prot · GD0929 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:29 Förhandlingarna leddeslill en början av förste vice talmannen, 1§ Justering av protokoll Svar på interpellationeroch fråga 2§Meddelande om svar på interpellationerna 1989/90:1, 5, 14, 18 och 19 Statsrådet är sjuk och kan därför inte vid utsatttidpunkt besvara de angivna interpellationerna. Hon har därför bett mig meddelaall hon avser all besvara dessa interpellationer den II december. 3§ Svar på interpellation 1989/90:27 om kriminaliteten bland invandrarna har- mot bakgrund av invandrarnas socialasituation - frågat mig dels vilken bedömning jag gör av orsakerna till, som hansäger, "invandrarnas höga kriminalitet", dels vad jag länker göra föralt angripa orsakerna. Jagdelar rent allmänt Chrisopoulos uppfattning om det nära sambandet mellanindividers brottslighet och de sociala förhållanden som individerna leverunder. Jag kommer också i milt svar alt utgå från della. Del innebär att jaghär inte kommer att beröra t,ex, åtgärder mot brottslighet från rättsväsendeteller kriminalvården. Låtmig börja med atl konstatera att del inte finns några klara belägg för allinvandrare generellt sett är mer kriminella än andra. Del finns visserligenvissa undersökningar om brottslighet hos gruppen "utländskamedborgare" som visar att denna grupp när del gäller vissa brott har enoproportionerligt hög kriminalitet. Men dessa undersökningar är på många sättoklara. Del gör alt man inte kan dra några säkra slutsatser. Men jag medgergärna atl 1Riksdagens protokoll 1989/90:29 Svar på interpellationer och fråga del finnstecken på all invandrare är överrepresenterade i vart fall när det gäller vissabrottstyper. Det är vikligl all få klarhet i omfattningen avbrottsligheten bland invandrare. I två planerade projekt hos brottsförebygganderådet avser man atl studera bl.a. invandrarungdomars brottslighet. I sambandmed ell av dessa projekt räknar man med atl kunna analysera orsakerna lilldenna brottslighet, vilket kan underlätta det brottsförebyggande arbetet. Det faktum all vi inle med säkerhet kan uttala oss omomfattningen av invandrares kriminalitet gör atl del också är svårt atl dranågra säkra slutsatser om orsaken till den. Man kan alltså inte, som AlexanderChrisopoulos antyder, säga atl en isolerad faktor - nämligen "socialutslagning" - leder till kriminalitet bland invandrare. Det finns ellstort anlal faktorer, knutna till såväl individen, familjen som samhället, sombidrar lill kriminalitet i allmänhet. För invandrare är del sannolikt så, altdel finns vissa ytterligare faktorer med samband lill självaulvandringssilualionen som kan bidra lill kriminalitet. När del lill en början gäller faktorer som kan leda lillbrottslighet och som har direkl samband med individen är del uppbenbarl alt detfinns ell samband mellan alkohol- och narkotikamissbruk och brottslighet.Delta gäller ju inle minst våldsbrotlsligheten. Missbruk finns sällan som ett isolerat problem hosindividen. Missbrukaren saknar ofta egen bostad, är ofta arbetslös och harofta psykiska problem. Den sociala kontrollen över ungdomar, som tidigareutövades av familj, anhöriga och vänner, har under 1900-lalel i ökandeutsträckning kommit alt bli en uppgift för samhället och dess institutioner.Detta, sammanlaget med en allmänt mera tillåtande attityd gentemot barns ochungdomars beteenden, kan också ha spelal en roll i sammanhanget. Sannolikt kan även vissa samhälleliga brister ha bidragitlill kriminalitet. Möjligen har l.ex. skolan och inle haftmöjligheler atl gripa in tillräckligt tidigt och med tillräcklig effektivitetmol sådana barn och ungdomar som visat tendenser lill dålig social anpassning. Till dessa allmänna faktorer kan läggas vissa förinvandrare specifika faktorer. Många invandrare som kommer lill harhaft svåra upplevelser tidigare. De kan ha torterats eller upplevt hur derasföräldrar har torterats. De kan ha påverkats av all ha levat under materielltmyckel svåra eller politiskt myckel osäkra förhållanden i sina