prot · GD0994 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:94 Förhandlingarna leddes avandre vice talmannen. I§ Justering av protokoll vice talmannen meddelade att planeringschefenKlas avsagt sig uppdraget som suppleant för fullmäktige i . Kammarenbiföll denna framställning. vice talmannen meddelade atl ()ansökt om ledig-hel - fördellagande imiljövårdskonferens i . Kammarenbiföll denna ansökan. vice talmannen anmälde alt ()skulle tjänstgöra som ersättare för . 4§ Svar på fråga 1989/90:468 om personalsituationen vid polismyndigheten iUppsala har frågat mig om jag är beredd atl medverka till altöka personalkadern vid polismyndigheten i med motsvarande anlaltjänster som myndigheten ställer till förfogande för centrala uppdrag. 1 protokoll 1989/90:94 Flera myndigheler i landet - däribland polismyndigheten iUppsala - har vakanta polistjänster. Förhållandena har sin grund bl.a. ioväntade avgångar . För atl man på längre sikl skall kommatill rätta med personalsituationen har intagningen till ökat desenaste åren. Som elt särskilt stöd till de myndigheter som har underskott påpolispersonal har regeringen beslutat alt lönemedel för vakanta polistjänsterfår tas i anspråk för att anlita administrativ personal, såsomkontorspersonal, tekniker och arreslantvakter medel fördelas avrikspolisstyrelsen med utgångspunkt från myndigheternas faktiska vakansläge. fär vidare enligt sin instruktionkommendera personal från de lokala polismyndigheterna till styrelsen.Kommenderingarna avser i första hand tjänstgöring vid säkerhetspolisen ochrikskriminalen. Viss personal tas även i anspråk som instruktörer vidpolishögskolan, för flygverksamhet och för arbete i olika utvecklingsprojektvid styrelsen. Tjänstgöringen är tidsbegränsad och de polismän som kommenderasbehåller sina grundtjänster Den härordningen har sina fördelar. Bl.a. kan denkompetensutveckling som tjänstgöringen innebär komma de lokala polismyndigheternalill del. innebär systemet vissa problem, inte minsl i detpersonalläge som råder inom polisväsendet. För del resursbortfall som uppstårtill följd av kommenderingar till finns nämligen förnärvarande inte något kompensationssystem. Jag är medveten om de problem delta innebär för vissapolismyndigheter Jag har själv besökt polisen i och vet hurlägel är där I det arbete på polisväsendets förnyelse som pågår icivildepartementet övervägs -inom ramen för budgetutvecklingen - hur vi skallkomma till rätta med problemen. 2 (); Jag ber att få lacka statsrådet för svaret. Situationen för polisen i är lilel specielleflersom det är så många som är kommenderade till centrala uppdrag. Vikariatenförekommer i två olika former Man kan å ena sidan få vikariatspengar som kananvändas för tjänster, vid pensionsavgångar för långtidssjuka, för personal somprovar annan tjänst, osv. Polisen i har fått pengar för delta och kanockså använda dem. Ä andra sidan återstår problemet med de tjänster som interäknas som vakanta. Det kan, som del slår i svaret, gälla kommenderingar tillcentrala uppdrag vid exempelvis . För dessa tjänster gällerinte kompensationssystemet, och det är också problemet i eftersom detdär är sä pass många som kommenderas. I svaret står att man i det arbete på polisväsendetsförnyelse som pågår i överväger hur man skall komma tillrätta med dessa problem. Och jag är å vägnar mycket glad över delta. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1989/90:387 om vägsträckan har frågat mig vilka åtgärder jag sedanapril 1989 har vidtagit för alt ge väg E 3 Rösa-Söderhall molorledsslandard. Planeringen av invesleringar i nya vägobjekt sker i en avriksdagens beslutad ordning, där bl.a. regionala synpunkter spelar en storroll. Regeringens roll är atl lill lämna förslag påvilka medel som bör anslås lill väginvesteringar, drift av vägar m.m.Regeringen tar normalt inte ställning till fördelningen mellan län ochvägobjekt. I det fall som återger uppvaktades jag avNorrtälje kommun m.fl. angående väg E 3, och senare har jag också besöktkommunen för atl ta