet om90-talsprogrammet. Men det är intressant atl notera all kulturministern fråntalarstolen sågar av kulturavsnittet i 90-lalsprogrammet. Del var enöverraskning för mig. Jag skall inte della i den socialdemokratiska internadebatten, även om jag delar kulturministerns uppfattning all kulluren inteskall ses som elt vapen eller ett medel. Del gör heller inte vi i vpk. Vi anseralt kulturen bör utveck las fritt. Just mångfalden engaranti för kullurens dynamiska ulveckling. Det är bara då som kulluren kanspela en positiv roll och fylla sin funktion som garant för yttrandefriheten. Men för atl uppnå denna niåisältning, den viktigaste av dekullurpolitiska målsättningarna, krävs det resurser - och hell andra resurserän de som regeringen är beredd atl satsa på kulturens utveckling. Manmåsle motverka de tendenser till kultUrlöshel som finns,vilket kulturministerntidigare påpekade. Detta har vi i vpk föreslagit. Den interna debatten om hUr socialdemokratins kulturpolitiskamålsättningar skall se ul överlämnar jag till socialdemokraterna att föra. Menjag är nyfiken på resultatet. frågade mig hur det skullebli med organisationen av grundbeloppen. Visst kan den komma alt ändras. Jaghar emellertid sett all man ute i landet tills vidare ser detta som en ganskapraktisk modell. Vi får naturligtvis tillfälle att återkomma till detta. Skäletlill att jag inte ville la upp della nu är naturligtvis inte någolhemlighetsmakeri utan uteslutande all jag tills vidare accepterar del som harvisat sig vara en hanterlig modell. Men jag har vid åtskilliga tillfällen saglatt en svaghet i systemet är att del i hög grad uppfattas som bundet tilltjänster Del finns alltså en strukturell svaghet i del. ville inte gå in i en internsocialdemokratisk debatt. Vi år ett öppet parti. ärvälkommen att delta i debatten som så många andra. Det är många som skriver i tidningarna attde lämnar partiet utan att de någonsin har tillhört det! När jag tar upp detta resonemang är det inte fråga om ensågning av 90-talsgruppen.