hemländer. Menäven en exilsilualion i sig kan i många fall påverka invandrare negativt. Enlång väntan på uppehållstillstånd eller på placering i en kommun med arbeteoch bostad kan sälta djupa spår hos individen. Det svenska kullurmönstrel kan i grunden skaka ominvandrarfamiljen och dess sätt alt fungera. Andra mans-, kvinno- ochföräldraroller, liksom de ofta orimliga krav som ställs på invandrarbarn somförmedlare mellan föräldrarna och del svenska samhället, utsätter oftainvandrarfamiljer för svåra påfrestningar. Det har rapporterats atl flerainvandrargrupper har mycket hög skilsmässofrekvens. Del är givet atl alla dessaförhållanden kan påverka enskilda individer. När det gäller åtgärder för all angripa orsakerna tillinvandrares kriminalitet vill jag i första hand, precis som när det gällerorsakerna lill deras krimi- nalitet, sälla in frågan iett större sammanhang, nämligen frågan om åtgärder mot brottslighet över huvudlaget. Jag tänker då både på åtgärder som syftar till att förbättra individenssociala situation och på rent brollsprevenliva åtgärder. I båda fallen måsteåtgärderna i första hand ha en allmän inriktning. Detär grundläggande att föra en fortsalt allmän välfärdspolitik för elt rättvistsamhälle där alla har t.ex. bostad och arbete. Detär viktigt alt flyktingar ges möjligheter alt snabbt integreras i del svenskasamhället. Isolering och ulanförskap kan leda till dålig självkänsla och bidratill sådana sociala problem som kan vara en grogrund för brottslighet.Huvudprincipen är all invandrares situation i samhället skall lösas inom denallmänna välfärdspolitiken. I vissa fall kan det emellertid vara nödvändigtmed särskilda åtgärder för alt invandrare skall ges likvärdiga möjligheler ochförutsättningar som andra. Sådan positiv särbehandling sker också på mångaolika områden. I betydande utsträckning sker delta genom insatser i enskildakommuner och landsting, t.ex. när del gäller skolan, barnomsorgen samt hälso-och sjukvården. Men det görs också direkta statliga insatser, l.ex. slödel lillinvandrarnas riksorganisationer och de riktade resurserna för att underlättainvandrares situation på arbetsmarknaden. Jagkan också nämna all den tillsatta ungdomsutredningen har fått i uppdragatl utreda invandrar- och flyklingungdomars situation och - om så bedömsnödvändigt - föreslå åtgärder som kan motverka atl dessa ungdomar missgynnas,särskilt i fråga om utbildning, arbete, bostäder och fritidssysselsättning. Arbetetatl förbättra den sociala situation som många invandrare lever i är svårt menviktigt. Det är svårt, därför alt det inle finns några enkla, snabba lösningar.Vi är hänvisade lill ett fortsatt långsiktigt arbete på många olika områden,där vi i stor utsträckning även saknar kunskap. Och del är viktigt, därför attvi inte kan acceptera atl en stor grupp människor riskerar all ställas utanförsamhället. Vi har alla ett ansvar för atl en sådan ulveckling förhindras. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga (vpk): Jag tackarinvandrarministern för svaret. Jag tycker att det är positivt allinvandrarministern delar min uppfattning om del nära sambandet mellanindividers brottslighet och de sociala förhållanden som individerna leverunder. Man skall inte förliga statistik och fakta som pekar på en överrepresentationbland invandrare när del gäller vissa brottstyper. Ser man de uppgifterna somen varning för en oroväckande samhällelig utveckling, är den öppna debatien denenda möjligheten atl angripa problemen. Frånvpk:s sida har vi försökt varna för den sociala situation och denutslagning som invandrare och framför allt invandrarungdomar utsätts för. Vihar försökt påtala den yrkesmässiga segregation som kännetecknarinvandrargruppen. Myckel stora delar av invandrargruppen är sysselsatta inomlågavlönade serviceyrken. Vi har varnat för den sociala, utbildningsmässiga,ekonomiska, men även bosladsmässiga segregation som kännetecknar invandrare.Lägger man därtill det faktum alt ungdomar har en benägenhet atl ärvaföräldrarnas