del av de vägfrågor som kommunen upplever som angelägna. Vid de diskussioner jag hade med kommunen kom frågan omalternafiv finansiering av vägobjekt upp. Kommunen åtog sig att tillsammans medvägverket undersöka om delta kunde vara en framkomlig väg för atl få bl.a.projektet rörande väg E 3 genomfört vid en tidigare lidpunkt än planerat. Kommunen och har presenterat endelundersökning angående alternativ finansiering för departementet. Fråganmåsle dock utredas vidare, och jag ser med förväntan fram emot det slutligaresultatet. Om och övriga intressenter bedömer att det finnsrealisliska möjligheter till alternativ finansiering, exempelvis genomavgifter, kan förslag härom inlämnas till regeringen. AnL 4 (): Jag ber först alt få tackakommunikationsministern för svaret. Det finns i svaret ell positivt anslag somjag sätter stort värde på. Att den väg jag tar upp i min fråga är skandalöstdålig, smal och krokig och har flera irafikfallor. del tror jag attkommunikationsministern håller med om. Det finns ju t.o.m. de i somkallar vägen för en "asfalterad koslig". Vägen betyder oerhört mycket för de avnorrtäljeborna som pendlar, och den är naturligtvis väldigt betydelsefull förden regionala balansen. Där är vi överens, och vi är likaså överens när delgäller trafiken till och från hamn och kanske även när det gällerden utökade handeln med och . Del är dystert att man i planeringen inte räknar med altbygget skall kunna påbörjas under den första delen av 90-lalet, utan möjligenunder den senare delen. Tanken på en alternativ finansiering är därför positiv. Jag sade att det i svaret fanns ett positivt anslag, ochjag hoppas att anledningen till detta inte bara är atl kommunikationsministernvill hålla oss vid gott mod. Det vill jag inte heller tro omkommunikationsministern, ulan jag hoppas atl del verkligen skall komma någolpositivt resultat av detta. Vi får väl se liden an. Jag vill ändå ställa en fråga; När räknarkommunikationsministern med att resultatet skall lämnas till regeringen, ochvad tror han sedan kan komma ul av del? Prot.1989/90:94 Anf. 27 mars1990 Herr talman! Låt mig först säga attanledningen lill mitt posiliva anslag I I inte enbart är alt hålla de berördavid gott mod. Det är emellertid glädjande , var pajragor 1 uppfatta det så. Jag ärfaktiskt engagerad för atl man skall kunna hittalösningar pä del här vägproblemet. Jag har ju kunnat notera atl del verkligenär fråga om ell sådanl. Jag kan inte ange något datum för när en slutlig rapportkan ges frän de undersökningar och beräkningar som görs. Men jag hoppas attdessa undersökningar drivs med all den kraft och snabbhet som är möjligt. För övrigt har jag i den avlämnade propositionenom näringspolitiska åtgärder ganska utförligt redovisat ambitionen att meragenerellt arbeta med den här metoden, dvs. kompletterande finansiering i formav nä-ringslivsmedverkan och brukaravgifter AnL 6 (): Ytterligare en fråga; Räknar kommunikationsministern medatl rapporten ändå skall komma , eller skall den komma , under dethär året eller under liden fram lill 1995? Det ligger inte i min makt alt bestämma tidpunkten. Delavgörs av dem som arbetar med dessa beräkningar Eftersom de själva är starktengagerade för alt hitta lösningar, utgår jag frän att de arbetar med all denskyndsamhet som är möjlig. AnL 8 (); Om jag vore kommunikationsminister skulle jag ändå sägatill dem atl jag förväntade mig alt rapporten skulle komma före detta årsutgång. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1989/90:432 om åtgärder för att hindranedläggningar av järnvägar 9 Kommunikationsminister : Herrtalman! frågat miljöministern beredd att la initiativ till alt regeringengenom elt ökat ekonomiskt ansvarslagande stoppar planerna på ytterligarejärnvägsnedläggelser. Frågan har överlämnats lill mig. Låt mig först säga alt jag delar uppfallningatt trafikens ef= fekler på miljön måste begränsas. Genom det järnvägspolitiskabeslut som fattades av skapades förutsättningar för enökning av såväl gods- som persontransporter på järnväg. Detta gjordes därföralt järnvägen har fördelar som elt miljövänligt alternativ till vägtrafiken. Idet trafikpolitiska beslutet ingick som en viktig del atl SJ skulle fåmöjlighet alt utvecklaformerna för sin godstrafik. Glädjande nog har resultatet redan blivit enökning av den totala mängden gods som fraktas på järnväg. Genom den infrastruklurfond som regeringen föreslagit iden näringspolitiska propositionen kominer ytterligare förutsättningar attskapas för genomförande av angelägna järnvägsinvesteringar som bör kunna bidratill ökad järnvägstrafik. 