prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Det hade vi i också. har 25 miljonerinvånare, medan vi i har ungefär 8,5 miljoner Man räknar med alt Kenyainom har en befolkning på 100 miljoner Vi säger samfällt, hoppas jag, idenna sal att alla dessa människor som tillkommer på vår jord har sammarättigheter som vi anser att vi själva skall ha. Världen står alltså inför gigantiska frågor som kräver enlösning och som måste ses i sin helhet. Det är inte något som enbarlutvecklingsländerna genom bistånd skall lösa, utan människorna här på jordenmåsle tillsammans la ett helhetsgrepp om dessa saker Del är rialurligtvis euoerhört svår uppgift. icke desto mindre måsle man se till helheten. Detgäller inte bara oss ulan även dem som kommer efler oss. Även om del har gjorts bra utredningar på olika områdennär del gäller vårt svenska bistånd behövs del alltså ett helhetsgrepp. Detbehövs en ny biståndsulredning som tar i beaktande alla de förhållanden som nulevande generationer och även kommande generationer har all vänta sig, medtanke på den kunskap som vi har och den kunskap som finns i FN-sammanhang och iandra sammanhang. Brundtlandrapporten och annat skall naturligtvis också finnasmed i underlaget för detta arbete. Jag tror all det är oerhört viktigt att fäfram en helhetsbild av vad som kommer att inträffa. Jag yrkar således bifall till reservaliori 27, där vireservanter föreslår alt en ny biståndsulredning tillsätts. Sedan skulle jag vilja ta tiden i anspråk speciellt förytterligare ett par tre saker. Jag har redan något varit inne på dessa sakerFörst gäller det insatser för kvinnor. Del är oerhört viktigt atl man i sådanahär sammahang inte bara beaktar kvinnornas situation i fatliga länder ulan ocksåalt man lar den på myckel stort allvar Vad som behövs för kvinnorna är enklamen effektiva insatser Kvinnorna behöver också få del av teknik som medför attderas arbete kan underlättas. I de fattiga länderna är det kvinnorria som iallra högsta grad ser lill att familjen överlever Det år oftast kvinnorna somsköter jordbruket, och det är kvinnorna som står för familjens försörjning.Vidare är del kvinnorna som lar hand om barnen. Både pojkar och flickor, menframför allt flickor, får väldigt tidigt börja delta i arbetet hemma. Sedan ärdet verkligen nödvändigtför kvinnornas vidkommande-jag tror attbiståndsministern i elt tidigare inlägg här talade om nyckeln tillframtiden - att del sker vettiga och genomgripande förändringar, så all hygienenkan förbättras. Del gäller vatten och avlopp och för den delen också bränslet. Det finns också, som vi har konstaterat, en fattigdom somman kanske inte talar om så ofta. Jag länker då på något som man kan kallahygienfattigdom. Det är kvinnorna som i väldigt hög grad drabbas, och detgäller då slumstäderna. Man räknar med atl ungefär 100 miljoner människor ärutan bostad. Ser man alltså även lill de bristfälliga hygieniska förhållandenakan man konstatera atl de här människorna befinner sig i en fruktansvärdsituation. Naturligtvis måste hälsovård, familjeplanering,förlossningsvård, yrkesutbildning och ekonomisk utbildning i myckel högre gradkomma kvinnorna i dessa länder lill del. Men det gäller samlidigl atttillvarata kvinnornas eget kunnande, som de bär med sig av tradition. Jag tror visst all del behövs - del har vi i centernframhållit i vår motion, och det framgår också av det belänkande som vi nubehandlar- kvinnoprojekt, speciella insatser för kvinnorna, i slor omfattning. Vidare är jag övertygad om all kvinnornas situation likaväl som barnens -jag skall senare ta upp frågan om barnens situation - pä etthelt annat sätt måste vägas in i helhetsbilden när del gällerbiståndsinsatserna. Vi i har ingen reservation på den punkten.Vi menar att de skrivningar som finns i bislåndsbetänkandel bådar gott förframtiden. Men jag vill gärna understryka all vi mycket noggrant kommer altfölja ulvecklingen på della område. Del här är ju oerhört väsentliga frågor.Jag är rätt övertygad om att man, om