prot · GD0968 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens politiska agerande är en smula märkligt ocksåfrån andra synpunkter: 1 en storekonomisk fråga gör regeringen upp med ett parti, t.ex. med folk- Sedan satsar regeringen på hoppande majoriteter i andraekonomiska frågor. Har svikit regeringen? Har svikitden ekonomiska politiken? Till regeringen kan man med fog ställa frågan, om regeringeninte borde söka andra majoritetskonstellationer Det finns i denna kammare ettmajori-tetsallernativ, och del kanske också finns ett röd-grönt alternativ. Delena utesluter verkligen inte del andra. Jag har redan för någon vecka sedan och även tidigarepekat på den höga grad av samsyn som finns mellan röda och gröna partier iriksdagen när del gäller fördelningspolitiken, när det gäller energipolitiken,när det gäller sysselsättningspolitiken, när det gäller synen på denoffentliga sektorn och när det gäller en demokratisering av det svenskasamhället. En stabil majoritet kunde vara röd-grön. Till sistvill jag bara ta upp frågan om ansvaret. Det sjunkande valdeltagandet gäller främst, kan man anta,de sämst ställda i del svenska samhället. De upplever atl ingen lyssnar lilldem och all ingen tillgodoser deras krav och behov. De hamnar utanför samhälletekonomiskt men också demokratiskt. De känner uppgivenhet inför det faktum atten del gynnas, att de själva missgynnas och atl ingen bryr sig om dem. Vi känner som parti och som en del av arbetarrörelsen atlvi har ansvar, inte bara här i , för atl ge röst åt de glömda och desvaga människorna. Vi har ett ansvar att se till alt rättvisan också skallgälla dem och att de inte missgynnas i ett ekonomiskt och politiskt system. Det ansvaret tar vi. Men del ansvaret har, menar jag,också det socialdemokratiska partiet, och det tror jag atl socialdemokraternaär på det klara med. Då är det, menar jag, ansvarslöst atl avgå - det är attsvika de människorna. (De närvarande vpk-arna applåderade stående.) I detta anförande instämde , Margö ,, , , , Berilh ,, , , , , , , , , , och (alla vpk). AnL 7CLAES ROXBERGH (mp); sade tidigare att det går bra förvärlden i övrig men dåligt för . Jag skulle vilja kalla del enhårresande jämförelse. Man kan undra hur hans verklighetsbild egentligen serut. mentala karta upptar uppenbarligen bara de rikaste länderna -större delen av världen finns inte med. Och det är kanske den vi borde jämföraoss med litet mer. En skärpning pä den punkten, ! Vi pratar om en ekonomisk och politisk kris, men jag troratt det har gått inflation i ordet kris. kan faktiskt TV fungera som enåterställare, när vi får ångest över vår svenska kris. Ett bra exempel var ettprogram om hjälpbehovet i . Där kan man tala om kris! Här iSverige är vår lilla kris egentligen orsakad av hög konsumtion och högtvälstånd. vet vadreceptet är för vår kris. Men var finns doktorn som vill ordinera medicinen?Den riktiga medicinen är, menar vi, inte den som regeringen har föreslagit. Den politiska krisen består i alt man använder de gamlametoderna för atl komma ål nya problem. Vår kris är inte den kris som vare sigIngvar , , , eller LarsWerner tror, utan det är både en ekonomisk och en ekologisk kris, och därförblir det också en politisk kris. har all politik gått ut på en enda sak - meroch mer av allting: höjda reallöner, ökad materiell konsumtion, ett alltmeruppenbart och motbjudande slöseri med knappa naturresurser, en allt meruppenbar rovdrift på människor som hetsas i ekorrhjulet för att ständigtproducera mer och mer Som resultat, i andra änden av all produktion ochkonsumtion, får vi ofantliga miljöproblem, stigande avfallsberg, föroreningarav mark, luft och hav. De har nått en sådan nivå att självaförutsättningarna för existensen på jorden börjar hotas för såväl människorsom djur och växter Till det kommer en växande ojämlikhet mellan fattiga ochrika. Det är delta som är den verkliga krisen, den verkligtallvarliga krisen för hela vårt samhälle. Den krisen hotar inte bara oss självautan våra barn