prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — Föredrogs utbildningsutskottets betänkanden1989/90:UbU3 Vissa skolfrågor m.m. och 1989/90:UbU4 Betygsfrågor på skolområdet(prop. 1988/89:4). Andrevice talmannen meddelade att utbildningsutskottets betänkanden UbU3 och UbU4skulle debatteras gemensamt. Kvällens utbildningsdebatt kommer att handla om en rad mycket centralaskolfrågor Var och en av dem hade varit värd en särskild debatt i kammaren. Jag vill först ta uppbetygsfrågan. Igrunden handlar betygsfrågan om vilken vikt vi fäster vid inhämtandet avkunskaper och färdigheter, vilken respekt vi har för undervisning och om vivill värna om och betona skolans huvuduppgift att ge kunskaper och färdigheten Idessa dagar har det gått upp för allt fler i vårt land att medan vi rör oss motett samhälle som kommer att ställa ökade krav på utbildning och kompetens, såhotas det som är viktigast, nämligen synen på kunskaper och färdigheter somdet centrala i skolan. Det kaos som råder på skolområdet är en följd av attskolans huvuduppgift skjutits åt sidan. Betygens minskade roll är en del avdetta. Skolanskall självklart också fostra, annars sker ingen inlärning. Inlärning ochfostran hör ihop. Där undervisningen fungerar, där inlärning sker, där skerockså fostran. En viktig del av fostranär att ge eleverna goda arbetsvanor, att lära dem Vissa skolfrågor, m.m. attinlärning är arbete, att träna dem att själva planera och utföra sitt skolarbete. Skolans uppgift att såväl undervisa som att fostra och gegoda arbetsvanor är särskilt viktig för barn vars hemmiljö inte uppmuntrar tillstudier och som brister även i andra avseenden. Betygen ärett nödvändigt och naturligt hjälpmedel i detta arbete. Vi moderater har kritiserat det relativabetygssystemet, särskih för att det bygger på jämförelse eleverna emellan, föratt huvudsyftet är att det skall tjäna som urvalsinstrument och för att betygenkommer för sent och har för få betygssteg. Det relativa betygssystemet harockså varit svårt att förstå, och det har varit svårt att sätta derelativa betygen. Det har varit svårt att använda det på ett riktigt sätt. Betygssättning har många viktiga och positiva funktionersom man i nästan lyckats eliminera med det nuvarande systemet. Det är bra att nu även socialdemokraterna tycks ha insettatt det nuvarande betygssystemet har stora brister. Men så uttalade statsministern i 1989 årsregeringsförklaring att en expertgrupp skall tillsättas för att analyserabetygens betydelse. Vad menar man egentligen med det? Om något står klart ärdet väl betygens betydelse? Upprepade opinionsundersökningar i olika former visar attbåde elever och föräldrar vill ha betyg. En betydande föräldraopinionefterfrågar betyg. Hem och skola har klart uttalat sig för betyg och för kurs-eller målrelaterade betyg. Först skall nu en expertgrupp utreda betygens betydelse.Sedan skall det tydligen bli en parlamentarisk utredning. Man kan inte undgåmisstanken att syftet är att gömma undan betygsfrågan i utredningar. Få frågortorde vara så utredda som betygsfrågan! Vimoderater anser att betygen behövs av flera skäl; Betygen ärett naturligt hjälpmedel i skolan. Betygen behövs för urval. Visst kan andra instrument ocksåbehövas för urval till vissa utbildningar, men betygen kan aldrig ersättas. Betygen ger elev och föräldrar information om hur arbetetgår i skolan. Betyg visar eleven att man kan öka sina kunskaper och färdighetergenom eget arbete. Skolan visar respekt för kunskap och kompetens. Elevernas rättssäkerhet främjas av betygen. Betygen skallsättas efter kontinuerlig bedömning. Detta ställer stora krav på lärarna, ochdet måste det få göra, eftersom betygen är viktiga. Eleverna kan genom betygenkontrollera att bedömningen av dem är rättvis. Enbart samtal kan leda till eninofficiell och icke kontrollerbar betygssättning. Betygen är det mest objektivainstrumentet för bedömning som finns. Betygen är lätta att förstå för både elever och föräldrarDet är inte alltid