prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — Detfanns många sammanblandningar, grumligt tänkta tankar m,m, i den enkät somskickades ut från , Av den anledningen fick inan också desvar man förtjänade, Iett uttalande i anledning av enkätsvaren framhöll rådet att det är mycket svårtatt tolka den egentliga innebörden av svaren. Rådet sade också att det ärviktigt att debatten breddas och fördjupas och att rådet ser det som en viktiguppgift att medverka i det arbetet och avser att återkomma i frågan. Av denanledningen tycker jag personligen att det är naturligt att följa DanielTarschys i hans reservation 3, i vilken han begär en utredning av frågorna. Angående det särskilda yttrande som m.fl. har lämnatvill jag säga följande. Liksom tillhörde jag dem som här iriksdagen under förra perioden in i det sista motarbetade lagen omhjärnrelaterade dödskriterier. Vi var faktiskt 90 reservanter mot det beslutsom då fattades. Jaghar också personliga upplevelser och erfarenheter av den oro och demissförstånd som bredde ut sig i samband med diskussionerna. Jag instämmeralltså helhjärtat i den bedömning som görs i det särskilda yttrandet. 1989/90:12 18oktober 1989 ANITASTENBERG (mp); Ja, det finns ett medicinskt-eliskt råd, I det rådet finns allapolitiska partier utom representerade. Därför hoppas jag attmiljöpartiet skall få göra sin stämma hörd även där, för vi är mycket intresseradeav de etiska frågorna. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas ,) betänkande 1989/90;JoUl Jordförvärvslagen, Del ärförvisso ett stort steg från föregående ämne till att diskuterajordförvärvslagstiftningsfrågor, men vi får väl försöka. Jordförvärvslagen ären av de lagar som kraftigt, kanske rent av kraftigast. Prot,1989/90:12 inskränkeräganderätten till mark. Trots att lagen har liberaliserats så stadgas detfortfarande att staten genom lantbruksnämnderna skall få bestämma vem som skallfå köpa. eller för den delen sälja, jordbruksmark och skogsmark och tillvilket pris. Vi kan naturligtvis försöka lagstifta om mycket, men vikan inte lagstifta om allt. Lika omöjligt som det är att lagstifta om i vilkenriktning vattnet skall rinna i en älv eller en flod, lika omöjligt är detfaktiskt att försöka förta sambandet mellan tillgång och efterfrågan på vissavaror och produkter - i del här fallet tillgäng och efterfrågan påjordbruksmark. Jag skulle vilja säga att just jordförvärvslagsliflningen är ettexempel på ett sådant misslyckande. Det är precis lika misslyckat somsocialdemokraternas försök alt komma till rätta med bostadsmarknadsproblemengenom lagstifining. Det har gått lika illa med effekterna av jordförvärvslagensom med lagstiftningen på bostadsmarknaden. Vi har inte kommit till rätta meden hög prisbildning - vi har fortfarande lika höga priser. På bostadsmarknadenfinns en svart marknad, och jag vill påstå att vi har eller håller på att få ensvart marknad också på jordbruksfastigheter. Vi har en fastlåst marknad. Denhär lagstiftningen innebär naturligtvis ett lågt utbud och en myckel lågomsättning på jordbruks-fasligheter. Detta är inte till nytta för jordbruksnäringen i sinhelhet. Del är naturligtvis viktigt att det finns en omsättning och enfungerande marknad även på det området. Del är mot den bakgrunden man skall se att vi moderaterlänge, envist och konsekvent har drivit förslag om liberalisering avjordförvärvslagen. Vi vill ha en i princip fri marknad, framför allt förfysiska personers mojligheter att köpa fasligheter. Vi tycker inte all det kan vara rimligt alt politikergruppi lantbruksnämnderna skall bedöma huruvida del pris på en fastighet somöverenskommits vid en uppgörelse mellan två parter är skäligt. Vi tyckerknappast alt det är möjligt för samma polilikergrupp att bedöma huruvida enköpare är kapabel alt bruka en jordbruksfastighet i framliden, att bedöma hansyrkeskunskaper. Vi tycker inte alt det är möjligt för samma grupp att bedömahuruvida det är troligt att vederbörande köpare kommer att bosätta sig päfasligheten eller inte - etc,, etc. Det finns många sådana regler somlantbruksnämnderna har all gå efter när det gäller att medge eller vägraförvärvstillstånd. har också en statlig utredning, genomenmansutredaren professor , l.o,m, anammat våra moderata förslag pådet här området - eller skall jag säga på det här området också. Han har i sinutredning påvisat avigsidorna med den gällande jordförvärvslagstiftningen, ochhan har bevisat all den faktiskt har gjort lantbruksnäringen större skada ännytta. Det finns alltså, menar vi från moderat håll, starka skälsom talar för att förvärvsprövningen för fysiska personer äntligen skallavskaffas. Däremot tycker vi. av skäl som vi har redovisat i vår motion, attdet fortfarande skall vara så all juridiska personer - då talar jag inte om småjordbruk där enskilda har bildat bolag, utan om stora juridiska personer-skallha krav på sig att få förvärvslillstånd. Sådana köp skall alltså prövas även ifortsättningen. Kanske det rent av är så att sådana förvärvsprövningar börskärpas i fortsättningen. Mot bakgrund av detta ber jag att få yrkabifall till vår reser- Prot. 1989/90:12 vation3. (vpk); Jordförvärvslagen När talar om frihet är det somvanligt penningens frihet de menar. är det faktiskt sä att en skickligjord- eller skogsbrukare inte nödvändigtvis är utrustad med en fel plånbok. Avden anledningen tycker vi i vpk alt det är viktigt inte bara attjordförvärvslagsliflningen bevaras ulan också att den skärps. Jordförvärvslagen har sin bakgrund i en lagstiftning frånbörjan av seklet, som förbjöd bolagsköp av jord- och skogsbruksfastigheter. Denlagstiftningen tillkom för att förhindra det s.k, baggböleriel, dvs, att storabolag köpte upp mark från fattiga småbönder. När lagen äntligen stiftades vardel emellertid för sent - som vanligt, frestas man att säga - för då hade redanen enorm omfördelning av mark ägt rum. Denna lagstiftning har åtskilliga gångerreviderats. Syftet med lagen har varit att främja familjejordbruk och attbevara ett samband mellan boende och brukande, att underlätta en nödvändigrationaliseringsprocess inom jord- och skogsbruk samt att förhindra isamhällets ögon olämpliga förvärv, t,ex, förvärv som sker i spekulationssyfte. skedde en större förändring av den härlagstiftningen, då den regionalpolitiska ambitionen gjordes än tydligare.Dessutom infördes en prisprövning. Förvärv där priset bedömdes som alltförhögt i förhållande till egendomens värde skulle inte accepteras. Detta skeddemot bakgrund av den snabba prisstegring på jordbruksmark som hade ägt rum. Detvisade sig också att priskonlrollen hade en lillbakahållande effekt påpriserna. Men 1987 mjukades de här reglerna upp. skulle förvärvbara hindras om det föreslagna priset låg "avsevärt" överfastighetens värde. Det är uppenbart all den här uppmjukningen avbestämmelserna har bidragit till en prisstegring på jord- ochskogsbruksfastigheter, Lagen är alltså i sin nuvarande utformning inte etttillräckligt verktyg för att nå de mål har salt upp, nämligen; 9 Att värna om familjejordbrukenoch stärka sambanden mellan boende och brukande. # attbefrämja rationaliseringsprocessen inom jord- och skogsbruk samt attbefrämja sysselsättning i glesbygd. Lagen behöver alltså ses över i detuttalade syftet att skärpa den, så att t.ex. spekulationsköp förhindras och såatt sambandet mellan boende och brukande stärks. Därför behöver lagenkompletteras, t.ex. med möjligheter till vitesföreläggande. Den som köptfastighet under villkor om boende men inte uppfyller detta villkor skall kunnaföreläggas vite. Detta skall kunna upprepas tills rättelse har sketteller fastigheten sålts vidare, I betänkandet hänvisas upprepade gånger - och ävenföregående talare gjorde del - till den utredning som genomfört för alt jämföra lagens ambitioner ined dess faktiska effekter. Även i denna utred ning konstateras att lagen inte förmått leva upp till sina intentioner. Del kan man sedan dra litet olika slutsatser av. Man kan ge upp intentionerna, säga 127 att lageninte behövs och avskaffa den. Eller också kan