kvinnornas situation inte beaktas på ettannat sätt än som hillills skelt i del generella biståndsarbetet, inte kommeratl lyckas. Del måvara att jag lar i. Men jag tror faktiskt atl så är fallet. Vi har inte reserverat oss lill förmän för flerkvinnohandläggare. Men i många sammanhang är det på vissa områden alldelesnödvändigt med lokala handläggare för all man över huvud tagel skall kunna gåde lokala kvinnoorganisationerna lill mötes. Vi kan alltså hell enkelt intekomma dit och lala om hur man skall göra. Men jag tror heller inte all detegentligen är någon som vill ha del så. För atl del här skall fungera bra måstevi ha ett samarbete med lokala kvinnoorganisationer som känner lill kullurenoch religionen och som märiniskor kan ha förtroende för Vad jag närmasl harerfarenhet av är arbetet i kampen mot kvinnlig omskärelse. Del har visat sigvara myckel viktigt att det finns en lokal förankring som fungerar väl i dessasammanhang. Så till en annan sak i samband med kvinnobiståndel. Härskulle jag vilja relatera till situationen i . Vi är ju alla mycketglada över utvecklingen där. Människorna där skall ha ett bra slöd somverkligen tillgodoser de behov som finns, som svarar mol människors önskemålosv. Men del har varit bekymmersamt all träffa t.ex. de kvinnor som inom SWAPOhar kämpat för sin frihet både iriom och utom landet. Man säger: Vi är nurädda för alt våra insatser inte lärigre skall vara riågot värda. Del är alltsåvad dessa kvinnor myckel öppet säger fick vara med och kämpa för friheten.Men sedan har man inte rikligt samma värde i fråga om samhällsuppbyggnaden. Jag troratt vi som förmedlare av slöd och hjälp lill dessa länder i vårt ar- bete måslela i beaktande atl dessa kvinnor även fortsättningsvis får stöd med lanke påden kamp som de har fört för sin frihet. Jag hoppas på ett löfte från statsrådet alt man verkligen kommer atl beakta kvinnofrågorna i dess helhet ibiståndsarbetet bl.a. från de utgångspunkter som jag här har refererat lill.Det är absolut nödvändigt. De sista minuterna av mill anförande skulle jag vilja ägnaåt en annan grupp som är oerhört väsentlig i biståndsarbetet, nämligen barnen.Dessa får ju ofta bära den tyngsta bördan när del gäller den ekonomiska tillbaka-gårigeri.Man kan faktiskt avläsa tillbakagången i ekonomin i den statistik som finnsöver antalet barn som överlever ålder däframgång fakfiskt kunde noteras, även om den var blygsam i de fattigaländerna, var def allt fler barn som överlevde ålder kan man seen tillbakagång. Man kan också konstatera - detta sade jag inledningsvis -all skuldsaneringen också gått ul över barnen. Man tvingas ju mer eller mindrealt dra ned på sådant som hälsovård och skolgång. Sådanl drabbar barnen. Åvenkonflikter och flyktingskap går ul över barnen. Detsamma gäller miljöförstöringav olika slag. Sedan skall vi också beakta atl hälften av jordens befolkning är ungdomar upp till 18 år Enligt kommer det att födas 1,5 miljarder barnunder 90-talet. Av dessa är del 100 miljoner barn som inte kommer atl uppnå femårs ålder om levnadsvillkoren för barn i tredje världen inte förändras radikaltunder delta årtionde. Det brådskar alltså verkligen med irisatser för attbarnen skall ha en chans att överleva. Deri konvention om barnels rättigheter som antogs i FN den20 är väldigt viktig. Av flera artiklar där framgår det attbarnet måsle få en mera central roll i biståndet. Den här konventionen, somkommer att ratificeras här i - vi skall ju ha en diskussion den 8 juniom denna -kommer naturiigtvis atl göra oss förpliktade till insatser när detgäller bistån-del. Men den har också en annan dimension. De faltiga ländernavar nämligen väldigt tveksamma till ett deltagande i arbetet medbarnkonventionen av del enkla skälet all man inte såg några möjligheter attleva upp till de krav som där ställs. Men genom atl de fick löften från de rikaländerna om fortsatt bistånd vågade många av dem signera protokollet, ochdärefter har några fattiga länder varit bland de första att ratificerakonventionen. Del