10 (): Jag tackar för det positiva svaret. Del är mänga järnvägslinjer som har förlorat sinpersonbefordran och som endast har godsfrakt. Dessa järnvägslinjer har eltmycket svårt ekonomiskt läge. Det fall som ligger närmast lill hands, och delsom jag känner bäst lill, är NKLJ-banan, som för övrigt kommer att beröras inästa fråga. Man tvingas där atl lägga ner godstrafiken. Det innebär all man idet fallet för över trafiken på landsväg, vilkel leder lill en ganska stormiljöbelastning. Miljöenheten vid i har räknat pädella och kommit fram till atl del är fråga om 9 lon kolväten. koloxid.116 lon kväveoxider. svaveldioxid, partiklar och 6 700 tonkoldioxid som kommer all tillföras. Om godset aldrig lastas över pä järnväg,ulan del blir fortsatt biltrafik, kommer naturiigtvis dessa tal att öka,eftersom en del gods skall fraktas läng väg. Om man ser till vad en samhällsinvestering skulle ledatill för denna typ av bana kan man som en jämförelse ta Arlanda-banan. Manräknar där med en miljövinst på kväveoxider till en investeringskostnadav Del kommer alt bli en fyra gånger större miljövinstper satsad statlig investeringskrona om man satsar 120 milj.kr., eller egentligen90 milj.kr., på NKLJ-banan. Del svar kommunikationsministern gav var positivt. Vi tordevara överens i de här frågorna. Jag ser då naturligtvis fram emot ett positivtsvar på den fråga om NKLJ-banan som besvaras härnäst. Jag kan inte i detalj diskutera de siffror som om miljövinsterna. Jag tillåter mig dock att anmäla elt Ivivelsmålom riktigheten i den bedömning som gör när han menar atl Arlanda-bananger en förhållandevis mindre miljövinst än ett bibehållande av NKLJ-banan.Enligt allas bedömning är investeringar i spårbunden trafik istorstadsregionerna den insats som ger de klarl största miljövinsterna. AnL 12 (); Jag lycker inte alt skallbetvivla de här siffrorna. Jag har inte vänt mig mot investeringar ijärnvägstrafik i tätorterna. Del är naturligtvis någonting myckel bra, och detger en god vinst. Jag tog del här exemplet för alt visa alt även relativt småinvesteringar på vissa håll i landet leder till dessa stora miljöeffekter. Det är här fråga om tung lastbilstrafik! De siffror somjag räknade upp, och som del naturligtvis inte går atl ta ställning till underden korta lid som här finns lill förfogande, motsvaras av atl invånarna iHagfors - en ganska litentätort - skulle börja åka personbil dubbelt så mycket. Då får man frammotsvarande tal i ökad miljöbelastning på denna relativt korta sträcka mellanHagfors och . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på frågorna 1989/90:433 och 437 omjärnvägssträckan AnL 13 Kommunikationsminister : Regeringen har avslagil en begäranfrån i om ett statligt övertagande avjärnvägssträckan . har frågat mig om jag är villig atlla initiativ fill all regeringen omprövar sill ställningstagande. har frågat industriministern om han avnärings- och regionalpolitiska skäl är beredd att medverka lill enmodernisering och fortsall trafikering av NKLJ-banan. Frågan har överlämnatstill mig. Lål mig först säga atl regeringen låtit utreda frågan omett statligt övertagande av NKLJ-banan mycket ingående. fick i vårasi uppdrag att utreda de samhällsekonomiska förutsättningarna för fortsattgodstrafik pä banan. förklarade sig villigt att ta över ansvaret förbanan endast om en fullständig breddning kom lill stånd och om denna fill störstadelen bekostades av de lokala intressenterna. Enligt var det