prot · GD09132 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag tror att AnitaPersson skulle kunna fråga vem som helst som är insatt i skattereglerna och fåbesked om hur vårt förslag skulle kunna utfalla i verkligheten. Dessutom har de flesta europeiska länder ett avdrag perbarn i stället för bidrag - därigenom kan man hålla bl.a. bostadsbidragen nere. 105DANIEL TARSCHYS (fp); När socialutskottet behandlade det härbetänkandet beslöt vi att vi skulle ha med en tabell över utfallet av de olikapartiernas förslag. Enligt vad som har upplysts mig framförde moderatasamlingspartiet därefter synpunkten att en sådan tabell inte behövdes. Jag har tagit mig friheten att ur just denna tabell citerasiffror som visar utfallet av moderata samlingspartiets förslag och avmajoritetens förslag. De visar att varje grupp av barnfamiljer får mer genommajoritetens förslag än genom moderata samlingspartiets förslag. Därför ärtalet om urholkning missvisande. nämnde någon regering som hade fört sittland till bankrutt. Jag kan tänka mig en rad regeringar på vilka denbeskrivningen stämmer Flertalet av de regeringar jag då kommer att tänka på ärkommunistiska. Det problem har är menar jag, attvänsterpartiet visserligen kortsiktigt kan visa upp en finansiering av sinaförslag, men den kortsiktiga finansieringen beror på att förfogaröver alla de resurser som har uppstått genom en framgångsrik marknadsekonomi.Om era egna idéer om samhällets organisering genomförs minskar samhälletsresurser långsamt, och då minskar resurserna både för privat konsumtion och föroffentlig konsumtion. Då uppstår misär för medborgarna, både när det gäller den egnakonsumtionen och när det gäller de offentliga förmånerna. Därför ärvänsterpartiet välfärdssamhällets dödgrävare! 106 (): Först några ord angående de tabeller som intefinns i betänkandet. När man skall göra sådana tabeller som från börjandiskuterades bör man ha ett underlag som fungerar. Från kansliets sida tyckteman också - det tror jag att vet - att de tabellerna var svåraatt göra; Man kunde inte få fram ett rättvisande underlag, och de visade därförinte de rätta effekterna. Det är helt riktigt. Därför tyckte jag inte att detvar någon mening med att ha en sådan tabell. Det som vi har tagit upp i vår motion är enbart effektenav barnbidragshöjning kontra effekten av skattesänkning, som vi föreslår Barade två underlagen ger de effekter som jag har redovisat. Skall man sedan läggatill alla andra ökade kostnader som blir följden av skatteomläggningen blirresultatet ännu sämre. Som avslutning måste jag nog ta en liten runda kringhistoriebeskrivningen. Jag tycker att gjorde en felaktigbeskrivning av det som har varit. Det var en borgerlig överenskommelse om denpolitik som skulle föras som hoppade av. 107 (): Det skulle vara befriande om vi här i kammarenkunde föra en debatt som handlade om vårt land. Skall vi ta fram olika ländersom har gjort bankrutt kan vi titta på länder där marknadskrafterna har härjatsom och andra latinamerikanska länder Men när vi debatterar saker sombarnbidragen här i kan vi, menar jag, hålla oss till vårt land. 108 (): Jag skall inte ta upp någon debatt med IngridHemmingsson om det förflutna. Det är klart att det inte var vare sig mitt ellerIngrid Hem-mingssons parti som var det stora problemet när det gällde attgenomföra skattereformer under den borgerliga regeringens period. Den analys vi har gjort i är att det när manvill genomdriva en stor skattereform är bra med en bred uppslutning. Med detreceptet har vi både och lyckatsfå fram skattereformer som innebär kraftiga marginalskattesänkningar och somdärigenom lägger grunden för ekonomisk utveckling och välstånd i . Vi har här diskuterat de kortsiktiga effekterna avskattereformen. De är viktiga. Men ännu viktigare är de långsiktiga effektersom denna reform har Det är de som gör att vi härigenom lägger grunden för envälfärdspolitik, för en god levnadsstandard för bl.a. barnfamiljer i vårtland. Det är därför som vi i sluter upp bakom skattereformen. 