prot · GD0944 · 1989-12-31 00:00:00 — ANITASTENBERG (mp) replik: Angående motion So306 frånmiljöpartiet beträffande prövning av behovet av anhörigvård vill jag påpekahur det fungerar i verkligheten. Låt det bli så också i praktiken, att behovetav anhörigvård prövas enhgt samma principer som behovet av hemtjänst och följupp, så att det blir så som det är beslutat! Det är där felet ligger, att dethar varit svårigheter att få beslutet genomfört. Det är anledningen till vårmotion. () replik: När det gäller nolldirektiven vill jag göra samma påpekande som DanielTarschys, att man kan göra undantag från en övergripande princip i särskildafall. Här har och andra försökt göra gällande att vi skulle haändrat vår principiella hållning. Det har vi icke gjort. Däremot har vi haftsynpunkter på hur direktiven till handikapputredning borde ha varitutformade. De borde ha försetts med samma undantag som när det gälldedirektiven till äldredelegationen. När det gäller utbyggnadenav gruppboendet är det värdefullt att notera att socialdemokraterna iutskottet har anslutit sig till en uppfattning att det är uppenbart att behovetav platser i gruppboende kommer att vara avsevärt större än den utbyggnad somnu planeras i kommuner och landsting. Det är därför enligt utskottet nunödvändigt att prioritera utbyggnaden av denna form för vård och boende, sägsdet i betänkandet. Utskottet gör härmed ett enigt uttalande med anledning avyrkandet i vår moderata motion. skriver socialdemokraterna i betänkandetatt det inte skall vara tal om några ekonomiska stimulanser Denna ekvation gårinte ihop. Jag måste fråga socialdemokraterna vad de är beredda att göra föratt detta skall bli möjligt. Vad jag förstår var det inte från början tänkt skulle göra något positivt uttalande över huvud taget. Det fanns ingasignaler någonstans från regeringen av denna innebörd i de propositioner somvi har fått under innevarande . Detta är någonting socialdemokraternahar kommit fram till i utskottet med anledning av våra motioner Jagvill fråga om socialdemokraterna är beredda att förändra reglerna ibostadslåneförordningen, kraven på standard etc. - jag belyste allt detta imitt inledningsanförande - med avsikt att möjliggöra för kommunerna att anpassasina lösningar efter de lokala förhållandena och förutsättningarna, kort sagtundanröja de stelbenta regler som styr detta . Jag vill dessutom fråga omsocialdemokraterna är beredda att satsa på att kommunerna får ettklumpbidrag av statsbidragen, så att de styrande reglerna försvinner, på detsätt som vi har anfört i våra motioner under ett flertal år och som ocksåKommunförbundet i sin interna utredning har kommit fram till borde vara denbästa lösningen för kommunerna. Jag ställer dessa frågor mot bakgrund av deeffekter som skattereformen kommer att leda till, som har varit refererade imassmedia , effekter som kommer att leda till att mantvingas höja skatten med bortåt tre 1989/90:44 12december 1990 Vissafrågor rörande dementa m.fl. ()replik: , och har alla tagit upp nolldirektiven.Margö tycker att jag gör logiska kullerbyttor. Det får väl stå förMargö . Jag konstaterade bara att man hade en uppfattning iregeringsställning och en uppfattning i opposition. När det gällernolldirektiven påpekade jag också i min inledning att det inte är nödvändigtatt nolldirektiv för utredningar leder till reformstopp. Det har det inte gjorthitintills. Vi har t.ex.utredningen om det förbättrade bilstödet, somresulterade i en insats på 300 miljoner Vi har också utredningar om arbetsmarknadsfrågorför de handikappade och flera andra utredningar som har lett fram till reformerpå detta område, väsentliga för de handikappade. Man kan fråga sig vilketområde ni tänker undanta nästa gång. Det gäller inte bara handikapputredningenutan också andra utredningar på handikappområdet. Jag tycker att det ärväsentligt att få ett svar från er, hur ni skall handla fortsättningsvis. Jagtycker, precis som ni, att det är mycket viktigt med insatser påhandikappområdet. Men vi är inte beredda att lämna ifrån oss nolldirektiven. Gruppboendethar också tagits upp. Jag framhöll i min inledning att vi också tycker attgruppboendet är väsentligt. Det är inte första gången vi sä- 1989/90:44 12december 1990 Vissafrågor rörande dementa m.fl. Det har skett vidåtskilliga tillfällen tidigare. Men vi tycker att det är oklokt att i dagensläge föreslå åtaganden, när vi står inför nya statsbidragsregler. Vi vet intehur de kommer att bli. Detta är ändå en signal till regeringen om hur vi ser pågruppboendefrågan. Jag vill också framhålla att det finns andra former för vårdav de dementa, former som skall föras fram i detta sammanhang, inte minstdagsjukvården. ställde en fråga till mig om stelbenta regler Jag tycker att