man se över lagen och lägga framförslag som gör den mer effektiv. Ett förslag, som skulle göra den mer effektivmen som inte nämns i detta belänkande, är att låta även släktförvärv beröras avlagen. De fastighetsöverlåtelser som över huvud taget berörs av lagenomfattar bara en tredjedel av dem som sker. Utredningen har blivit klar, och jag utgår frånatt med anledning av den snart kommer att behandla jordförvärvslagenigen. Inför den kommande hanteringen hade del varit mycket bra om regeringenfrån fått tydliga direktiv om ambitionen med jordförvärvslagsliflningen. Jag yrkar därmed bifall till reservationerna 1 och 2 ijordbruksutskottets betänkande. Det är reservationer i vilka man vill se tillatt sambandet mellan boende och brukande skärps samt förhindra förvärv ispekulationssyfte. arbetar en annan utredning med en översynav naturvårdslagen. Den skall bl.a. se över biotopskyddet, som är obefintligt.En aspekt av detta tas upp i motion 307 om ädellövsskogarnas svaga skydd. Vpkdelar motionärernas uppfattning, att det las alltför litet hänsyn till naturvården.Men vi är inte övertygade om alt förslaget till lösning i motionen är delrätta. Vi har därför avstått från att yrka bifall till motionen och hoppas istället att den pågående utredningen skall lägga fram förslag som stärkernaturvårdshänsynen i lagstiftningen. Vi hoppas att också snart få återkommatill en diskussion här i kring naturvårdshänsynen. Jag skall inte glädja kammaren med ett 15minuter långt flammande tal om jordförvärvslagen. De som jag ärantecknad för på talarlistan är en beklaglig felskrivning. När man talar om jordförvärvslagen, tycker jag att manskall tala om livskvalitet. Det positiva som jordförvärvslagen vill uppnå närdel gäller alt förhindra köp i spekulationssyfte är att ge större möjligheterför människor att bosätta sig på landsbygden och att driva egna förelag, vilketkanske kan vara roligare än alt vara anställd, utredning, som faktiskt inte var klar förstagången vi behandlade dessa frågor, talar om att jordförvärvslagen harmisslyckats i många av sina intentioner. Bl,a, sägs att jordförvärvslagen isina rationaliseringssirä-vanden kan ha bidragit till en avfolkning avlandsbygden och att prisprövningen inte fungerat så effektivt. Vad man enligt min mening bör se på är inte alt ta bortmålsättningen i lagen om att fastigheterna inte skall bli alltför dyra, utandet är att försöka få fram nya medel med vars hjälp problemen kan lösas. I ett särskilt yttrande till betänkandet har vi utvecklatdetta. Vi har tyvärr inte väckt någon motion i ämnet. Vi föreslår att bo- ochbrukarprincipen skall gälla även för släktförvärv, I utredningen påpekas ocksåatt det stora problemet faktiskt är de många köp som aldrig prövas. Människorärver en fastighet och låter den helt enkelt förfalla genom att de bosätter signågon annanslans i landet. Del riktiga måste vara alt människor som vill drivajord-och skogsbruk skall få chansen alt göra del genom alt förvärva sådanafastigheter. Iutredningen sägs vidare att detta med bokrav är något som skulle fungeraeffektivt. Vi i går längre och säger att bo- och brukarprincipenskall gälla och skärpas. Det handlar reservation 1 om. Denna princip skall ävengälla släktförvärven. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. Reservation4, som egentligen är en centermotion, ställer vi oss också bakom. Den handlarom att kyrkans och domänverkets mark skall säljas av till enskilda jord- ochskogsbrukare som behöver kompletteringsmark. Det kan vi instämma i, och det ärockså med i våra program. Men vi anser också att sådan mark även kan gå tilldem som över huvud taget inte har någon mark. Det blir kanske i framtidenmöjligt för människor som vill ägna sig åt skogsbruk att starta rena, småskogsbruksföretag, något som inte finns . Vivill egentligen gå ännu längre och säga att detta även skall gälla de storabolagens mark. Men har kyrkan och domänverket så mycket mark all det ärlämpligt att börja där. Tillslut skall jag säga några ord om den reservation som