109 (): Jag tror att och jag börjarnärma oss varandra nu i slutet av debatten. En bred uppslutning har detfaktiskt varit och är det kringmarginalskattesänkningen - den är bra. Men det som vi diskuterar i Prot.1989/90:132 dag är närmast att det trots detta blivit en försämring för just defamiljer som har många barn. Det är många olika saker som hargjort att deras situation har försämrats. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) Företogs till avgörandesocialutskottets betänkanden /90;SoU24 och SoU27. Mom. 1(ett samlat ledningsansvar) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 64 förreservation 1 av m.fl. () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja. Mom. 6 (annan patientansvarig person m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAnita - bifölls med acklamation. Mom. 8 (patientens rätt att välja patientansvarig läkare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (lagreglering av rätten att flytta till sjukhemoch ) Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot 131 förreservation 7 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 11 (ekonomiska konsekvenser av rätten att flytta) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 20 förreservation 8 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 13 (utvidgade möjligheter till vård utanför det egnalandstinget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avIngrid och - bifölls med acklamation. Mom. 20 (legitimation för naprapater m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 152 förreservation 11 av m.fl. 1 ledamot avstod frän att rösta. () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja. Prot.1989/90:132 Mom. 21 (legitimation för dietister) 31 maj1990 , Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 12 av m.fl. -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse) Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 135 förreservation 1 av m.fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (höjning av det allmänna barnbidraget) Först biträddes reservation 3 av och med 42 röster mot 16 för reservation 4 av . 256ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 216 röster mot40 för reservafion 3 av och . 56 ledamöter avstod frånatt rösta. () anmälde att hon i huvudvoteringen avsettatt avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Mom. 4 (flerbarnstillägg) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 93 förreservation 6 av m.fl. Mom. 9 (indexreglering av barnbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 10 (införande av vårdnadsbidrag) Först biträddes reservation 10 av m.fl. med98 röster mot 39 för reservation 11 av och . 175 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 181 röster mot95 för reservation 10 av m.fl. 37 ledamöter avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 20 § Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmast upptagnaärendena, social utskottets betänkanden SoU25 och SoU30, beslöt kammaren på förslag av förste vice talmannen medge att de fick företas till avgörande i ett samman hang sedan debatten i båda dessa ärenden avslutats. 96 () anmälde att hon ihuvudvoteringen avsett att avstå från att röstamen markerats ha röstat ja. 21 § Vissa ändringar iomsorgslagstiftningen m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande1989/90;SoU25 Vissa ändringar i omsorgslagstiftningen m.m. (prop. 1989/90:132). 