prot · GD098 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag uppfattade att tyckte jag var tydlig i mitt inlägg.Jag var på intet sätt mindre tydlig i går Vi har diskuterat alla de frågor jaghär har tagit upp, och kommunikationsministern visade ett tydligt intresse. Däremot ärhan förhindrad att närvara här . BERNDTEKHOLM (s): Socialdemokraterna i har sedan entid fört en gemensam diskussion om hur vi skall reda ut regionenstrafikproblem. Som utgångspunkt har vi haft ett gemensamt miljöprogram förvästra som jag har här i handen. Där finns ett omfattande avsnitt omtrafikfrågorna. Mig veterligt är detta det enda politiskt framtagna regionalamiljöprogram som griper över flera län i detta land. Det har vi anledning att varastolta över Det finns flera motiv till att särskilt ta sig an trafikfrågorna ivästra . Det är ett mycket starkt industrialiserat område. Det säger sigsjälvt att vi har behov av goda kommunikationer Vi har en transittrafik mellanDanmark och . Vi har också - och det är kanske det främsta skälet idagens läge att ta sig an dessa frågor - en utomordentligt allvarligmiljösituation. Jag skulle vilja påstå att vi har bland de sämsta lägena ilandet, kanske det allra sämsta. Försurningen har nått en kritisk belastning för helaregionen. Värst är det allra längst i väst. I vissa exponerade lägen är detriktigt allvarligt. Vi har svåra luft- och vattenföroreningar, som naturligtvismedför skador på växter och vår hälsa. Denna svåra miljösituation motiverar ensärbehandling av också när det gäller trafikfrågon Vi har satt upp några mål i miljöprogrammet för atthantera dessa problem. Det är utifrån dessa mål, bl.a. med uppsattaprocentsatser för utsläppsminskningar, som vi ageran Den transportstruktur vi har klarar inte dessa miljömål.Alltså måste vi göra något åt den. Transportstrukturen kan inte heller klaravåra behov och lösa våra transportproblem. Vi behöver alltså utveckla allatransportslag. Det inkluderar sjöfart, flygtrafik, bättre vägar ochnysatsningar på järnvägen. Först något om järnvägen och hur vi vill förbättra den.Det är trots allt den viktigaste frågan . På persontrafiksidan behöver vi bygga upp ett nät medregionala tåg och pendeltåg på alla bandelar. Vi kan utgå frånGöteborg-Alingsås, där vi har ett bra exempel på ett pendeltåg. Nätet behöverknytas ihop kring som nav. Vi behöver också knyta ihop detta nät medfjärrtågssystemet, så att vi får terminaler i yttre delar,exempelvis i , och Trestad. Vi behöver där fåövergångsmöjligheter till pendeltåg mot , men inte bara mot Göteborgutan också mot andra delar av vår region, exempelvis , norra ochdelar av . Vi har också behov av att stärka förbindelserna frånSkövde, som är en knutpunkt, mot , med pendeltåg. Vi behöver få ett förbättrat fjärrtågsnät med snabbtåg,inte bara mellan och , utan också från mot ,och . Vi behöver också bygga ut en bättre trafik medsnabbtåg mot och , där vi har en av de befolkningsrikareregionerna i hela landet. Dessutom behöver vi självfallet slå vakt om vår kusttill kustbana och se till att vi får järnvägen anknuten till Landvetten Dessa krav på en förbättrad trafik innebär också att vimåste få bättre banor Vi måste förbättra våra järnvägslinjer mot , ,och /-. Vi behöver dubbelspår på . För att lösaförbindelserna mot behöver vi den tidigare här omtaladeGötalandsbanan med en ny station vid Landvetten När det gäller godstrafiken behöver vi spinna vidare påSJ;s idéer om en utvecklad kombitrafik. Men då räcker det inte med terminaler iGöteborg och , som SJ erbjuder för tunga laster medpåhängsvagnar, utan vi måste få sådana också i , och i Trestad. Vi måste se till att miljöfarligt gods i ökad utsträckningöverflyttas till järnvägen. Vi har mycket miljöfarligt gods i västra . Jag vill också säga att när SJ inte kan klara av uppgiftenpå korta sträckor, låt oss släppa in privata tågentreprenörer, som kan matafram till de terminaler som SJ har förmåga att försörja. På det sättet kan vifå en bättre trafikförsörjning och kanske rädda en del av den