prot · GD0986 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag menar atldel är klokt av oss att föra in kunskap i departementet på ell område därforskningen är ny och går snabbt. Del är ingalunda så att vi har blivit tagna på sängen,vilket ville ge intryck av. Jag har i vart fall för min delförsökt atl parallellt diskutera och lägga fram förslag om kontrollmöjligheteri samband med förslag om utbyggnaden av och möjligheterna lill forskning. 1988 beslöt vi om elt stort nordiskt forskningsprogram påbioteknikområdet. Som nordisk samarbetsminisler föreslog jag då mina kollegeratt vi skulle besluta om ett nordiskt biolekniskl etikulskott, medrepresentanter för alla de nordiska länderna - etiker filosofer, medicinare,forskare och politiker, som kan ge olika infallsvinklar på de i vissa avseendennya frågeställningar som uppkommer. Del nordiska etikutskotlet underNordiska ministerrådet är nu ell referensorgan till detta. Det kommer, ganskasnart såvitt jag förstår, all gå ul lill alla riksdagsledamöter i de nordiskaländerna med ett antal frågeställningar av etisk karaktär, som man hoppas skallkunna leda lill en intensifiering av debatten i de nordiska länderna och tillall vi kan ta lill oss den debatt som förs i andra nordiska länder. Del äruppenbart att vi diskuterar olika saker i de nordiska länderna. I försen debatt kring vissa frågor när det gäller genteknik, i debatterar manandra frågor och i en tredje typ av frågor. Jag tror atl det är viktigtall vi får impulser från debatterna i de andra länderna och på del sättet fårett bättre underlag. Enambition som vi har haft är också att de fem nordiska länderna på ell nyttområde inte skall gå fram var för sig med egna regler och sedan, kanske om ,upptäcka alt vi borde ha harmoniserat. Vi vill se om vi kan hitta 48 en gemensam referensram när visuccessivt bygger upp kontrollsystem på Jag hoppas atl del skall bli av värde för riksdagsledamöterna iSverige alt få del av de exempel som kommer all läggas fram. Så myckel om själva arbetssättet, som jag alltså tror ärriktigt - vi bygger upp kontrollsystem från del redan existerande. Vi kan jukonstatera all växtskyddslagen täcker in del som denna interpellation gällermen inte är tillräcklig för framtiden, och vi får alltså lägga fram förslag omdetta. Det efterfrågas vilka planer regeringen har i övrigt närdel gäller de områden som denna interpellation inte handlar om. Jag har allrespekt för att tar upp vidare frågeställningar. Det är alldelesrikligt, som säger, atl hon framställde sin interpellation idecember, och del har av olika skäl tagit innan den besvaras. Del ärdå rimligt alt man tar in också andra frågor Regeringen har i sinforskningsproposition -den är ju det auktoritativa uttrycket från regeringenssida - sagt att vi senare i vår kommer att lägga fram en proposition somreglerar tillämpningen av genteknik på människor. Vidare kommer regeringen allbesluta om direktiv för en parlamentarisk beredning för frågor som rörgenteknikens tillämpningar i stort. Del är del besked som finns fränregeringens sida, som efterlyses av flera av talarna här. Jag hoppas atljordbruksdepartementets utredning om hur en nämnd inom hybrid-DNA-kommilténskall kunna passas in i elt sådant system är något som vi skall får värdefullasynpunkter pä från remissinstanserna, så alt vi kan lägga fram ell förslag förriksdagen. 32 (); Jordbruksminisiern säger att vi i oppositionen spretar ätolika håll. men av den här diskussionen noterar jag att vi börjar gå åtsamma håll. Vi är eniga om atl inte släppa ul organismer-djur eller växter-somkan skada naturen, skada ekologin. Detta kunde vara grundprincipen i enlagstiftning som jag inte tror skall vara alltför komplicerad. Jag jämför med läkemedelslagstiftningen. Där är principenatl läkemedel skall vara effektiva och alt biverkningarna inte får slå imissförhållande lill den åsyftade effekten. Del är den kontrollerandemyndigheten som skall ge anvisningar om vilka krav man skall ställa påprodukterna. De kraven förändras allteftersom