110 (); I socialutskottets betänkande nr25 behandlas regeringens proposition nr132 om vissa ändringar i omsorgslagstiftningen. Propositionenföreslår att det skall vara möjligt för kommuner och landsting attsinsemellan, och utan statlig inblandning, komma överens om vem som skall varahuvudansvarig för verksamhet i enlighet med omsorgslagen. De ekonomiskavillkoren föreslås också kunna regleras individuellt mellan kommuner och mellankommuner och landsting. Regeringensförslag att det skall vara möjligt för kommunerna att komma överens medlandstingskommuner vad gäller ansvaret för de särskilda omsorgerna enligtomsorgslagens 4§ är positivt. Samma gäller möjligheterna för entreprenad samtfinansieringsöverenskommelserna. Det kommer att innebära att lösningarnaskiftar från landsting till landsting, vilket kommer att vara till fördel fördem som omfattas av omsorgslagens verksamhet. Propositionenföreslår också att vårdhemmen för bl.a. psykiskt utvecklingsstörda nuslutligen läggs ned. Förmänga psykiskt utvecklingsstörda har utflyttningen i eget boende inneburitnågot mycket positivt och möjlighet till personlighetsutveckling. Men för andrahar det betytt en ytterligare markering av den isolering som sägs vara skälettill att vårdhemmen skall läggas ned. Istället för att bo på ett vårdhem, omgivna av patienter och personal, är månganu tvingade att tillbringa sina dagar helt ensamma i en egen lägenhet.Tristessen och ensamheten bryts bara av besöket av och sparsammabesök på ett dagcenter Frågan är om detta är mer människovärdigt än boende påett vårdhem. Vi tror inte det. Inteminst skulle en nedläggning av vårdhemmen drabba de människor som tillbringatkanske 30 eller av sina liv på dessa särskilda hem. Dessa människorkommer inte att klara den genomgripande omställning som ett eget boende innebärDet är också främst för denna grupp som vårdhemmen måste få finnas kvar Detkommer alltid att finnas behov av vårdhem. Avskaffas de helt, kommer de endastatt "återuppstå" i form av gruppboende med utrustning och bemanningför en så hög vårdnivå att de i praktiken blir vårdhem, men under en annan ochny benämning. Detskall också noteras att många som bor på vårdhem och deras anhöriga intealls anser att vårdhemmen är en så dålig vårdform som propositionen villframställa den som. Detta är viktigt att komma ihåg och också ta stor hänsyntill. Detär heller aldrig speciellt bra att gå från ytterlighet till ytterlighet. Etttydligt exempel på detta visar erfarenheter från avvecklingen av vårdhemmenför barn. När avveckling sker finns här inga alternativ till vårdhemmen. 7 protokoll 1989/90:132 Detviktiga är att varje enskild individ garanteras den omsorg som just han ellerhon behöver och önskar. Det är därför viktigt att vårdhemmen finns kvar som ettkomplement till eget boende och gruppboende. Bestämmelsen att nyintagning i vårdhem för vuxna endastfår ske om det finns synnerliga skäl är för restriktiv. Vi moderater förordar istället att intagning skall få ske om särskilda skäl föreligger. Vi avvisarockså den föreslagna lagändringen om kravet på en avvecklingsplan förvårdhemmen i de fall kommunen har övertagit uppgiften att tillhandahållaomsorger vid vårdhem. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 111ANITA (): Jag yrkar bifall till reservation nr2 tillbetänkande SoU25, som rör de ekonomiska konsekvenserna av propositionen Vissaändringar i omsorgslagstiftningen m.m. En kommun som efter medgivande av regeringen har tagitöver uppgifter enligt omsorgslagen eller uppgifter att anordna särskola harrätt att erbjuda landstingskommunen eller annan kommun att köpa sådana tjänsterStatsrådet själv skriver i propositionen att den ekonomiska lösningen, bidrageller skatteväxling, som landsting och kommuner kommer överens om vid enkommunalisering av omsorgen eller särskolan kan påverka de statliga åtagandenainom skatteutjämningssystemet. Statsrådet säger alltså att det kan komma attpåverka de statliga åtagandena inom skatteutjämningssystemet. Jag förutsätteratt detta beaktas i annat sammanhang senare, fortsätter statsrådet. Jag anser att man skjuter ett tänkbart ekonomiskt problemframför sig fastän vi fattar beslut här i kammaren här . Finansieringensom i propositionen är en förutsättning för hela entreprenadtanken kan alltsåbli ett statligt problem, som statsrådet hoppas skall lösa sig på något sättlängre fram. Vi kommer troligen att behöva friska pengar till omsorgenlängre fram. Man måste nämligen se över och utvidga omsorgslagens