ligger alltså ett mycket stort ansvar på oss här iSverige atl i vårt biståndsarbete ta myckel större hänsyn till barnenssituation än vad vi har gjort , även om utvecklingen på detta område ärpositiv. De två områden som jag har nämnt, dvs. kvinnor och barn,hör verkligen ihop när det gäller utvecklingssamarbete av olika slag, och debör framgent spela en slor och viktig roll i del svenska biståndsarbetet. Viser fram mot det toppmöte som på svenskt initiativ skall äga rum i Föreutanatiorierria jusl om barueris situaliori, men möten av olika slag - de må varabesökta av aldrig så prominenta personer - löser inte några problem, utan detär konkret handling som måste till. Barnen kan inte vänta; bär devuxenvärl- densbördor som familjeförsörjare, som barnaföderskor, som yrkesarbetare ochförhoppningsvis också som politiska beslutsfattare. Allra sist vill jag framhålla all demokralimålen är mycketväsentliga. Vi kan inte lämna människor, varken barn eller kvinnor, i sticketdärför atl de råkar leva under en diktatur, av vad slag det vara må. Vi skalltala om för den ledning som vi inte gillar vad vi tycker om den. men samtidigtskall vi söka alla möjliga kanaler för att nå de människor som så småningomskall kunna få både krafl och styrka alt lyfta av sig diktalurens ok. Det måstevara ett av de viktiga målen för vår kamp för demokrati, inte bara i vårt landutan i hela världen. AnL 41AXEL (): Skillnaderna mellan olika regioner ochländergrupper i u-världen har blivit allt större under det senaste årtiondet.Medan framför allt många har gjort betydande framsteg harsituationen och inkomsterna drastiskt försämrats för människorna i stora delarav och . har i sitt anförande redogjort för nakna ochkalla fakta, och del finns ingen anledning för mig alt upprepa dem. Det år baraatl konstatera att jag tvingas instämma i alll vad har sagt omutvecklingen i världen. De flesta afrikanska länderna har mött den omedelbarakrisen med omfattande åtgärdsprogram. Till slöd för programmen har delinternationella biståndet till ökat, i varje fall något. Enligt utskottets uppfattning är större handelsinkomsterviktigast för när det gäller att komma ur fattigdomsfällan. För atlmöjliggöra ökade exportinkomster krävs det många saker; ökadedirektinvesleringar, kapitalflöden och sist men inte minsl ökat bistånd. Det svenska biståndets övergripande mål äratt höja de fatliga folkens levnadsnivå. Utskollet slår återigen fast densvenska vägen för att uppnå bättre livsvillkor för folk; vårt biståndskall bidra till resurstillväxt, till ekonomisk och social utjämning, lillekonomisk och politisk självständighet, lill en demokratisk samhällsutveckling- som många debattörer före mig i dagens debatt har ägnat mycket tid ochenergi åt alt diskutera - samt till en framsynt hushållning med naturresurser,innebärande en slor omsorg om miljön i mottagarländerna. Om allt detta är vi alltså i stort sett eniga iulrikesulskoltet och därmed också i riksdag. Innan jag går in på betänkandet vill jag understryka vadbiståndsministern sade i slutet av sitt anförande. Denna enighet innebär tyvärrinte att utrikesutskott är överens om enprocentsmålet. Moderaternavill , liksom tidigare, skära ner den totala biståndsramen för svensklbistånd lill de falliga länderna. Jag sällar mig lill raden av dem i utskottetsom beklagar inslällning på den här punkten. Jag skall i del följande beröra de skillnaderi uppfallning som redovisas i belänkandet under några avsnitt: nyasamarbelsländer, samarbete med enskilda länder samt det humanitära biståndet.Redan nu ber jag reservanterna i dessa avsnitt om tillgift för att jag inomramen för de tio mi- nuter somstår till milt förfogande inte hinner argumentera mot samtliga reservationer. och kommunisterna föreslårriksdagen atl programlandskretsen skall utökas med ett antal lånderFolkpartiet föreslår , , och , medan vpkföreslår och Cambodja. Utskottet konstaterar alt önskemålet när det gällerNamibia uppfylls i propositionen, och utskottsmajoriteten har ingel att erinramol regeringens förslag att göra till ett programland. De övrigaländer som och vpk föreslår erhåller svenskt bistånd på annal sätt,t.o.m. ell växande bistånd. Utskottet finner inte något skäl all, med delta sombakgrund, utöka antalet programländer, och jag yrkar därför avslag påreservationerna 21 av . 