vetenskapen går framåt. Jag trorinte att skall fördjupa sig i sådana krav, för då blir det hela ellohanterligt syslem och vi kommer på efterkälken när det gäller att införaförändrade eller nya krav. Det är bra alt bygga på hybrid-DNA-delegationen. Jag är envarm vän av atl bygga på befintliga myndigheter och organisationer, så all deförstärks personellt, kompelensmässigl och ekonomiskt. Jag noterar också att intelängre är övertygad om all en heltäckande biolekniklag är den ända framkomligavägen ulan atl det kan finnas olika lagrum att använda i detta sammanhang. Dethälsar vi i med tillfredsställelse. Jag tror vi kan komma överens. AnL33 (); Del här är en myckel intressant debatt för mig somarbetade med bioteknik i mitten av 70-lalel och deltog i debatten redan då,visserligen sorn forskare vid del tillfället. Debatten kommer tillbaka. Del somgör alt den här debatten är särskilt intressant är att många 4 protokoll 1989/90:86 Prot.1989/90:86 av dessa frågor avgörs nu.Del handlar om patent och utplantering av genrna- 15 mars1990 nipulerade växter Vi vet alt deanlag sorn finns i genmanipulerade växter kan förasöver av virus och möjligen också av bakterier i naturen lill vilda Svarpamterpelht-: viixter. Detta gör atl man måste vara oerhört försiktig. ''""'' ' Egenlligen är del väldigt svårtall förslå varför man över huvud tagel måsteplantera ut genmanipulerade växter av den här typen. atl räknaut i förväg. Det finns ingen möjlighel all göra del. Vi kan bara gissa Däremot vet vi all om något går snett, sorn man säger, så kan vi intereparera den skada som uppkommit. Det föreligger stora risker för genetisk erosion om manplanterar ul genmanipulerade växter och djur Det innebär helt enkelt attgenbasen i naturen delvis förstörs genom de störningar som kan orsakas på detsättet, genom ekologiska obalanser och genom spridning av olika anlag och olikafrämmande manipulerade växter och djur Vi borde vela bättre! Del sätt på vilket människan harexploaterat naturen har ju lett till alt en slor del av deväxter och djur som ursprungligen fanns här på jorden faktiskt har försvunnit.Den genetiska erosionen har på del sättet gått väldigt långt. Atl i det lägelspäda på ytterligare med dessa metoder är något som är mycket svårt attförstå. Det finns en blind, utvecklingsoptimism bakom många av deförhoppningar som satts till jusl biotekniken. De är uppblåstaoch överdrivna. Det har väl också varit en av orsakerna till att debatterna avoch lill har varit ganska hårda kring de här frågorna. har regeringen börjathandla och utnyttjar det bemyndigande som vi i stödde förra vårensom ett näst bästa förslag - vi fick ju inte igenom våra krav på lagstiflning,för det vore nalurliglvis ännu bättre med en ordentlig lagstiftning på det härområdet; det är ju del primära kravet från vår sida. Bemyndigandet har i allafall lett till att någonting har börjat hända. Det är viktigt att det händer såpass fort all agerandet inte kommer tio sleg efter verkligheten då man måsteförsöka städa upp fastän det är . Jag kan bara hoppas att vi. eflersom vi har en enigriksdag- möjligen bortsett från sorn inte har uttalat sig här -, vad gäller utplantering av organismer i naturen är oerhört försiktigaom vi alls skall gå med på del. Regeringen borde känna starkt stöd för attlägga fram ett lagförslag till och även i övrigt stärka regeringen såatt beskeden blir entydiga. Det har ju hållils en stor bioleknisk konferens iSollentuna som organiserades av . Då gav ett antal människor uttryck förden blinda utvecklingsoptimismen: bioteknik och genteknik skall lösa allvärldens problem. De klagade naturligtvis, eflersom man runt om i världenbörjar reglera detta område, vilket de tyckle var hemskl. visar väl altdet nu pågår något av en kapplöpning, tyvärr, mellan å ena sidan de företag somvill tjäna myckel pengar pä verksamheten - och lill dessa företag är knutnavissa forskare - och å andra sidan pariament och regeringar i olika länder Detär viktigt atl något verkligen händer. Jag villockså framhålla en annan sak. I var man tidigt ute med Många trodde väl då att resten av skulle följa efler. Men detsom hänt är väl elt stort svek mot . 