endastunder dessa förutsättningar som projektet kunde bli samhällsekonomiskt lönsamt. redovisade ett förslag där delokala intressenterna var beredda att bidra med 25 milj.kr av de totalt 120milj.kr som en breddning lill normalspår skulle kosta. Med delta har förutsättningarna för ett statligtöverlagande fallit. Jag är därför inte beredd atl förorda en omprövning avregeringens ställningstagande. AnL 14 (); Jag vill tacka även för detta svar, trots attdet var ett mycket negativt svar Med tanke på den diskussion vi hade alldelesnyss om miljövinsterna vid en fortsatt transport av gods på järnväg förefallerdetta svar litet märkligt. Jag redovisade de miljöförluster det innebär attlägga ned järnvägstrafiken på NKLJ-banan. Det fraktas gods på denbanan. Det torde vara en av de större godsmängderna när del gäller de mindrebanorna. Jag vet att man från samhällets sida har investerat i betydligt mindrejärnvägar som har mindre godsmängd och där del funnits chans att öka godsmängden. Om inte den här järnvägsslräckningen bibehålls torde deltainnebära att den ifrågavarande stålindustrin blir den enda i som kommeratt sakna järnväg. Industrin är beredd atl fortsätta atl satsa på banan menklarar inte av hela investeringskostnaden. Av 120 milj. kr kan man räkna medatl det i dethär fallet återstår ungefär 90 milj. kr. Del finns naturligtvis en förhoppningatl man från den infrastruklurfond som nämns i del förra svaret skall få ta ianspråk medel för alt bredda banan lill normalspår Delta är en smalspårig bana.vilket innebär många problem. I svaret på den förra frågan säger kommunikationsministernockså att det blivit en glädjande ökning för SJ;s godstrafik genom den nyapolitiken. En nedläggning av godslrafiken på sträckan kommer all innebära enminskning av godstransporter för SJ, eflersom del gods som lastas på järnvägfrån stålindustrin i sedan fraktas på det övriga bannälel som drivs avSJ och . hamn kommer all förlora av singodsfrakl. Delta innebär alt det också blir återverkningar på Vänersjöfar-ten.Denna sjöfart vill vi verkligen slä vakt om, eftersom della är ell myckelmiljörikligl sätt au frakta gods. 15 (vpk); Jag ber atl få lacka kommunikationsministernför svaret. Jag tycker att svaret var ledsamt. Jag hade hoppats pä ett annatförhållningssätt från regeringens sida i fråga om NKLJ-banan. och är traditionella bruksorter, vilka äroerhört konjunkturkänsliga. tas en alternativ transportmöjlighet borl frånstålverket i . Vi kan länka oss vad della kan betyda för den här ortenvid en konjunkturnedgång. Vi vet atl bränsle, diesel, inte kommer all blibilligare framöver kommer transporterna på järnväg all bytas ut mot 60-80 lungalaslbilsfordon . Delta är också miljömässigt mycket tvivelaktigt. Man har gjort breddningar på andra sträckor under årenslopp. 1984-1987 breddades sträckningen Vetlanda-Kvillsfors-Paulislröm tillsamma kostnad i fast penningvärde som breddningen av NKLJ-banan skulle uppgåtill. Där ökade frakten från 10 000 nettoton till 50 000 nettolön dvs.en ökning . Vi kan se ungefär samma netlotonökning på NKLJ-banan1982-1987. Om man skall kunna utveckla stålindustrin i är det mycketviktigt atl vi får behålla den här järnvägssträckan. Kan statsrådet av regional-och näringspolitiska skäl ompröva sill ställningstagande? Jag vill citera en dikt i vilken mor på förslulrappan iRansäler säger; "Var rädd om , den pojken skall på." Detvore trevligt om ni kunde ha samma synsätt på de bruksorter som fört fram såmånga slora statsmän i vårt land. Jag skulle bli mycket glad om jag kunde lova all kosta påNKLJ-banan den här investeringen. Jag har gjort mycket seriösa försök alt finnaen lösning. Jag har remitterat frågan till för att få verkelsbedömning och därefter till för att om möjligt genom dess medverkannå en finansiell lösning av den här frågan. Men tyvärr var medfinan-sieringenalltför blygsam för alt del skulle kunna gå all klara en samhällsekonomisktmotiverad insats på den järnvägen. frågade mig om infraslruklurfonden skullekunna medverka till att