man skallse över stelbenta regler, om det finns några sådana. Vi är inte beredda i dagatt ge något klumpbidrag till kommunerna när det gäller statsbidragen, sålänge vi inte har några nya statsbidragsregler på bordet. (vpk)replik: upprepar att utskottet och socialdemokraterna vidåtskilliga tillfällen har uttalat vikten av att vi får i gång byggandet avgruppbostäder, och det är alldeles riktigt. Men det räcker inte längre med attuttala orden. Det har funnits alldeles för många vackra honnörsord i dennadebatt, och det har stannat vid honnörsord. Skall vi åstadkomma någonting,måste vi faktiskt också vara villiga att betala. Det är det som det til syvendeog sidst handlar om i hela vårddebatten: vill vi ha en bra vård för alla människor,måste vi också vara villiga att betala vad det kostar tar upp nolldirektiven. Hon säger att hon bara konstaterade,med adress till de borgerliga, att man kan ha en uppfattning iregeringsställning och en annan i opposition. Jag gjorde precis samma konstaterande som , men med adresstill socialdemokraterna och till de borgerliga. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar DANIELTARSCHYS (fp) replik: Det är klart att det är lättare för vpk, som alltid är i opposition. Folkpartiethar samma uppfattning i opposition som i regeringsställning, nämligen att vimåste satsa på att utveckla stödet till de handikappade. När vi satt iregeringsställning ökade stödet till handikappolitiken från fyra miljardertill femton miljarder. Det skedde en rad viktiga genombrott. Handikappolitikenhar utvecklats också efter 1982. Men det har gått långsammare, och det harhelt enkelt varit trögare för förnyelsen inom handikappolitiken. AinaWestin nämnde bilstödet. Det var viktigt att den förbättringen kom -ettresultat av en kommitté som för övrigt folkpartieregeringen tillkallade. Vihar inte haft en syn på nolldirektiv i regeringsställning och en annan iopposition. Vi tycker såväl i regeringsställning som i opposition att det ärviktigt att flertalet kommittéer försöka finna utrymme för omprövningar inombefintligt utrymme. Det är angeläget för en sund utveckling av statsfinanserna.Men man måste kunna göra undantag, när man har att göra med oerhört viktigasamhällsfrågor Sådana undantag gjorde vi i regeringsställ- 1981års äldreberedning fick inte något nolldirektiv. Sådana undantag bör man kunnagöra nu också. Vi tycker att handikapputredningen inte bör få någotnolldirektiv. Det är detta den samlade oppositionen nu föreslår . Jaghoppas, herr talman, att detta också blir beslut. () replik: Nolldirektiven : Det väsentiigaär ju om man anser att utvecklingen på handikappområdet är tillfredsställandeeller inte, . Vi från ser tydliga negativa trender idetta sammanhang. Det är därför vi vill ha ett uttalande om att nolldirektiveti detta sammanhang skall slopas. Jag tycker att det skulle ha varit en bra ochrejäl markering om socialdemokraterna i socialutskottet hade kunnat ställa sigbakom detta krav. Vi är helt överens i utskottet om att gruppboende är enverksamhet som måste byggas ut och det kraftigt. Vi borde kunna vara överens omatt kommunerna inte kommer att klara av detta utan statligt stöd. Om man nuger en signal, som säger, till regeringen om hur vi frånsocialutskottet och ser på denna fråga, skulle den signalen ha varitdesto tydligare om vi också hade skickat med en beställning att staten skallbidra med pengar till denna verksamhets utbyggnad. () rephk: Förbättringar kostar pengar, om de skall varanågot värda. Tycker och socialdemokraternaatt det är riktigt att förbättra för en grupp handikappade på bekostnad av atten annan grupp handikappade får det sämre? Kan jag få ett ja- eller nej-svar pådenna fråga? () rephk: Det är bra att säger att hon ärberedd att avreglera bostadslåneförordningen. Jag noterar detta. Det harhittills inte varit möjligt att få socialdemokraterna att acceptera sådant. Deregler måste rensas bort, som gör att de olika alternativ som ställs motvarandra inte har samma konkurrenssituation. Det är också viktigt attstandardkraven förändras, som jag belyste i mitt anförande. Till svar på min andra fråga säger att honinte kan tänka sig att medverka till att vi får ett klumpbidragtill kommunerna. Då vill jag fråga: Varför underkänner denutredning som har presenterats inom , där man pläderar justför detta? Där pekar man på nödvändigheten för kommunerna att bedriva enflexibel verksamhet, att använda tillgängliga ekonomiska resurser på bästasätt, så att det blir en anpassning till lokala förhållanden ochförutsättningar Det är det man måste åstadkomma. har inte kunnat svara på hur honskall kunna lösa denna ekvation. Å ena sidan har socialdemokraterna gått med påatt i betänkandet skriva att man måste prioritera utbyggnaden