och barnbarn och alla kommande generationer Del är den krisen viegentligen borde debattera här . Om det är någon kris som skulle förtjänaen så dramatisk inramning som den här , är det väl just den! Men vi menar att det finns ett samband mellan den härekologiska krisen och den ekonomiska kris som vi nu befinner oss mitt uppe i.Det är ingen slump all del har blivit så här Det är i själva verket enoundviklig följd av den ekonomiska politik, inriktad på ell ständigt slöseri,som präglat . Med jämna mellanrum har denna ekonomiska politik lett lillsnabbt ökande ekonomiska problem med överhettning i ekonomin, inflation ochproblem på arbetsmarknaden och bytesbalansproblem. En politik inriktad påslöseri leder till sådana problem. De flesta människor är allvarligt oroade över denkatastrofala miljösituationen i världen och i . De ser det som denabsolut viktigaste frågan , en fråga som kommer först av alla i mångaundersökningar Människor säger sig vara beredda atl sänka sin materiella levnadsstandardför alt få en bättre livskvalitet och lösa de stora miljöproblemen. Jag tror - även om det kanske inte verkar så ibland - attde flesta människor är beredda alt hålla igen på sin privata konsumtion och istället satsa en större andel av samhällets resurser på miljöproblemen. Jagtror att det finns en stor förståelse för det vi har sagt och upprepat ändasedan vi kom in i denna kammare; det behövs en politik för miljöinriktadåtstramning. Men det finns två viktiga förutsättningar för en sådanpolitik som måste vara uppfyllda för att den skall vinna allmänhetensförståelse. För det första fungerar del inte med den stopp-gå-politiksom präglar den nuvarande samhällsmodellen. Om människor ständigt får hörabudskapet alt den ekonomiska politiken går ut på att de skall få högrereallöner och konsumera mer är de av naturliga skäl inte särskilt mottagliganär de kortsiktiga ekonomiska panikpaketen dyker upp med jämna mellanrum.Miljö- partietsekonomiska politik går ut på alt ärligt redovisa att vi inte eftersträvar högrereallöner och en ständigt stigande materiell konsumtion. Den andra förutsättningen för att en åtstramningspolitikskall bli framgångsrik är att den inte drabbar de lägst avlönade. När dessamänniskor får känslan att politiken inte är till för dem, medan stora grupperpå samhällets solsida kan leva i ett alltmer uppseendeväckande överflöd, dåblir del givetvis svårt atl vinna dessa människors gehör för någonåtstramning. Den ekonomiska överhettningskris som vi nu bevittnar harsuccessivt växt fram . Men så sent som för ett och etthalvt år sedan, vid förra valet, tycktes socialdemokraterna lyckligt ovetandeom att en ekonomisk kris var i antågande. Däremot upplyste döende salar och algblomningenom att vi var inne i en ekologisk kris. fick mycket stryk föratt han ville strama åt den gången, medan socialdemokraterna låtsades som omallt var frid och fröjd. Det dröjde inte mer än tills regeringen kom medsitt första s.k. krispakei. Det blev inte mycket kvar av del krispaketet efterriksdagsbehandlingen. Ett verkningslöst tvångssparande i samarbete medcentern. Men kom inte och säg, , att ingen annan ville strama åtvid den tidpunkten! hade ett paket som i kronor räknat var minstlika kraftfullt som regeringens ursprungliga förslag. Men i stället för attlägga åtstramningen på högre moms och arbetsgivaravgifter ville vi koncentreraden till sådana områden som också skulle ge en miljöinriktad profil, bl.a.skatter på energi och utsläpp i miljön. Hade ni velat resonera med oss då, hadevi säkert kunnat komma överens om bra ålstramningsåtgärder som varit betydligtmer verkningsfulla än tvångssparandet. är det för nästa krispaket. Kärnan i det paketetär fyra stopp: prisstopp, lönestopp, hyresstopp och stopp för kommunalaskattehöjningar Sådana här stopp är inte särskilt bra. Del är enregleringsekonomi som sällan har visat sig få några positiva långsikligaeffekter Ändå har vi sagt atl vi kan acceptera flera av stoppen,bl.a. det lönestopp som vi debatterar, sedan