lätt att vid enbart samtal uttrycka sin bedömning av enelev. Betygen är mer entydiga än vad samtal kan vara. Självfallet skall betygssättningen alltid kombineras medsamtal mellan elever, föräldrar och lärare. Samtalen kan säkerligen utvecklasmycket mer. De kan dock inte ersätta betygen. Vidutvärderingen av skolan är betygen ett nödvändigt instrument. intebetygen tillmäts betydelse i det utvärderingsarbete som pågår visar hur skolanshuvuduppgift att ge kunskaper och färdigheter skjutits åt sidan. Herr talman!Ett nytt betygssystem bör utformas enligt följande principer: Betygen skallange elevens kunskaper i förhållande till läroplanens krav. Betygen skallges oftare och med början vid utgången av lågstadiet. Antaletbetygssteg bör vara fler än fem. Möjlighet skallfinnas att få ett betyg omprövat efter komplettering. Ett sådant betyg skallräknas till sitt fulla värde vid ansökan till högre studier Därtillanser vi att man bör kunna få repetera en årskurs om man behöver Vi anser också att krav på förkunskaper skall uppställastill de olika gymnasielinjerna. Det är inte rätt mot eleverna att inte tydligttala om att det krävs vissa förkunskaper för att klara en viss linje.Resultatet kan bli ett studieavbrott, och för de flesta känns detta som ettsvårt misslyckande. De kan t.o.m. komma att avstå från att skaffa sig annanutbildning. Därtill går en utbildningsplats förlorad. Det är ärligare att deklarera att eleverna behöver vissaförkunskapen Kraven bör kunna formuleras som genomsnittsbetyg, lägsta betyg ivissa ämnen och i vissa fall genomgången tillvalskurs. Jag yrkar bifall till reservation 1 i UbU4och till reservation 3 i samma betänkande. Där tar vi reservanter upp betygen ikommunal och statlig vuxenutbildning. Självfallet måste det vara sammabetygssystem i vuxenutbildningen som i ungdomsskolan. I UbU3 behandlas bl.a. statsbidragssystemetoch skolstarten. Vi reservanter har gång på gång tagit upp nödvändighetenav att få ett elevrelaterat statsbidragssystem för . Elever ochföräldrar måste kunna få välja skola. Statsbidraget måste kunna följa eleventill valfri skola, fristående eller offentlig. Självfallet måste statsbidragetutformas så att kommuner i glesbygd kan behålla sina små skolor Om vi hade haft ett elevrelaterat statsbidragssystem ochrätt att välja skola, hade situationen för de fristående skolorna varit mycketannorlunda. Många av dem kämpar med stora ekonomiska svårigheter. Om regeringen menar allvar när man numera börjat tala om profileringoch valfrihet, så måste man öppna för frihet att välja skola. Statsbidragenmåste avregleras och kunna följa eleven. Vi är dock många som tror att regeringensord endast är till för att blidka opinionen. Verklig valfrihet syftar man intetill. Att sänka skolstarten till det år barnen fyller sex årskulle ge barn ett bättre stöd för utveckling av språk och begrepp och förfortsatt skolgång än . Det är viktigt att ta till vara den period då barnär särskilt receptiva och motiverade. En tidigare skolstart skulle ge fler barn bättre kunskaperoch färdigheter Det blir då nödvändigt att förändra lågstadiets organisation,innehåll och metodik och att anpassa verksamheten till att barnen är yngre.Valfrihet och flexibilitet är också nödvändigt. Föräldrarna måste kunna skjutaupp skolstarten om detta anses bättre för barnet. Det måste ges valfrihet attvälja skola och förskola. Vissa skolfrågor, tn.m. 1989/90:40 6december 1990 Mångaskolproblem grundläggs mycket . En orsak är att många elever aldrighinner öva färdigt och befästa sina kunskaper innan det blir dags för nästamoment. Detta kan ge dem stora svårigheter när de skall gå vidare. Barnmognar olika fort. Med en sänkt skolstartsålder, individuell studietakt ochett lågstadium med åldersblandade grupper kan man anpassa undervisningen tillvarje barn bättre än . Och även om det normala blir ett lågstadium , kan vissa barn behöva längre eller på lågstadiet. Justnu är tidpunkten för en sänkning av skolstartsåldern