prot · GD09116 · 1989-12-31 00:00:00 — Men i självaverket har gång pa gång vädjat om att skall erkänna somen självständig stat. Det är det bäsla slöd som någonsin kan få. Jagvill även påminna om att när och Ramounas ,ordförande resp. ledamot i det litauiska parlamentels utrikesutskott, besökteriksdagen hade de med sig en resolution i vilken 75 ledamöter i Moskva-sovjetenkräver atl Kremlregeringen skall erkänna Lilauens självständighet. Är del inteens så många i det svenska pariamenlel som är beredda att göra del? Pä åtskilliga sovjetiska torg, ävenpå , krävs ell erkännande av Lilauens självständighet. Det ärutmärkt med måndagsmöten, men hur länge skall behöva vara ensamtom att på svenska torg kräva att blir självständigt? AnL 17 PÄRGRANSTEDT (c); Jag tycker inte alt jag fick någon vidareklarhet i om det föreligger folkrätlsliga hinder för atl levereravaror lill de baltiska republikerna om de baltiska regeringarna önskar del.Det som utrikesminislerri svarade på var ett antagande om att det skulle kunnaföreligga praktiska hinder, riämligeri eri sovjetisk blockad av tillförselvägarna. vill jag påstå atl det mest är eft antagande. Har vi i fåttbesked från om att , om vi försöker leverera varortill , t.ex. via litauiska eller andra baltiska hamnar, med våld kommeratl hindra dessa varor atl komma fram? Del är i så fall någol som inte harnått mig. Jag vet att sådana antaganden har gjorts, men det vore mycket intressantatl få vela om 2 prolokoU 1989/90:116 Svar på interpellationer och frågor det tillutrikesdepartementet har bekräftats alt avser att med våldförhindra leveranser från omvärlden till . Del är i så fall en ytterligareupptrappning jämfört med de nedskärningar av leveranserna från Sovjetunionensom har skelt tidigare. Jag kan inte låta bli att göra en reflexion angående IngerSchörlings klarhet eller icke klarhet. Problemet är kanske att förbi del som trots alll måste vara huvudfrågan, nämligen huruvida debaltiska republikerna är självständiga eller inte. Visst varMolotov-Ribbentrop-pakten olaglig och i alla avseenden förkastlig. Om deltafinns del inte några delade meningar Men del faktum att ell brott är ett brottgör det inte ogjort. Om en stark bov slänger in mig i elt rum och låser är deten rältstridig handling. Men om sedan säger att jag. eftersomdenna handling är rältstridig. inte är inlåst utan befinner mig utanför dettarum, så är detta inte någon större tröst. Vad begär är alt vi skall göra eltpåslående som är felaktigt. begär att skall säga all Litauenoch de övriga baltiska staterna är självständiga. Om så vore fallet, skulleallt vara gott och väl. Men problemet är att så inte är fallet. Det behövsalltså inte några stora folkrätlsliga klurerier för atl man skall kunna kommaunderfund med alt det i allmänhet är bäst att säga som det är. Och verklighetenjusl nu är sådan att dessa länder tyvärr inte har blivit självständiga . Vihoppas atl de blir del så snarl som möjligl. Och när de väl har blivit det, dåskall vi också högtidligt deklarera som vår uppfattning all del ärsjälvständiga stater AnL 18INGEMAR (); Utrikesministern har ytterligare en chans attäven här i kammaren och lill protokollet säga att den svenska regeringensmening är att de baltiska parlamenten, valda i demokratisk ordning, är debaltiska folkens legitima företrädare. Det har sagts utanför denna kammare avregeringsföreträdare, men del bör sägas även här. Beträffande hur vi i skall kunna bistå detlitauiska folket, och efter måttet av vår förmåga också och ,har det pågått diskussioner om samarbete och hjälpprogram.Många textsidor har skrivits om detta, och mänga uttalanden har gjorts. Men haren enda krona ännu betalats ut för atl materialisera denna hjälp? Det hargjorts åtskilliga fina insatser av enskilda organisationer, inte minst avlantbrukooperationen, och många enskilda människor har varit där och börjatskapa olika hjälpprogram. Men har den ännu på någon endapunkt gått från ord till handling? Det vore i så fall bra atl få