22 av vpk samt 53 av . När det gäller vill avbryta biståndetmed hänvisning till rådande odemokratiska förhållanden, och vpk vill höjamedelsramen. När det gäller inställning, att det rådandestatsskicket skall avgöra om skall lämna bistånd eller inte till defatliga ländernas folk, anser jag inte alt jag behöver ta upp en stor debatt,då den har klarats av redan tidigare och det mycket tydligt har framgått vilkaskillnader det finns mellan partierna. Lät mig bara tillägga min personliga uppfattning. Att öka,om än aldrig så litet, människors möjligheter att få ell drägligare och bättreliv är också alt öka nationens förmåga alt kritiskt la sig an del sätt somolika herrar behagar styra länder på. Historien har gett många exempel pådella, och det är ingen skillnad i eller andra biståndsländerDärför är svenskl bistånd väl motiverat också i de stater som har regimer somvi avskyr Utskottet anser att fortsalt bistånd till i denomfattning som regeringen föreslår är väl motiverat, mot bakgrund av behovenoch befolkningens usla situation. Därför yrkar jag avslag pä reservation 39från moderalerna och reservation 40 från vpk. vill minska biståndsramen förTanzania och vpk vill utöka den. Utskottets majoritet anser atl ett omfattandesvenskt bistånd till är nödvändigt, inte minsl för alt bidra lill attden iriledda resurskrävande strukturomvandlingen av ekonomi skal!föras lill framgång, så att en stabil ekonomisk tillväxt blir möjlig i detlandet. Utskottsmajoriteten anser också att den av regeringen föreslagnamedélsramen är väl avvägd, och därför yrkar jag avslag på reservation 54 frånmoderalerna och på reservation 55 från vpk. Inte en biståndsdebatt utan att blirordentligt debatterat - så har det varit och så har det varit de år dåjag har haft förmånen atl delta i bislåndsdebalten. har även i dagväckt de hetaste känslorna och de intensivaste debatterna. I reservationertill betänkandet vill avveckla Vielnambiståndet.Folkpartiet vill avveckla medan vpk vill ha en ökning av detsvenska biståndet lill . Om della tycker utskottsmajorileten följande.Reformarbete, ekonomisk återhämtning och demokratiseririg har störremöjligheter om får 1989/90:113 2 maj1990 Delär ingen ny sanning, men även gamla sanningar kan vara bra. Biståndet frånSverige inrymmer dessutom insatser för främjande av demokrati och reformer.Inte heller utskoltsmajoriteten har några invändningar mol den föreslagnamedelsramen. Därför yrkar jag avslag på reservationerna 65, 66, 67 och 68. I tre reservationer kräver , och vpk en ökning avdel svenska humanitära stödet till i allmänhet och södra isynnerhet. Enligt majoritetens uppfattning tillgodses dessa önskemål genom altNamibia i fortsättningen får bistånd som programland och att medel därigenomfrigörs. Jag är ledsen all vara tvungen att göra besviken,men argumentet är faktiskt ganska hållbart. Därigenom ökar ju regeringen ochutskottsmajoritelen anslaget till humanitära insatser i södra med 40milj.kr Det är ingen liten summa pengar Beträffandecenterkravet på humanbistånd lill hela vill jag framhålla attutskottsmajorileten menar alt sådarit bislårid lämnas , även om delsker via andra anslagsposter i biständsbudgeferi. Därför föreslår jag attriksdageri avslår reservationerna 71, 72 och 73. Tillsist, herr talman, några ord om det humanitära biståndet till befrielserörelsenPolisario i , en fråga som också log upp. Härvill folkparliel och vpk all stödet skall kanaliseras direkt till Polisario.Dessutom önskar man ett högre belopp än det som regeringen har föreslagit. går som bekarit stödet via sveriska eriskilda orgariisaliorier Räddabarricri och Röda korset ser lill att slödel kommer fram lill flyktiriglä-greni