gynnsam, eftersomåldersklasserna är förhållandevis små . Viföreslår också - även om detta inte behandlas av utbildningsutskottet utan avsocialutskottet - att förskolan skall bli mer skolförberedande och ha skolansom huvudman. Huvudorsakentill våra förslag är att vi vill ge fler barn bättre kunskaper och färdigheteroch ge barn en bättre grund för kommande skolgång och studier Jag yrkar avslutningsvis bifall till de reservationer som har moderatanamn i betänkande UbU3. Jag har disponerat mitt anförande på ett sådant sätt att jag förstkommer att ta upp en avdelning med det som jag tycker är bra och sedan enavdelning med det som jag tycker är dåligt. Detta anförande är mycketvälbalanserat, det är nämligen fyra punkter i den första avdelningen och fyrapunkter i den andra. Att det är så många positiva punkter beror på att vi iutbildningsutskottet ofta resonerar oss fram till konstruktiva lösningar påproblemen och inte är alltför respektfulla mot de propositioner som vibehandlar Allraförst vill jag nämna att jag är mycket glad över att en motion med mitt namnförst och med representanter för alla sex riksdagspartier har resulterat i etttillkännagivande till regeringen. Motionen handlar om elever som är ordblindaoch som kallas dyslektiken Elever med stora läs- och skrivsvårigheterråkar ofta mycket illa ut i vårt skolsystem. Trots alla satsningar som görs påspecialundervisning och elevvårdsteam osv. hamnar dessa elever ofta mellanolika stolar, de upptäcks långt ifrån alltid, och de får ganska sällan denhjälp som de behöver Det är bra att utbildningsutskottet nu enhälligt berregeringen att åtgärda dessa problem, bl.a. dessa elevers behov avspecialläromedel. Denandra punkten som jag vill nämna bland det som är bra i dessa båda betänkandenär att utbildningsutskottet knäpper regeringen på näsan när det gäller svenskasom andraspråk i gymnasieskolan. Också den frågan handlar om en grupp som oftaråkar ganska illa ut, nämligen de elever som inte har svenska som modersmål.Svenska som andraspråk, eller svenska 2 som ämnet också kallas, har haft enför låg status ute på skolorna. Det har ofta setts litet över axeln, ochföreträdare för ämnet har länge krävt att ämnets status skall höjas, bl.a.genom att eleverna skall få betyg i ämnet. Regeringen anförde ibudgetproposiuonen att svenska 2 inte borde ges status som eget ämne, menutbildningsutskottet har enats om ett tillkännagivande med innebörden att det börvara ett eget ämne och att eleverna också bör få betyg i ämnet. Dentredje punkten som jag tycker är bra är att utbildningsutskottet avstyrkerregeringens förslag när det gäller betygssättning i allmän och särskild kurs.Detta gäller naturligtvis inte någon stor betygsfråga, men den är relativtviktig, och den är intressant. Den frågan speglar inställningen till valfriheti högstadiet och möjlighet till individualisering. föreslog ien proposition som lades fram för mycket länge sedan, för snart ett och ett halvtår sedan, att allmän och särskild kurs skulle slås ihop vid betygssättningen.I praktiken skulle det innebära att de elever som valde allmän kurs aldrigskulle kunna få högre betyg än 3. De flesta bedömare anser att detta ipraktiken skulle leda till att mycket få elever skulle välja allmän kurs. Utbildningsutskottethar avstyrkt detta förslag, vilket jag tycker är mycket bra. Minfjärde och sista punkt i den positiva avdelningen handlar också om betygsfrågorJag tycker att det är mycket bra att det kommer att ske en beredning avbetygsfrågan. Mina ståndpunkter i betygsfrågorna ligger ganska näraAnn-Cathrine . Men till skillnad från henne inser jag att om vi skallfå till stånd förändringar i betygssystemet måste vi söka breda politiska lösningarDet är olämpligt att fatta beslut i betygsfrågor som kan ändras strax därefter,och därför är det mycket värdefullt att vi har ett betygssystem som är så brettpolitiskt förankrat som möjligt. Jag kan anknyta till en annan aktuell politiskfråga, nämligen skattefrågan. kan ju anklaga