50 man nu gjort allt för atl luckraupp lagen och för all t.o.m. sabotera den från Jag hoppas verkligen alt vi skall ändra pä detta, så atl sve- Prot.1989/90:86 ket blir historia och vi får någon ordning. .34 (vpk); Svarpåinterpella- tioner Fru talman! Del har sagts är att det egenlligeninte är gentekniken i sig som är delviktigaste utan resultatet av den. Och det är klart alt en hel rad frågor somvi ställer med anledning av gentekniken, t.ex. de etiska, borde vi ha ställtlångt tidigare. Del har nämligen även inom det som vi kallar traditionellväxtförädling och djuravel skett en sådan utveckling atl det verkligen finnsmånga saker som rent etiskt kan ifrågasättas. Men del faktum atl vi inte i tidhar ställt dessa frågor på andra forskningsområden får inte hindra oss från altställa dem . Vad vi möjligen kan göra är att utsträcka dem till all ävengälla andra områden, t.ex. växtförädling och djuravel. Dessutom är genteknikenen oerhört kraftfull teknik, vars resultat vi inte i alla delar kan bedömakonsekvenserna av. Därför är den speciellt viktig. Naturligtvis var del bra, herr jordbruksminister, attdenna utredning gjordes på departementet. Men utredningen handlar ju tillstora delar om hur situationen är och var man i olika länder befinner sig närdel gäller denna ulveckling. Del som oroar mig liiei grand är att rnan intekontinuerligt har den kunskapen levande på departementet. Del tror jag att rnanmåste ha på ell så viktigt område där utvecklingen går så snabbt. Del var inte fel atl utredningen tillsattes, rnen det hadevarit ännu bättre orn rnan kontinuerligt hade haft denna kunskap pådepartementet. Det är, som sagt, visserligen ett område som är nytt och därutvecklingen går snabbt, men del år inte så nytt - det dök inte upp förra året.En utredning lades fram , men den har regeringen stoppat i byrålådan. Attdenna forskning finns och utvecklas har ju varit känt under några decennier. Jag tycker precis som alt det från flerapartier egentligen redovisas en ganska välutvecklad och enhetlig syn på vadsamhället behöver, t.ex. atl del behövs någon typ av myndighet - en inspektioneller en delegation - och man kan diskutera var den skall ligga. Men det behövsen resurs som från samhällets sida hanterar dessa frågor Del behövs en lagstiftning.Om del skall vara en eller flera lagrum är egentligen inte det viktigaste, behövs en lagstiftning. Det verkar som om i stort sett alla har insett ochär överens om detta. Del är regeringen som vi väntar på. Det är märkligt atl allt delta är så oklart ijordbruksministerns svar. Det är oklart enligt vilka kriterierlillållighetsprövning på lantbruksstyrelsen skall gå till, och det ärfortfarande oklart när direktiven lill denna beredning skall komma. Och hurskall denna beredning förhålla sig till den utredning som är gjord påjordbruksdepartementet? Är det elt arbete som löper för sig? Skall dessaförslag bedömas och genomföras för sig, och skall beredningen syssla med någotannat? Hur förhåller sig beredningen och den gjorda utredningen till det somlantbruksstyrelsen skall göra? År del att betrakta som ett provisorium iavvaktan på ett mer långsiktigt system? Hur skall det bli med prövningen närdet gäller växtförädling? Det finns en lång rad frågor sorn vi inte har fållsvar på. Det är faktiskt ganska bråttom med delta klargörande. AnL 35LENNART BRUNANDER (c); När man ändrar arvsanlagen hos en växt ellerett djur har man något speciellt motiv och vill åstadkomma något. Det harnaturligtvis alltid varit på del sättet. Men när gentekniken nu tas lill hjälpkan saker och ting göras som var omöjliga alt göra, och man kan görasaker och ting som är helt onaturliga. Detta är faran med denna nya teknik. En annan fara är att detta inte sker i första hand avomtanke om naturen, artrikedom, osv. utan att det sker för alt man har ettbestämt syfte med en bestämd växt. Med utgångspunkt i detta förs nu