strejkförbudet kom bort,under förutsättning att de lägst avlönade inte drabbas. Men det finns en förutsättning för att vi skall kunnaacceptera stoppen, en avgörande förutsättning. Sätter man in ett stopp, så görman det för all det skall få en tillfälligt avkylande effekt på en utvecklingsom håller på atl rusa i väg bortom all kontroll. Sådana stopp har vi haftförut. Men felet har varit att sedan stopptiden tagit slut har man fortsatt dengamla vanliga slöseriekonomin precis som vanligt. Och så kommer del nya kriseroch nya stopp. Det här kan vi inte acceptera. Stopp som en tillfällignedkylning - ja. Men de måsle kombineras med och åtföljas av en åtstramning iverklig mening, en åtstramning med en klar miljöprofil för att råda bot på bådeden ekonomiska och den ekologiska krisen. Vi saknar en sådan åtstramning i regeringens paket. Dethar vi sagt gång på gång, senast i den motion vi lämnade . Regeringensförslag innehåller få förslag som leder till en verkligt finanspolitiskåtstramning. Tvärtom kan det bli så, att redan beslutade lönehöjningar för 1990kombinerade med ett pris- och lönestopp kan leda fill ett ökat konsumtionsutrymme. tvärtemotavsikten med krispolitiken. Och frågan är om det blir bättre 1991. Regeringenhar ju själv gått ut och sagt att så gott som alla skall få det bälire i ochmed skaltereformen. 1 genomsnitt skall de disponibla inkomsterna öka med . Vad är det för åtstramning? Samma sak är det med den miljöpolitiska åtstramningen pålång sikt. Någon sådan går över huvud taget inte att upptäcka i regeringenspaket och politik. Socialdemokraterna och har densenaste veckan fört upprepade samtal om möjligheterna att komma överens om ettkrispaket. Samtalen har frän vår sida varit seriösa. uppbyggande av en fond för kollektivtrafik på , satsningarpå elhushållning och vissa mindre miljösatsningar, mindre höjningar avskatterna på alkohol och tobak samt utredningar om avfall och förpackningarAllt del här var i och för sig mycket bra förslag. Det finns kanske de somtycker atl vi var dumma som inte accepterade dem. Men del vi saknade, och intefick gehör för var just en åtstramning. Det fanns ingen finanspolitiskåtstramning på kort sikt och det fanns ingen åtstramning med miljöinriktning.Del var delta som behövdes för att vi skulle komma överens. Vi beklagar att detinte gick atl nå ända fram. De senaste dagarnas dramatiska utveckling med kraftigt höjdamarknadsräntor har stärkt oss i denna övertygelse. Del behövs enfinanspolitisk åtstramning som är betydligt kraffigare än den som regeringenföreslagit. Redan i värt detaljerade budgetalternativ i vår finansmotion hadevi elt överskott i statsbudgeten som var 7 miljarder högre än i regeringensbudgetproposition. Det måsle enligt vår mening förstärkas ytterligare. Viföreslog därför socialdemokraterna att reklamskatten skulle höjas och alt denplanerade koldioxidskatlen tidigareläggs till . Detta skulle geytterligare finanspolitisk åtstramning på har vi föreslagit att en del avmarginalskattesänkningarna i skattereformen senareläggs till 1992/93. Det ärju faktiskt så atl den finansiella effekten av den ökade beskattningen påkapitalinkomster, t.ex. aktier och pensionsförsäkringar, slår igenom först då.Ett annat krav i förhandlingarna var alt socialdemokraterna skulle vara villigaatt med oss diskutera någon fråga rned verkligt grön profil som kan leda tilltrendbrott i den framtida miljöpolitiken. Vi tror inte att socialdemokraterna var ointresserade avatl diskutera ytterligare åtstramning. Deras dilemma var att de, som sagts härtidigare, var låsta till händer och fötter. De har sin skalleöverenskommelsemed , och den kunde de inte rucka på en millimeter Det gjorde ocksåutrymmet för ytterligare finanspolitiska och miljöpolitiska åtstramningar blevnästan obefintligt. Det är naturligtvis hedervärt att hålla ingångnaöverenskommelser, och det respekterar vi från miljöpartiels sida. Men deltavisar väldigt tydligt det svåra dilemma den socialdemokratiskaminoritetsregeringen har