prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Desto mer beklagligtdå att detta intresse inte tar sig uttryck i att man t.ex. går med på kravet omökade medel. Det finns fortfarande möjlighet att ansluta sig tiU denreservation som tar upp kravet på 1 miljard i stället för 300 mUj. PER () replik: För det första har jag naturligtvis aldrig sagt att det inte finnsnågon skillnad mellan det kommunistiska totaUtära systemet och EG. Jag voretacksam för belägg om jag skulle ha uttryckt mig så märkligt att detskulle kunna tolkas på detta sätt. Jag har aldrig någonsin gjort ett sådantpåstående. Vad jag har sagt är att det växer upp ett imperium i väst och attdet faller samman ett i öst. Imperier kan som bekant vara intemt demokratiska.Det har funnits många demokratiska imperier, demokratiska så att säga iimperiets centrum. har varit en demokratisk, imperialistiskmakt, Uksom och , som i viss utsträckning fortfarande fungerarsom en sådan. Åven demokratiska supermakter kan vålla omvärlden fruktansvärdalidanden, skapa krig, ägna sig åt ockupationer, erövringar osv. Detta var baranågra enkla, elementära, historiska exempel på att demokrati i och för sig inteär någon garanti för att supermakten inte kan vara skadlig förvärldssituationen. Visserhgen är EG;s medlemsstater demokratier, men EG äringen demokrati. Därmed har jag inte sagt att EG är en totalitär diktatur Fördet andra undrade om jag vill att skall gå med iEG:s miljöbyrå. Det beror på vilka uppgifter den skall ha. Om det är meningenatt denna miljöbyrå skaU lösa hela miljöproblem, är jag djupt skeptisk.Jag skulle vilja ställa en motfråga: Vad anser att FN:smiljöorgan skall syssla med? Skall vi aweckla dem och ersätta dem med EG:sorgan? Skall inte ECE ha någon uppgift, som det har skrivits så mycketintressant om i betänkandet och som vi alla har varit eniga om? Skall inte UNEPfortsätta att syssla med hela världens miljövård också med anknytning tillEuropa? Vad är det för fel på att FN:s existerande organ får dessa uppgifter?Jag har väldigt svårt att förstå annat än att EG:s icke existerande miljöbyrå ihuvudsak kommer att inrättas i propagandistiskt syfte och delvis för att tahand om EG:s egen miljö, och det är klart att det bör den göra. Nären grupp miljöpartister var i och frågade folk på FN:smiljöorgan om det fanns någonting som tänker syssla med som FN:sorgan redan inte gör eller kan göra, svarade man att man inte kunde komma pånågonting. Det finns mUjövårdsorgan för hela i FN:s regi. Det gäller attvälja om man anser att miljöpolitik skall med FN somutgångspunkt eller med EG som utgångspunkt. Därmed har jag inte sagtkategoriskt nej till eventueUa deltagande. Det beror på hur det helautvecklar sig. Det är okej med medlemskap om det är någonting som ärbra med att ha ytterligare ett miljövårdsorgan, men i huvudsak börmiljösamarbetet i ske inom FN;s organ. MARGARETHAAF () replik: Vi får säkerligen tillfälle att återkomma till detta, som är en mycketintressant fråga för att ta ställning till. Kommer ni att viljavara med i detta miljösamarbete eller inte? Eller kommer er allmännaEG-negativism att förstöra även denna möjlighet till oerhört viktigt miljösamarbete? Historieskrivningen kan vi kanske diskutera utanför kammaren. Dengrundläggande frågan när det gäller inställning till denvästeuropeiska integrationen är om fria folk har demokratisk rätt att pådemokratisk väg fatta beslut om att gå samman i en europeisk samverkan och rivagränsen I demokratiska länder måste detta ske på demokratisk väg. Jag anser attni genom er EG-negativism förvägrar länderna i detta demokratiskasamarbete. Det förvånar mig att inte Per ser och hör att alla de länderi som söker sig mot demokrati får rätt att höja sina egna rösterVi talade om att dessa länder vill bli fullvärdiga medlemmar i ochdelta i det västeuropeiska samarbetet. TillAnnika vill jag helt kort säga att jag uppenbarligen har suttit iriksdagen längre än , och jag har lyssnat till många vpk-inlägg idenna kammare. Men jag har aldrig hört att vpk-ledamöter vetat hur det stått tilli . De har aldrig skildrat den verklighet som vi nu äntligen får senär murarna faller öm plockar fram de protokoll som visarmotsatsen, skall jag naturligtvis titta på dem. Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser PER () replik; undrar om jag anser att fria folk skall få fattasina egna beslut. Det är just precis det som jag anser, och det är därför somvi bedriver den politik i EG-frågan som vi gör Vi anser nämligen att den rättentillkommer också det svenska folket. Det är inte ett privilegium för afghaner,eritreaner, palestinier och andra utomeuropeiska folk som vi ger vårt stöd. Detär givet att om man i demokratisk ordning beslutat sig för att gå med i EG, börman göra detta. Jag vore den sista att frånkänna någon denna rätt. Men det ärockså vår demokratiska rätt att bekämpa ett medlemskap, liksom det är vårdemokratiska rätt att samarbeta med dem i länder i EG som bekämpar ett sådant.Det är precis vad vi gör med de länder i som ju absolut inte längrevill ha den östeuropeiska utvecklingen, men som inte heller anser att denvästeuropeiska utvecklingen är något ideal att kämpas för. Ocksåi finns det nu olika politiska riktningar Det finns säkert moderater- åtminstone antar jag det. Vi har fått höra att det finns socialdemokratenDet bildas ständigt gröna partier Jag har varit i och varit med om attbilda ett grönt parti. bildas ett i . De gröna ställde upp ivalen i . Det blir naturligtvis en politisk kamp i de östeuropeiskaländerna, precis som här, om vilken framtid de skall välja. Visst finns det endel klippare, spekulanter och andra som lockas av EG-marknaden. Samarbetemed Ö.steuropa och vissa internationella miljöinsatser Men det finns väldigtmånga andra som vill ha en alternativ utveckling, och det är dem som vi stöder talade om EG-negativism. Ja, vi är negativt inställdatill EG som en konstruktion, men vi är inte negativa till EG-folk. Vi är juinte negativa t.ex. till och fransmän eller tiU ochvästtyskan Det är självklart, men det behöver tydligen upprepas, att vi ärnegativa till en speciell konstruktion med en speciell ideologi och en speciellsupermaktsmålsättning. Konstigare är det inte. ANNIKAÅHNBERG (vpk) replik; Min tid är tyvärr alltför dyrbar för att jag skall kunna ägna mig åtden källforskning som är intresserad av, men afUgglas tillhör ju ett parti som har goda resurser och därför kan avsätta tidför att ägna sig åt detta, om det nu är det mest väsentliga. Personligentror jag att vi skulle vara mest betjänta av att diskutera framtiden. Jag villgärna återanknyta till mitt första inlägg och den fruktansvärda uppgiften attdet är 250 000 barn i världen som dör i sjukdomar som mycket lättkan botas. Detta är ett fruktansvärt uttryck för vårt gemensamma misslyckande.Då menar jag inte bara mig och , utan alla verksammapolitiska organisationer och ideologien Jaghar ett seriöst förslag att vi skall sluta att diskutera socialism eller kapitalismsom en sorts tes och antites. Vi måste i stället försöka hitta syntesen, dennödvändiga förlängningen, som rymmer moment av båda. Jag är övertygad om attäven mycket konservativa krafter i traditionell mening vid det här laget inseratt en stark samhällsstyrning är en nödvändig del av samhällsverksamheten.Lika väl som vi inser att socialismen som den har gestaltat sig i ärmisslyckad, måste man ju också inse att kapitalismen i dess traditionellamening är misslyckad, att den inte klarar av att lösa miljöproblemen och desociala problemen. Det behövs en kombination av stark samhällsstyrning ochsociala, marknadsmekanismer Hur den kombinationen skall gestalta sig är motbakgrund av hur världen ser ut en oerhört angelägen diskussion som vi harframför oss. Jag tror inte att någon sitter inne med de färdiga svaren. MARGARETHAAF () replik; vill dra med marknadsekonomin och kapitalismen isocialismens apokalyps. Om det vore på det viset, vore ju mänsklighetenalldeles utan hopp. Gudskelov är det inte så illa. Det finns hopp. Det