sociala och ekonomiska status, ler sig framtiden förinvandrarungdomarna mörk. Svar på interpellationer och fråga Det är ingen tillfällighet all invandrarna har dubbelt såhöga arbetslöshetssiffror som svenskarna, och atl invandrarungdomarna har merän dubbelt så höga arbetslöshetssiffror som de svenska ungdomarna. Lägger mandärtill den slora och allmänt kända diskrimineringen som pågår på arbetsmarknadenoch som drabbar invandrarungdomarna - som ofta har otillräckliga kunskaper isvenska och en bristfällig och kluven identiletsutveckling -kan man lala omfara för social utslagning. Delta är inle, som invandrarministern påstår, en isoleradfaktor, utan det är summan av den sociala situation som dessa människorbefinner sig i. Den har ell klart samband med brottsligheten, vilketinvandrarministern också medger. Hur skall man angripa problemen? Vad tänker regeringen ochinvandrarministern göra? Invandrarministern nämner i huvudsak trehuvudfaktorer. För det första görs det redan en hel del av olika kommuner ochlandsting. För del andra förekommer statliga insatser som stöd lillinvand-rarorganisalioner. För del tredje är huvudprincipen alt man skallangripa problemet genom den allmänna välfärdspolitiken. Stödet till invandrarorganisationerna, invandrarministern,har minskal rejält . Att förbättra deras ekonomiskasituation och uppfylla motsvarande förutsättningar är mycket viktigt när detgäller all tillvarata invandrarnas intressen. Sädana insatser är nästintillobefintliga . Det har gäll så långt all de vägrar alt tala medinvandrarverket om den positiva verksamhet som de kan bedriva. I motsvarandegrad har invandrarverket ingen som helst aktivitet när det gäller atlförverkhga den av beslutade invandrarpolitiken. Den allmänna välfärdspolitiken skulle således enligtinvandrarministern även bidra till atl förbättra invandrarnas speciellasituation. Invandrarna som grupp befinner sig i en mycket speciell situation -som jag har beskrivit tidigare i mitt anförande - på grund av all de ärinvandrare. De speciella problem som de möter uppslår därför att de ärinvandrare. Följaktligen krävs en rad speciella åtgärder som är målinriktadeför denna grupp, som utsätts för en social utslagning. Sådana förslag har vi från vpk:s sida försökt föra fram iminst lid. Invandrarministern tänker således inte vidta några speciellaåtgärder för den här gruppen. Dess problem och den situation den befinner sigi, med den eventuella kopplingen lill brottsligheten, skall lösas genom denallmänna välfärdspohliken. Hur ser den ut ? Enligt min uppfattning hållerden allmänna välfärden på atl raseras, åtminstone för den tredjedel av detsvenska folket som hamnar i en allt sämre ekonomisk och social situation. Något positivt måste komma fram ur den här debatien.Alltför ofta beskriver man inte orsakerna lill sociala företeelser, exempelvisinvandrares ökade brottslighet. När man nämner sådana fakta utan att beröra debakomliggande orsakerna bhr del elt sätt att uppmuntra rasism och ökadinvandrarfientlighet. Jag vädjar till invandrarministern att la problemet påallvar och alt försöka komma med förslag lill lösningar Interpellationen liksom invandrarminislerns svar utgår fråninvandrarnas situation. Det är förklarligt när del är invandrarministern som ärsvarande. Jag tycker dock att det kan vara värdefullt att se litet grand tillde djupare orsakerna när det gäller våldsbrotlsligheten i vårt land. hardebatten nog varit alltför grund. Mycket ofta ser man enbart lill de yttrefaktorerna. De är förvisso viktiga, men det finns kanske djupare orsaker lillbrottsligheten än avsaknaden av poliser och en effektiv kriminalvård. Motden bakgrunden tycker jag att den kartläggning som invandrarministern hargjort av en rad orsaker som kan ligga till grund för kriminaliteten hosinvandrarna är bra. är det dock mycket viktigt att vi tar reda påorsakerna. Om jag har förstått invandrarministern rätt kommer forskning att startapå området. Bl.a, diskrimineringsombudsmannen har tagit upp det faktum att viinte har