prot · GD09101 · 1989-12-31 00:00:00 — Iårets budgetproposition anför arbetsmarknadsministern all elt system medflexibla lönebidrag äridå bör övervägas i sambarid med atl AMS övergår lilltreåriga budgetperioder Ett ytterligare skäl atl avvakta med ell ställningstagandeär de effekter som en ändring av lönebidragssyslemet kan få för ett stor anlalmyndigheter, institutioner och ideella organisationer, som i mångt och myckelhar sin verksamhet uppbyggd kriug dagens lönebidragssy-slem. Om det skall blinågra förändringar i syslemel, blir del i alla fall inte . Utskottsmajoriteten anser att förslaget är bra och att del inte behöverstå i något motsatsförhållande till en everituell framtida systemförändring.Jag yrkar avslag på reservation nr 7. Ireservation nr 8 tas frågan om finansieringeri av arbelsmarkriadsålgärder medsocialförsäkririgsmedel upp. Reservanterna noterar det som tillfredsställandeatl det i proposition 62 las ett första steg mot att bekosta yrkesinriktaderehabiliteringsålgärder med medel från sjukförsäkringen. Man anser dock atl detär fråga om insatser av alltför blygsam omfattning, och atl det är viktigt attsnabbt komma vidare. Detta är en av de frågorsom arbetsmiljökommissionen seröver Den ingår också i den översyn som pågår i regerings- 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. Eflersom det härredan är föremål för uppmärksamhet, finns det inte någon anledning till någotsärskilt uttalande från . Jag yrkar avslag på reservation nr 8. Ireservation nr 9 tar utskottets folkparlisliska ledamöter upp frågan om detlokala ansvaret för rehabilitering - en fråga som också har färgat den tidigarediskussionen . Man tycker att ansvaret för rehabilitering skall läggas påden lokala nivån och besluten ske så nära de enskilda företagen som möjligt.Kjell-Arne har ju varit inrie på alt besluten helt enkelt skall fattas iföretagen. Detta är då eri uppföljning av de tankegångar som återfinns ireservation 5. Jag yrkar avslag på reservation 9. Centernsenda reservation är reservation 10. Det ligger en stor motion bakomreservationen. Motionen har som rubrik Förnyelse av socialförsäkringen. RuneBacklund och har skrivit motionen. De pekar på en hel delproblem med den nuvarade ordningen inom försäkringssystemet. Vissa av dessaproblem bör väl kunna lösas om propositionens förslag genomförs, liksom det förslagsom rehabiliteringskommitlén lämnar senare och som kommer i form av enproposition. Vidare kommer ju regeringens aviserade förslag om enarbetsgivarperiod. Vihar ju skrivit alt utskottsmajoritelen i alll väsentligt ansluter sig till vadsom har framhållits i motionen. Men eftersom det rör sig om frågor som är underberedning på olika sätt och i olika organ finns det ingen anledning förriksdagen alt vidta några åtgärder jusl . Vi bör därför avvakta del beredningsarbetesom pågår Meddet sagda, herr talman, yrkar jag avslag på reservation 10 och bifall tillutskottels hemställan, (foris. 12§ Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden På förslag av andre vice talmanneri medgav kammarenatl de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbetsplenum. 13§ Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. (forts,socialförsäkringsutskottels betänkande SfU12) 71 () replik: Det finns egentligen ingenting, , som jag tycker ärså enerverande som när man i min mun lägger uttalanden som jag inte har gjort. Närdet gäller har jag sagt hur jag uppfattade honom i går vidkonferensen ute i . Jag har sagt vilka konsekvenser jag drog av harisuttalanderi. på riågot sätt har jag uttalat mig om som person eller om vilkenkaraktär han har Så det är alldeles fel, , att jag skulleha framställt honom som en raljeraride typ. Jag har alltså inte gjort det. Nuär det så, , att jag var i den lokal där . Jag vet vad han sade. Jag tror inte att var i denlokalen, men finns ju här så det är lämpligt all fråga honom omvad han sade. Jag vill också säga till alt jag kan