endiskussion om all man skall göra betena mer resistenta mot gifter som skallsprutas på dem. Men del kan ju inte vara någon av de viktigareutvecklingsfrågorna all ta fram sådana växter För mig är det ganska onaturligtatt man skall göra det. speglar något av behovet av regler för vad sornskall tillålas och inte. Då kommer man in på ett annat område, nämligen all manmåste kunna göra riskvärderingar och riskbedömningar Inte ens vid dagensforskningsprojekt görs sådana riskbedömningar. Del fick vi klarl för oss i denutfrågning som jordbruksutskottet anordnade; Men vid dessa forskningsprojekthanteras ju ändå det hela i kontrollerade former Men innan vi släpper ul sådanasaker i naturen måste riskvärderingar göras, så alt vi vet vilka risker som tasoch så atl vi kan sätta stopp för delta orn vi vill. är nödvändigt förlanlbruksslyrelsen eller någon annan som skall göra en bedömning alt ha i bakgrunden. säger jordbruksministern atl det pågår ett nordisktsamarbete och alt man skall få fram en nordisk ståndpunkt. Men hur kommer dettaarbete att förhålla sig till de förslag som regeringen eventuellt skall läggafram? Kommer detta atl ytterligare försena regeringens handlande? Deninformation som vi enligt jordbruksministern kommer att få kommer naturligtvisalt vara positiv. En fråga som har tagit upp är atl mer informationmåste föras ul, så all vi alla blir mer kunniga om delta, vi här i riksdagenoch människor ute i landet, eftersom de åtgärder som skall vidtas måsle byggapå kunskap som vi och andra har. Jordbruksminisiern sade att vi stretar ål olika håll. Menjag tycker inte som andra här atl det är så farligt. Å andra sidan är del inteheller så konstigt att del finns olika åsikter Därför är del viktigt med enparlamenterisk ulredning, så alt alla partier kan vara med och diskutera ochså småningom komma fram lill ett förslag. Egentligen borde den utredningenredan ha påbörjats. Först vill jag invända mot att att hon inte har fått svar på sina frågor har ställt eninterpellation om planerad odling av genrnanipulerad sockerbeta. Jag anser attAnnika har fått ett ordenligt svar pä den frågan. Sedan har jag sagtatl det är naturligt atl , eftersom det har gått , tarupp en mängd andra frågor Men hon har förvisso fått svar på del sominterpellationen gäller Så sentsom i mitt förra inlägg sade jag alt vi måsle gå stegvis fram och utnyttjabefintlig lagstiftning, vilkel lanlbruksslyrelsen nu har all arbeta med, meddet tillstånd sorn den får Därutöver får vi i framliden ha elt kontrollsystemmed vilkel rnan kan fånga in det sorn inte är aktuellt men sorn iframtiden kan bli aktuellt rned betydligt vidare typer av forskningsinsatser.Del är precis vad jag har sagt. Det är därför som vi bäde agerar numed hjälp av befintlig lagstiftning och lägger fram förslag för en bred remisspå ell mer samlat kontrollsystern som kan komma atl behövas när forskningen harkommit ännu längre än . Eftersom flera talare här har påstått att del inte skullefinnas kriterier för lantbruksslyrelsens prövning och att man har efterlyst dellamen inte fått det, vill jag understryka att det står i den förordning somregeringen har beslutat om vilka kriterier sorn gäller för lantbruksslyrelsensprövning. Det sägs bl.a. all odlingen inte får innebära risk för utarmning avden genetiska mångfalden. Del är alltså en mycket viktig fråga som jag tror allsamtliga talare här har tagit upp och sorn jag tror alt vi är helt överens om.Eftersom delta gäller växter säger vi också att orn dessa växter som skallanvändas som livsmedel eller foder skall man särskilt beakta de etiskaaspekterna. Dessutom har vi sagl, beträffande den riskbedömning som LennartBrunander var inne på, all rnan inte får lämna tillstånd orn odlingen innebärrisker för omgivningen eller miljön. Förvisso finns det former för sådanriskbedömning, och den sker och har tidigare skett i . För atl knyta antill vad som sades i debatten om är det inte så atl har enlagstiftning sorn innebär atl man har svikit något förbud i endispenslagstiftning. gjordes