prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:85 1 §Justering av protokoll Justerades protokollet för . är gäst i vårt land,frigiven av politisk fångenskap. folk uppnår om sin självständighet,lotsat dit av . 1 Chilehar en demokratiskt vald president just tillträtt. 1990-lalelkan bli ell de infriade förhoppningarnas decennium. 1989 blev det är då efterkrigstidens ordning i Europarämnade. I land efter land i tvingade folkens krav på frihet,demokrati och mänskliga rättigheter de gamla regimerna att ge vika.Berlinmuren, själva symbolen för delning, bröts igenom i fredligglädjeyra. Vi i , som har kunnat forma värt samhälle i fredulan yttre inblandning, hälsar denna utveckling med djupastetillfredsställelse. Det har hänt, som vi så länge hoppats på och vänlat på. Förutsättningar har skapats för atl bygga ett annat Europaän del - ett i demokrati, socialt och ekonomisktframåtskridande och gemensam säkerhet. Att tillsammans med övriga Europeiska länder delta i deltaarbete är en central uppgift för och svensk utrikespolitik. Neutralitetspolitiken, stödd på ett starkt och allsidigtsammansatt totalförsvar, utgör som grunden för vår säkerhetspolitik.Den har givit och ger ett avgörande bidrag lill stabiliteten i vår del avvärlden. ger oss neutralitetspolitiken särskildamöjligheter all arbeta internationellt för fred och solidaritet. Den löftesrika utvecklingen i och ulanför äger rummot en mörk fond av växande hot mot vår miljö, av sväll och fattigdom förmiljoner och åter miljoner människor, av förtryck och väpnade konflikter Det ärdärför viktigare än någonsin alt fullföljer sin politik för stöd 1 protokoll 1989/90:85 Prot.1989/90:85 lill FN, för nedrustning, för demänskliga rättigheterna och för bistånd till 14 mars1990 utvecklingsländerna. " Herr talman! utgjort enförutsättning för de dramatiska förändringarna i . Den är också avavgörande betydelse för avspänningen mellan supermakterna och mellanmilitärallianserna i . Det ärviktigt inte bara för all denna politik fullföljs. Del är med särskild tillfredsställelse vi i serhur perestrojkan har öppnat nya möjligheter för de baltiska republikerna tillsjälvbestämmande och vidgade kontakter med omvärlden. Den deklaration som den 11 marsavgav om att litauerna vill utöva sin rätt till nationellt självbestämmandegenom en självständig stal uttrycker en stark folklig vilja. Vi utgår från altdel litauiska folkets legitima rätt till nationellt självbestämmande skalluppfyllas i enlighet rned bestämmelserna och andemeningen iHelsingforsdokumenlet. Efler decennier av påtvingad isolering kan de baltiskarepublikerna återknyta månghundraåriga förbindelser med omvärlden. harsom grannland särskilda möjligheter alt bistå de baltiska folken. Detta är enangelägenhet för hela del svenska samhället. Demokratiseringen och uppgörelsen med det förflutna iÖsteuropa har kunnat ske på fredlig väg - med ell djupt tragiskt undantag;. Övergången från kommunistisk diktatur och cenlralslyrdplanekonomi till demokrati och marknadshushållning innebär en djupgåendesamhällsförändring. För hela är del viktigt alt denna efterlängtadeförändring kan ske ulan allvarliga konvulsioner Därför är del en uppgift föross alla atl bidra lill all underlätta denna förändring. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att enmiljard kronor anslås för samarbete med över de kommande tre åren.För samarbete med har redan avsatts 300 milj. kr. För stöd tilldemokratisering och ekonomiska och andra reformer i andra östeuropeiska länderföreslås 225 milj. kr. och för multilaterala insatser 375 milj. kr. Genom samarbete mellan folkrörelser, politiska partier ochandra organisationer kan vi föra folk och länder närmare varandra. harockså redan prövat erfarenhetsutbyte på främst det ekonomiska och detfinansiella området för all stödja omdaningsprocessen i och andraösteuropeiska länder. medverkar aktivt i de multilaterala stödinsatserför som har kommit lill stånd glädjande snabbt. Vi kommer t.ex. attdelta i den europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Den växande miljöförstöringen är särskilt hotfull i denekonomiska krisens . Europeiskt samarbete med syfte att värna vårgemensamma miljö gagnar direkt och tydligt alla deltagare. Inbjudan från Polensoch regeringschefer till en konferens om miljö den 2-3september är ett konkret exempel på sådant samarbete. Den västeuropeiska integrationen är enutomordentligt betydelsefull byggsten i del som skall la form underkommande år De tolvEG-länderna fullföljer arbetet på att skapa en gemensam inre marknadtill utgången av . Del gagnar hela , inte minst de östeuropeiskastaterna, atl samarbetet mellan demokrafier i EG och EFTA breddasoch fördjupas. Det gemensamma ministermölet mellan EG- och EFTA-ländernaden bekräftade att förhandlingar om ett om en nystruktur för EFTA-EG-samarbetet skall inledas . Som ordförande i detta halvår har ellsärskilt ansvar. Vårt rnäl är atl huvudkonlurerna i ett avtal skall vara klaravid . Det förutsätter enighet om samarbetets omfattning och ornprinciperna för de juridiska och institutionella lösningar som krävs. Här blirbalansen mellan rättigheter och skyldigheter av avgörande betydelse. Det svenska målet inför dessa förhandlingar är oförändrat.Så långt det är förenligt med neutralitetspolitiken vill vi tillsammans medövriga EFTA-länder bredda och fördjupa samarbetet rned EG. Vår utgångspunkt är att svenska medborgare, företag ochinstitutioner skall kunna delta på lika villkor i del västeuropeiskasamarbetet. Vi fäster här särskild vikt vid höga krav pä miljö, fullsysselsättning, ekonomisk rättvisa och social trygghet. uttalande kvarstår atl ett svenskt medlemskapinte är elt mål för de diskussioner som förs med EG. För har alltid varit liktydigt med helaEuropa. Därför är del med utomordentlig tillfredsställelse vi nu sermöjligheter alt överbrygga klyftorna i - alt en gång förverkligavisionen av ett , enat i sin mångfald. Det råder ännu stor osäkerhet om detta framtida Europasutseende. Nedbrytningen av det konstlade barriärer har barainletts. Förutsättningarna för ett vidgat samarbete mellan Europasstater har emellertid förbättrats radikalt. Trots en alltjämt hög rustningsnivåhar avspänningen mellan öst och väst i befästs och fördjupats. Med fördjupad avspänning och breddat samarbete i Europafinner också frågan om de båda tyska staternas framtid sin lösning. Dettillkommer det tyska folkel alt avgöra den - i samförstånd med de fyrasegrarmakterna och grannar En förening av de båda tyska staterna ärett led i enande. Det innebär slutet på del kalla krigetsepok i europeisk historia. För samarbetet i finns en rad organisationer medskiftande delta-garkrets och uppgifter. Konferensen orn säkerhet och samarbetei , ESK, är dock det ojämförligt viktigaste alleuropeiska forum som nufinns. Med sitt breda verksamhetsfält - militär säkerhet,ekonomiskt och kulturellt samarbete, miljöfrågor och mänskliga rättigheter -kommer ESK att spela en central roll i det framlida . välkomnar tanken på ett toppmöte mellan ESK:s35 stater ESK-processen bör ges fastare former Vidare rnåste samtliga 35 staterberedas möjlighet att delta i de militära förhandlingarna. Vi räknar med all Wienförhandlingarna inom ramen för ESK iår skall leda till ett avtal om betydande styrkereduktioner i . Trotsdetta är fortsatta kraftiga styrkeminskningar, omfattande också kärnvapen,nödvändiga - liksom mera defensiva försvarsstrukturer och utbyggda förtroende-och säkerhelsskapande åtgärder. Först därigenom kan en ny, stabil europeisksäkerhelsordning skapas, byggd på gemensam säkerhet. Inte minst när det gäller de mänskliga rättigheterna ochde kulturella banden i , har som forum för Europasdemokratier en växande uppgift all fylla. Former bör skapas för samverkanmellan och . En gradvis anpassning frän de östeuropeiska staternas sidatill regelverk lägger grunden till deras framlida inträde. Delkan ske när de själva önskar och närde uppfyller stadgans krav på demokrati,rättssäkerhet och respekt för mänskliga rättigheter De