personkrets såatt även rörelsehindrade, flerhandikappade kan omfattas av den. Dessutom kommervi att få allt fler flerhandikappade som behöver rehabiliteras. Det kräver delsen hög personalkompetens för att det skall vara möjligt att uppnå ett gottresultat, dels lokaler Det finns omsorgsverksamheter på entreprenadsom fungerar väl, men detta anses vara för dyrt. Man har därför pä vissaställen försökt minska kostnaderna genom att låta den medicinska verksamhetengå tillbaka till . Det har inneburit att vården delas upp på nyttoch att den helhetssyn man tidigare hade lyckats få nu har försvårats. Landstingens och kommunernas ekonomi kan få svårt attklara av den nödvändiga utvidgningen på detta område. Som en ytterligaresvårighet för ekonomerna kommer det kommunala skattestoppet. Det är tänkt attändringarna i omsorgslagstiftningen skall gälla redan från ,och av den anledningen bör hos regeringen begära en redovisning förhur reformen slutgiltigt skall finansieras. Som jagtidigare sade yrkar jag bifall till reservation nr2 till betänkandet. 112INGEGERD ANDERLUND(s): I detta betänkande behandlas regeringensförslag om vissa ändringar i lagen om särskild omsorg om psykisktutvecklingsstörda, omsorgslagen och skollagen, liksom kommunernas möjlighetatt överta ansvaret för vårdhem samt de motioner som har väckts med anledningav propositionen. Utskottet tillstyrker propositionens förslag i sin helhetoch avstyrker samtliga motionsyrkanden. Två reservationer har bifogatsbetänkandet, en från och en från . Huvudmännen för omsorgsverksamheten är landstingen och delands-tingsfria kommunerna. För att underlätta en övergång av omsorgsverksamhetenfrån landstingskommunerna till kommunerna infördes en bestämmelse iomsorgslagen som gav landstingen möjligheter att till en kommun i landstingetöverlåta uppgifter enligt omsorgslagen. Men förutsättningen var att man varöverens om överflyttningen av verksamheten liksom att regeringen gett sittmedgivande. I skollagen finns motsvarande bestämmelse. Utvecklingen går mot att allt fler kommuner tar överuppgifter inom omsorgsverksamheten. Syftet med det förslag vi nu behandlar är att ge ettlagstöd för genomförandet av kommunalekonomiska regleringar i samband medöveriåtelser av uppgifter av särskild omsorg och anordnande av särskola.Förslaget innebär en utvidgning av såväl kommunernas som landstingens formellakompetensområde. Kommunerna får lämna bidrag till andra kommuner inom sammalandstingsområde för att utjämna kostnaderna kommunerna emellan liksomlandstingskommunerna får lämna bidrag till kommuner inom landstingskommunerna.En kommun som övertagit uppgifter enligt omsorgslagen och skollagen får rättatt erbjuda landstingskommun eller annan kommun att köpa tjänster Dessabestämmelser kommer att regleras i de bada lagarna, dvs. Jag tänker inte nu gå närmare in på förslaget tillförändringar, utan jag vill i övrigt hänvisa till betänkandet där man får engod överblick över förslaget i sin helhet. I detta betänkande behandlas även frågan om vårdhemmenskommunalisering. pågår i samtliga landsting en avveckling av vårdhemmen,men den sker i varierande takt. bor 6 000 personer kvar på vårdhemmen,främst vuxna utvecklingsstörda. I införandelagen föreskrivs att landstingen skall planeraför en avveckling. Nyintagning av barn och ungdom får inte ske. Däremot fårnyintagning av vuxna ske om det föreligger synneriiga skäl. Genom att en särskild bestämmelse införs i införandelagenfår kommunerna rätten att överta ansvaret för ett vårdhem. Vid ett övertagandeövertar kommunen också ansvaret för avvecklingen och skall till socialstyrelsenredovisa en plan för avvecklingen. Målet om en avveckling till förmån förgruppbostäder eller andra särskilda omsorger får inte fördröjas i och med ettövertagande.' När detgäller vårdhem för vuxna utvecklingsstörda har en 1989/90:132 31 maj1990 annan uppfattning änutskottsmajoriteten, och de har med anledning härav reserverat sig.Moderaternas representant har här i