ställamig bakom hela den första delen av hans anförande som handlade om de insatsersom samhället bör göra när det gäller arbetsmiljö, rehabilitering ochliknande, ända tills han berörde arbetslivsfonden. sade all man skall ha ett minimum av organisation, personal ochliknande på den centrala myndigheten och på de regionala myndigheterna. Del ärbra i och för sig, men vill man ha ell minimum av organisation tror jag alt deti detta fall innebär ingen organisation alls. Man kan ju låta pengarna gåtillbaka till lokal nivå för användning konkret och direkt förarbetsmiljöåtgärder och rehabiliterande åtgärder såsom det beskrivs ibetänkandet. Detta vill vi i , och vi vill alltså inte att dessapengar skall gå tillbaka som någon gåva till exempelvis förelag som Nils-OlofGustafsson litet grand insinuerade. Vi vill all pengarna skall användas förarbeismiljöåtgärder i de förelag som har betalat in perigarna och atl pengarnaskall finnas som fonder så nära företageri som möjligt. Vi tror alt man skullekunna göra mycket slora vinster sade också i går alt man skulleanvända 2-2,för att betala sådana här åtgärder.Delta skulle i stort sett innebära att hela avkastningen - det sade inte ,men del säger jag - av kapitalet skulle anväridas för administraliori. Delskulle i så fall handla om . Det kallarinte jag en betydelselös administration. Jag tycker alt den är mycket stor 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. Anf.72 () replik; Vi har ju i vår reservation 3föreslagit ett tillkännagivande. Regeringen skulle kunna ge en indikation påett bra projekt. Enligt vår åsikt rör del sig om ett sådant, vi har studeratsaken närmare. Vi skulle alltså gärna vilja att det lämnades ett direktiv frånriksdagen, inte ett beslut, eftersom beslut skall fattas i styrelserua. 73 RUNEBACKLUND (c) replik: När det gäller vår reservaliori 10 påpekade altmajoriteten i allt väsentligt var beredd att ställa sig bakom förslagen i vårmotion om en plan för en förnyelse av socialförsäkringen. Han hänvisade tillpropositionen och till kommande förslag från regeringen . Ioch för sig är vi glada över att man ställer upp bakom de principer som vi harföreslagit. Del här är emellertid bara en del av vårt arbete . Vihar ju arbetsskadeförsäkringen och annal kvar, som skall debatteras senare ivår Vi är oroliga för att det inte blir någon form av samordning mellanåtgärderna, sä att våra tankar beträffande socialförsäkringen inte får någonaktiv roll över hela linjen och så att det inte blir planmässighet. Insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. finns alldet på de olika områdena bara blir dellösningar Hade man bifallit vår motionhade det getts regeringen till känna vikten av planmässighet vid planeringen avhur försäkringarna skall stöpas om i början av 90-lalet samt vad delta skulleinnebära för försäkringskassorna. får vi flera tillfällen att debatteraenskildheter i vår motion. Vi återkommer ju till bl.a. arbetsskadeförsäkringenoch revisorernas kritik av densamma. 74 () repUk: Jag skall inte förlänga debatten mycket. Vihar våra ståndpunkter och lär inte kunna övertyga varandra. Vi bör kanskeockså ge arbetsmarknadsministern möjlighet att säga någonting. Jag vill baranotera att inte har gett några övertygande argument närdet gäller vilsen med de nya byråkratierna. Jag får väl avvakta och se omarbetsmarknadsministern har några argument, men jag tror inte det. Vi harolika uppfattningar väljer man tyvärr de lösningar som kräver denlängsta tiden och som ytterligare fördröjer ärendenas behandling, t.ex. attsocialförsäkririgsriämnderna skall kopplas in på beredningsstadiet. Sådant göratt det hela blir fördröjt, naturligtvis allra mest på grund av de slora byråkratierna. Jag kan inte låta bli alt undra hur man kan få mera medeltill angelägna arbetsmiljöprojekt genom att betala ökade avgifter, som sedanläggs i en fond. Pengarna finns ju ändå där, och vi har de facto enarbelsmiljölagstift-ning