det på Lolland i försök medutplantering av just en gentekniskt förändrad sockerbeta, och i detsammanhanget genomfördes riskbedömningar som låg lill grund för besluten. Dekriterier sorn man har efterlyst och påstått inte fanns, föreligger alltså iden förordning som regeringen har beslutat om. För all gå in på den principiella frågan kan jag sa gottsom helt instämma i det som sade om att gentekniska förändringaroch de principiella frågeställningar som del väcker av etisk karaktärillustrerar allmänna etiska principer, som ar rnycket viktiga även vidtraditionellt avelsarbele och traditionell växtförädling. Jag kan helt hållarned om detta, och man kan säga att vissa frågeställningar tillspetsas ochfokuseras ytterligare av en teknik med den precision som gentekniken har. Menvi har förvisso inte heller i fråga om detta varit nymornade. När vi lade framdet förslag, som jag är glad atl i slor enighet antog, om den nyadjurskyddslagen skedde del från allmänna principer som i hög grad gällerkritiken av det traditionella avelsarbetel, t.ex. i fråga om svin. Detta harlett fram lill de bestämmelser som vi har fattal beslut om. Dessa får som ennaturlig konsekvens förbud mot hormonanvändning och gentekniska förändringar pådjur. Det är alltså en principiellt grundad etisk bedömning, där gentekniken ären av de olika former för förändringar som vi säger nej lill. Där råder storenighet. Så på den punkten har vi väl sammanhållen etisk syn i t.ex.djurskyddslagen. Det är sannerligen ingenting nymornat i detta. Det ställdes också frågor om skadeståndsskyldigheten. Härgäller som i andra sammanhang, vare sig det gäller växter eller annat, deallmänna skadeståndsrätlliga principer som vi har i samhället. 5 protokoll 1989/90:86 .S'i-((;' /)(/ itilerpelltt-tioticr nyligenavslagil elt förslag om all man skulle ha särskilda regler för biolekniskverksamhet. skickade förslaget på remiss - del var en ganska bredremiss. Samtliga remissinstanser menade atl man borde till-liimpa de allmännaskadeslåndsrällsliga principerna och inte ha specifika ansvarsförsäkringar förbioleknisk verksamhet. 37BARBRO (); Jag lycker all var väldigtnegativ när det gäller bioteknikens möjligheter. Vi skall komma ihåg all detinom biotekniken också finns möjligheter lill en bättre avloppsvattenrening,miljövänligare processmeloder och mer miljöanpassade brukningsmetoder. Behovetav miljöstörande gödsel kan minskas. Så vi får inte glömma bort de positivasidorna. Jag skulle vilja se en paragraf i denna lag i stil medföljande; Gentekniskt framstiillda organismer, viixter djur och läkemedel skallvara till gagn för miinniskor och natur. Skadeverkningarna får inte slå imissförhållande till den åsyftade positiva effekten. När det gäller utredandet och breda remisser är del atthoppas på atl arbetet nu går undan. Regeringen har inte utmärkl sig för någonsärskild snabbild i andra sammanhang. Jag kan erinra om läkemedelsulredningen.som är det område som jag kan bäst. Utredningen tillsattes 1983, den var klar1987. och remissomgången var klar . Det är ganska solklart vad som behövergöras, men vi har fortfarande inte sett någon proposition. Den aviseras tillhösten. Jag hoppas alt det är som det gäller. Jag hoppas verkligenatt arbetet kring biotekniken går fortare än vad del har gjort på läkemedelsområdet.Tack. 38 (vpk): Min bedömning är faktiskt atl delar avoppositionen i denna fråga tycks pressa regeringen framåt. Del går väldigtsakta. Jag fick svar pä min första fråga, och del har jag fållredan tidigare i praktisk handling. Men detta svar väckte nya frågor, och pådessa fick jag inget svar heller Det är faktiskt myckel beklagligt. De grunder för riskbedömningen som jordbruksministernredogjorde för är väldigt vagt formulerade och skulle lika väl kunna ligga lillgrund för ett generellt stopp som till ett fritt fram för det mesta som idagens läge skulle kunna föreslås i . Del menar jag är otillräckligt. Vifrån vpk-s sida har föreslagit alt man i avvaktan på tydligare och mergenomarbetade regler skulle ha ell