finnsländer där människor har det bra och där det sker en utveckling, naturligtvisinte utan problem. Inte är det så att någon av oss har lösningar på allaframtidens problem. Det är ju en av de grundläggande inställningarna hos ossmoderater, att det perfekta samhället inte existerar Det är därför som allamänniskor måste ges frihet, ha åsiktsfrihet och få utvecklas och arbeta. Detär en del av vår tro. Kommunismen har ju trott på ett samhälle med några få itoppen som bestämmer. Jagär mycket glad att höra att Per ändå förstår något av vad jag var uteefter när jag undrade om han ansåg att fria folk har den demokratiskarättigheten att få samarbeta och även att få välja att avstå ifrån en viss delav sin suveränitet för att fåsamarbeta internationellt. Jag tycker att det är en demokratisk rättighet förmänniskorna i att få göra detta, så jag tycker att det var mycket bra. Förste vice talmannen anmälde att att till protokoUet få antecknat att hon inte ägde rätt tiUytterligare replik. ANNELIHULTHÉN (s): Utvecklingen i är både omtumlande och otrolig. Dessa ord ochden beskrivningen över utvecklingen har använts förr, både här i kammaren och iden allmänna Östeuropadebatten. Att dessa ord så ofta upprepas är kanske detstörsta beviset på att vi fortfarande inte förstår den snabba utveckling somsker Stat efter stat slänger det gamla stalinistiska oket på skräphögen. Itidningarna trängs nyheterna om - nyheter som bara förett år sedan skulle ha förorsakat presstopp på varje tidningsredaktion. Detär nästan dags för en ny tideräkning, som skrev i endebattartikel för sedan; före och efter murens fall, före och efter . Fören dryg vecka sedan besökte jag och det socialdemokratiska partiet där,som åter såg dagens ljus efter att har varit förbjudet. kunde äntligen hållas, och diskussionerna kring det nyapartiprogrammet var intensiva. Till den som tror att de gamla ideologierna ärdöda, vill jag bara säga: Titta er omkring och se vilka partier som växerfram! Socialdemokraterna i , liksom de övriga folkliga rörelserna iÖsteuropa, ställer krav på framför allt tre områden. Mankräver demokrati och flerpartisystem. har beslutat att införa ettflerpartisystem som skall gälla i republiken. Man är trött på enpartisystemetsförtryck, och man har en stark längtan efter delaktighet, medbestämmande ochfri debatt. Mankräver en ökad självständighet. Historien är i allra högsta grad levande iÖsteuropa. Det som hände 1940 är för litauerna avgörande för hur de vill se denframtida utvecklingen. Mankräver åtgärder mot miljöförstöringen. I finns oro över kärnkraftverkenssäkerhet, över den resurskrävande industrin och överexploateringen avkustområdena. Det gäller kustområden som på sina ställen endast är envacker kuliss, eftersom havet är så nedsmutsat att det inte ens går att bada i. Miljökatastrofenär ett faktum i flera av de östeuropeiska länderna, som många talare redan harnämnt. I både och lever stora delar av befolkningen iområden som har klassificerats som ekologiskt kris-hotade. Miljöskadorna sättersina tydliga spår på människorna. Deras livslängd är kortare, barnadödlighetenär högre, och sjukdomar som luftvägsbesvär och cancer är vanliga. Miljöföroreningarkänner dock inga gränser, och därför får också sin beskärda del avföroreningarna från öst, även om de inte visar sig i lika brutala siffror Dendöende är det mest påtagUga beviset på hur aUvarliga utsläppen än 1989/90:45 13december 1989 Samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser Miljöfråganär därför ett av de viktigaste områden som kan samarbeta med Östeuropaom. har också aktivt engagerat sig i en rad internationellasammanslutningar och organ, som t.ex. i , , och somregeringsmedlem i . bedriver ocksåmiljösamarbete på bilateral nivå. I utskottets betänkande görs en mycketnoggrann redogörelse för det svenska engagemanget. Miljöproblemenär inte isolerade från de övriga problemen i . De är intimtsammanknutna med den ekonomiska politik som har bedrivits. Därför är ocksålösningarna på miljöproblemen