som skall fungera. Vi kan genom att ändra självaförsäkringen få nya medel som direkt skulle kunna användas av människor somägnar sig åt verksamheten. Anf.75 () replik: För all la del sista först; Nej, GullanLindblad, i slutlampen brukar vi konstalera att gränsen går någonstans där viinte kan komma överens när del gäller socialförsäkring över huvud laget. Jag lycker all ni med en viss onödig envishet hävdar altdet skulle bli fråga om en våldsam administration och slor byråkrati. Avpropositionen, och även av betänkandet, tycker jag att det myckel klarl framgåralt delta inte är meningen, ulan att man skall använda den administration somfinns. Men eftersom det rör sig om pengar som så att säga ligger utanför, måstedel finnas en beslutsorganisation som befinner sig utanför de enskildaföretagen. Vad det gäller är ju att ni är emot hela den härföreteelsen, både avgifterna och fonderna. På det bygger ni enargumentationskedja och talar om generaldirektörer och en våldsam byråkrati.Man får en känsla av att ni på något sätt lycker alt den nuvarande verksamhetenär bra. Men så är det ju inte. Vi är mycket dåliga pårehabiliteringsverksamhet. Givetvis skall man stimulera den traditionella,lagstadgade rehabiliteringsverksamheten, men den räcker ju inte. Vi får nu enrejäl chans. Med pengar och med entusiasm skall vi åstadkomma en mycket bättrerehabiliteringsverksamhet. Var med på del i stället för att vara såförskräckligt negativa! Jag har absolut för mig att påstod attUlf hade raljerat och sagt att det inte var så noga med del somförekom i . Vi får i snabbprotokollet se vad Kjell-ArneWelin sade. kunde inte känna igen UlfWesterberg på beskrivningen att han skulle raljera om beslut. Jagkan för mitt liv inte förstå vad detta hade i den här debatten alt göra. Delär riktigt, , att vi håller med om det mesta som ni för fram i erstora motion. måste allt det som är på gång samordnas. Vi anser attdet bör ske i den översyn som regeringen håller på med. 76 () replik; Det som nu hävdade att jag hade sagt, det sade jagockså. Däremot sade jag inte det som i sitt förstaanförande påstod att jag skulle ha sagt. Därmed hoppas jag att den diskussionenär avslutad. Skälet till att jag tog upp detta i den här diskussionen troddejag framstod som självklart. har hållit ett anförande om arbetslivsfonden,och jag tyckte att det var lämpligt att jag i den här debatten refererade vadhan har sagt. sade atl vi var emot arbetsmiljöavgiften och arbelslivsfonden, ochdet är ju riktigt. Vi i anser att förelagen skulle stimuleras tillåtgärder om vi anväride ekonomiska styrmedel. Dessa styrmedel borde användaspå ett sätt som är det rakt motsatta till det sätt som vi nu använderarbelsmiljöavgiften på. Man skulle se till att de företag som skötte sinarbetsmiljö, som låg långt framme och arbetade med den här typen av frågorskulle stimuleras exempelvis genom eri liten sänkning av arbetsgivaravgiften,medan de som inte skötte sin arbetsmiljö inte skulle komma i åtnjutande avdessa stimulanser Regeringen har valt en annan väg. De sorii sköter sinarbetsmiljö, som tar initiativ och som åstadkommer bra arbetsplatser i dessaavseenden, skall nu få betala för dem som inte velat göra någonting. Det anservi i vara fel. Jagär, , övertygad om att man skulle kunna använda näst intillalla dessa pengar till åtgärder som låg företageri så nära som möjligt. Detskulle kunria ske genom de lokala myndigheterna - arbetsförmedling, ,AMU-centrum och försäkringskassor Arbetsmarknadens parter skulle varaföreträdda, och på del sättet skulle skyddskommittéerna få en aktiv roll.Nästan hela avkastningen av kapitalet borde användas för direktaarbetsmiljöbefrämjande åtgärder och rehabiliteringsåtgärder. blir detav-bränningar på vägen. Det anser vi i är onödigt. Förnyelsen av arbetslivet och den fortsatta kampen mot de dåligaarbetsmiljöerna kommer att vara en av de allra viktigasteuppgifterna på alla områden i samhället. Jag är övertygad