hamnat i. Atl göra upp med en part om skattepolitikenoch med en annan, med andra grundvärderingar, om finans- ochstabiliseringspolitiken blir naturligtvis mycket svårt. Om nuregeringen avgår , kommer vi i ett nytt parlamenta- Vi förutsätter att den regering som då bildas, vilket eller vilka partierden än kommer att består av då, står fri från denna typ av bindningar och altden skall kunna föra en sammanhållen finans-, skatte- och miljöpolitik. Jag vill gärna säga apropå skattereformen all miljöpartietär fullt berett alt medverka i genomförandet och finansieringen av enskattereform i huvudsak enligt de riktlinjer som finns i den remiss som nuligger hos lagrådet. Förutom en del mindre förslag och frågetecken vi villdiskutera är del dock två viktiga ändringar som vi vill få till stånd iskattereformen. För del första måste inkomstskalteskalan få en klarlåglöneprofil. Vi har presenterat förslag i den riktningen som vi är övertygadeom skulle välkomnas av de många, inte minst de inom arbetarrörelsen som -enligt vår mening med rätta - hävdar att det nu liggande förslaget alltförensidigt gynnar de högre inkomsttagarna. Den andra ändringen vi vill göra är alt en ordentligråvaru- och miljöbeskattning pä energi, råvaror och utsläpp måste till. Ensådan beskattning kan på kort sikt vara elt led i den ekonomiska åtstramningen,och den är också en viktig förutsättning för finansieringen av de storamiljösatsningar som vi anser nödvändiga. Socialdemokraterna var kanske förvånade över att vi intebara svalde de fina miljösatsningar som föreslogs utan atl vi tjatade så envistom atl satsningarna också måsle finansieras fullt ut och att det dessutommåste finnas en klar åtstramningseffekt i paketet. Det här är antagligen någotnytt i politiken. har del ju nästan genomgående varit så atl när enregering vill ha igenom någonting och måste ha stöd till detta från andrapartier, får man köpa deras stöd rned statsanslag. Vi i har aldrig haft ökad materiellkonsumtionsstandard och ständigt höjda reallöner som mål. Vi har ett helt annatpolitiskt huvudmål. Människors välbefinnande och miljön måste sättas före. Integuld men gröna skogar - del var vårt löfte i valrörelsen, och den linjen har viall anledning att driva vidare. Vilka är då förslag för en långsiktigekologisk och ekonomisk åtstramning? Dem har vi presenterat i våra program ochde partimolioner vi lagt här i . Ett utdrag presenterade vi i en listasom vi lämnade över till media i samband med samtalen med socialdemokraterna. Vi menar atl energiförbrukningen måsle dämpas både förekonomins och miljöns skull. Industrin måste ges en klar signal om en nyinriktning på energipolitiken genom atl minst ett kärnkraftverk stoppas inomett år. De fyra outbyggda Norrlandsälvarna måste skyddas i grundlag, eftersomnuvarande skydd är otillräckligt. Vi måste satsa på effektivareenergianvändning och använda rniljövänliga och förnybara energikällor förelgenerering, i stället för alt bygga nya stora kraftverk som eldas med kol,olja och naturgas, som NEX-kombinalel, vilket byggs för all ersättakärnkraftverken. Detta strider dessutom mot koldioxidbeslut. Ta bortmomsen på biobränslen. Beskatta energiråvarorna vid elgenerering, i stället föratt ta ut elskatt av konsumenterna. Höj skatterna på naturgas, kol och oljasamt inför en särskild skatt på uran. Främja utbyggnaden av vindkraft genominvesteringsbidrag. Trafikenmåste bli miljövänligare. Trafikolyckor och avgasutsläpp kostar liv ochväldiga summor i sämre hälsa och miljö. Satsa därför 65 miljarderkronor på utbyggnad av järnvägsnätet. Stoppa motorvägsbyggena ochlägg pengarna på järnvägen i stället. Låt kommunerna taut en skatt på de företag inom kommunen som har nytta av lokaltrafiken. Införbilavgifter för att minska privatbilismen i storstäderna. Låt landslingen införaregionala drivmedelsskatter Låt dessa avgifter och skatter finansiera ett stortinvesteringsprogram för utbyggnad av lokal miljövänlig kollektivtrafik. Del härleder betydligt längre än förslaget