beroende av den fortsatta ekonomiska utvecklingeni länderna. Stora investeringar är nödvändiga för att dessa länder skalluppfylla de åtaganden som de redan har gjort. En förändring av den ekonomiskapolitiken är nödvändig. är det viktigt att också på kort siktger ett utrymme för betydande miljöinsatser, framför allt genom enskilda projekt. Ettlyckat miljösamarbete förutsätter inte bara hjälp i form av ekonomiskatillskott. kan också bidra med kunnande och med teknisk expertis. Delarav den miljard som regeringen föreslår för biståndsinsatser skall användastill detta. Debatten här i kammaren har varit en positiv debatt i detavseendet att den bevisar att det från aUa riksdagspartiers sida finns en viljaatt aktivt ta del i förändringsarbete. får vi inte glömmaatt det verkliga arbetet och den konkreta förändringen inte kan utföras av osshär i kammaren, utan av befolkningen i länden Vi kan bistå dem ocherbjuda vår hjälp, men detta måste grundas på deras behov och deras egnaönskemål och viljeinriktning. Vikan inte heller bortse ifrån att utvecklingen på både demokrati- ochmiljöområdet är beroende av reformpolitikens fortsatta överlevnad och välmående.Utan den är risken stor att den öppning vi ser i järnridån åter murasigen. Dethar också förts en diskussion om kommunismen och socialismen här i kammaren.Det är kanske litet beklagligt att man så lätt byter beteckning på det som förrhette kommunism och kallas för socialism. Att det finns en avgörandeskillnad fick i alla fall de socialdemokrater erfara som stäUdes mot väggen närkommunismen vann sin seger i . Med detta vill jag yrka bifall till hemställan i utskottets betänkandeoch avslag på samthga reservationer. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut fattades under 17 §.) Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1989/90:UU8Eritrea. Under en lång följd av år har utrikesutskottet avgivit betänkanden omsituationen i . Under en lång följd av år har vi i dessa debatteruttryckt vår upprördhet över det grymma krig i vilket så många människorskadats och dödads. När utrikesutskottet för kammaren lägger fram ännuett betänkande, kan vi konstatera att det råder full enighet kringskrivningarna. Krigeti har med varierande intensitet pågått - denhär gången, kanske jag skall tUlägga. har nämligen historiskt sättständigt varit föremål för andra staters intresse, vilket till stor del har sinförklaring i det strategiskt och ekonomiskt intressanta läget vid . Angrepphar kommit såväl från länder i den geografiska närheten som , ,och som från kolonisatörer som ItaUen och Storbritannien.Därtill har såväl som haft intressen i den nu lågående konflikten.Det är ett faktum som vi har ansett åtminstone hittin-' Is har försvårat enfredlig lösning på konflikten. Förhoppningsvis kan kanske det goda förhandlingsklimatsom nu råder supermakterna emellan också ha en gynnsam inverkan på lösningen avden här konflikten. Ikrigets spår har mänskliga rättigheter kränkts och grundläggande humanitäraskyldigheter åsidosatts. Den etiopiska regeringen har använt svälten som vapeni kriget, internationella hjälparbetare har körts ut och hjälptrans-porter harhindrats. Från svensk sida har detta kraftigt fördömts, och vi kommernaturligtvis att fortsätta att framföra kritik mot kränkningar av mänsk-hgarättigheter så länge sådana förekommen , efter den italienska kolonisationen av och efter denuvarande befrielsekrigets början, ser det äntligen Utet ljusare ut. Parternahar under ordförandeskap av den förre amerikanske presidenten påbörjatvad vi hoppas skall bli konkreta fredsförhandUngan De fredsförhandlingarnaskall vara förutsättningslösa, ges viss offentlighet och sker medinternationell medverkan. Detär känt att eventuellt kan komma att spela en roll vid dessa förhandlingar,som förhoppningsvis skall leda till fred och försoning i detta fmktansvärtsargade land och till att respekten för mänskliga rättigheter kan garanterasalla människor i området. Förhandlingarna skall förhoppningsvis också