om det också efterden här debatten. Det handlar både om att vända utvecklingen i arbetsskade-och sjukskrivningsfrekvensen och om att, trots att del inte talats såmyckel om det, förnya och utveckla förhållaudena i arbetslivet. Det harbetydelse inte bara för att minska de risker för ohälsa som de enskilda löntagarnautsätts för utan också för att skapa den förnyelse och förbättring avproduktiviteten inom arbetslivet som behövs för att vi skall kunna behålla vårekonomiska och sociala välfärd. Detta har många arbetsgivare redan upptäckt,och andra kommer aft tvingas att upptäcka a» de enskilda lönta- Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. garnas resurser ochskaparkraft måste las till vara på ett bättre sätt än tidigare, inte minst föratl mari skall kunna behålla och rekrytera arbetskraft i utsatta delar av vårtnäringsliv. Jagtror inte alt jag behöver orda mer om bakgrunden till arbelslivsfonden - dethar i debatten sagts många kloka ord om den. Inte heller behöver jag ordaså mycket om den utveckling som vi har haft när del gäller långtidssjukskrivnaoch förtidspensionerade i vårt samhälle. Frågan har ställts: År vi verkligensjukast i världen? Det kanske är så, att vi erkäririer sambanden mellanmänniskors ohälsa och förhållandena på arbetsplatserna på ett annat sätt än vadmari gör i många andra länder Inte minst märks detta på kvinnornas sätt althantera sin ohälsa. När min mor växte upp, skulle kvinnor haont i ryggen och axlarna. erkäriner man all delta beror på deras arbeteoch deras arbetsställningar Kvinnorna anmäler också dessa skador ochsjukdomar i en helt annan utsträckning . Ikampen för atl förnya arbetslivet kommer arbetslivsfonden att spela en väldigtviktig och slor roll. Därför är det viktigt, som här betonatflera gånger, att arbelslivsfonden ger slöd till arbetsmiljöförbätlrandeåtgärder som arbetsgivarna inte är skyldiga alt vidta enligt andra lagar ochregler för arbelsmarknaden. Det betonas starkt i propositionen. Som enhuvudprincip skall gälla att kostnader för nödvändiga åtgärder för alt arbetsmiljönskall vara tillfredsställande bärs av arbetsgivaren i fråga. Det är arbetsgivarensom har ansvaret för att arbetsmiljön är dräglig och inte utsätter deariställda för risker Idebatten har också nämnts de andra uppgifler som fonden skall ha, t.ex. i frågaom referensarbetsplatser Inte minst arbetsorganisationen tycker jag att det ärviktigt att betona. Det sägs i propositionen att inom ramen för ar-betsorganisatoriskaförändringar bör särskilt vidtas åtgärder som avser styrningen av arbetel ochsom medför ett förbättrat individuellt inflytande för den enskildearbetstagaren över arbetssituationen. Arbetslivsfondenskall också stödja försöksverksamheten med rehabilitering, vilket också harnämnts här i debatten. Fonden skall vidare stödja uppbyggnaden ochutvecklandet av nya rehabiliteringsmetoder Jagvill upprepa vad både och sagt om attorganisationen skall vara begränsad. Det skall vara en central styrelse ochregionala, länsvisa styrelser. Det sägs också tydligt att man i möjligaste månskall använda befintliga resurser hos myndigheter och orgariisationer. Vi skallinte bygga upp en riy byråkratisk jätteorgariisation. Vi skall bygga upp ensmidig och snabb organisation. Meningen är också att arbetet skall komma i gångså snabbt som möjligt efter del riksdagsbeslut som förhoppningsvis kommer altfattas . Därför har regeringen redan tillsatt en organisatioriskommitté,som skall förbereda arbetet, så att vi så snabbt som möjligt efterriksdagsbeslutet kan utfärda en instruktion och så att fonden skall kunna börjaarbeta Det är verkligen inte så att regeririgen raljerar medriksdagen. Jag har slor respekt för , och jag vet att har det. handlar det om att vi-för förnyelseri av arbetslivet och för att vi sriabbt skall kunna använda resurserna- inrättar organisationen för att den på ett så smidigt och snabbi sätt sommöjligt skall kunna börja jobba. Debatteni