svagajärnvägstrafiken. Naturligtvis kostar detta pengar. Både SJ och banverkethar dock redovisat att denna utbyggnad av trafiken går att klara av. När detgäller regional-och pendeltågstrafiken rör det sig om några hundra miljoner idriftskostnad , när det gäller investeringar några miljarden över enlängre period kan det gott och väl löna sig. Dessa frågor rörande järnvägen kan inte få en lösning omvi inte får till stånd ett samarbete mellan stat, länsstyrelser, länsbolag ochkommunen Det måste till ett samordnat ansvar för att lösa dessa problem. Kanskeär ideén om en utredningsman - precis som man nu har en förhandlingsman i Mälardalen- riktig. Självfallet behöver vi också utveckla vår kollektivtrafik.Vi behöver göra satsningar på vägområdet i fråga om att åtgärda problemen medflaskhalsar och förbifarten Vi måsteockså få ner hastigheterna, inte minst i . till 90 var bra. Det var mycket starkt gjort avsocialdemokrater och folkpartister i trafiksäkerhetsverkets styrelse att fattadetta beslut. Det är djupt beklagligt att motorjournalister och motororganisationerhetsar emot detta beslut - det är nämligen precis vad man nu gön Detta beslut kommer att ha stor betydelse för miljön. Menvi måste gå vidare och våga ta ett steg till, nämligen att i vissa områdensänka hastigheten . Detta gäller de områden som är svårtbelastade av föroreningar och som har en omfattande trafik. Vi måste ge länsstyrelserna större möjligheter att fattabeslut om hastig-hetsnedsättningan Det räcker inte med atttrafiksäkerhetsverket har denna möjlighet, utan vi måste också se till attlänsstyrelserna får ett ökat ansvar på detta område. Länsstyrelserna har ettvisst ansvar , men det är alldeles för begränsat. Dessa visioner om en utbyggd trafik kostar naturligtvismycket pengan Detta gör att man snabbt kommer in på tanken att det inte räckermed de bidrag som staten kan ge i det här sammanhanget, även om det ärangeläget att vi verkar för att få till stånd omprioriteringar som ger ettstörre resursutrymme för tågtrafiken. Vi måste se till att hitta nyafinansieringsformen Ett exempel på en sådan är lån, vilket har nämnts tidigarei debatten. Det är en riktig linje att man också lånar till sådanainfrastrukturinvesteringar som vägar och järnvägar, precis som man lånar tillinsatser inom byggnadsväsendet. Vi behöver söka oss fram med nya avgifter -kanske miljöavgifter av den typ som har föreslagits av storstadstrafikkommitténkan vara en form av finansiering. Vi skall ta rejält betalt av flygbolagen. Om de fårjärnvägsanslutningar till och får de vara med och betala.Näringslivet kan också vara med och bidra, eftersom man tjänar ganska mycket påbättre kommuni-kafionen hänvisade i ett betänkande till ettutredningsuppdrag rörande nya finansieringsformer, vilket skulle redovisas tillregeringen . Jag hoppas att det ger möjligheter att hitta lösningar pådessa problem. krävs naturligtvis attitydförändringar hos osstrafikanten Vi måste vara beredda att ställa upp och välja kollektivtrafik ochtågtrafik i mycket större utsträckning. Trafikproposifionen som lades fram var enligtmin mening bra, men den räcker inte, utan vi måste gå vidare. Staten måste taett större ansvar, inte minst för att finna en lösning på trafikproblemen iVästsverige. Jag skulle vilja säga att det finns få regioner i landet som hardet sämre ställt än på trafikfronten med hänsyn tillmiljösituationen. AGNEHANSSON (c): I går tog saken i egna händer; denya taxeringsvärdena på småhus får inte slå igenom i några dramatiskahöjningar av boendekostnaderna. Reglerna för bostadsbeskattningen måstejusteras. Det är bra. Detta är krav som vi från , tillsammans med fleraandra partier, har drivit här i . Men regeringen harhittills vägrat att komma med några förslag. Det är glädjande att vi kundefatta beslutet i denna fråga i kammaren igån Det kan kanske bidra till att lugna många villaägare som varit oroligainför framtiden när de genomskådat de nya höga taxeringsvärdenas inverkan påbeskattningen av den egna villan. Det enda