haft någon tillfredsställande forskning på området. Detär också viktigt att vi ställer krav på invandrarna. Vi måste ställa samma kravpå dem som på svenska medborgare när de har begått brott. Det är visserligeninte invandrarminislerns bord, men jag tror att det var många fler än jag somupprördes av alt man i en nyligen avkunnad dom i ett våldtäktsmål utdömde enlägre straffsats eftersom gärningsmannen var invandrare. I det allmännamedvetandet anser vi nog hell klart - jag tror inte alt det råder någon deladuppfattning därvidlag - alt svensk lag skall gälla för de människor sombefinner sig i . Påsista tiden har man kunnat läsa en del intressanta artiklar som har behandlatbrottsligheten och belyst de djupare orsakerna. Jag tänker t.ex. på en artikeli av , kds. Eftersom jag delar hansuppfattning i det han framför skall jag be all få citera elt par stycken: "Jagtror att det är svensk flyktingpolitiks största misstag alt vi svenskar såmycket vänder ryggen till och inte vågar eller vill ställa frågor, inle vågareller vill fundera över vilka krav som följer med ett svenskt medborgarskap. -- Det finns allanledning, ja jag menar att det är vår självklara plikt och vårt ansvar, atl se tillså att alla minoriteter, varje enskild individ, oberoende av vilken kulturellbakgrund och vilket värdesyslem hon/han uppfostrats i, ska bibringas dendemokratiska statens människosyn. Vi har i vårt land all anledning, och måstese det som ett ofrånkomligt ansvar, att indoktrinera den demokratiskamänniskosynen. Den tillhör oawisligen vårt etiska minimum. Den har vi intebara rätt alt förvänta att nya medborgare tillägnar sig, vi har ansvar för attdetta fordras av dem." AnaMaria Narti, som själv är rumänska, skriver i en artikel i den17 november: "Ett tabu har fallit: nya statistiska rapporter börjar talaom invandrarnas brottslighet." Hon fortsätter: "Vi som kommer frånandra länder och som håller på att till hälften - eller kanske mer? - omvandlastill svenskar blir inte på någol sätt tacksamma om massmedier och myndigheteridealiserar invandrarlivet. Och förreslen: varför tala om invandrare som om detgällde en enhetlig grupp? Vi är ju inte annorlunda människor än svenskarnaomkring oss". Invandrarna lever precis som svenskarna och är enskildaindivider, menar hon. Hon talar också om det somChrisopoulos var inne på: "Terror föder ter- 1989/90:29 20 november1989 Svarpå interpellationer och fråga 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga ror, förtryck och vansinneföder brottslighet. Så länge som våldsmänniskor från hela världen kan betraktaSverige som elt paradis, där straffen är betydligt kortare än på andra ställenoch där fängelserna liknar hotell så kommer många att försöka bosätta sighär." Honavslutar sin artikel med följande ord: "Vad som behövs är ändringar i delsvenska rättssystemet och i reaktionerna på allvarliga våldsbrott och grovalagöverträdelser." Deltaär intressant, eftersom författaren själv är invandrare. Hon tycker alt viibland är litet väl flata. skall vi ju inte diskutera kriminalpolitik här. Jagtycker ändå att det är vikligl att få med della i denna debatt. Enligt kallstatistik är del tyvärr så atl invandrare, oavsett om de är kyrkobokförda häreller inte, har begått betydligt fler brott än samma population bland svenskarnakanske gör. Jag har statistik, som jag skall ta upp i mitt nästa inlägg. Jagvill uppmana invandrarministern att se lill alt man i samband med forskningendessutom går ut med massiv information om vad vårt demokratiska samhälle kräverav var och en av oss. MARIALEISSNER (fp); Frågan om invandrare och kriminalitet är en fråga som är fylld medsprängstoff. Del är därför särskilt vikligl att vi har en seriös debatl. Jagtycker alt det var mycket bra atl invandrarminislerns svar på interpellationenvar så grundläggande och alt hon var så seriös i sitt bemötande av frågeställningen. Oftaförvandlas det till en vulgärdebalt när man talar om invandrare ochkriminalitet. Alldeles för ofta används de siffror vi diskuterar