om en kollektivtrafikfond som vi fick. Detär ett bra förslag men det ger för litet. Stoppa planer på byggen som ökar miljöskadlig bil- ochflygtrafik, t.ex. , den tredje start- och landningsbanan på Arlandasamt ett antal regionala flygplatser Det skulle vara åtstramning det, minavänner! Satsa även mer på alt la hand om gamla miljöproblem ochutveckla ny miljövänlig teknik inom olika områden. Om de här åtgärderna genomförs, leder detta till en klarförbättring av utrikeshandelsbalans genom atl vi helt enkelt behövermindre energiråvaror Slopa momsen på svensk basmal och höj momsen på övrigavaror. Även detta verkar dämpande på överflödskonsumlionen medan lägrematkostnader framför allt är av stort värde för låginkomsttagare ochbarnfamiljer. Höj skatten på reklam och säg nej till reklam i TV. Denkommersiella reklamen är starkt medskyldig till all driva fram denöverkonsumtion som skapat den ekonomiska krisen. Inför hårdare restriktioner påkreditkort och andra former för kredilfinansiering av konsumtionen. Den snabbakreditexpansionen är en huvudorsak till den köpfest som liggerbakom den ekonomiska krisen. Den har dessutom försatt många hushåll i enskuldfälla. Höj skatterna på alkohol och tobak. Inför skatt på onödigaförpackningar för att minska resursslöseriet. Vidare måsle människor ha rätt att välja arbetstid. De somönskar övergå till att arbeta halvtid eller trekvartstid måste få laglig rättatt göra detta. Kortare daglig arbetstid som ger människor möjlighet att umgåsmed barn och familj och göra arbetsinsatser i den informella sektorn ärviktigare än införandet av en längre semester anser inte atl ensjätte semestervecka kan motiveras när regeringen efterlyser enekonomisk åtstramning. För atl öka medborgarnas förståelse för den nödvändigaekonomiska åtstramningen bör ledamöter och regeringen föregå medgott exempel och sänka sina löner , som vi tidigare föreslagit. Den här ålgärdslislan skall ses som ett uttryck för vårlångsiktiga politiska inriktning. Vi är naturligtvis inte så politiskt naivaall vi, som är ett litet parti, tror att vi kan få gehör för allaåtgärdskrav . Vi har intresse av att söka samverkan för en verkligfinanspolitisk åtstramning med miljöprofil. Det är inte säkert att förutsättningarnaför detta försämras om nu regeringen avgår och en ny förutsättningslöspolitisk situation uppstår Del behövs nya mönster i svensk politik. Ingenpolitisk åskådning eller gruppering kan ensam dominera svensk politik längre.Vi måsle se oss om efter nya vägar för samverkan för 90-talel och tidendärefter Det kanskebehövs något av en historisk kompromiss. En samverkan måste en- Prot.1989/90:68 ligt vår mening bygga på tre fundamentala politiska grundpelare; Ansvar för ekonomi med enklar inriktning på resurshushållning. Fördelningspolitikmed ansvar för de sämst ställda i samhället. de gröna är berett ta sitt ansvar i en samverkan för en sådan (De närvarande miljöpartisterna applåderade stående.) Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. I anförandet instämde KjellDahlström. , , Hans Leghammar, , , , , , ,Per , . , och (alla mp). Efter alt nu ha lyssnat i på de femoppositionsföreträdarna är jag benägen atl hålla med om altdel nog inte är någon särskilt regeringsduglig majoritet som skapas här . Jag lyssnade också på de tre borgerliga partiledarna, somhelt oprovocerat samtliga tog upp och markerade sina olika uppfattningar iskattefrågan. Den är ändå en viktig grund när man skall ta ansvar för landet.Jag måsle ställa frågan till oppositionsledaren : Genomförsskattereformen om vi skulle få en borgerlig regering? I skattefrågan vill jag också säga till atlhöginkomstlagarna får med våra förslag betala sina egna skattesänkningar. 