vettiga är att låta de gamlataxeringsvärdena gälla som underlag för bostadsbeskattningen, tills den nudiskuterade skatteomläggningen har genomförts i sin helhet. Dethär är finansministerns bord och inte bostadsministerns, men jag hoppas attden senare kan medverka till en lösning i den riktningen. Jagvill för övrigt ifrågasätta om det är vettigt att längre ha marknadspriser somgrund för beskattning av boendet. har också pekat påotympligheterna i nuvarande system. Jag vill fråga: Är bostadsministern bereddvidtaga åtgärder i syfte att se över och ändra reglerna i detta fall? Bostadspolitiken är hårt trängd i den politiska debatten. majoritetsförslag utgår man ifrån att bostadssektornskall svara för drygt 20 miljarder av de knappa 70 miljarder som skatteomläggningenkostar att genomföra. Det innebär att de boende genom höjda skatter, begränsadeavdragsmöjligheter och en minskning av bidragen skall svara för ungefär entredjedel av reformens totala intäkter till statskassan. Det är inte möjligtom en rättvis fördelningspolitik skall kunna upprätthållas och de socialamålen i bostadspolitiken därmed ligga fast. Vadsom nu behövs är kraftfulla bostadspolitiker som är beredda att stå upp och medtyngd försvara bostadspolitiken. Frågan är om bostadsministern är beredd attta den matchen med andra krafter inom partiet och även utåt. Är han det har hancenterns oreserverade stöd. Centernslinje är nu som tidigare att slå vakt om en rättvis bostadspolitik, där desociala målen ligger fast. Vihar vid t.ex. de två tillfällen under förra då det var aktuellt attnagga dessa mål i kanten genom att trappa upp de garanterade räntorna gått emotde förslagen. De slår hårt och orättvist mot de svaga på bostadsmarknaden. Närdet gäller skatteomläggningen menar vi att det finns nödvändiga områden sommåste hanteras varsamt vid beskattning. Ett sådant område är boendet. En bostadmåste alla ha. Den skall kunna vara åtkomlig utan orim-hga ekonomiskauppoffringan Ökar man beskattningen på dessa nödvändiga områden, finns risk attde får en orättvis fördelningsprofil. Därförsäger vi från nej till en fördubbling av byggmomsen och en breddning avmomsen till att gälla kostnader för vatten, avlopp och förvaltning av bostadenDet innebär att vi vill lyfta av hälften av den finansieringsbörda sominkomstskatteberedningens majoritet har lagt på bostadssektorn och de boende. Detförslag som boendekostnadsutredningen nu har presenterat utgår ifrån det behovav finansiering av skattesänkningar inom bostadssektorn som redovisas iinkomstskatteutredningens beräkningar Utredaren ökar nu den finansieringsbördanmed ytterligare 1 miljard. De pengarna är tänkta att användas till ökadebostadsbidrag. Viskall naturligtvis inte diskutera innehållet i den utredningen . Men låt migsäga att även om utredaren har gjort ett mycket gediget arbete under 1989/90:8 12 oktober1989 den kortatid som stått till hans förfogande, så har han inte lyckats att eliminera dengentemot de boende orättvisa fördelningsprofil som de aktuella skatteförslageninnebär En intressant fråga i det sammanhanget är byggmomsen.Byggmomsen driver upp byggkostnaderna ytterligare. Den nödvändiga produktionenav bostäder för att åtgärda bostadsbristen riskerar att avstanna. Fastighetsprisernapå redan befintliga fastigheter stigen Kapitalisering av subventioner ochspekulation i människors boende kan fortgå. Byggmomsen har mot denna bakgrund uppenbarligen vållatutredaren stora problem. Men han har inte tagit det enda rätta steget ochrensat bort höjningen av byggmomsen ur förslagsarsenalen. Det betyder att manmåste fatta det så att socialdemokraterna är fast beslutna attinföra byggmoms. Och jag vill gärna ta tillfället i akt att frågabostadsministern om han kan tänka sig det. Om så är fallet måste jag frågavidare: Hur tänker socialdemokraterna då klara de våldsammakostnadsstegringar som vi har och har haft en redan? Hur tänker socialdemokraterna klara en fortsatt nödvändighög bostadsproduktion? Och hur tänker socialdemokraterna få stopp på