deltabekräftat. Jag vill ställa en fråga angående krediter. kan juganska snart komma alt hamna i ett läge där landet måste åtminstone försöka köpaolja utifrån. Om sedan lyckas få fram den till sill territorium är enannan sak. För sådana köp kan landet behöva krediter. har ingen oljaatt sälja, men skulle kunna ställa krediter lill förfogande. Finns detpå denna punkt en beredskap från den sida att manifesterasin sympati i en sådan materiell hjälp? Jag anser att del finns en kopplingfrån detta mer reguljära hjälpprogram eller samarbetsprogram till den beredskapsom vi skall ha i elt mer utsatt och prekärt läge för . utrikesministernsuttalande för gott att beredskapen är god. Gäller det även de mer reguljärasamarbetsprogrammen som det har talals så mycket om? Låt oss se till att detinte bara blir manifestationer, ord och högtidliga proklamationer utan atl mani också märker atl vi på denna sida om vill komma Litauentill hjälp i vardagen. 19 (): Måndagsmötena ger tillfälle inte bara för ossi att uttrycka slöd för balternas sak. De har också utvecklats tillplattformar för en dialog med baltiska företrädare. varpremiärministern i Prunskiene här och framträdde vid måndagsmötet. gästar ordföranden i utrikesulskotlet i och harframträtt på Norrmalmslorg. Dessa besök som vi nu får från , Lettlandoch måste följas upp av officiella svenska besök i de baltiskahuvudstäderna. Kanske kan utrikesministern i sin sista replik ge oss ett beskedpå denna punkt. tyckte att han hade fått ettoklart svar eller i varje fall hade han inte förstått det. Han undrade om delföreligger några folkrätlsliga hinder för hjälpäfgärder beträffande Litauen.Det föreligger inga sådana folkrätlsliga hinder. Då frågar : Harvi från fått besked om att tillförselvägarna för sådan hjälp ärstängda? Nej, vi har inte fått några sådana besked. Del räcker alt man tänkersjälv. Om man inte riktigt litar på sin egen tankeförmåga, kan man gå till demsom man tror har större sådan förmåga. , och har alla resonerat från sammautgångspunkt: Är det så atl har bestämt sig för en blockad, harSovjetunionen alla möjligheter att hindra att andra bryter mot denna blockad.Därför har man dragit slutsatsen, atl om vi skall kunna ge sådan hjälp, kan detbara ske med medgivande. påminde om del uttalande somstatsministern gjorde efter utrikesnämndens sammanträde och därdel sades alt vi betraktar de i demokratisk ordning valda parlamenten i debaltiska republikerna som legitima förelrädare för republikerna. Jag kommerihåg atl del stod så i uttalandet, jag var ju en av författarna tilluttalandet. Jag har lätl att komma ihåg det. Del är självklart att vi gör det.Parlamentet här har ju också inbjudit de baltiska parlamenten och har fåtttackbrev från bl.a. Gor-bunovs, den nya presidenten i , som i ell brevlackar riksdag. Del är självklart all vi så långt det är möjligtskall utveckla kontakterna på detta område. Det är också viktigt att def som kallarreguljära samarbelsprojekt kommer till stånd, att vi alltså går från ord lillhandling. Del är många projekt i som diskuteras. De flesta projekt harvisat sig kräva längre förberedelselid, bl.a. beroeride på atl man sitter fasti gamla mönster, trots alt man försöker bryta en ny väg i de baltiskarepublikerna. Däremot när det gäller utbildning, seminarier ocherfarerihetsutbyte har en hel del Svar på interpellationer och frågor Svar på interpellationer och frågor kommit igång, och jag hoppas atl även annal samarbete skall få fart. Låt mig till säga, även om jag inte troratt det har någon effekt på hennestänkande, allom vi skulle följa den väg somInger Schörling företräder, då skulle vi ha mindre möjligheter att förmedla dekontakter som vi nu med viss framgång förmedlar mellan litauerna ochSovjetledningen. Er väg är längre för att gå än den som partierna iulrikesnämnden har valt. Talmannen anmälde atl IngerSchörling anhållit atl lill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 5§Svar på interpellation 1989/90:144 om GATT-förhandlingarna och