som elltillhygge i flyktingdebatten för att argumentera för att invandrare och flyktingarskulle vara ett särskilt slags sämre varelser, som skulle vara mer benägnatill brottslighet, kanske av genetiska eller kulturella orsaker. Dessa argumentmåste vi bemöta med riktiga fakta och korrekta argument. Det är därför viktigtatt punktera myterna som florerar. Enmyt som florerar är all del har skett en ökning av andelen brott som begåtts avinvandrare. Enhgt den statistik jag har kunnat ta del av har andeleninvandrare bland dem som begått brott varit sedan mitten av1970-lalel. Det har alltså inle skett någon förändring på bortåt . Mendet finns också sanningar i påståendena om en mer omfattande brottslighet hosinvandrare. Del handlar lill stor del, tror jag, om sociala problem i botlen.Jag instämmer där i mycket av analys. Invandrare har enmycket högre arbetslöshet än svenskar. Invandrare och flyktingar blir, när deanländer lill , förpassade till bollenskiktet i det svenska samhället.Trots att industrin skriker efter arbetskraft får väl-kvalificerade teknikeroch ingenjörer gå arbetslösa, kanske , innan de får komma in isamhället som normala arbetstagare. Därför är det särskilt vikligl i en allmänstrategi för atl bryta denna automatik, att invandrare blir en underklass iSverige, alt man satsar mycket på alt få bort invandrarnas egen arbetslöshet,den som särskiljer sig från svenskarnas arbetslöshet. Jag skulle vilja frågaMaj-Lis Lööw om hon kan redogöra litet närmare för de åtgärder som kan varamöjliga för all ge invandrare bättre möjlighet atl komma in på arbetsmarknaden. Delfinns några områden inom brottsligheten där invandrares överrepre-senlafion ärsärskilt allvarlig. Del gäller för det första de s.k. värstingarna. Del harupptäckts atl många av de hundratalet ungdomar i som begår brott ochdriver omkring på stan, lill synes utan någon som helst tillsyn, inle harnågra fungerande pappor. En forskare som intervjuades i en dagstidning förnågon vecka sedan gjorde en mycket intressant analys. Han kopplade ihoppappabrislen med invandrarungdomars särskilda situation. Han sade alt det blirnaturligt för ungdomar från en mera utpräglad macho-kultur att överdrivamansrollen, att mansrollen blir särskilt våldsinriklad, när de inte längre harnågon riklig relation med sin pappa. Ungdomar frän mer svenska hem får kanskeen annan reaktion på en pappabrist, I botlen ligger alltså ett problem som kanskeinte är specifikt för invandrare men som tar sig ell specifikt uttryck hosinvandrarungdomar. Detandra stora problemet med invandrares överrepresentation när det gällerbrottslighet är våldtäkter. Det är hell oacceptabelt om invandrare ellerflyktingar av kulturella skäl i högre grad än andra begår våldtäkter. Vi fårinle acceptera det över huvud laget. Där kommer rättskipningen in som en viktigdel i de signaler vi skickar från myndigheternas sida lill dem som begår dessabrott. Det faller i och för sig utanför denna debatt, men jag vill ändå ha sagtatl jag tycker det är fullständigt oacceptabelt atl man dömer människor mildarepå grund av deras kulturella bakgrund. I är det svensk lag som gäller.Det skall vi inte heller vara rädda att säga. Jag har stöd inte minst från deliberala invandrare vi har i . De har särskilt tryckt på att vimåste vara beredda atl våga säga alt i gäller svensk lag. Manhar inle alltid kunskap om vilka regler som gäller när man är nyan-länd flyktingeller invandrare i . Det är inte alltid så lätt atl vela all elt nej ärell nej, och inle en maskerad invit som hör till spelet mellan kvinnor ochmän. Jag vill därför fråga invandrarministern om hon är beredd alt verka föratl del i undervisningen för invandrare ule på förläggningar förs in ell momentsom handlar om de lagar och regler vi har i men också om de oskrivnalagar som reglerar umgänget, inle minst mellan kvinnor och män i Sverige.Opinionen i skall inte i onödan belastas med denna typ av misslag ochövergrepp som begås på grund av alt man inte vet tillräckligt om reglerna iSverige. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Låt mig först rent allmänt instämma i vad ,och har varit inne på, all del är viktigt attinte förliga denna fråga. Del är vikligl all vi fär en seriös debatt, som MariaLeissner sade. Det finns ingen anledning all skönmåla, bortförklara eller sopaproblem under mattan. Men det finns heller ingen anledning att överdrivaproblemen, är ofta en svår balansgång. Del var därför vikligl för migall påpeka i milt svar att del fortfarande finns många oklarheter i denstatistik som kallar för kall statistik. Del går all få framsiffror, men det finns många frågetecken bakom de siffrorna. Jag har medtillfredsställelse noterat all journalisterna själva, i nyhetsrapporteringenkring denna fråga, har rest frågor och försökt hitta en del förklaringar tillvad som ligger bakom siffrorna. Svar på interpellationer och fråga Det har varit välgörande, och jag tror att del även harbidragit till atl det har funnits ell visst mått av eftertanke i diskussionenkring dessa frågor sedan vi fick den senaste statistiken. Det finns emellertid inte heller någon anledning atlgeneralisera och svartmåla. Jag har en känsla av att att jag ger litet förenklade svar på hans frågor. Men jag tycker atlAlexander Chrisopoulos själv gör en del ganska grova penseldrag i denna debattnär han säger att invandrarungdomarnas framtid ser mörk ut. Det gör den säkertför en hel del invandrarungdomar i segregerade bostadsområden. Jag skallåterkomma senare till bl.a. detta. vet vi att många invandrarungdomarklarar sig bra och är både frimodiga och tar lill sig myckel av det som vi i Sverigekan erbjuda i form av utbildning och förhoppningsvis också framtid. Det är klart atl vi måste analysera de bakomliggandeorsakerna till brotten ytterligare, vilket jag hela liden har understrukit. Menvisst kan vi förslå alt den sociala utslagningen och segregationen har enbetydelse också för invandrarna, vi vet ju alt de har betydelse för densvenska populationen. Del finns ju egentligen ingenting som skiljer i dettasammanhang. Därför måste åtgärder vidtas, när det gäller både invandrare ochsvenskar, för att man inte skall skapa segregerade bostadsområden och för atlman skall se till att människor kominer in på arbetsmarknaden. Detta har fleratalare tagit upp här tidigare. De statliga insatser som jag redovisade varexempel på vad samhället gör på både del kommunala och det nationella planet.En av de viktigaste åtgärderna som måste vidtas för atl vi skall slippa dessabostadsområden, som i myckel stor utsträckning är ell slorstadsproblem, är atlman försöker sprida invandrarna över hela landet. Jag vill peka på att mindrekommuner i mycket slörre utsträckning än storstadsområdena lyckats integreraolika gruppers boende i olika bostadsområden. Därför är frågan om förhållandenai vad som brukar kallas invandrartäta bostadsområden i storstäderna naturligtvisviktig och aktuell i många olika sammanhang, inte minst i den s.k.storsiadsulredningen. Det andra slora problemområdet, som både AlexanderChrisopoulos och har varit inne på, är arbetsmarknaden. Jagskall under den halva minut som återstår av milt anförande försöka peka på althuvudinriktningen i den del av det åtgärdspaket som regeringen fattade beslutom , och som handlade om atl få kommunerna att nu taemot de 6000 invandrare som finns på flyktingförläggningarna t.ex., var attunderlätta de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Och huvudinriktningen ikommunernas diskussioner kring utformningen av del statliga stödet lillkommunernas flyktingmottagande i fortsättningen är ju den s.k. arbetslinjen. Dellaär väl om något elt uttryck för alt det är just invandrarnas rätt till arbeteoch möjlighet alt börja bygga upp sina liv genom atl få bostad och arbete somär den absolut grundläggande och viktigaste målsättningen i helainvandrarpolitiken . Och det har naturligtvis relevans även när vi diskuterarbrottsligheten. Med statistik kan man som bekant bevisa allt,både åt det ena och det andra hållet.