sitt anförande klargjortmofiveringen till deras ställningstagande. Utskottet har fidigare behandlat enliknande motion från och avstyrkt motionsyrkandet.Utskottsmajoriteten har inte ändrat sin fidigare uppfattning. Målet för omsorgsverksamheten är normalisering och integrering. Ettviktigt led i denna målsättning är att ersätta vårdhem med mindre, hemliknande boendeformerSåväl forskning som erfarenheter visar på betydande nackdelar med att bo påvårdhem, och detta gäller särskilt de större vårdhemmen. Både den yttre och deninre miljön skiljer sig väsentligt från ett normalt boende. Möjligheterna attsjälv bestämma över sin tillvaro begränsas på olika sätt. Isin motion säger bl.a. att det alltid kommer att finnas behov avvårdhem och att sådana kommer att återuppstå i form av gruppboende med sammautrustning och bemanning som vårdhem. menar därför att vårdhemmenskall vara kvar som ett komplement. Måletmed avvecklingen av vårdhem har inget att göra med bemanning eller den tekniskautrustningen för den enskildes behov. Målet är att höja livskvaliteten för densom berörs. Här har både den yttre och inre miljön stor betydelse. Attbryta isoleringen är också av stor betydelse. Men en helhetssyn på behoven ärutgångspunkten för den som har behov av samhällets stöd. Det innebär attstödet planeras och utges utifrån utgångspunkten att den enskildes helatillvaro skall fungera och att de personliga önskemålen och integritetenrespekteras. Dettagäller även för de personer som har särskilda svårigheter att utöva inflytande.Det gäller bl.a. personer med svår utvecklingsstörning som vistas påvårdhem. De får inte uteslutas från möjligheten till inflytande eller blibetraktade som att handikappet är deras enda egenskap. Kunskaperoch erfarenheter frän senare år har visat att bl.a. förändringar avboendemiljön haft stor betydelse även för vuxna som bott på värdhem under mångaår Samspelet med en kunnig, lyhörd och respektfull omgivning har gjort detmöjligt för många svårt utvecklingsstörda att förmedla sina önskemål ochkänslor, och därmed har livskvaliteten förbättrats även för dem. Moderaternatar även fram de problem som uppstått för den enskilde när han flyttat från ettvårdhem till en egen lägenhet. Att det förekommit pro-blemi en del fall skallinte förnekas. Men utflyttningen från vårdhemmen har pågått under många år.Jag förutsätter att man lärt sig av tidigareerfarenheter av utflyttning till en annan boendeform. Förändringartill andra boendeformer måste också följas upp ansvarsfullt. Dessutom skall detgöras en personlig planering där den enskildes önskningar skall varavägledande och avgörande för boendealternativet. Utskottsmajoritetenframhåller att en avveckling av vårdhem måste ske planerat och systematisktliksom att andra boendeformer måste byggas ut i tillräcklig utsträckning.Avvecklingen får inte ske snabbare än att det finns andra vård- ochboendeformer tillgängliga. Miljöpartiettar i sin reservation upp att det råder oklarhet i förslaget när det gällerfinansieringen av reformen. Som jag sade i inledningen av mitt anförande så syftarändringarna till att ge ett lagligt stöd till de ekonomiska regleringar somföljer vid en överlåtelse av en verksamhet. Systemet utgår också från att bådaparter är överens vid en förändring. Man skall komma överens om den bästamodellen för de landsting det gäller Här finns ju oUk-heter över landet. Deekonomiska lösningar som landstingen och kommunerna kommer överens om vid enkommunalisering kan enligt propositionen påverka de statliga åtagandena inomskatteutjämningssystemet. En skatteväxling inom ett län påverkar automatisktden ekonomiska relafionen mellan staten och kommunkollektivet, dvs. landstingetoch de kommuner som ingår i länet. Dettahar alltså att göra med den tekniska konstrukfion som gäller vid skatteutjämningssystemetsuppläggning. Det har inget med själva reformens finansiering att göra, utangäller den tekniska konstruktionen av transfereringarna. Det motverkar såledesinte strävandena att överföra omsorgsuppgifter från landstingen till kommunerna. Med det anförda yrkar jag härmed avslag på samtliga reservationer ochbifall till utskottets hemställan i betänkandet. 