patent inombiotekniken har frågat mig hur långtdiskussionerna kommit inom EFTA och i fråga om patent inom biotekniken.Hon har vidare frågat om del sker eller kommer att ske något från svensk sida isamband med GATT-förhandlingarna som binder oss vid ett ställningstagande iden aktuella patentfrågan. EFTA-ländernas experter på bioieknikfrågor lämnade våren1989 synpunkter på det förslag då lagt fram om rättsskydd förbiotekniska uppfinningar. Del visade sig inte vara möjligt för experterna atlinta en enig linje i alla de frågor som utkastet aktualiserar Den handlingEFTA-experterna överlämnade till EG redovisar därför de skilda uppfattningar experternahade. Vi vet att sedan synpunkterna överlämnades, förraåret, har gjort vissa ändringar i direktivutkastet. Vad dessaändringar går ut på känner vi däremot inte lill närmare. GATT-förhandlingarna om immaterialrättsliga frågor ärmyckel omfattande. Totalt deltar 97 länder Förhandlingarna skall avslutas idecember . På nuvarande stadium är det inte möjligt att uttala sig omslutresultatet. Det är riktigt att agerar för atl så fä begränsningarsom möjligt skall finnas i patenträtten för gentekniskt förändrade växter ochdjur amerikanskt förslag presenterades och bygger i alllväsentligt på amerikansk nationell lagstiftning. På de nordiska ländernas vägnar lade i juli 1989fram en inlaga i förhandlingsgruppen om immaterialrättsliga frågor. Enhuvudpunkt i förslaget är atl varje land skall få bestämma i vilken omfattningman vill meddela patent för biotekniska uppfinningar presenterade EG ett heltäckandeavialsförslag för det immaterialrättsliga områdel i GATT-förhandlingarna.Enligt EG-förslaget skall de länder som ansluter sig till avtalet "kunnagöra undantag från palenl-barheten för växisorter eller djurraser ellerväsenlligen biologiskt förfarande förframställning av växter eller djur Patent kan dock meddelas på mikrobiologiskaförfaranden och alster av sådant förfarande". EG;s förslag överensstämmersåledes helt med gällande svensk patenllagstiflning i delta avseende. Uppgiften i de förhandlingar som återstår innanGATT-rundan avslutas är att jämka samman de olika ståndpunkterna lill enöverenskommelse som är acceptabel för alla de deltagande staterna. Patent inom bioteknikens område aren mycketkomplicerad fråga. Gentekniken har utvecklats snabbt ochdärigenom aktualiserat en rad svåra frågor. Möjlighelerna alt identifiera, påverka och förändraarvsanslag hos olika arter reser mycket grundläggande frågor ommänniskans ansvar för naturens och sin egen framtid. Del är därför naturligtatl genteknikens möjliga tillämpningar leder lill en intensiv debatt om vargränserna skall dras för vad som är tillåtet och otillåtet. Den svenskalagstiftningen inom en rad områden som berör gentekniken är under översyn.Delta är emellerlid inte en handelsfråga. GATT-förhandlingarna syftar till att skapa ettmultilateralt regelverk för att undvika handelskonflikter på grund av immalerialrättsligtintrång. Från svensk sida är vi mycket uppmärksamma på de etiska frågor somaktualiseras i samband med patent inom biotekniken. Regeringen verkar för att GATT-förhandlingarna skallresultera i en överenskommelse som medger atl , liksom andra ländersjälvt avgör vilka slag av biotekniska uppfinning var vi vill eller inte villbevilja patent för. En sådan GATT-överenskommelse medför alltså inte någrabindningar när det gäller lagstiftning om patent på biotekniskauppfinningar. Svar på interpellationer och frågor AnL 22KARIN (); Jag vill tacka statsrådet för svaret på mininterpellation. Svaret belyser verkligen att frågan är myckel slor och viktig.Av svaret kan jag utläsa att statsrådet instämmer med mig om attGATT-förhandlingarna är mycket omfattande och alt driver på. Dessutom ärdetingen hemlighet alt är berett atl gå synnerligen långt när det gäller att undantaså mänga restriktioner som möjligl för atl kunna bevilja patent för liv.Statsrådet säger att del inte går att uttala sig omslutresultatet. Jag får en känsla av