gemöjligheter till ekonomisk återhämtning och uppbyggnad av det som krigetförstört. Det finns från svensk sida en beredskap att med biståndsmedel hjälpatill med detta. Från svensk sida har ofta, både bUateralt och internationellt, påtalatsvikten av olika förtroendeskapande åtgärder och värdet av förhand-Ungar ochförhandlingslösningar på konflikten Jag vill därför avslutningsvis uttrycka endjup tillfredsställelse över att parterna beslutat sig för att förhandlingsvägenlösa denna långvariga konflikt. En konflikt som i likhet med så många andra avdagens konflikter visat sig omöjlig att lösa på ett tillfredsställande sättmed miUtära maktmedel. Innebörden i begreppet "gemensam säkerhet"blir därmed ytterligare bekräftat. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 1989/90:45 13december 1989 1989/90:45 13december 1989 är nu nästan . Det är inte bara Afrikaslängsta nu pågående krig, utan också det mest omfattande och blodiga. Dettagrymma krig har drabbat framför allt civilbefolkningen oerhört hårt, ochhundratusentals människor har dött på grund av den etiopiska arménsterrorbombningar och repressalieaktioner. Detsovjetiska stödet i form av vapen och miUtära rådgivare, och de sov-jetstöddakubanska soldaternas närvaro, har gjort det möjligt för regeringen att förakriget på flera fronter och på ett mera skoningslöst sätt. Deolika befrielserörelserna har en djup och folklig förankring. En mycketklar majoritet av befolkning sympatiserar med gerillan. Detfinns också ett brett missnöje hos hela den etiopiska befolkningen både motkriget och mot den alltmera sviktande ekonomin i landet. Stridsmoralenhos de etiopiska trupperna och lojaliteten mot den militära ledningen är i daglåg. Det misslyckade militära kuppförsöket är ett bevis på detta.Mer än hälften av statsutgifterna går direkt till att täcka kostnadernaför krigföringen. Detär motståndsrörelsens militära framgångar, de eritreanska och tig-reanskafolkens outtröttliga motståndskamp mot terror och förtryck, och deras längtanefter fred och självbestämmande, som lett fram till att den etiopiskaregeringen nu tvingats gå med på att inleda förhandlingar med både EPLF ochTPLE Attdessa förhandlingar nu kommer till stånd är givetvis positivt. Att deinblandade parterna också kommit överens om att förhandlingarna skall varaförutsättningslösa kan ses som ett första steg mot självbestämmande för deteritreanska folket. Etiopienär ett totalitärt samhälle som över huvud taget inte tillåtit någon opposition.Militärdiktaturen har kunnat använda terrorn som ett vapen för att hänsynslöstfullfölja sin politik med bybildningar och folkomflyttningar som ett led ikrigföringen. Detta har medfört ett oerhört lidande och svält. Och det harkunnat fortgå länge utan att världsopinionen har reagerat och fört uppkonflikten högt på den internationella politikens dagordning. Sverigeborde , och i internationella fora, med kraft ha påtalat dessapåtagliga brott mot demokratiska principer och detta grova kränkande avmänskliga rättigheter som den etiopiska regimen har gjort sig skyldig till. Etiopienär ju ett av våra äldsta biståndsländen får inte genom sitt biståndhjälpa till att stärka den nuvarande regimens totalitära styre. Tvärtom, frutalman, måste de svenska biståndsinsatserna syfta till att stärka respekten förde mänskliga fri- och rättigheterna och genom olika insatser värna om att olikaåsikter får komma till tals och att en utveckling sker mot frihet ochdemokrati. Tyvärr har den svenska biståndspolitikens tyngdpunkt under lång tidlegat på länder där sociahstiska diktaturer härskat och lidandet ochförtrycket är störst. Vimoderater har i motioner, och här ikammaren, påtalat det felaktiga i detta. Därför ser vi nu med glädje och tiUfredsstäUelseatt ett enigt utskott klart har uttalat sin förhoppning att förhandlingarnaför att på fredhg väg lösa konflikten också skall leda till och främja en utveckling motdemokrati och stärka de mänskliga fri- och rättigheterna i landet. Vianser också att det är bra att