1989/90:132 31 maj1990 113 (); Tycker inte att det hade varit bra om statsrådet ipropositionen hade förklarat vad han menar med att kommunali-seringen avomsorgen och särskolan kan påverka de statliga åtagandena inomskatteutjämningssystemet? Vilka pengar är det han avser? Har IngegerdAnderlund kommit underfund med detta? Anf.114 (): Jag vill klargöra för , att om man skall avveckla envårdform, måste man verkligen vara förvissad om att det finns alternativavårdformer som kan erbjudas i stället. Vi har ingen garanfi för att densituationen är uppnådd. Det visar bl.a. det exempel på området vård av barn somjag anförde tidigare här i kammaren. Föräldrar tvingas vårda sina svårthandikappade barn när institufionerna försvinner Närdet inte längre finns någon efterfrågan på denna typ av vårdhem kan manfullfölja en avveckling. Men den situationen råder inte . Vi måste därförse till att det finns ett så varierat utbud att valfriheten kan upprätthållasfullt ut. Anf.115 (): talade om avvecklingen av vårdhem och sade att det intefanns några alternativ. Vid en avveckling av ett vårdhem förutsätter man attlandstinget i sin planering samverkar med kommunen. Undernågra år var jag ledamot i en omsorgsstyrelse. Den erfarenhet jag har är attdet där pågick en mycket stor förändring i omsorgsverksamheten. Man gjordemycket noggranna planeringar över varje person som skulle flytta ut till enannan boendeform. Jag har faktiskt inget exempel på att man har avvecklat ettvårdhem utan att det har funnits någon annan form av alternativ. 1989/90:132 31 maj1990 Godkännandeav konvention om dopning 116 (): Jag kan hänvisa till de artiklar som har förekommit i massmedia underden där man just belyser den här situationen. Min poäng äremellertid att så länge det finns ett behov av och en efterfrågan på envårdform skall vi tillhandahålla den. När behovet inte längre kvarstår, kan vifullfölja avvecklingen fullt ut. Manmåste skapa garantier för att man kan uppfylla de önskemål som kommer tilluttryck från de enskilda individerna. Det är detta vi skall omsätta i politiskhandling. Det är den övergripande principen, inte några detaljeradeföreskrifter i några politiska planer. Anf.117 (); Utskottsmajoriteten uttrycker också i sin framställning att man nogaskall beakta att det finns andra boendealternativ när en avveckling av värdhemsker Anf.118 (); Visst har jag noterat att utskottsmajoriteten uttrycker en fromförhoppning med den innebörden. Men vi moderater vill gå ett steg längre. Vivill förvissa oss om att det fungerar prakfiskt i verkligheten innan vi tar detsteg som majoriteten nu vill göra. Anf.119 (); På något sätt tycker jag misstänkliggör de politiker somi kommuner och landsting planerar övergången till andra boendeformer Jag ärövertygad om att de känner lika stort ansvar som vi rikspolitiker och ser tillatt planeringen av utflyttningen till andra boendeformer sker på ett riktigt sättoch med stor hänsyn till dem som skall flytta ut. Anf.120 (); Skillnaden i synsätt ligger i att vi i första hand vill lyssna på deönskemål som kommer till uttryck från allmänheten och handla därefter Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 23 §). 22 § Godkännandeav konvention om dopning betänkande 1989/90:SoU30 Godkännande av Europarådetskonvention om dopning 1989/90:142). Anf.121 PER STENMARCK (m): Dopning är förmodligen det största hotet mot den moderna idrotten. Detär därför av största vikt att alla åtgärder vidtas för att komma till rätta meddetta utomordentligt stora problem. , lOC, fastställde en definition som därefter harblivit allmänt vedertagen. Enligt denna framgår det att "dopning äranvändandet av substanser Ullhörande de olika grupperna av förbjudna medel, menockså användandet av illegala metoder, som t.ex. bloddopning".