lösa problemet. På den frågan konstaterar jag atl delligger elt förslag i om att en sådan fond skall inrättas för altsalsa på kollektivtrafik 1989/90:94 27 mars1990 och järnvägar Riksdagenhar ännu inte tagit ställning till del förslaget. Så det är för tidigt alluttala sig om vilka kriterier i övrigt vill knyta lill fonden och omnågon ändring i del avseendet kommer atl göras. Jagvill göra uppmärksam på att finansieringen av fonden är hotad, omjag har förstått saken rätt, av parti. Inrättandet av fondenförutsätter att vi får in det belopp som behövs till statskassan. Får vi intein pengarna - de borgerliga vill nämligen förhindra det - faller underlaget föratt inrätta fonden. Avsiktenär alt fonden skall börja byggas upp . Det är utgångspunkten närman arbetar med denna fråga. AnL17 (): Först vill jag säga några ord om finansieringen - om nubeslutar alt inrätta fonden. Fonden kan ju finansieras på olika sätt. Vad viinte tar ställning till nu och här är öronmärkningen av medel på det säll somregeringen har föreslagit. Det finns alltså andra sätt alt med hjälp av statskassanfinansiera fonden och satsningarna. Jagär intresserad av det principiella ställningstagandet. Är regeringen villigatt satsa pengar ur fonden om i sina beslut inte omgärdar detta medför många detaljregler? Jagställde tidigare en fråga till som hon överlät till kommunikationsministern.Birgitta säger: När det gäller miljön är det bråttom. Någon frist på grundav ekonomisk kris finns inte. Det torde därför inte vara gångbart alt här hävdasamhällsekonomiska hinder för att göra denna satsning. Vi har ju redovisat såväl vad del beiyder miljömässigt att föra över trafiken till landsväg. AnL18 (vpk); Jag vill förtydliga mig litet grand. Den jag talade om varnaturligtvis och hans mor i Ransäler Eflerdel svar jag har fått av kommunikationsministern återstår det bara alt avvaktariksdagens behandling av de förslag som ligger om en upprustning avNKLJ-banan. Även om 120 milj. kr verkar vara mycket pengar, har vi redan i dagen begynnande och ganska allvarlig arbetslöshet i den här delen av . Jagär alldeles övertygad om alt görs satsningar med hjälp av t.ex. denna nya fond,som vpk ställer upp på, skulle vi kunna möta den lågkonjunktur som vi tror attvi har runt hörnet med en högre beredskap än om NKLJ-banan läggs ned. Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på frågorna 1989/90:438 och 441 om upprustning av Prot. 1989/90:94 Blekinge kustbana 19 Kommunikationsminister ; Svar på frågor harfrågat mig när regeringen kommer all infria löftet om ett vidgatlänslrafikanslag ä 150 milj. kr. för upprustning av Blekinge kustbana. har, mot bakgrund av atl det i regeringensproposition om särskilda regionalpolitiska insatser i (1989/90:66)sägs att en särskild satsning skall göras pä Blekinge kustbana, frågat mig omregeringen menar att de 160 miljoner som finns med i planeringsramarför fördelning av länstrafikanslaget är en sådan satsning. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. pågår arbetet med atl fördelalänstrafikanslagel . Som en del i detta arbete harvägverket presenterat planeringsramar för anslaget under motsvarandeperiod. I dessa ramar ingår ett anslag lill pä 160 milj. kr De avvägverket beslutade ramarna år en del i den planeringsprocess som kommer altutmynna i fastställandet av länstrafikplanerna. Beslutsordningen är sådan atl det är som, isamråd med , skall fastställa planen för länet. Skulle dessa bådainte komma överens hänskjuts frågan till regeringen. kommer, via länstrafikanslaget, att få elt bidragpå 150 milj. kr. fördelat till upprustning av kustbanan, dettaförutsatt att regionen beslutar salsa på fortsatt järnvägstrafik. Det exaktabeloppet som därutöver kommer att tillfalla för investeringar i vägarm.m. kan jag inte uttala mig om. Detta får avgöras utifrån en sedvanligsamhällsekonomisk bedömning av olika projekt. 