västra . Enligt utskottet har metoden alt använda sig av deetablerade inlernationella organisationerna varit förtjänstfull. Organisationernahar skött del hela mycket bra, och utskottsmajoritelen anser därför att den härbiståndsformen också bör tillämpas för det kommande budgetåret. När del gällerbeloppen och kravet på ökning har vi kunnat notera att det finns en beredskapalt höja anslaget, om situationen så kräver Jag hoppas alt Chariolte Brantingblir nöjd med detta svar Tillsist yrkar jag alltså avslag på reservationerna 81 och 82 och i övrigt bifalltill utskottets hemställan. AriL 42 () replik; Först lill situalionen i Väslsahara och Polisarios frihetskamp. Del ärju bra all regeringen är beredd att öka biståndet, men detta utesluter inte också ser till all kanalisera en viss del av biståndet genom Polisario. Viser gärna alt Rädda barnen får elt ökat bistånd, men Polisario är i behov avdirekta pengar Del hoppas jag att regeringen kommer all inse. Närdel gäller det humanitära biståndet inledde Axel med att säga allsituationen i vissa områden i hade förbättrats. Jag förstår atf dettadelvis är anledning till att man inte vill acceplera reservationom humanitärt bistånd till . Jag vill bara peka på situalionen i Afghanistan.Vi tycker att del är sorgligt att man inte har ett starkare engagemang medtanke på situationen just där humanitärt bistånd lill skulle någotförbälira situalionen. har ju, AxelAndersson, föreslagit ytterligare programländer; ,, och . Det förvånar mig speciellt allsocialdemokraterna inte accepterar som programland för att markeraalt man vill stödja delta land med anledning av den utveckling som pågår därInte minst med hänsyn lill fredspolitiken i det landet vore del bra om Sverigegjorde landet lill ett programland och därmed visade all man vill ge ett slöd. Vi fick inte höra någonting om hur Axel ser pådel kvinnoinriklade biståndet. Jag vill upprepa min fråga om hursocialdemokraterna ser på den önskade översynen av kvinnobiståndel, eftersomman inte är beredd att satsa mer pengar pä kvinnorna. 43 AXEL () replik: blev inte nöjd med mittsvar, och det trodde jag väl egenlligen inte heller alt hon skulle bli. Lål mig börja med kravet på humanitärt bistånd lillPolisario. Eflersom det är fråga om humanitärt bistånd och då vi vet all deetablerade organisationerna och de kunniga medarbetarna har bevisatatt bistånd som går genom dem är någonting som fungerar väl när del gällerVäslsahara, Polisarios människor och flyklinglägren i , har inteutskottet fuunit anledning alt tillstyrka folkparlimoiionen om humanitärt stödvia Polisario. Med anledning av missnöje med alt vi intehar velal utöka antalet programländer vill jag stillsamt påpeka atlutrikesutskottet föreslår atl vi skall utökaprogramlandskretsen med ett land, . När del gäller det kvinnoinriklade biståndet vill jagslutligen säga atl det icke har fallit på min lott, som det brukar heta, alt taupp den frågan i bislåndsdebalten. Jag ber att ge sig tilltåls tills Krislina kommer upp i talarstolen. AnL 44 () replik; Man har ju framför allt fått katastrofbiståndi , och def har då kanaliserats genom Rädda barnen. Det är bra, mendet behövs som sagt bistånd på annat sätt också. Vi är hell överens om programlandet , men som AxelAndersson säkert vet och som har framkommit i debatten här tidigare vill visalsa mera. Vi menar att behovet i är så pass stort att det vorebefogal med ett ylleriigare bistånd. Sedan ger jag mig till tåls och ser med spänning fram moldel svar som jag kommer att få om det kvinnoinriklade biståndet, men jag kundeväl få en kommentar av Axel beträffande biståndet till . AnL 45AXEL () replik; Lål mig börja med biståndet lill . All jag inte speciellt har tagit upp beiyderirite, , all utskottet är ointresserat av bistånd dit.Tvärtom ställer utskottet upp, precis som tidigare, på det svenska stöd somges genom de organisationer som ingår i . När delgäller , Chariolte , är det inte bara att ösa på. Prot.1989/90:113 flera talare före oss i debatten