dag har tyvärr präglats alltför mycket av ord såsom "fonder, kollektiv,byråkrati" och även av en massa teknikaliteter kring arbelsmiljöarbetet.De ord som egentligen är viktiga, vilkel också och Nils-OlofGustafsson har insett, är "nytänkande, nya organisationer, samverkan"samt en skyndsam förnyelse av arbetslivet. Del är de ord som man bör använda. Nogfinns det en växande insikt bland allt fler människor, men tydligen intehos alla, att arbetsmiljö och arbetsorganisation hör ihop, alt arbetsmiljö,människors trivsel och möjligheten alt rehabilitera människor så att de kansnabbare återgå till arbetslivet än också hör samman. I delta sammanhangkommer arbetslivsfonderi att spela en viktig roll. del firiris också mårigaandra vikliga aktörer som, vid sidan av arbetslivsfonden, kommer att ha ettväldigt stort ansvar för alt vi skall klara uppgiften atl vrida utvecklingenmot en förnyelse av arbetslivet åt rätt håll. Mångaarbetsgivare har redan upptäckt detta förhållande och har gjortväldigt mycket på detta område. Fackliga organisationer som länge har slagilsför dessa frågor har också flyttat fram sina positioner ute i de enskildaförelagen. som behövs är del som arbetslivsfonden skall vara en viktig drivfjäderi: atl se till helheten i arbetsorganisationen, arbetsmiljön och rehabiliteringen.Många av debattörerna har uttalat detta myckel tydligt. Förväntningarnaär mycket stora. Då kan man inte säga alt man lar fråri vissa arbetsgivare ochall de sedan skall med matematisk exakthet ha tillbaka lika mycket. Då har manfastnat i teknikaliteter, och då ser man inte behovet av en ordentlig förnyelseav många av villkoren på arbelsmarknaden och enskilda arbetsplatser De somställl sig bakom tankarna kring arbetslivsfonden har insett detta. Jaghoppas att alla goda krafter som finns ute i förelagen, i de fackligaorganisationerna, på myndigheterna och hos arbetsgivarna kommer att utnyttjaden möjlighet som arbetslivsfonden kommer atl ge. 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. 78 () replik; Jag hade väntat mig att få övertygande argument föruppbyggnaden av de nya byråkratierna. Jag envisas nämligen med att kalla dem såtill dess jag har sett vad som blir resultatet. Detskall ju inrättas en central myndighet här i - förmodligen med ensocialdemokratisk gerieraldirektör, och jag förmodar att del också kommer attfinnas platser för rörelsens barri på det regioriala plariet, som jag sadetidigare. Ur detta vårilar jag mig iritet gott, det måste jag säga! Delär betydligt viktigare att se praktiskt på dessa frågor och, som Kjell-ArneWeliri sade, att arbela med dessa frågor på arbetsplatserna med de människorsom redan är inblandade i denna verksamhet. Jagnoterar naturligtvis att har fallit i god jord så att säga, ochsocialdemokraterna har ju fallit i varandras armar Det är atl beklaga, men jaguppfattar detta som elt olycksfall i arbetet. 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. Jag erinrar om att rephkengäller arbetsmarknadsministerns anförande. Anf.80 () replik; Jag diskuterar det yttrande där får mycket beröm avarbetsmarknadsministern. Jagnoterar också med förskräckelse att det skall tillsättas nya organisationskommittéer- de är kanske till och med redan tillsatta. Detta präglas alltså av riyaforider, ny byråkrati och nya organisationer Jagvill fråga: Vilka råd ger arbetsmarknadsministerri till de arbetsgivaresom uppenbarligen är allra sämst när det gäller arbetsmiljö, eflersom de harflest sjukskrivna? Jag tänker t.ex. på landstirig, där entredjedel av personalen är borta. Jag tänker också på kommun som är enarbetsgivare som har mycket stora problem. Vilket råd skall dessa arbetsgivarefå? Anf.81 () replik: Först och främst gläder det mig atl arbetsmarknadsministern säger altregeringen och dess företrädare känner väldigt stor respekt för ochdess arbete. Därmed kan vi lämna den frågari. Delär syrid alt arbetsmarkriadsministern på något sätt framhåller