20 (); Jag lackar kommunikationsministern för svaret. Detta är upprörande. Regeringen, slatsminislern ochkommunikationsministern står inte fast vid de löften som har givitsbeträffande upprustningsbidraget till kustbanan. I samband med eninterpellalionsdebatl om Blekinge kustbana uttalade GeorgAndersson att ett bidrag om 150 milj. kr för upprustning av banan kommer altlämnas om man i regionen beslutar sig för att satsa på fortsatt järnvägstrafik.Vidare uttalade på direkt fråga från mig all ramen förlänstrafikanslagel i skulle vidgas. Dessa båda uttalanden kan inte uppfattas på annal sätt änatt det är fråga om nya pengar Någon reducering av del normalalänstrafikanslaget var det inte fråga om. 1 propositionen om det s.k. Blekingepaketel uttaladestatsrådet att regeringen har ansett att en sårskild satsningskall göras på Blekinge kustbana. Detta innebär alt om regionen övertartrafikeringsansvarel kommer ett årligt driflbidrag alt lämnas under tio årVidare kommer 150 milj. kr fördelat på en femårsperiod att lämnas förupprustning av banan, om regionen satsar på fortsatt järnvägsdrift. Alla besked, , tyder på atl del är fråga omnya pengar för upprustning. Så har också länet uppfattat det. Inga nya pengar till kustbanan. borde takonsekvensen av sitt agerande att ha undanhållit sanningen i den härfrågan. De av föreslagna LTA-anslagen motsvarar i dagenspenningvärde vad vi har . Man vill också begränsa det utlovadeårliga driflbidragel i del samlade avtal som skall träffas för transportrådel.Man vill tillhandahålla 20 milj. kr om medel finns tillgängliga. vill jag habesked frän om varför inte berättade hela sanningenför mig Står regeringen fast vid sitt löfte om elt tioårigtdriflbidrag lill kustbanan med 20 milj. kr ? AnL 21 (vpk): Tack för svaret! Jag delar uppfattningen atl delta är en upprörandebehandling av en befolkning och en mycket viktig fråga, . Härhar vi försökt atl ställa frågor, interpellerat och diskuterat för alt få framde rätta beskeden och för atl testa om löftena om friska pengar till Blekingekustbana var riktiga och ägde sin grund. meddelar attdet blir inga nya friska pengar Jag tror att jag har svaret på varför vi harbehövt möta alla dessa underliga turer I tidningen finnsett TT-medde-lande apropå den nya stora regionalpolitiska proposition som RuneMolin för regeringens räkning har presenterat. Där slår alt regeringspolitikenhar fått en EG-anpassning. Därför har anlalel stödområden skurits ned och allatankar på nya områden i sydöstra lagts i papperskorgen. för atl förtydliga alt han tror alt förslaget skulle ha accepterats avEG. Har det gått så långt, trots alla löften som har givils omnya friska pengar till Blekinge kustbana, alt EG redan intervenerar i densvenska regionalpolitiken så att regeringen inte vågar ge pengar till Blekingekustbana? Desto mera upprörande är det atl regeringen i årbeslutat att göra om banan, dvs. flytta över del statliga ansvaret från enslomjärnväg till en länsjärnväg. Visste regeringen redan då att detta var pägång och alt EG skulle förbjuda nya pengar till Blekinge kustbana? tar i så han nästan spricker Tadellugnt, ! "Upprörande, står inte fast vid sinalöften", säger , och instämmernaturligtvis i skallet. Del är alldeles klarl alt vi har utlovat ett bidrag på 150milj. kr lill Blekinge kustbana, fördelat . Atl det skulle ske inomramen för länstrafikanslaget är också alldeles klart uttalat. Del har inteskett någon ändring i detta avseende. Det totala irafikanslaget kan jag inteuttala mig om vare sig för eller för någol annat län. Med deramar som har salt upp i sin plan för samtliga län har fastslagitsatt det är fem län som får anslag av ungefär samma storlek som det anslag somBlekinge har tilldelats. Ett av dessa län har fått ett anslag på endast 50milj. Det är nyapengar som får för kustbanan under förutsättning att manbestämmer sig för att driva den. Det totala beloppet är inte slutligen avgjort.Regeringen kan inte uttala sig om det exakta beloppet. Om saken kommerlill regeringens prövning genom överklagande får regeringen anledning alt då laställning till della. Jag vill bara säga atl jag självfallet utgår ifrån att 10milj.