berörde,nämligen den om ädellövskogarna. I fråga om dem har vi ett särskilt gemensamtyttrande. Motionären tar upp en mycket viktig fråga, nämligen attädellövskogen har ett alltför svagt skydd. Det har visat sig attädellövskog har avverkats där den inte borde ha fått avverkas. På sådanaplatser har man planterat något helt annat, vilket beror på att man har fuskatmed beståndsbegreppet. Detsaknas något mycket viktigt i vår naturvårdslag, nämligen ett biotopskydd. ISverige kan vi fridlysa växter och djur. Man får alltså inte slå ihjäl djureller plocka ovanliga blommor. Men det finns inget skydd för de hotade växt-och djurarternas miljöer. Vi menar att det är något som man måste ändra på. Ensådan typ av skydd finns redan i och även i i en lag som heterEndangered species act. planerar att lägga fram etteget lagförslag om biotopskydd. Vi tror nämligen alt den utredning som arbetarmed en ny naturvårdslag kan behöva litet hjälp, idéer och uppslag för att kommavidare. Den nuvarande jordförvärvslagen kom till 1987. Det var socialdemokraternaoch som i huvudsak stod bakom formuleringarna i den, även om vifick göra vissa eftergifter. Det är möjligt att det är dessa som har gjort attdet har varit svårt att nå upp till lagens målsättningar, något som bl.a.Sören har påpekat i sin utredning. Vivill peka på två saker i betänkandet, nämligen till att börja med frågan om attskärpa kraven för boende och brukande, något som redan har berörts av bl.a.Annika . Det är mycket viktigt för att bevara en levande landsbygd. Ettkrav som vi har fört fram och återkommer till är att det skallfinnas möjlighet att hävda villkor för att en köpare skall få bruka enfastighet och bosätta sig på den. Vårt förslag är att det skall vara förenatmed vitesföreläggande om vederbörande inte bosätter sig där. Denandra frågan gäller en sak som kom bort i och med beslut. Det fannstidigare en paragraf, som stadgade att förvärv som kom till huvudsakligen ikapitalplaceringssyfte kunde förvägras. 1989/90:12 18oktober 1989 9Riksdagens protokoll 1989/90:12 alltså,och därefter har det nog gjorts flera förvärv i rent kapitalplacerings-syfte. Det går en våg av liberalisering över landet, och detinnebär att man i många sammanhang strävar efter att flytta inflytandet frän depolitiska instanserna till penningen. Detta står naturligtvis delvis i stridmed de politiska mål som vi har anledning att sätta upp. Ett livskraftigtjordbruk är grunden för en levande landsbygd. För någon vecka sedan kom det en utredning frånriksrevisionsverket som visar alt lönsamheten i det svenska jordbruket är sämreän vad inan hade trott och som framgått av tidigare redovisningar. Jag tror altdel är viktigt att jordbruket får en möjlighet att bedrivas på ettföretagsekonomiskt riktigt sätt. Därför kan man inte heller borlse från all endel jordbruk behöver förvärva lillskottsmark för att bli mer rationella.Samtidigt finns naturligtvis ett intresse alt bevara enheter där människor kanbo, sa att man bevarar befolkningen på landsbygden. Del gäller att hitta denrätta avvägningen mellan de här bägge frågorna. Del förslag om alt helt slopa prisprövningen som SörenWibe lägger fram i sin utredning försvårar för jordbruket att behållajordbruksmarken, som del gynnar personer som bara ser jordbruket somett placeringsobjekt. Jordbrukets dåliga lönsamhet gör all detinte har möjlighet att betala de höga priser som skulle bli fallet omprisprövningen helt försvinner. Därför anser vi att det är ett oacceptabeltförslag att ta bort den heh. Det kan ju finnas anledning att fundera litet över den härutredningen, eftersom frågan sannolikt kominer tillbaka till vårriksdagen isamband med att det skall fattas ett mera övergripande beslut omjordbrukspolitiken, I utredningen hävdas bl,a. alt om en köpare är beredd attbetala ett överpris för en jordbruksfastighet, skall köparen själv få svara förföljderna. Den utsagan av utredaren lyder på alt han har uppfattalprisprövningens syfte helt och hållet fel. Det har aldrig varit meningen attprisprövningen