mångskiftande förbindelserna mellanNordens länder bildar ett värdefullt inslag i det framlida europeiskasamarbetet. Det är ett centralt svenskt intresse atl avspänningenmellan supermakterna och militärallianserna leder till minskade rustningar ocksåi del nordeuropeiska och nordatlantiska området. En kärnvapenfri zon i kan bli elt betydelsefulltbidrag till och vår egen säkerhet. Frågan bereds av enämbetsrnannagrupp, tillsatt av de nordiska utrikesministrarna. Det är vårmening att den internationella utvecklingen förbättrat förutsättningarna fördetta arbete. De motåtgärder som har vidtagits visar vår fastabeslutsamhet all få slut på främmande undervattenskränkningar av svensktterritorium. Regeringen kommer att fortsätta atl bygga ut ubåtsskyddet,eftersom allvarliga misstankar kvarstår orn atl främmandeundervattensverksamhet har förekommit i svenskt vatten. Att aktivt medverka i formandel av delframtida är en angelägenhet för oss alla. Del innebär inte atl vårt engagemang i världen utanförEuropa blir svagare eller mindre betydelsefullt. Efter årtionden av sydafrikansk ockupation och folkligfrihetskamp blir nu självständigt. Efler brutalmilitärdiktatur har Pi-nochel-regimen i nu tvingats överlämna makten demokratiskt vald regering. självständighetskarnp och det chilenska folkelskamp för demokrati och mänskliga rättigheter har båda engageratdet svenska folkel och fått svenskt stöd på olika sätt. och ärbåda exempel på svensk politik för internationell solidaritet, frihet ochdemokrati. har deltagit med civilpolis och valövervakare vidgenomförandet av för . En proposition om alt upphävasariktionslagslift-ningen vad gäller ligger på bord. Vi ärockså beredda att inleda ett utvecklingssamarbete med det fria . Äntligen kan vi hysa förhoppningar om utvecklingen iSydafrika och orn fred i hela södra . Aparlheidmolslåndarnas enade kamp har tillsammans med detinlernationella trycket mot givit resultat. Men ännu har inte densydafrikanska regeringen visat sig redo att avskaffa grundpelarna i delavskyvärda apartheidsystemet. De åtgärder, sorn har tillkännagivits av presidentde , innebär betydande steg mot direkta förhandlingar mellan regeringenoch apart-heidrnotslåndarna. Den sydafrikanska regeringen måsle nu vidta de återståendeåtgärder som krävs för att förhandlingar skall kunna inledas om att skapa ettdemokratiskt, icke-rasistiskl och enat . I avvaktan härpå måste etteffektivt internationellt tryck, inkl. sanktioner upprätthållas motaparlheidregirnen. invasion av idecember strider mot grundläggande folkrättsliga principer inkl.FN-stadgan. folk måste ges möjlighet atl i fria och demokratiskaformer avgöra det egna landets angelägenheter. Trots betydande svårigheter fortsätier fredsprocessen iCentralamerika. Att valet i har kunnat genomföras i god demokratiskordning utgör ell positivt exempel för hela regionen. stöder helhjärtat FN:s engagemang för fred iCentralamerika. Generalsekreterarens ansträngningar att åter få i gångförhandlingar mellan parterna i är hoppingivande. Folken i måste nu själva fä avgöra sinaegna angelägenheter utan hot eller militär inblandning utifrån. Omväridenmåste öka sitt ekonomiska bistånd till regionen. Läget i inger alltjämt oro. Ännu har ingelgenombrott skett i fredsprocessen. Trots skarp internationell kritik fortsätter denisraeliska ockupationsmaklens förtryck och övervåld mot den palestinskacivilbefolkningen. fortsatta övergrepp rnot det palestinska folketsrättigheter måste återigen fördömas. PLO har accepterat samtal med som den endaframkomliga vägen lill fred. Den israeliska regeringen inåsle ta konsekvensernaav sitt eget fredsinitialiv och godta att det år PLO som företräderpalestinierna. En dialog mellan och PLO rnåste leda vidare tillytterligare sleg på vägen rnot fred. Freden måste grundas på FN;s resolutioner242 och 338 -vilket innebär alla staters, inkl. , rätt till säkra ocherkända gränser -och på principen orn palestiniernas självbestämmanderätt,inkl. rätten till en egen stat. I har befolkningen utsatts