att handelsministern helt lugntavvaktar. Hon säger all kommer all verka för att skall kunna fåså stora möjligheter som möjligt alt självt få avgöra vilka biolekniskauppfinningar som vi vill bevilja patent för Jag tycker atl del är ett ullryckför att vi agerar myckel passivt. Varför kan inte vi i i detta lägehelt enkelt klart deklarera var vi slår, dvs. framföra att vi inte är bereddaalt bevilja patent för någon form av liv? I har man ju klart uttalatdetta. Enligt de USA-kontakter som jag har haft vet man i vilkenuppfattning har Däremot vet man inte vad vi i anser Del tolkarjag som negativt och passivt. Det stär i svaret alt EFTA-ländernas experter ibioieknikfrågor har lämnat synpunkter på förslag. Vad Sverigedär har sagt är dess värre hemligstämplat. I samband med en fråga som ställdestill justitieministern om varför svaret i det här sammanhanget harhemligstämplats sade jus- Svar på interpellationer och frågor litieminislernatt "offentliggörandet kan skada förhållandel lill främmande makt". Men jag har också fåll information om att riksdagensEFTA-kommitté har alla möjligheter atl få la del av det här innehållet. Mentrots atl man har gjort en framslällan om atl få la del av innehållet, har maninte fåll någon information. Jag vill fråga handelsministern: varför? Jag kan inte precis hålla med om att man arbetar för attfå i gång en så bred och parlamentarisk diskussion som möjligt, som jusl denhär slora, breda, frågan med all rätt kräver. Jag anser att regeringen måslemedverka till atl vi får en myckel bredare debatt här Statsrådet säger vidare att svensk lagstiflning är okej -vi har en patentlag som klart säger hur vi vill behandla dessa frågor Men jagvill påstå all tolkningen av svensk lagstiflning har ändrats i och med 1967års patentlag. 1973 förklarade patentverket i ett svar till Internalionellapatentorganisalionen, , att mikroorganismer betraktas som levande materiasom inryms under begreppet växter och djur Av det skälet avslog palentverketansökan . har man gjort en mera välvillig tolkning av 1967års lag. Man har klart ändrat tolkningen av lagen och fram til|. Mina frågor blir; Är den här omtolkningen av patentlagenen konsekvens av den diskussion som ändå förs inom GATT-förhandlingarna ochEG-kommissionen? Blir påverkat av att både EG och är beredda altgå mycket längre med sina gränser för vad man kan bevilja patent för? Jag upplever oro i det sammanhanget, och jag gör mig tilltolk för många människor i vårt land när jag säger det. Del är viktigt atl vihär drar en klar gräns; vi skall inte ge någon rätt alt lägga beslag på liv.Jag måsle faktiskt göra den tolkningen att det ändå finns en hel delfrågetecken i svaren på ställda frågor Men jag förutsätter att statsrådetytterligare kan utveckla resonemanget, så att det hela blir lilel tydligare. Det är helt klart att det här är kompliceradefrågor Dessutom sker utvecklingen så snabbt att det är nödvändigt alt helatiden följa den. Men jag vill säga till att minsanninte tar det lugnt i GATT-förhandlingarna. Vi tillhör den grupp som är mycketpådrivande inom . Vi deltar nämligen också, vid sidan av de storasammankomsterna, i arbetel med att föra GATT-förhandlingarna i hamn. Mensamtidigt skall man komma ihåg att GATT-förhandlingarna den här gången är meraomfattande . Man har sysslat med tjänster Man haraldrig tidigare haft jordbrukei på sin agenda. Och det är också för att justreda ut spelreglerna i sä knepiga frågor som immaterialrält och liknande som defrågorna har förts upp på dagordningen. Jag tror all vi båda är överens om altdet har sina fördelar om det går atl just vinna respekt för varandras arbeleinternationellt också på detta område. När del gäller agerar , och Finlandtillsammans. Det posilionspapper som har presenterats på della område är alltsåett doku- ment frånalla tre länderna - det är således icke någol specifikt norskt. Vi har alltsågemensamma ståndpunkter. Sedan återkommer jag lill detta med EFTA-frågan. Därlämnades iriformaiion om de senaste