har vi fåll höra vad mångaav oss redan visste: allintresset över hela världen för bistånd till är glädjande stort. Del ärbara synd att del intresset enbart är riktat mot . Jag skulle önska vore lika intresserad när det gäller de andra fatliga - detfinns ju så många fler - som man är i fråga om . Som talare före mig har påpekatfinris ju hären risk: Om vi inte samordnar biståndet ordentligt, ser till attpengarna används förnuftigt och alt biståndet organiseras på ell vettigt säll,kan del innebära atl vi i slället för all bistå kastar en hel delpengar i sjön. 100 milj. kr från svensk sida, , är intenågon dålig start för biståndet till . AnL 46 EVABJÖRNE (m): Sedan mitten av 1980-talel har ett tiotalolika delulredningar gjorts om det svenska biståndet. Men någon övergripandeutredning har inte gjorts, och utskottets majoritet motsätter sig atl en sådanutredning görs. Beslut om nya bislåndspoliliska mål när del gäller miljöoch hushållning med naturresurser har fallals. Ulvecklingen i många u-ländermed vilka har biståndssamarbete har stagnerat eller t.o.m. varitnegaliv, med ökad fattigdom som följd. Debatten om biståndet har ofta koncentrerats pä storlekenav del offentliga biståndet. Den debatten har inte bara varit ensidig utanockså direkt skadlig. Den har nämligen ingivit föreställningen om alt merbistånd i alla lägen är det bäsla. All erfarenhet visar atl utvecklingsbistånd verkligen ärnågonting mycket svårl. Det krävs betydande kunskaper och erfarenheter för attge ett bistånd som inte hämmar utvecklingen och på så sätt gör människorfattigare. Del är hell klart att ett utvecklingsbistånd till en regim som fören felaktig politik är skadligt. Det möjliggör alt den felaktiga politiken kanföras vidare och längre, och därigenom förstoras felen. Det är väsentligt att vi får en samlad bild av det totalasvenska biståndet, såväl det multilaterala som del bilaterala, och av allaandra relationer som vi har lill . Vi anser alt det nu är hög tid alten parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift atl se över det svenskabiståndels inrikining, organisation och arbetsformer Det miljömål som fastställts inriebär atl miljöaspekternaskall integreras i allt utvecklingsarbete som påverkar miljön. Ökenspridning,skogsskövling, vattenbrist och en mycket snabb befolkningsutveckling hotarutvecklingen i en alltför slor del av vår värld. Den hårda exploateringen avnaturresurserna är också ett starkt hot mot miljön. Dessa miljöhot kräver slorabiståndsinsatser Vi får nu inte stanna upp och, som regeringen, vara nöjdamed omfattningen av de miljöinsatser som görs under del här budgetåret. Vimåste göra ytterligare ansträngningar precis som vi moderater föreslår. Delinnebär att vi ökar miljöinsatserna med ytterligare 50 milj. kr Det är de fattiga som drabbas hårdast. Förorenat vatten,giftiga jordar och giftig luft slår främst och hårdast mot barnen - de barn somaldrig får chansen lill ett fulll och hell liv. I-ländernasstora utsläpp påverkar bl.a. klimatet. Det kommer atl få svåra konsekvenser för hela vårjord. Den ökande fattigdomen och den stora be-folkningsökningen får som följden omfattande miljöförstöring, såsom skogsskövling, vilket i sin lur påverkarklimatet. Vii i-länderna har ett stort ansvar för all vi tillsammans med de mindreutvecklade länderna försöker hejda och stoppa alla de här hoten och försökeråstadkomma en positiv ulveckling även i de länderna. Därmed,herr lalman, vill jag yrka bifall till reservationerna nr 27 och nr 28. 1989/90:113 2 maj1990 41 (): Jag skulle vilja slälla tre frågor Varför är faltiga? Varförär de tyngda av skulder? Vilket är det bästa sättet att höja deraslev-nadsriivå? Närdet gäller den första frågan, varför de är faltiga, tror jag atl det är viktigtatt man gör en historisk tillbakablick. Det är de länder som varit utsatta förkolonialism som är fatliga. Det handelsmönster som byggdes upp för all gynnaerövrarna är fortfarande del förhärskande i de fatliga . De har ettmycket ensidigt näringsliv.