1991får arbetare och lägre tjänstemän en förstärkning av sin köpkraft med . Till skall jag också säga att socialdemokratininte räds en jämförelse med kommunismen när det gäller frågorsom strejkrätt, välfärd, trygghet, löner levnadsstandard och politisk demokrati.Vilka exempel än vill jämföra med i världen tror jag svensksocialdemokrati står sig väl på sådana vikliga och grundläggande områden. har redan pekat på fullständigthäpnadsväckande uttalande när del gäller och omvärlden. Jag behöverinte gå dll . I har vi en arbetslöshet på . atl det går bra i omvärlden, när var tionde person som vill ha enanställning förnekas en sådan. Det är ett hot mot själva demokratin alt inte klaraen sådan grundläggande uppgift. 1 , där pardvänner regerar, harman arbetslöshet och inflation. När del gäller expansionspolitik och slabiliseringspolidk;budgetförslag skulle innebära en budgetförsvagning med 20miljarder kronor jämfört med den socialdemokradska regeringens. säger att här är fråga om östtysk politik. Detär alltså östtysk politik som rekommenderarskall genomföras, som Volvochefen rekommenderar atl man skallrösta för och se till att den går igenom. Menar alt det ärtrovärdigt inför svenska folket att och P GGyllenhammar skulle vilja ha det som i ? är verkligen en oppositionsledare som i allalägen satsar stenhårt på partiegoismen och den vulgära partiagitationen. Härhar vi ändå en oerhört avgörande situation som kan leda dll en politisk kris.Kan vi då inte slippa de tarvligaste av alla argument? Sedan gör jag den reflexionen alt när och blir överens om att fälla en socialdemokratisk regering är det något sominte stämmer Fru talman, tror verkligen och attlöntagarna tycker att det är meningsfullt om priser och löner ständigt pressasupp? Jag tycker inte att det är bra att bankerna i ärstängda . Jag tycker inte all det är bra när mentalskötare vägraratl utföra skyddsarbete. Jag tycker inte det är bra när poliser och läraremassjukskriver sig eller vidtar andra olagliga konfliktåtgärder Därmot tycker jag det är bra med den svenska modellen' sombygger på starka, handlingskraftiga och ansvarsfulla fackliga organisationer Det krävs inte något större mod för atl begära enförbundsordförandes avgång. Det är ett lätt sätt att få maximal uppmärksamhet imassmedia. Det krävs betydligt mera mod och kraft och ansvar av den fackligeföreträdare som försöker se lill att hans medlemmar får realt förbåttradevillkor utan att det medverkar till inflation och arbetslöshet för andra. Detär detta senare arbete som utförs i tysthet av hundratusentals fackligaförtroendemän i detta land. Jag lyssnade med intresse på anförande.Det fanns engagemang och en insikt när det gäller ett antal frågor som vi trorär viktiga. Men slås jag av hur man kan se så totalt olika på ettpolitiskt skeende som ligger bakom. I valrörelsen hade de tre borgerliga partier, somsade att de ville erövra regeringsmakten, totalt olika besked till väljarna ialla väsentliga frågor; ekonomi, energi, EG, livsmedelpolitik, regionalpolitikoch skattepolitik. När vi begärde besked sade de: efter valet skallvi sätta oss ned och resonera och ge besked. Har man den inställningen skall man nog inte vara rikligtså moraliskt indignerad över valrörelsens innehåll. Men jag skall gärna ta uppden debatten. Vi gjorde den bedömningen - när videssutom fick uppgifter om en avsaktning i den svenska konsumlionsökningen -all rimligen måste en ny amerikansk president göra någonting åt det enormaamerikanska budgetunderskottet, så atl detta därmed skulle dra ned den internationellakonjunkturen. Detta skulle ske antingen det blev en demokratisk president - dåhade det varit självklart - eller med . Vi ansåg alt man kunde utgåfrån detta. Så blev det inte. Vi har fått denna extremt långainternationella högkonjunktur, som innebar alt vi sedan på senvåren 1989föreslog en åtstramning. I valet gick faktiskt socialdemokraterna fram medförslag om en åtstramning. Det visar att vi verkligen inte räds alt föreslåsådana åtgärder i en valrörelse om det skulle vara behövligt. Under hela 1980-talel har vi åstadkommil en finanspolitiskåtstramning, från när vi tog över regeringsmakten , när det borgerligabudgetunderskottet var på av bruttonationalprodukten, till enbalanserad budget där föräldraförsäkringen finns inlagd, .