för ettoerhört lidande till följd av krig och svält. stöder aktivt defredsdiskussioner som pågår mellan den etiopiska regeringen och den eritreanskarörelsen EPLFoch mellan regeringen och motståndsrörelsen TPLF. FN gör en värdefull insats för att bistå och attnå fram till en fredsuppgörelse i enlighet med säkerhetsrådets resolution 598.Sverige ger FN;s ansträngningar sitt stöd. Vi välkomnar beslut att dra tillbaka sina trupperfrån Cam-bodja. Omvärlden kan aldrig tillåla att Pol-regimen åter fårmöjlighet att utöva sin folkmordspolitik. Konflikten i Cambodja måste nu lösasi förhandlingar och FN bör få en ökad roll i fredsprocessen. medlemskap i aren hörnsten i vårutrikespolitik. Vi fortsätter att verka för att stärka FN:s möjligheter attmotsvara de allt högre krav sorn ställs på världsorganisationen. FN rnåste ha en stabil finansiell grund. FN;s arbete fårinte äventyras genom alt vissa medlemsstater ignorerar sina stadgeenligaåtaganden att solidariskt bidra till FN;s budget. Orättvisa sociala och ekonomiska förhållanden är oftaroten till krig och konflikter. Att utplåna världsfattigdomen är en avmänsklighetens stora, långsikliga fredsbyggande uppgifter Växande skuldbördorhindrar många fattiga länders utveckling. De verkar destabiliserande på helavärldsekonomin. Hot mot den globala miljön utgör hot mot mänsklighetensöverlevnad. Insikten om detta har blivit alltmera allmänt spridd. Men åtgärderför alt skydda den globala miljön kan bara bli effektiva, om miljöfrågornasätts in i elt brett utvecklingsperspektiv. Det svenska initiativet till en ny om miljöoch utveckling har lett till beslut orn en konferens i . Införden måste ett grundligt förhandlingsarbete utföras, så att konferensen kanfatta konkreta, bindande beslut om handling. Att främja respekt för de mänsliga rättigheterna ochfolkrätten är en central uppgift för svensk utrikespolitik. Trots enhoppingivande utveckling under del gångna året förekommer förfärandekränkningar av de mänskliga rättigheterna runt orn i världen. Vi minns allabilderna från i . Men del finns också områden som inte har uppmärksammats avinternationella massmedia på samma sätt. Elt sådant är , tidigareBurma, där situationen inger djup oro. Som medlem i FN;s kommission för de mänskligarättigheterna fortsätter att arbeta för atl de internationelltfastslagna principerna skall respekteras och alt värna om degranskningsmekanismer som FN har antagit. Kommissionen tog t.ex. på svensktinitiativ upp på sin dagordning. Barnens lidande och utsatthet på många håll i världen haralltmera upp-märksammals internationellt. tillhör initiativtagarna lilldet toppmöte om barnens situation som skall hållas . har ocksånyligen undertecknat den om barnels rättigheter som antogs förraåret. När vi bygger för freden, är inget viktigareän att avskaffa redskapen för kriget. Den fortsatta avspänningen mellan supermakterna och detnya samförståndet över upprivna blockgränser i har ökatförutsättningarna för överenskommelser om nedrustning. och förhandlingar om enkraftig minskning av de strategiska kärnvapnen kan förväntas leda lill eltavtal . Men det måste följas av ytterligare reduktioner av de orimligtstora arsenalerna. Vårt yttersta mål är och måste vara atl alla kärnvapenavskaffas. Viktiga steg mot delta mål är ett totalt stopp för allakärnvapenprov och alt vidare spridning av kärnvapen förhindras. har föreslagit att överläggningar inleds om marinnedrustning och förtroende- och säkerhelsskapande åtgärder Taktiskakärnvapen till sjöss måsle helt förbjudas. kommer atl verka för alt såskall ske. arbetarockså internationellt för atl kärnvapenmakterna skall uppge sin prin- Prot.1989/90:85 cip alt inte deklarera om det finns kärnvapen eller ej ombord påsina örlogs- fartyg. Också kemiska vapen är massförintelsevapen. Under svensktordförandeskap arbetar nedrustningskonferensen i för att nå fram tiUett kontrollerbart totalförbud mot produktion, lagring och användning avkemiska vapen och en fullständig förstöring av existerande vapen. Vi uppfattarde amerikanska och sovjetiska utrikesministrarnas överenskommelse somett betydelsefullt steg i riktning mot ell sådant förbud. 