av gruppboendet.Behovet kommer att vara avsevärt större än den utbyggnad som planeras Vissa frågor rörande dementa m.fl. 1989/90:44 12december 1990 Vissafrågor rörande dementa m.fl. med tillgängligaekonomiska resurser Sedan säger man i nästa andetag att man inte vill vara medom några som helst ekonomiska stimulanser Jag anser att socialdemokraterna är skyldiga att precisera sig och talaom vad de ämnar göra. Detstår ju utom allt tvivel, inte minst i glesbygden vilket har refereratsi massmedia, att århundradets skattereform kommer att innebära betydandekostnadshöjningar för kommunerna, vilket jag belyst i tidigare inlägg här ikammaren, med skattehöjningar som följd. Hurman då skall klara ut situationen med den politik som regeringen för ärobegripligt. Här behövs en förklaring, herr talman. () rephk: Först vill jag understryka att vi socialdemokrater också fortsättningsviskommer att arbeta för och kämpa för de sämst ställda grupperna i samhället. Vikommer fortsättningsvis också att utveckla stödet till de handikappade, DanielTarschys. Därom råder ingen tvekan. Vihar ju också tillsatt handikapputredningen, just för att man skall se över enrad olika saker. De omfattande direktiv som handikapputredningen har fått visarju ändå på att det finns en vilja från vårt håll att göra någonting när detgäller de handikappades situation. Nolldirektivenän en gång. Alla tycks vara av samma uppfattning i den frågan. Vi är inteberedda, eftersom jag sagt nu att nolldirektiven inte behöver ledatill reformstopp. Til syvende og sidst är det regeringen och somlägger förslag och som beslutar Därmedhar jag i detta inlägg också besvarat fråga. Vi är beredda attsatsa på de handikappade. Sedantill det sista anförandet från : Jag sade inte att vi är bereddafrån socialdemokraternas sida att avreglera. Då lyssnade väldigtdåligt. Jag sade att vi inte skall ha några stelbenta regler Har man sådanaskall man se över dem. Hurskulle det vara om jag ställde mig och sade: Jo, naturligtvis skall vi haklumpbidrag, som kallar det, till kommunerna. Vi har ju intenågot förslag om förändrade statsbidragsregler ännu på bord. Detvore oklokt att då ställa sig bakom något sådant förslag. Jag tycker att det finns all anledning att avvakta de statsbidragsreglersom kommer att föreslås i samband med att regeringen lägger en propositiongrundad på äldreberedningens förslag. Det finns all anledning att avvakta ochse frågan i ett större sammanhang. Jag är övertygad om att gruppboende föråldersdementa och handikappade kommer att ha sin plats i den analys somregeringen gör och det förslag som kommer därifrån. Ingen skulle komma på tanken att hävda att dementa inte skall ha rätttill gruppboende liksom att familjer som har barn med handikapp inte behöverytterligare hjälp eller att ett eget rum på långvården skulle vara en onödiglyx. När det är dags att ta ställning och rösta om konkreta förbättringar fördet glömda har voteringssiffrorna talat sitt tydhga språk. har i sin budget reserverat 1 145 milj. kr för"det glömda ", bl.a. ett rejält stimulansbidrag förgruppboende, men för detta har vi inte fått något gehör . blir kraven på prioritering inom vården över huvudtaget mer högljudda. I en vårdkedja, där mycket går ut på att stoppa in någotsom är trasigt i ena änden och ta ut något som är produktivt och helt i denandra änden, ligger de gamla och de dementa illa till. Vi har konferenser ochseminarier om s.k. prioriteringsetik. Det låter rumsrent att haka på ändeisen"-etik". Men egentligen handlar det hela om att en del människorskall få bra vård och andra skall bli utan. För inte så länge sedan föreslogs på fullt allvar på eninternationell etikkonferens här i att människor som var äldre än 80år inte skulle få någon mer omfattande behandling på grund av de bristandevårdresurserna. Det här är farliga tongångar! I det debattläget gäller det förriksdagen att med kraft gå in och markera färdriktningen. Ett samhälle somväljer bort svagheten blir snart ett outhärdligt samhälle för varenda en avoss. Ett sådant handlande ger på lång sikt en förödande effekt påmänniskovärdet. Det får aldrig bli produktiviteten som styr vården, utanvården måste vara det som styr De åldersdementa plågas ofta av stor ångest ochstor oro, och att lindra plågor är en av vårdens viktigaste uppgifter De dementa tillhör i högsta grad det glömda och deteftersatta . Deras viktigaste ambassadörer är de anhöriga. Därför är detså viktigt att det blir en gedigen kunskap om demens och om vad man kan göraför att lindra och hjälpa. Upplysta anhöriga ställer också krav! Därför behövsdet en informationskampanj. Tyvärr fick vi stöd i utskottet för detta krav baraav . Vårt krav att dagvården skall byggas ut till fullbehovstäckning innebär minst en