all de som trorpå nytänkaride och förnyelse m.m. enbart är de som är förespråkare förarbetslivsfonden. Det tror ni naturligvis på, och jag respekterar detta. Menfolkpartiet säger inte nej till åtgärder - vi vill bara gå en annan väg. Vitror alltså inte att detta är den bästa vägen. Vi är väl medvetna om den situationsom har beskrivit, och vi är överens om att det krävs kraftfullaåtgärder, en förnyelse inom företagen och en förnyelse i sättet att angripaproblemen. Vivill verkligen arbeta för sådana saker, och i vår partimotion har vi ocksåanvisat metoder för detta. Jagtycker inte att eller riågon aririan som står bakomproposi-tioricri har gett argumeut som visar att har fel i deo härfrågan. Ni hävdar bara att det är vägen via arbetslivsfonden som vi skall gå.Argumenten för della har i alla fall jag misslyckats med atl uppfatta. Jagtror fortfarande att vi skulle nå snabbare och bättre resultat om vi gick enaririari väg än genom att inrätta en ny myridighet. Vi skulle i stället geekoriomisk stimulans till företagen genom differentierade arbetsgivaravgifteroch genom att låta skyddskommittéer och andra lokala organ arbeta aktivt medproblemen. Niväljer en annan väg - men det är fel alt hävda att rii är de erida som står förriylärikaride och förnyelse i dessa frågor Ni gör säkert det, men det gör viockså. 82 INGEGERDANDERLUND (s): Vi har från deskånska socialdemokratiska riksdagsledamöternas sida genom motionen Sf24begärt att skall uttala sig för att arbetslivsfondens centralastyrelse och förvaltning lokaliseras lill . Vihar motiverat denna uppfattning med att statlig verksamhet i mycket begränsadomfattning placerats i och i det skånska landskapet. Såvälarbetsmarknads- som socialförsäkringsutskotten har dock valt att avstyrkamotionen. Avstyrkandenagrundar sig på tidigare gjorda uttalanden här i om atl del viddecentralisering av ny statlig verksamhet eller vid utökning av sådanverksamhet skall ske en ingående prövning gällande annan lokalisering än tillStockholmsområdet. Prioriteringenav annan lokalisering gäller i första hand skogslänen, medan sydöstra skall komma i fråga i andra hand. Riksdagenhar som en följd av detta understrukit att regeringen i sitt fortlöpandeberedningsarbete uppmärksamt skall pröva förutsättningarna för endecentralisering av statliga verksamheter Jagvill också ta tillfället i akt att uttrycka min tillfredsställelse över attregeringen intar en hög beredskap för att efter ett positivtbeslut här i få i gång arbetslivsfondens viktiga verksamhet. Detkäriris dock inte bra när vi som motionärer under hand nås av besked om attarbelslivsforideris centrala förvaltriing redan installerats i lokaler i annonseringen efter länschefer till de regionala förvaltningarna har detockså mycket riktigt angetts såväl en adress i som ett telefonnummer dit. Jagifrågasätter riktigheten i detta förfarande. Det är väl här som vi idenna kammare skall fatta beslut om arbetslivsfonden, dess verksamhet ochförvaltning. Jag kommer i detta inlägg inte att lägga fram något yrkande medanledning av vår motion, men jag vill ändå uttrycka en viss besvikelse över attdet vid utskottsbehandlingen inte starkare har betonats att ny statligverksamhet verkligen skall få siri lokalisering utanför det överhettade . Därtillvill jag också framhålla betydelseri av att regeringen verkligen gör deningående prövning av lokaliseringsfrågan som vid olika tillfällenuttryckligen begärt. Avslutningsvisskulle det vara intressarit att höra ulskottsrepreseritariteris uppfattning iden fråga som jag nu har tagit upp. 1989/90:101 5 april1990 Insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. 83 (): Jag noterar alt arbetsmarknadsministern, sedan hon har framfört sinafloskler till oss i kammaren, har gått härifrån. Hon anser kanske alt del ärbälire alt fly än illa fakta. Jag noterar alt två ledamöter som i riksdagenskammare har ställt konkreta frågor inte har fått riågra svar på dem.