ståndpunkterna i tillriksdagens EFTA-delegation i enlighet med framställd begäran. har, såvitt jag har fått information om, fåtten omfattande föredragning av bl.a. ordföranden i den arbetsgrupp inom detintegrationsarbete som försiggår i kanslihuset. Där har man speciellt ägnatsig åt patentfrågorna. Därvid tog man också ingående upp EFTA- och EG-samtalenoch de beröringspunkter som finns när det gäller patent. Jag tror atl det är oerhört viktigt att vi för en seriösdiskussion på det här fältet, inte minst därför att det omfattar stora etiskafrågor. Såvitt jag vet skall justitieministern tillsätta en genteknikberedning.Därmed skall tillfälle ges till en bred debatt. Svar på interpellationer och frågor AnL 24KARIN (): Jag har kontrollerat hur det förhållersig. Jag fick då veta att i ännu inte har fått deninformation som man begärt. Men vet vi atl den är väg. Det skall bliintressant att se vad som utformas där. Jag har under hand fått information vialagulskottel om vilka synpunkter man har lämnat pä förslag. Men tycker jag att statsrådets svar till mig är någol diffust. Del sägs alt har gjort vissa ändringar idireklivulkastel. Jag håller med statsrådet om att det är myckel angelägelalt vi får en så bred och seriös debatt som möjligl i jusl denna synnerligensvåra fråga. Med en gång gör jag reflexionen alt vi, för att få en så breddebatt som möjligl, inte kan tillåta några uppbindningar i ett tidigt skede.Det är det jag vill gardera mig för när jag ställer frågorna om vilkauppgifter vi har lämnat till kontra EG som kan uppfattas som atl vi harbundit oss. Jag ser direkt denna koppling. Eflersom vi nu tillhör EPO,, måste vi acceptera vad man slutligt jämkar sigsamman om, och del i sig innebär nalurliglvis vissa bindningar Därförefterlyser jag detta läge att vid alla officiella uttalanden som görs,uttalar en klar grundinställning att vi inte tillåter patent på något liv,varken människa, växter, djur, bakterier eller andra organismer Jag lyckerinte alls alt della har framkommit tillräckligt tydligt. Jag var i , och där kände man inte till denna direkta ståndpunkt från Sverigessida. Jag vill avsluta med atl säga alt jag ändå ser del somstatsrådet skriver som ett löfte om alt man från svensk sida är mycketuppmärksam på dessa etiska frågor och att vi får en klar tolkning av vadpatentlagen säger Om gällande patentlag inte är tillräckligt tydlig skall dengöras om. Överläggningen var härmed avslutad. Svar på inler-pedationer och frågor 6§ Svarpå interpellation 1989/90:159 om lokaliseringen av postens filateliavdelning AnL 25 Civilminister ; har med anledning avdiskussioner om poslens lokalisering av bl.a. sin filateliavdelning till Kirunafrågat arbetsmarknadsministern om vilka regler som gäller vid överenskommelserom statlig lokalisering av verksamheter, om statliga verk kan välja en annarilokaliseringsort om lokalbehoven inte kan tillgodoses och om vilka möjligheterdel finns att få lokaliseringsbidrag till viss elablering. Arbetet inom regeringen är så fördelat all del är jag somskall svara på interpellationen. I fallet med postens lokalisering av viss verksamhet tillKiruna finns ett regeringsbeslut i denna fråga . uppdrog regeringen åt bl.a. postverket attutreda förutsättningarna för att förlägga ytterligare verksamhet tillNorrbotten. Posten föreslog att ca 70 arbetstillfällen inom poslensfrimärksavdelnirig och verksamhet motsvararide ca 30 arbetstillfällen inomdataområdet förläggs till kommun. Regeringen uppdrog därefter åt posten alt genomföra deföreslagna åtgärderna . förklaraderegeringen att bidrag för etableringen skulle kunna lämnas till de delar avverksamheten som är stödberättigade enligt reglerna för regional- ocharbetsmarknadspolitik. Dessa irinebär alt regionalpolitiskt stöd kan lämnaslill affärsdrivande verk för de delar av verksamheten som är konkurrensutsattaoch som arbetar på marknadsmässiga villkor Enligt uppgifter jag inhämtat förbereder poslenomlokaliseringen i enlighet med regeringens