tiodubbling av det antal platser som finns . Det kravet fick stöd av några fler partier, nämligen av ochcentern. Särskilt glädjande för oss folkpartister är det att vårt krav om enprioritering av forskningen när det gäller åldersdemens har fått majoritetensstöd. Särskilt viktig är en snabb utbyggnad av gruppboendet försenildementa. Detta skulle bl.a. avlasta akutsjukhusen där det finnsungefär 4 000 s.k. klinikfärdiga patienter dessa är ungefär en tredjedelåldersdementa som saknar tillgång till trygg vård utanför sjukhuset. Det ärockså grymt att åldersdementa som lever i ensamhet skall utsättas för diversefaror i eget boende. Vi skulle aldrig drömma om att lämna lika hjälplösasmåbarn vind för våg i ett eget boende. I då vi talar om att det går braför är det förödmjukande att gamla och dementa vanvårdas medan vi andranjuter av ökad materiell välfärd. Det är ju självklart för staten att gå in medomstrukturering. Så skedde t.ex. inom varvsindustrin där man försökte styrautvecklingen i rätt riktning. Det borde vara lika självklart att satsa pengarnär det gäller vårdkris som när det gäller varvskris. Socialdemokraterna harärligt deklarerat i utskottet att de inte tycker att det är särskilt viktigtatt prioritera gruppboende för åldersdementa, och då vill de naturligtvis inteheller satsa pengar De vill inte gå med på ett stimulansbidrag. Andra iutskottet - , och Vissa frågor rörande dementa m.fl. Vissa frågor rörande dementa m.fl. miljöpartiet- säger i ord att de vill ha ett stimulansbidrag till gruppboendet. Det är juett framsteg. När vi tidigare haft denna fråga uppe till diskussion ikammaren har varit ensamma om det kravet. Däremot svikerambitionerna när det blir tal om att precisera sig och också lägga in pengar ikravet. Nivån vill man med varm hand överlåta åt regeringen att bestämma om, enregering som inte vill ha något stimulansbidrag! Det är ett effektivt sätt attpressa nivån så långt ner som möjligt! Detta väcker naturligtvis farhågor omatt talet om stimulansbidrag i reservation 6 i första hand är en eftergift förtaktiska bedömningar mer än en allvarligt menad ambition att ge ett rejält ocheffektivt bidrag till utbyggnad av gruppboendet. har en enastående chans att stödjareservation 7 och därmed visa att talet om stimulansbidrag är allvarligtmenat. Jag yrkar bifall till alla de av folkpartietundertecknade reservationer som fogats till de båda aktuella betänkandena. Debatten är som bekant inte en skattedebatt. Menekonomin hänger mycket intimt ihop med vår möjlighet att värna den socialavälfärden. Jag kan därför inte motstå frestelsen att något beröra det som StenSvensson gång på gång har tagit upp. Han använder siffror som är alldeles uppåtväggarna, men det får vi ta upp i den debatt som kommer . Det budskap som har gått ut med över helalandet är att skattereformen bara är eländes elände. Detta har man inte fåttstöd för ens i den moderata pressen. Flera av de ledande har gåttut och reagerat mot den nidbilden. I t.ex. DN skrev UlfAdelsohn följande: "har sett till att vi fått ett bättreskattesystem än dagens och vridit hela uppgörelsen i saklig riktning. är dettid att sluta angripa varandra och i stället se framåt." Jag vill avslutningsvis ställa en liten enkel fråga tillSten . Menar ni moderater verkligen det ni säger när ni antyder attdagens skattesystem, med allt av fiffel och godtycklighet och skyhögamarginalskatter, skulle vara bättre än skattereformen? STENSVENSSON (m): Visst säger vi ja tillmarginalskattesänkningar Men vi hade gärna sett att det blivit den skala manvar överens om i utredningen. Vad vi däremot säger nej till är sättet attfinansiera reformen. Det är många som bekräftar våra farhågor när det gällerkonsekvenserna. Det som framför allt är illavarslande är att reformen inteleder till den tillväxt som är nödvändig för att vi bl.a. skall klara alla desociala åtaganden som vi är överens om. Ni moderater säger ja tillmarginalskattesänkningar, men ni driver också förslag om skattesänkningar sominte kan bli annat än ett hot mot den sociala välfärden. Det som gör att man känner sådana stora farhågor är att niför död och pina inte vill precisera i ett konkret tal vad ni menar med ettstimulansbidrag. Ni har iskatteutredningen krävt indragningar på från kommunerna år1991. Det motsvarar faktiskt en hel skattekrona. Jag har tidigare under debatten citerat fråndet utredningsunderlag som tagits fram inom . Jag anser att deuppgifterna är korrekta. borde också notera detta. Jag har dessutom påvisat vad vi kommit fram till vid allaberäkningar som också tar hänsyn till konsekvenserna av löneutvecklingen.Kommunerna ställs inför ökade kostnader i minst samma storleksordning sommotsvarar de besparingar vi gjort när det gäller statsbidraget