en eventuell medverkan av FN som observatör vidförhandlingarna är aktuell. Vi instämmer i utskottets uppfattning, att inte nuförsöka ta upp frågan tiU en vidare behandling i FN. Ettannat yrkande som vi nu vid årets utskottsbehandling delvis fått tillgodosett,är tillsättandet av en särskild kommissarie med uppgift att granska respektenför mänskliga rättigheter i . Omde förhandlingar som har påbörjats inte inom rimlig tid skulle leda till ensituation där de mänskliga rättigheterna respekteras, anser utskottet "attfrågan om en rapportör för skall aktualiseras i FN;s kommission för demänskliga rättigheterna". Dettaanser vi moderater vara en kraftig markering från utskottet och en uppmaningtill regeringen att nu noga följa hur förhandlingarna utvecklas. Går inte dessatillräckligt snabbt i rätt riktning, förväntar vi oss ett snabbt initiativ frånregeringens sida att i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna väckafrågan om en särskild rapportör för . Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall till hemställan i utrikesutskottetsbetänkande. Under det att diktaturerna i faller som kägloroch de gamla diktatorerna ersätts med oppositionens representanter, fria valannonseras och demokrati införs pågår en lång och bitter kamp för frihet ochdemokrati på många andra platser på vår jord. En sådan kamp är den som deteritreanska folket utkämpar i . har den kampen pågått. Detär inte helt lätt att klarlägga historiska band med . Det kani hög grad diskuteras hur omfattande de etiopiska banden var under förkolonialtid. Bl.a. har ju turkar och egyptier mer eller mindre behärskat Eritreaområdetunder vissa perioder i historien. År1883 upprättade kolonin i området längs . därför som det är svårt för dagens att hävda några starkahistoriska band som skäl för den förda ockupationspolitiken. Närsedermera tog kontrollen över , var en eritreansknationell identitet ett historiskt faktum. Den brittiska administrationenvarade . under ställde krav påEritreas införlivande. beslutade att skulleutgöra en federation med ett eritreanskt parlament. blev dock endast . införlivades Eritreamed , vilket skedde helt i strid med FN:s beslut och folkrättsligaprinciper Sedan dessa har en väpnad befrielsekamp pågått i denna del avvärlden. Menäven Eritreafrågan har under detta händelserika kommit in i ett nyttskede, och förhoppningsvis kommer konkreta steg att tas mot en lösning avkonflikten. undertecknade representanter för ochEritrea tillsammans med en överenskommelse om att Dessasamtal skall ske utan förhandsvillkor med deltagande av tredje part somobservatör skall ges offentlighet. ,, har man vidare kommit överens om, under ordförandeskapav , sammansättningen av ordförandeskap och observatörer. Man harenats om två ordförande, nämligen och , samt sjuobservatören är representanter för FN, OAU, , , ,och . Visst är det glädjande att vi nu kan konstatera att destridande parterna sitter vid förhandlingsbordet. Att så är fallet berortroligtvis mycket på de militära framgångar som EPLF skördat, vilka lett tillatt behärskas av EPLF. Detär viktigt att framhålla att parterna kommit överens om att förhandlingarnaskall vara förutsättningslösa, vilket innebär att EPLF;s krav på folkomröstningmed alternativen regional autonomi, federation eUer ett självständigt Eritreanu kan bli verklighet. Deteritreanska folket har inte drabbats enbart av det långvariga kriget. På grundav uteblivet regn kommer åkrarna att ge liten elleringen skörd alls. Vad det betyder för människorna i form av svält ochundernäring kan vi bara ana oss till. Men att situationen blir mycketkritisk är ställt utom allt tvivel. Boskapen kommer naturligtvis också attdrabbas genom att betesmarken blir mycket begränsad. Denna katastrof kommer viden tidpunkt när människorna och landet inte hunnit repa sig från effekterna avden förra hungerkatastrofen. Som ett resultat av de utebUvna regnen räknar manmed att närmare två miljoner människor kommer att få utstå svält och hungersnödunder 1990.