tillfälligt stopp, inte för forskningen ulanjusl för den praktiska tillämpningen när det gäller växter. Jag tror att dettamed tanke på den oklarhet som råder hade varit en bättre väg alt gä. Som jordbruksministern själv tidigare sade är del väldigtnära mellan forskning och tillämpning på delta område. Det beror i myckel höggrad på vilka som har resurser all avsälla lill denna forskning. Del är ingentillfällighet att del är herbicidresislenla grödor som det är intressant allplantera ul och inte grödor som är resistenta mot själva skadeangreppen, somdel ju ocksä går att arbela med när del gäller genteknik, vilket också görsinom grundforskning.Tyvärr går del långsammare, därför atl rnan där som regel Prot. har mindreresurser än i de slora företagen. Vi har koncentrerat oss i väldigt hög grad på de i och försig oerhört viktiga ~ diskussionerna orn etik. säkerhet och miljöpåverkan. Men vi måste också ta P ' in denminst lika viktiga diskussionen orn vem som har makten över ulvecklingen. Delhandlar inte bara om atl kontrollera de projekt som faktiskt genomförs. Delhandlar i lika hög grad om de ur mänsklighetens överlevnads-synpunkt vikligaprojekt som inte genomförs, därför all resurser inte kanaliseras lill dem ulandit där del finns ekonomisk all hämta, hos de företag som styr' dennaulveckling. Jag anser alt vi även inom del området måste för del första skaffaoss kunskaper om hur det ser ut och för det andra fundera över om dettaföranleder oss att göra några omdisponeringar i samhällets möjligheter alt salsapå forskning. Del är ytterligare ett område när det gäller den avanceradebiotekniken där vi frän samhällets sida och från regeringens sida är påefterkälken. 39 (); Även jag vill något uppehålla rnig vid denvidare konflikten när del gäller den nya biotekniken som består i all dengynnar vissa krafter och missgynnar vissa andra. Jag korn spontant all länka pådet faktum atl väldigt många studerande på högskolorna i vill satsa påekologisk odling och miljövänligare brukningssätt där man går ifrån växtgifteroch konstgödsel. Del är belydligl färre som inlresserar sig för bio- ochgenlekni-ken. Men på anslagssidan är del Ivärtorn, och i fråga om anlalelutbildningsplatser är det också tvärtom. Det är alltså de etablerade, naivaulvecklings-optimislerna, sorn jag ibland kallar dem, som vill ha dennabioleknik, för den passar in i det mönster sorn dominerar inomjordbrukei. Det är just storföretagen, som tog upp här somdriver fram den här ulvecklingen. Jag lycker atl det är viktigt alt vi som parlamentarikeroch som företrädare för hela folket tänker efler vad som egentligen är bäst förmiljön och människorna på lång sikt. Jag för min del är helt övertygad om atldel är pä de ekologiska brukningssätten som vi måsle salsa. Då finns intelängre stort utrymme kvar för den gentekniska inriktningen-det är ganskasjälvklart. Man kan inte göra allt . Så jag tror att man skall ta sigen funderare även pä delta och kanske styra pengarna hårdare lill denekologiska odlingen och inte lika självklart lill den gentekniska. Beträffande t.ex. menar jag att del var ell svek idet avseendet att som land gick före internationellt sett med engenlagstiflning och lagstiftning över huvud tagel på detta område. Hade flerländer följt efter, byggt på och utvecklat denna idé. hade vi kunnat slippa endel av de debatter som vi nu har och också en del av de problem som vi medstörsta sannolikhet kommer atl få. tyckte all jag var litet för negaliv ochräknade upp några tänkbara posiliva effekter av gentekniken och den därtill hörande bio tekniken. Del är ajälvfallet riktigt att man kan göra myckel med denna tek nik, men man kan också göra del på andra sätt. Del handlar om ett val. Det är så i politiken också. Man måste välja. Det gäller då atl välja del som vi 55 ,S'i'((/ på itiierpella-tioner vetinnebär den minsta risken och som vi vet blir bärkraftigt och verkligenmiljörikligl på lång sikl. Vi skall försöka undvika sådanl som medför onödigarisker. Del är della debatten ytterst handlar om.