mig förtvegifte. Men jag vill då svara med en replik från skattedebatten, nämligenatt det möjligen kan vara bättre med ett tvegifte än att hamna på glasbergetoch inte åstadkomma något. Enligtden nya princip som gäller i skolpolitiken skall allt emellerfid krånglas tillså mycket som möjligt, och i stället för att man tillsätter en vanligutredning, som vi i länge har krävt, skall den här frågan utredas itvå omgångar, först av en grupp experter och därefter av en grupp medparlamentariskt inslag. Men man kan inte alltid nå ända fram, men min förhoppningär att slutresultatet skall bli ett betygssystem som är bättre än detnuvarande. Därefter,herr talman, måste jag tyvärr bli något mer negativ. Jag beklagar för detförsta att utbildningsutskottets majoritet återigen avstyrker motioner medinnebörden att från regeringen bör beställa ett statsbidragssystemsom är elevbaserat. Tanken med ett sådant system är, som , att öka valfriheten i skolan, dvs. att föräldrar och elever skallfå större möjligheter att välja skola. Ett elevbaserat system är ett förstasteg på vägen mot ett sådant system. Och det är synd att det inte finns enmajoritet för att börja anträda den vägen. Fördet andra är det synd att utbildningsutskottet så envist håller fast vidåsikten att skolstart skall ske vid ålden Mycket av det elände som vijust nu upplever på skolområdet tog sin början i och med en promemoria som skrevspå till den socialdemokratiska 90-talsgruppen.Det var nämligen i detta dokument som det föreslogs att socialdemokraternaborde gå in för en kommunalisering av skolan. Jag beklagar att man tog fastapå denna punkt. Dessutom beklagar jag att man inte tog fasta på en annan punkti denna promemoria, nämligen att det var hög 1989/90:40 6december 1990 1989/90:40 tid för socialdemokratin att byta fot när det gäller skolstartsfrågan. I prore- förespråkades en skolstart vid ålden mendet har tyvärr inte [ imponerat på socialdemokraterna iutbildningsutskottet. ' " o Fs Fördettredje tycker jag att det är egendomligt att det skall vara en betygs- sättning inom komvux ochinom statlig vuxenutbildning och en annan inom skolsystemet i övrigt. Vi villalltså ha ett nytt system i skolan i övrigt, men i avvaktan på det skulle detvara naturligt med en femgradig skala även inom t.ex. komvux. Slutligen, herrtalman, vill jag ta upp en fråga som jag och en partikamrat har aktualiserat ien motion som till min stora förvåning tyvärr inte har fillstyrkts, även omflera partier stödde den var det inte Ullräckligt många. Denna motion handlarom en institution i som heter . Den vänder sig tillflerhandikappade och har gjort fantastiskt fina insatser för att hjälpa elevermed handikapp av olika slag. Alla är överens om att denna institution är mycketbra. Den har som huvudman, den utnyttjas av kommuner ochlänsskolnämnder i , och den har byggt upp kunskaper som behövs ihela riket. Däremot har denna institution ekonomiska problem. Den har nustartat en försöksverksamhet och hoppas få anslag till den från allmännaarvsfonden, men det är inte säkert. Vihar i mofionen och i en reservation, som stöds av flera partier, föreslagit attstaten inte borde ta över denna insfitufion - absolut inte - men däremot bordemarkera sin positiva inställning genom att vara beredd att gå in med ekonomisktstöd till den. Detta har inte socialdemokraterna och , till minförvåning, velat medverka i. Frågan om måste tyvärr därförföras till mina fyra besvikelser i dessa två betänkanden. Meddetta vill jag yrka bifall till de reservationer till utbildningsutskottetsbetänkanden 3 och 4 som har stött. MARIANNEANDERSSON (c): Den här debatten handlar om ett antal motioner dels från allmännamotionsfiden , dels från allmänna motionstiden och dels medanledning av propositionen om skolans styrning. De senare gäller betygsfrågor,och jag återkommer till dem. Jagkonstaterar att utskottet har fillstyrkt flera av de krav som vi har fört frami renodlade centermotioner eller i flerpartimotioner. Vi har