denfortsatta prisstegringen av redan befintliga egnahem och bostadsrätter? är det uppenbart så att momsförslagen har oroat remissinstansernapå bostadssektorn. Alla avstyrker höjningen av byggmomsen, och detsamma gällerförslaget om förvaltningsmoms med något enda undantag. Oroar inte momsförslagenockså bostadsministern? För att minska denna oro hos bostadsmarknadens samtligaparter och intressenter vore det bra om bostadsministern här och kundedeklarera att en höjning av byggmomsen och en förvaltningsmoms äraktuell. I varje fall borde han som ansvarig för bostadspolitiken kunnadeklarera att han kommer att arbeta emot att momsförslagen blir verklighet. Svensk bostadspolitik av är inget under av trygghetför alla. Bostadsbristen ökar Kostnadsutvecklingen i boendet och byggandetaccelererar I storstadsområdena, där bostadsbristen är värst, byggs mer kontoroch andra lokaler än bostäder Den bostadspolifik som bedrivs har en starktkoncentrationsbefräm-jande effekt. Att bygga arbetsplatser i stället förbostäder i t.ex. leder oundvikligen till ökad bostadsbrist ochfortsatt omflyttning av människor Den trenden måste brytas. För det krävs eneffektiv politik för regional balans. För oss bostadspolitiker gäller det att anvisa åtgärdersom begränsar arbetsplatsbyggandet och främjar bostadsbyggandet både istorstad och på landsbygden. Ett av problemen med att främja glesbygdensutveckling är att det råder brist på framför allt små hyreslägenheter somungdomar efterfrågar för att de skall kunna stanna kvar i sin hembygd. Det ärviktigt att vi kan få fram en politik som leder till bättre balans. Vi kandärmed främja ett bättre boende, både i storstad och i glesbygd. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar BERTILDANIELSSON (m): Moderata samlingspartiet har under en följdav år bedrivit en konsekvent och genomtänkt bostadspolitik. Våra förslag har enlångsiktig karaktär Tvära kast och plötsliga förändringar har vi velat undvika.Ingångna avtal skall inte över kunna brytas av staten, eftersom familjersoch enskilda människors ekonomi då på ett dramatiskt sätt kan komma attförsämras. Lika konsekvent har vi hävdat att besparingar måste göraspå bostadsområdet. som dessa besparingar genomförs är det nödvändigtatt förändra bostadspolitiken så att de kostnadsdrivande reglerna ochstyrinstrumenten avskaffas. föreslog vi moderater en besparing påbostadssektorn på 835 milj. kn Vi förde också fram förslag om en ändradpolitik, bl.a. med förändringar i lånesystemet, vilket skulle länka inutvecklingen mot ett billigare boende och en ökad frihet för alla. Sparbeloppens storlek och förslagens försiktiga karaktärskulle göra att inga boende skulle drabbas av chockhöjningar avboendekostnaderna. Till detta skall läggas, och det är viktigt, att visamtidigt förde fram förslag om kraftigt sänkta skatter - ett sänkt skattetryckför alla. Även om den moderata politiken på detta område således ärförsiktig och måttfull, har vi år utsatts för kraftig kritik frånsocialdemokratiskt håll. Det har hetat att vi ville rasera välfärden och istort göra det omöjligt för många att kunna betala sina hyror och bo kvar isina hus. Denna kritik har varit överdriven och oriktig. blåser det dock andra vindan Våra moderatabesparingsförslag är en västanfläkt i jämförelse med det som frånsocialdemokratiskt håll presenterats. Här är det inte frågan om futtiga800 milj. kr, utan om ca till ny bostadsfinansiering innebär ett avståndstagande fråntidigare socialdemokratisk bostadspolitik, som det utgör ett hårtslag mot de flesta boende. Värst drabbade blir småhusägarna. Det finns en rad invändningar att resa motutredningsförslaget. Låt mig peka på några av dem. För det första innebär förslaget att grunden förmänniskors långsikfiga ekonomiska planering rycks undan över . Alla demänniskor som har räntebidrag förlorar dessa i ett slag. Det är dåligmoral att först införa ett system som människor inrättat sig efter för attdärefter helt plötsligt och radikalt ändra spelreglerna. För det andra innebär