skulle skydda spekulanterna från att betala ett för högt pris.Utgångspunkten har ju varit att man skall skydda de aktiva brukarna mot att delkominer en aggressiv köparstorm från dem som bara vill placera pengar ijordbruksfastigheter. På en punkt har jag anledning att dela uppfattningen iWibes utredning, och del är när han visar på alt bolagsägd skogsmark pä intetsätt är mer aktivt brukad än den privatägda skogen. Det stöder vår uppfattningi att det privata skogsbruket bör tillföras mark genomutförsäljning av domänverkets och kyrkans skog. Den frågan har vi tagit upp i reservation 4, och frågan ombrukarsamban-del och kapitalplaceringen har vi tagit upp i reservationerna 1och 2. Jag yrkar bifall till de reservationerna. () replik: Ett par kommentarer. Prisprövningen är enligtmin uppfattning lika mycket en fråga för säljarparten som för köparparlen.Varför skall det vara pä det viset alt just de lantbrukare som har slitit imånga år och som vill sälja eller har velat sälja sina fastigheter de gångnaåren inte skall få göra det till de priser som den s.k. marknaden är beredd attbetala? tycker förmin del all det är stötande att straffa de brukare som i det här faktiskt mångagånger har sin pension förberedd. När det gäller de kapitalstarka köparna som spekulerarskulle jag nog vilja påslå att det finns många exempel på att just de köparnahar berikat den landsbygd som de befaras bidra till att avfolka. De har isjälva verket i många fall tillfört näringen nytt kapital, de har rustat uppgårdar och sett till alt dessa så att säga har fått nytt liv och nya boendeutöver dem själva. I de flesta fall är köparna faktiskt ute efter alt förstoch främst bo där själva. Sedan kan man alltid diskutera om det är nödvändigtalt de handgripligt brukar gården själva eller så alt säga låter bruka den.Regleringar föder alltid nya regleringar, och jag upprepar vad jag sadetidigare, alt jag finner det synnerligen svårt för en lantbruksnämnd att bedömatrovärdigheten när en köpare säger sig ämna flytta till gården. () replik: säger att det skulle vara ettstraff för säljaren att inte kunna la ut ett pris på en spekulativ marknad. Detkan rimligen aldrig vara något straff, och vi har heller inte velat sältamarknaden ur spel. Men vi tycker att del är rimligt all man har en sundmarknad, där köparna får konkurrera på något så när lika villkor och därjordbrukets avkastnings-möjligheter är den viktigaste grunden förprissättningen på fastigheterna, inte vissa människors tillgång på s,k. Jag tror all de flesta säljare inser alt det här är viktigt. Vi har konstaterat alt efter 1987, efter det alt vilättade på lagstiftningen, har - trots att lönsamheten i jordbruket har sjunkit- priserna stigit från så där 1,3 ä 1,4 gånger taxeringsvärdet till i stortsett två gånger taxeringsvärdet i snitt. Del finns väldigt stora regionalaavvikelser. 1 arbetsgruppen om livsmedelspolitiken, som lämnar sinrapport , diskuteras ganska intensivt frågan om attjordbruksmarken är för högt värderad och alt det är ett bekymmer i det härsammanhanget. Man avser från socialdemokratiskt håll att lägga fram förslag somskulle innebära att priserna sänks och all avkaslningsvärdet på jordbruksmarkendramatiskt skulle sänkas. Om man i det lägel går in med politiska beslut sominnebär att vi släpper in ytterligare köparkategorier, kommer det att innebäraatt spännvidden, som kan vara ett bekymmer på sina håll, blirmycket större. Det är en sak som i varje fall vi från inte villvara med att befrämja. Sedan häller jag med om att del kan varabra att del sker en omsättning pä fastigheter. Naturligtvis är det bra att nyamänniskor kommer ut i bygderna. Det är alldeles rätt. De tillför kanske nyttkapital, nytt liv, nytt boende. Men det är ju inget förbud alt köpafasligheter. Det är bara det att man skall kräva av dem som köper att de skallbosätta sig där och gärna också bruka fasligheten. Den som bosätter sig på fastigheten har nog sällan haftnågot bekymmer att få förvärvslillstånd, om man inte - - sett altköpet tillkommit