endast enreservation, och den gäller vårt förslag om utlåning av kvalitetsvideofilm genomskolbiblioteken. Ingenär väl omedveten om det alltmer utbredda videotittande som förekommer blandbarn och ungdomar, och därför är det högst angeläget att barnen erbjuds bravideofilmer som alternafiv till de filmer som ofta har dålig kvahtet och oftahar grova våldsinslag, dvs. de filmer som finns i marknaden. Jag förutsätteratt de överläggningar om bl.a. upphovsrättsliga frågor som pågår kommer attlösa de formella hindren för ett sådant system. Jagskall inte här gå in i debatten om statsbidrag, eftersom vi ganska utförligthar redovisat vår inställning i den frågan i en reservation till det betänkandesom skall debatteras här i kammaren . Närdet gäller sexpartimotionen om dyslexi, dvs. grava läs- och skrivsvå- 154 righeter, som tog upp, delar jaghans glädje över att den har resulterat i etttillkännagivande till regeringen om olika åtgärder för att förbättralärarkompetensen och produktionen av talböcker m.m. Det är positivt, och detär av största värde för denna eftersatta grupp. Vi förutsätter att regeringennu har handlar snabbt och återkommer med förslag i frågan. fempartimotion tas frågan om ett samordnat skolprojekt mellan specialskolanVänerskolan och i upp. Ärendet har stötts ochblötts . Nuvarande lokaler är nedslitna och omoderna. En lösningmåste komma snart. Orsakentill den segdragna behandlingen är till största delen att åsikterna omprojektet går isär mellan föräldrar och elever å ena sidan och de dövasorganisationer centralt å andra sidan. Regeringen har inte kunnat, velat ellervågat ta ställning i denna fråga. Vi som har hört företrädare för projektetberätta om det och som också står bakom motionen tycker att detta förslag låtersom en mycket bra lösning, men vi är inte experter på området och kan intekategoriskt uttala oss för förslaget. Detär mycket bra att utskottet nu har enat sig och uttalar att det är nödvändigtatt regeringen ser till att frågan snabbt får ett avgörande. Det är alltså enregeringsfråga. Den är svår, men den måste avgöras. Närdet gäller betygen är det mycket positivt att vi i äntligen har fåttgehör för det krav som vi har drivit , nämligen om en betygsutredning.En expertgrupp för betygsfrågor skall tillsättas. Kritikenmot betygssystemet är starkt från alla håll; oavsett vad man tycker, om manvill har mer eller mindre betyg, är kritiken stark. När Sverigesungdomsorganisationer besökte och ävenutbildningsutskottet var de fullständigt eniga om att det system som finns inte är bra, men när de sedan fick frågan vad man skall ha i stället varsvaren lika många som besökarna. Avden orsaken och av en rad andra orsaker har vi krävt en utredning, för att manskall kunna komma till rätta med de problem som bevisligen finns i detnuvarande systemet. Den expertgrupp som skall tillsättas skall se översådana frågor som praktikval, betygsättningen i allmän och särskild kurs påhögstadiet - som kanske var den utlösande faktorn tills vi nu verkligen har kommitså här långt - , antalet betygstillfällen, komplettering av betyg, antagningtill högre studier och en rad andra frågor som gäller betygen. Därefter blirdet dags för en parlamentarisk behandling av frågan, och då först kommer detatt visa sig om det verkligen finns en vilja bland de olika partierna attåstadkomma ett system, som gör att man kommer till rätta med problemen och somger en förbättring. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till vår reservation 6 till betänkande3 och i övrigt bifall till utskottets hemställan i de båda betänkandena. 