det att många människor varje årmåste låna mer pengar för att betala räntan. Skulden kommer att öka i upp emot20 år! Osäkerheten i ägandet ökar Vid prisfall - som kommer att bh en avföljderna av den föreslagna skatteomläggningen - blir situationen än meraprekär för många egnahemsägare. Det viktiga långsiktiga sparandet, somamorteringar på det egna hemmet innebär, undergrävs. Som exempel kan nämnas att ett hus som kostar 1 milj. kr inyproduktion belastas av en skuld på 1,2 milj. kn Skulden baraökar och ökar i ca 20 ån Hur många vågar med dessa utgångspunkter bygga sig etteget hus? För det tredje leder förslagen till att bostadsbyggandet -framför allt småhusbyggandet - riskerar att minska kraftigt eller kanske heltupphöra. En sådan politik kan inte anses särskilt välbetänkt när bristen påbostäder är så stor som . För det fjärde drabbar dessa förslag landsbygd ochglesbygd särskilt hårt. I orter med begränsad arbetsmarknad är det ofta svårtför båda makarna i en familj att få arbete. Att båda arbetar utanför hemmetkommer att bli en bister nödvändighet med de kraffigt höjda ränteutgifter somförslaget leder till. Inte så sällan händer det att arbetstillfällen försvinneri våra bruksorter, vilka ofta domineras av ett eller ett fåtal företag. Vemvill i en situation med sviktande arbetsmarknad köpa ett hus vars skuldoavbrutet stiger? För det femte blir konsekvenserna av de föreslagnaförändringarna på skatteområdet i övrigt att skatten för många ökar i ställetför att minska. Det är inte bara höginkomsttagare som äger villor Majoritetenav småhusägarna har säkert helt ordinära inkomster Drabbas de dessutom avminskade reseavdrag blir situationen än värre. Om skatten sänks för alla -vilket vi föreslagit - skulle utgångspunkten ha blivit bättre, men inte ensmed moderata skatter är den nya socialdemokratiska bostadspolitiken acceptabel. kan man ändå hysa en viss förhoppning om att deBirgerssonska förslagen inte genomförs. De kan ju vara en trevare, ettpolitiskt känselspröt för att utröna hur långt man kan gå. Som så många gångerförr kanske regeringen tar två steg framåt, som förslaget innebär, och sedanett steg tillbaka och inhöstar därvid beröm för att den går opinionen tillmötes. Ofta glömmer man då bort att färdriktningen är oförändrad. Det är barahastigheten som tillfälligt har dragits ner Herr talman, jag vill därför mot bakgrund av vad jag haranfört fråga bostadsministern om regeringen avser att genomföra Birgerssonsförslag? Tänker regeringen bry sig om alla de tusentals villaägarna och derasradikalt försämrade ekonomiska villkor, som blir följden? JANSTRÖMDAHL (vpk): Jag vill återföra debatten till dessutgångspunkt, nämligen regeringsförklaringen. Man måste väl ändå tolka det såatt bostadsministern har att svara för de delar i regeringsförklaringen som rörbostadspolitiken. slumpar det sig så att statsrådet står eftermig på talarlistan. Det kan därför vara rimligt att begära några preciseringaroch konkretiseringar av vad statsministern egentligen menade. För det första säger statsministern att bostadsbyggandetmåste öka, och då måste övrigt byggande stå tillbaka. Detta är vi överens om,och många partier i har föreslagit att eninvesteringsavgift skall införas så att övrigt byggande bromsas och resurserbevaras för bostadsbyggandet. Regeringen har också infört denna investeringsavgift på för . Är bostadsministern nöjd med resultatet av dennainvesteringsavgift? Är den tillräcklig? De signaler som jag har fått är attdenna avgift inte har haft någon större verkan. Man borde ha gjort avgiftenkraftigare. Innebär regeringsförklaringen att regeringen planerar enskärpning. eller en utvidgning, tillandra områden i landet? Det vore intressant att få höra, och detta är en bramöjlighet för statsrådet att lämna en förklaring. Närdet gäller andra möjligheter har de förändringar som redan införts innneburiten begränsning av möjligheterna till ombyggnad av bostadshus. Där tror jag kan påstå attombyggnadsverksamheten har gått ner Det tror jag också ärriktigt