till kommunernautan att man tar bort de bindande reglerna. försätter sig i ensämre situation i samma andetag som man kritiserar vår uppläggning. Vissa frågor rörande dementa m.fl. Det kommer att bli oerhört spännande att hörapå den skattedebatt som kommer att föras och se hurmoderaterna skall försvara de siffror man gått ut med ,vilket också gjort . Överläggnirigen var härmed avslutad. Mom. 1(information om demenssjukdomar) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 55 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (forskning om demenssjukdomar m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot 137 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3 (regionala centra för forskning ochbehandlingsutveckling inom neurogeriatrik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (särskilda utredningsavdelningar i varje län) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (dagverksamhet m.m.) Utskottets hemställan bifölls med180 röster mot 134 för reservation 5 av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. Vissa frågor rörande dementa m.fl. Mom. 7(stimulansbidrag till gruppboende för dementa) Först biträddes reservation 6 av m.fl. med125 röster mot 58 för reservation 7 av m.fl. 130 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls reservation 6 av m.fl. med172 röster mot 142 för utskottets hemställan. () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja. Mom. 8 (primärkommunernas ansvar för gruppboende) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avUlla Tilländer m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(huvudmannaskapet för äldreomsorgen) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med62 röster mot 38 för reservation 2 av och . 209ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 1 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 3 (valfrihet och självbestämmande) Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 133 förreservation 3 av m.fl. Mom. 4 (personliga assistenter åt äldre och handikappadem.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (avveckling av institutionsplatser m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (utvidgade flyttningsmöjligheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avIngrid och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (prövning av behovet av anhörigvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAnita - bifölls med acklamation. Mom. 8 (visst förtydligande av socialtjänstlagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. 9(anställning av anhörigvårdare m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAnita - bifölls med acklamation. Mom. 10 (ersättning förväntjänst) Prot. Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 10 av och -bifölls med acklamation. Mom.11 (tekniska hjälpmedel tiU äldre på ålderdomshem) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 11 av ' ' och -bifölls med acklamation. Mom.12 (mobila pensionärsbostäder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av - bifölls medacklamation. Mom.13 (statsbidrag till gmppboende för handikappade) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.14 (personalpolitiska åtgärder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av UUa TiUander m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.15 (omsorgslagens personkrets m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av ochBarbro - biföUs med acklamation. Mom.16 (handikapputredningens noUdirektiv) Utskottetshemställan biföUs med 171 röster mot 141 för reservation 16 av Bo Holmbergm.fl. Mom.18 (samordnad barn- och vuxenhabilitering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av ochBarbro - bifölls med acklamation. Mom.19 (tillsynen på handikappområdet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av UUa TiUander och med acklamation. Mom.21 (taxor för social hemhjälp) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.22 (kostnader inom institutionsbunden äldreomsorg) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.23 (kostfrågornas betydelse i vården) Utskottetshemställan bifölls med 257 röster mot 56 för reservation 21 av m.fl. 33 3Riksdagens protokoll 1989/90:44 Övriga tnoment Utskottetshemställan bifölls. 4 §Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgörandetrafikutskottets betänkanden /90:TU7, TUS och TUll, kulturutskottetsbetänkande /90:KrU9 samt justitieutskottets betänkande 1989/90:JuU5(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Mom. 1(avskaffande av den särskilda sjömanspensioneringen) Först biträddes reservation 1 av med 26röster mot 18 för reservation 2 av . 268 ledamöter avstod från attrösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 271 röster mot35 för reservation 1 av .