1989 var av stora framsteg fördemokratin och de mänskliga rättigheterna - framför allt i . Men denpolitiska avspänningen måste också få konkreta ullryck på del militäraområdet. 1990 måsle bli elt år av stora framsteg för nedrustningen och detfredliga samarbetet -inte minst i . 2 (); 1989 innebar slutet för det gamla Europa.1990 innebär början på del nya . Förändringen är dramatisk. I utrikesdebatten för ett årsedan inledde jag mitt anförande med atl ta upp den dom till nio månadersfängelse som fått dagen innan i för sitt deltagande i endemonstration. är samme president i dentjeckoslovakiska republik som vägrar all kalla sig socialistisk och bedriveren utrikespolitik som i sitt försvar för sanning, rätt och frihet får ocksåvästeuropeiska stater att framstå som lätt förskrämda. har hela det sovjetiska väldet över Central- ochÖsteuropa rasat ihop som del korthus det i grunden alltid har varit. Det sovjetiska väldet över dessa stater och områden viladeytterst på våldet. Del var med delta våld som ordningen säkrades i Berlin1953, i , i och i 1980. Och så länge hotelfrån de sovjetiska stridsvagnarna upplevdes som verkligt bestod de förstelnadestalinistiska strukturerna. Men när det stod klart atl den nya sovjetiska ledningenmenade allvar rned vad den sagl om atl inte använda våld, rasade korthuset medexceptionell snabbhet. Från valen i till revolutionen i idecember förflöt föga Men under delta halva år vräktes depolitiska strukturerna i halva över ända. Skall elt datum lyftas fram speciellt så blir detofrånkomligen denna historiska dagströmmade berlinare från öst genom den mur som delatdem från berlinare i väst. När föU, föll också det delade gamla ,ty ulan muren föll delningen av , och ulan delningen av fallerdelningen av . Muren i var inte bara den främsta symbolen för detdelade ; den var också det delade faktiska förutsättning. Historiker kommer alt skriva delta dramatiska års historiaoch teckna dess bakgrund. I grunden handlar del enligt min mening om en dubbelkollaps för delsocialistiska syslem som under elt halvt århundrade styrt över halva värtEuropa. Den första kollapsen är ett resultat av att gapet mellande fria marknadsekonomierna i och de styrda planekonomierna iCentral- och har blivit allt större. Människorna har själva settskillnaderna, och dessa allt större skillnader i frihet och välfärd har letttill att avståndstagandet från systemet har blivit allt tydligare. Sitt allraklaraste uttryck har detta fått i flykten från det ena till det andra. Den andra kollapsen är den sovjetiska ekonomins oförmågaalt klara det västliga svaret på den sovjetiskaöverrustningspolitiken sedan mitten av 1960-talel. Bresjnevperioden iSovjetunionen innebar ju en kombination av intern stagnation och internexpansion, och det var en utveckling som i det långa loppet inte var möjlig altupprätthålla, eflersom en yttre kraftutveckling på sikl förutsätter en vissinre styrka. Den sovjetiska politiken var från mitt mitten av1960-talet inriktad på att bl.a. genom en kraftig militär upprustningåstadkomma en förskjutning av den s.k. styrkekorrelationen i väriden. Under1970-talel lyckades denna politik också i väsentliga hänseenden, men den komatt misslyckas dels genom att den yttre styrkans inre bas förföll, dels genomatt den i början av 1980-lalet mötte en kraftfull och klar västlig motreaktion. Inte minst det senare är betydelsefullt. den västligapolitiken i början av 1980-lalel hade inte den sovjetiska politikennödvändigtvis behövt så tidigt och så tydligt drabbas av de misslyckanden somsedan kom atl tvinga fram den stora omprövningen. Syftet bakom den reformpolitik som inleddes iSovjetunionen under var säkert att av externkonsolidering genomföra en kraftfull intern reformering av systemet. Denstapplande supermakten skulle moderniseras i överensstämmelse med en ny tidsanspråk. På det utrikespolitiska onirådel har