i den situation vi befinner oss i . Fördet andra framgår det av regeringsförklaringen att den kraftiga kostnadsutvecklingenhar angripits med begränsande och konkurrensstimule-rande åtgärder Där finnsdet ett uppdrag för att även se över detta. lär haninte ha haft någon tid över för att göra något åt denna sak. Han har varitfullt upptagen med att konstruera ett nytt finansieringssystem. Planerar mannågot konkret från regeringens sida? Härkommer frågan om byggmomsen in, som även tog upp. Jag vill upprepaden fråga som ställde. Är bostadsministern från sin utgångspunktberedd att slåss för att man inte höjer byggmomsen generellt eller att manlöser det hela med én form av återgång av pengar åtminstone tillbostadsbyggandet - åtminstone till bostadsbyggande som är så icke-spekulativtsom möjligt? Iregeringsförklaringen säger man vidare att särskilda åtgärder skall vidtas föratt få fram bostäder till de unga. Det enda jag känner fill som har filisattsär ungdomsboendedelegationen. Jag tror att den gör en hel del nytta. Denviktigaste åtgärden för att ungdomar skall ha möjlighet att få bostäder, utanatt behöva ha goda kontakter eller mycket pengar, är att man inför den obligatoriskabostadsförmedlingsskyldigheten ute i kommunerna. Jag har noterat attbostadsministern i ett pressmeddelande har sagt att regeringen överväger attinföra denna skyldighet. Det vore intressant att få höra om regeringen harövervägt färdigt , eller om regeringen tycker att bostadsbristen har minskatsedan övervägandet började. Enannan viktig åtgärd är att få stopp på spekulationen i bostadsrätter Det ärfullständigt omöjligt för vanliga ungdomar att köpa in sig på bostadsrättsmarknaden.Vi har föreslagit att man skall införa en ordentlighembudsskyldighet och priskontroll och stoppa överföringen av hyresrätt tillbostadsrätt. Är det inte dags att stötta det förslaget från regeringens sida? Denstora frågan blir naturligtvis ett nytt bostadsfinansierings-ochbostadsbidragssystem. Vi skall inte ta upp en stor diskussion om det . Menjag skulle vilja ställa några frågor Här har uppenbarligen bostadspolitikenfått underordna sig skattepolitiken. Jag gör inte samma bedömning som BertilDanielsson av vad förslagen från BKU har för effekt. Jag menar att det ärmycket som tyder på att det är hyresrätten och hyresgästerna som drabbasalldeles särskilt av de föreslagna förändringarna. Ärdet rimligt att förändringarna på bostadssektorn, de förändringar som skallfinansiera en tredjedel av främst höginkomsttagarnas skattesänkningar i förstahand skall drabba hyresgästerna? Har bostadsministern medverkat till att hindraBirgersson att föreslå ett ändrat system när det gäller fastighetsskatt? Detär det system som han i utredningen uppenbarligen vill genomföra och sombättre stämmer med bostadssociala målsättningar, men som han inte har fåttlägga fram förslag på? 1989/90:8 12 oktober1989 Bostadsbyggandet ligger på en hög nivå. igångsätts byg-ganden avmellan 55 000 och 60 000 nya bostäder Det är den högsta siffran sedanmiljonprogrammets år framöver har vi ett årligt behov avatt igångsätta byggandet av ungefär 50 000 nya bostäder Vimåste ha ett omfattande bostadsbyggande för att möta den stora efterfrågan påbostäder Bara tre av landets 284 kommuner redovisar överskott påbostäder. hade vi 40 000 tomma lägenheter. Inte därför att folkinte behövde bostäder utan därför att folk inte hade råd att efterfråga bostad.I dag är såväl landets som privatpersonernas ekonomi bättre. Då har de tommalägenheterna ersatts med stor efterfrågan och brist. Dehöga byggkostnaderna, som främst är en följd av överhettningen på byggområdet,kan hota en hög nyproduktion av bostäder. Åtgärder har därför vidtagits föratt dämpa överhettningen. I syfte att prioritera nyprodukfio-nen av bostäderhar övriga delar av byggmarknaden fått stå tillbaka. Byggande för näringslivoch samhälle har begränsats över hela landet. Särskilt kraftig är begränsningeni . Där har näringslivsbyggande och samhällsbyggande för30 miljarder skjutits .