1989/90:40 6december 1990 Vissaskolfrågor, tn.m. (vpk): Skolan plågas av dubbla roller Dels skall skolan ge en god ochlikvärdig utbildning efter läroplanens mål. Dels skall skolan "sållaagnarna från vetet" åt det samhälle som på många sätt är bådeorättvist och segregerat. Dessabåda roller är svåra, för att inte säga omöjliga, att förena. Lärare somambitiöst vill arbeta efter läroplanens mål och intentioner kommer snabbt ikonflikt med de mål för skolarbetet som betygssystemet i sig självt alstrarBetygen får på det sättet konsekvenser för hela undervisningen. Trots att många elever och många lärare har ambitionen attlära för livet, bedriva undervisning som präglas av kreativitet, samarbete,kritiskt tänkande och en törst efter ytterligare kunskaper, snärjs de snart ini mätandet av kunskaper - det är ju bara de mätbara kunskaperna som återspeglasi betygen. Det leder en statisk syn på kunskap men gör även att prov ochkunskapskontroll blir dominerande inslag i skolarbetet. Många elever uppleverdet som viktigare att visa vad man kan än att fråga om det man inte kan. Jag menar att varje utvärdering av skolans verksamhet ochelevernas kunskaper måste resultera i åtgärder för att rätta till det som inteär tillfredsställande. Betygen är ett mycket dåligt instrument förutvärdering. I dagens betygsskola resulterar konstaterade brister vanligen iett manifesterande av dessa brister, d.v.s. i ett lågt betyg. Om det är någotdu inte kan så får du ett papper på att du inte kan detta. Vad är det för enutvärdering? Eleverna får lära sig att bristande kunskaper inte är något attgöra någonting åt. Oavsett vilket betygssystem man väljer så leder det olycklig betoning av mätbara kunskaper Så länge betygen är individuellakommer det att försvåra samarbetet mellan eleverna, och så länge de används somurvalsinstrument kommer de att leda till konkurrens mellan eleverna. Det är inte någon hemlighet att ochjag har olika uppfattningar i betygsfrågan, men jag kan inte avhålla mig frånatt göra ett par kommentarer säger: Det är inte så lättatt uttrycka sin bedömning vid samtal. Betygen är mer enhetliga. Det måste vara en märklig värld lever i, nären sifferskala, oavsett om den har 5,10 eller ännu fler steg, skulle vara meruttrycksfull än samtal mellan människor säger också; Eleverna behöver vissaförkunskaper till de olika gymnasielinjerna. Javisst - vi är alla överens omatt det behövs förkunskaper inför gymnasiet, men frågan är om de förkunskapersom behövs verkligen mäts och bedöms bäst i en betygsskala. Vi i vpk förespråkar en betygsfri grundskola och enbetygsfri gymnasieskola. Vi menar att skolan bör befrias från sin roll somsorteringsmaskin. Det urval som måste ske senare i livet får ske på annat sätt.Framfida arbetsgivare, liksom universitet och högskolor får ordna det urvalsom behöver göras utan hjälp från skolan. Vi menar att det urval som behöver skeskall ske vid ingången till den högre utbildningen. sker urvalet vidutgången från den lägre utbildningen. Det leder till en orimlig situation därhela elevkullar skall lämna skolan färdigsorterade bara för att vissa av demenkelt skall kunna rangordnas vid ingången till en viss högre utbildning. Jagtror också att andra urvalskriterier, som är specifika för en viss utbildning,skulle leda till att fler elever hamnar inom den högre utbildning som passardem bäst. I utbildningsutskottets betänkande 4 behandlasbetygsfrågon Vi i vpk har avstått från att nu reservera oss, eftersom betygenskall bh föremål för ytterligare en utredning. Vi får återkomma till dennafråga när utredningen har avslutat sitt arbete. Jag vill härmed yrka bifalltill utskottets hemställan i detta betänkande. Uppskattningsvis en halv miljon människor i vårt land har svåra läs- ochskrivsvårigheter För elever med dyslexi innebär skolgången ofta knäckt självförtroende,passivitet, rädsla, mindervärdeskänslor och naturligtvis bristande kunskaperinom många läroämnen. Detär naturligtvis skolans skyldighet att hjälpa även dessa elever, och det ärnärmast en katastrof att så många av dem tvingas att slåss mot dåligt självförtroendeoch rädslan för att vara "dumma". Skolan masta organiseras så att denkan ge alla elever en god utbildning, och när inte skolan klarar det så är detskolan som måste ändras. Därför är också jag, liksom tidigare talare, glad attvi i utskottet har enats om en hemställan till regeringen.