kursen frånSovjetunionens sida varit radikal. Den ena positionen efter den andra har övergettspå ett sätt som skapat unika förutsättningar för bl.a. mycket vittgåendenedruslnings-och ruslningskontrollsavtal. Men på del inrikespolitiska områdethar kursen varit mer stapplande. Det har varit stora politiska förändringar ochglasnost, men det har inte kunnat dölja en fortgående försämring av detekonomiska läget, vars grund bl.a. varit en felaktig och ofullständig ekonomiskreformpolitik. Den situation som befinner sig i ärulan tvivel mycket allvarlig. Det finns skäl t.o.m. atl tala om enöverlevnadskris, inte bara i som vi känner den , utanockså om en överlevnadskris för som vi känner den . Av speciell betydelse år självfallet nu de spänningar somväxer sig allt tydligare mellan det sovjetiska imperiets ryska kärna och dessolika icke-ryska yttre områden. I vårt land finns det en bred, förankrad och djuptkänd sympati med , och försök atl utnyttja sinhistoriska möjlighet alt återupprätta den självständighet som genom sovjetiskockupation togs i från dem 1940. Jag hadesjälv möjlighet alt delta i och tala inför den av 600 000 ester iett fritt och demokratiskt val utsedda kongress som med alla demokratiska måttmätt måsle anses vara esternas legitima och representativa församling. Styrkani de krav på frihet och rättvisa för som där kom till uttryck kan ingenha tagit miste pä. Vi har anledning alt utgå från atl det under de närmasteveckorna skall komma självständighelsförklaringar också från ochLettland av ungefärligen den art som den som kommit från . Enligt min mening måste det vara alldeles klart altSverige erkänner och respekterar dessa nationers rätt till nationelltsjälvbestämmande. Har vi talat om avlägsna folks rätt till enegen stat, kan vi inte börja sväva på målet när det gäller våra egna grannar.Kraven på nationellt självbestämmande har dessutom en klar och tydlig förankringsåväl i stadga som i slutaklen frän Helsingforskonferensen1975. är det oklokt alt underskatta de problem som denprocess mot självständighet som inletts faktiskt innebär Den är fylld medstora möjligheter, men den är förvisso inte fri från faror har den ryska och den sovjetiskamaklen sträckt ut sina säkerhelsanspråk mot . Under olika historiskaskeden har dessa säkerhetsanspråk tagit sig olika konkreta uttryck. Trots tekniska och strategiska förändringar som sker i dagoch som vi kan förutse förblir det baltiska onirådel av stor betydelseför den sovjetryska statens säkerhet, och det vore oklokt av oss attundervärdera det inflytande som denna faktor kan komma att utöva på denprocess som inleds. Ett totalt militärt tillbakadragande från de baltiskastaterna ställer de facto den sovjetiska säkerhetspolitiken inför delvis myckelsvårlösta problem. har elt starkt intresse av stabilitet och fred iÖstersjöområdet. Del handlar ju faktiskt också om vår egen säkerhet. Dennastabilitet kan i det långa loppet bara bygga på att alla de intressen som härkommer till uttryck når en harmonisk, erkänd och respekterad balans. Men dennabalans kommer aldrig att vara möjlig om inte esternas, letternas ochlitauernas rätt till självbestämmande och frihet respekteras. Det som vi står inför är en direkt konflikt mellanden sovjetryska centralmakten och de baltiska folkens krav på självständighet.Hur den kommer atl utvecklas och vilka former den kommer att få kan vi i dagbara spekulera om. Det är klokt alt utgå från atl de krafter som står motvarandra i denna konflikt är mycket starka på bägge sidor Vid del sammanträde som vi hade i ulrikesnämnden i gårrådde enighet om atl just nu inte kan erkänna Republiken . Någonannan ståndpunkt är inte möjlig med hänsyn lill accepterade och riktigaprinciper för svensk utrikespolitik. Men detta får inte innebära att politik ärpassiv. Det som inletts är en process, och i denna process bör olika stegkunna tas successivt och ett efler elt. Atl upprätta diplomatiska förbindelsersom man nu talar om. är det sista snarare än det första steget i en sådanprocess.