i rent kapitalplaceringssyfte. Jag tror alt del vore bra atttillföra en sådan bestämmelse även härefter. ÅKESELBERG(s); Del belänkande som vi nu behandlar bygger påett antal motioner. Som sagts, började den lagstiftning som gälleralt tillämpas . Intill dess hade fastighetspriserna istort sett legat stilla , och köp och försäljning hade i väldigt storutsträckning stagnerat. Det ledde till att regeringen lät göra en översyn avlagen, med en proposition som följd. Som sade, fattades sedanbeslutet i stor enighet. Man skulle göra det lättare för människor att få köpajord- och skogsbruksfastigheter. Man tonade ner kravet påstrukturrationaliseringar för att kunna få ut fler människor pä landsbygden.Det var baklanken. Man lät också prisprövningen få mindre betydelse. Att jordförvärvsfrågorna är viktiga och angelägna attdiskutera märker vi närmast genom att de är uppe till debatt i den här kammareni stort sett varje är. Det är i och för sig inte sä konstigt, eftersom de harstor betydelse, framför allt för vår landsbygd. Frågan om vem som skall fårätt att förvärva mark kan vara värdeladdad. Det handlar inte baraom ägandet i sig, utan om många andra aspekter t.ex. att över huvud taget få booch verka på landsbygden. Det kan röra sig om rätt till jakt och flske. Naturvården kommer också in i bilden. Skattepolitiken ärett annat område som har stor betydelse för jord- och skogsbruksnäringen. Det är angeläget att de som förvärvar jord- ochskogsbruksfastigheter verkligen gör det i akt och mening att bruka dem ochutöva aktiviteter som främjar fortsatt utveckling på landsbygden. Det harmycket stor betydelse för landsbygdsutvecklingen vem som äger mark och vem somfär förvärva jord- och skogsbruksfastigheter som den nuvarande jordförvärvslagen harvarit i kraft, har det förekommit prisökningar på fastigheter. Om denutvecklingen skulle få fortsätta ohämmat och gå för långt, skulle vi få enprisbild som säkert skulle göra det svårt för unga människor som vill ägna sigåt jord- och skogsbruksnäringar att kunna göra det. Det skulle även fördröjaoch försvåra en del generationsväxlingar. Prisbilden är dock ingalunda entydig. Skillnaderna ärstora, beroende på var man beflnner sig i landet. Vi kan ta del exempel påregionala skillnader som finns i betänkandet - i övre och iGötaland. Del är vidare betydande skillnader mellan de tätorlsnäraområdena och de som ligger en bit in ilandet, I lantbruksnämnden.där jag självhaft förmånen att få verka, kan man se att de fastigheter som ligger nära destora tätorterna har fått en annan intressekalegori. Enligt de undersökningarsom lanl-bruksslyrelsen har gjort beror prisökningen när det gällerskogsfastigheter i huvudsak på ökade virkespriser. Till betänkandet har 4 reservationer fogats. Det är någotförvånande. för utformandet av det framlida jordbruketkommer att lägga fram sitt betänkande för regeringen. Regeringenhar också låtit göra en översyn av jordförvärvslagstiftningen, och det ladesfram ett förslag i . De här frågorna kommer således tillbaka tillriksdagen för beslut. Jag tycker att det vore ett märkligt förfarande om manskulle göra förändringar i lagstiftningen innan de jordbrukspoliliska målen har lagts fast och innanförvärvslagstiftningsöversynen har varit ute på remiss. Reservationerna1 och 2 från , vpk och handlar om priskontrollen ochvillkorsuppfyllelsen. Mot bakgrund av att jordbruksministern låtit göra enöversyn av lagstiftningen som är under beredning och som dessutom skall ut påremiss, finns del ingen anledning att göra någotriksdagsuttalande i den här frågan. Dessutom är, som jag har sagt tidigare,livsmedelspolitiken under omprövning och beslut kommer . Reservation3 handlar om förvärvsprövning för fysiska personer. Det är också en fråga somkommer att behandlas i samband med den fortsatta behandlingen av översynen somjag har nämnt. Det skulle dock medföra inånga problem och vi skulle få enannan ägarkategori om man helt tog bort förvärvsprövningen för fysiskapersoner. Jag yrkar därför avslag på reservationen.