uppdrag. Diskussioner har förtsmellan postverket och kommun om lokaler för verksamheten. Olikaalternativ har prövats både vad gäller ombyggnad av befintliga lokaler ochnybyggnation. Som ett led i detta arbete har poslen ansökt om bidrag för etableringenenligt gällande regler för regional- och arbetsmarknadspolitiskt stöd. Svaren på Bengl frågor är sålunda atl planerna pålokalisering ligger fast, atl regeringen förutsätter alt lokalfrågan karilösas i Kiruua och alt frågan om bidrag till etableringen inom korl kommer attprövas av regeringen. AnL 26BENGT (vpk); Jag får tacka för svaret. Svaret innehåller inte minst för kirunaborna och Kirunakommun värdefulla besked om all lokaliseringen av filateliavdelningen tillKiruna ligger fast. Det har i de diskussioner som har förts om lokalerna fördenna filateliavdelning uppstått en viss turbulens, där det har gått rykten omatt posten skulle välja en anriari lokaliseringsort, om man inte fick sinalokalbehov tillgodosedda. Jag tycker alltså att dessa besked är bra ochklargörande. kommun är en kommun som har bra förutsättningar förutveckling, men det är ändå en kommun som har slora problem. löshelen ligger konstantomkring , och den totala andelen människor utanför arbelsmarknaden går uppmot . Ungdomsarbetslösheten kan ligga . 1 LKABs långtidsplanräknar man med att gruvans rationalisering skall fortsätta kraftfullt, ochungefär 1 000 människor skall försvinna från gruvverksamheten i . Detkommer alltså att behövas handfasta statliga insatser Mot bakgrund av denbilden räcker naturligtvis inte filateliavdelningens lokalisering för att lösaproblemen, utan vi kommer säkert att få diskutera ulbygg-riad av deregionalpolitiska insatserna även i denna del av landet. Delär också bra all möjligheterna alt få lokaliseringsbidrag kartläggs, även omjag kanske hade hoppats på litet mer precisa besked härvidlag. Del står isvaret all del skulle vara möjligl, om avdelningen bedriver sin verksamhet påmarknadsmässiga villkor och att den är konkurrensulsall. Jag skulle viljafråga; Är det möjligl alt precisera verksamheten på det sättet att denbedrivs på marknadsmässiga villkor och att man enligt de gällande reglerna harmöjlighet alt fä regionalpoliliskl stöd? senaste regionalpolitiska propositionen förordas en delvis ändrad inriktningav regionalpolitiken, där kultursektorn och forskningssektorn som en del avinfrastrukturen skall kunna få regionalpoliliskl slöd. Den andra frågari jagskulle vilja ställa är då: Går det alt göra någon bedömning av om manskulle kunna få regionalpolitiskt slöd utifrån de nya grunderna, om man skullemisslyckas med de gamla grunderna? Jag har inte några besked att lämna på de två frågor som ansökan har lämnats in, och den får nu prövas på de grunder somgäller Jag kan inte svara på hur regeringen kommer alt bedöma den, utan detfår regeringen återkomma till. 1989/90:116 7 maj1990 Svarpå interpellationer och frågor Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svar påinterpellation 1989/90:155 om alternativen beträffande fast förbindelse överÖresund har frågat mig om jag är beredd alt bedömaÖresundsalternaliven utifrån en mer övergripande helhetssyn där frågan ommiljön får en större tyngd än . Jaghar tidigare i kammaren understrukit att miljöhänsynen måste tillmätas mycketstor belydelse vid bedömningen av alternativ för en fast förbindelse överÖresund. Enligt min mening visar del underlagsmaterial som har lagils fram atten tunnel för enbart järnvägstrafik under som ett isolerat projektskulle vara bättre ur miljösynpunkt än såväl en kombinerad väg- ochjärnvägsförbindelse som fortsalt färjedrift. Från miljösynpunkt är det dockframför alll viktigt atl trafiksystemets totala miljöeffekter minskar genom alldel svenska järnvägsnätet kan utvecklas och knytas samman med det europeiskajärnvägsnätet. Svar på inler-pedaiioner och frågor Jag vill stryka under atl jag anser att förbindelsen överÖresund skall finansieras utanför statsbudgeten och betalas av dem somtrafikerar den.