prot · GD0917 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är alltså ilag fastställda kommissioner som finns inom varje delstat, vilka skall granskaoch godkänna förändringar i eltaxorna. I den fria ekonomins förlovade hemlandUSA har man alltså en mycket strängare granskning av elföretagens taxesättningän vad vi har här i 1989/90:17 25oktober 1989 Det kan vara värtett uppmärksamt studium och kanske kommande motioner. RUNEJONSSON (s): Reservationerna i det nu aktuella betänkandet från näringsutskottethar vid fidigare tillfällen varit uppe för behandling här i . Detvå första - om hälsorisker i samband med högspänningsledningar -avslogs avriksdagen med hänvisning till att det utifrån befintliga kunskaper inte finnsnågra entydiga forskningsresultat som visar på hälsorisker. Riksdagenhänvisade till pågående forskning både inom och utom . Påsamma sätt gör majoriteten . Vi får avvakta resultatet av den forskningsom pågår och när resultatet kommer fram fatta de beslut som då är nödvändiga.Energiverket avrapporterar resultaten av den aktuella forskningen. TillLars vill jag säga att den sammanställning av forskningsresultaten somhan efterlyste finns i , som kommer . Ireservation 3 begär reservanterna en skatteomläggning som gynnar eldistributörermed långa ledningslängder. Detär emellertid inte bara ledningarnas längd som är avgörande för eldistributörenskostnader utan också, enligt kartläggning, råkrafts-kostnader,andelen egen kraft, företagens effektivitet, m.m. anser att ennärmare studie av orsakerna till prisskillnaderna är nödvändig innan fråganavgörs. Detforskningsprojekt som pågår vid syftar till att klarläggadessa faktorer. Det finns därför inte skäl att fatta beslut i den frågan.Jag yrkar avslag på reservationerna 1, 2 och 3. Mankan mot bakgrund av att det i dessa tre reservationer krävs åtgärder trots attutredning eller forskning pågår, säga att det är en god regel att man skall hasakligt underlag för sitt ställningstagande innan man fattar beslut. Närdet gäller reservation 4 om att man skall utreda frågan om statligt stöd föranskaffning av reservkraftverk, och reservation 5, där rentallmänt, utan att för den skull förorda statsbidrag, vill att staten skall taett större ansvar för anskaffning av reservkraftverk, har fastslagitatt det bör åvila deu som svarar för de olika verksamheterna att också se tillatt den nödvändigaste reservkraften finns. Staten skall självfallet hjälpa tillmen då i form av utbildning, övningar och dyUkt. , Beträffande lantbruket,som naturligtvis är känsligt för elavbrott, finns ju möjligheten tilltraktordrivna reservelverk till en i förhållande till övriga investeringarinom lantbruket rimlig kostnad. har försökt underlätta denanskaffningen. Statsbidrag ges dessutom till kraftföretagen - bortsett frånVattenfall - för att stimulera elberedskapen. Innevarande budgetår anslås ca 21milj. avsätter ett Uknande belopp för sina anläggningar. Jag yrkar avslag påreservationerna nr 4 och 5. I den sista reservationen i betänkandet föreslår attelnätet i en krissituation skall kunna delas upp i mindre enheter. Härpågår ett arbete inom distribution och kraftproduktion, där man med hjälp avstatliga medel försöker höja beredskapen, så att man kan möta en Inte barainstallation av reservanordningar ingår i det arbetet utan också - vilketefterlyses av reservanterna - åtgärder som möjliggör start och drift i separataelsystem, s.k. Ö-drift. Isamband med avvecklingen av kärnkraften kan vi dessutom räkna med att detkommer till ett antal mindre elkraftproducerande enheter, bl.a. kraftvärmeverk,som kommer att ge ytterligare möjligheter till Ö.-drift. Det pågår alltså arbeten enligt reservanternas önskan, och utskottetförutsätter att regeringen följer frågan. Det finns därför inga skäl tillytterligare initiativ från sida. Jag yrkar avslag påreservation 6 och i övrigt bifall till utskottets förslag. 1989/90:17 25oktober 1989 LARSNORBERG (mp): Det är klart att det finns oenighet bland experterna beträffanderisker med kraftledningar och andra högspänningsutrustningar som transformatoreroch liknande. Jag får av yttrande en känsla av att det är förstnär man har liken på bordet som man tycker att det är dags att göra någonting. Ifråga om riskbedömning finns det goda skäl att utgå från de pessimistiskaexperternas värderingar. Om man känner osäkerhet har man då i varje fall gjortnågonting som är ansvarsfullt. Jag har en obehaglig känsla av att man i detlängsta, precis som när det gäller radonhus, skyggar för de kostnader som kanuppstå för stat och kommun. Det är inte bra. Vi måste beklaga att det stora partiet inte inseratt det behövs aktiva åtgärder för att skynda på den sektorisering avkraftsystemet som skulle ge oss ökad trygghet i krislägen. Det är alldelesuppenbart att ett uttalande från påtagligt skulle verka i denriktningen. Jag upplever att det ligger något av nonchalans i att uttrycka sig somRune här gjorde när han sade att det inte finns några entydigaforskningsresultat som visar att det föreligger några sådana risker som de jaghar beskrivit när det gäller vistelse och boende i anslutning till högspänningsledningar.Jag vill understryka att det inte heller föreligger några entydigaforskningsresultat som visar att det inte finns några risker. Vad man säger äratt det mycket väl kan finnas risker. En viss ökning av antalet leukemifallbland barn har kunnat noteras. Så säger man inom forskningen. Detfinns alltså indikationer - vi vet ju att indikationer i andra sammanhangmånga gånger har lett till stora insatser i dessa tider - på att det finns enviss risk med det här. Därför borde man rimligen öka säkerhetsavståndet någotutöver det som gäller från branschsynpunkt, för att i varje fall garderasig för de eventuella risker som kan finnas. Det skulle faktiskt kosta mycketlitet för samhället, eftersom det här i första hand gäller 400-kV-led-ningar RUNEJONSSON (s): Jag håller med om att det finns indikationer när det gäller magnetiskaoch elektriska fält. Men det finns inte några resultat som entydigt visar attdet här verkligen är någonting som vi måste åtgärda direkt. 1989/90:17 Det äralltså mycket som pågår. har en samrådsgrupp för de Vi har vidare två svenska forskningsprogram, som beräknas vara avslutade 1991.Dessutom har vid koncessionsprövningen möjlighet att påverkaledningsgatornas bredd. Det gör man också ofta, där det går att göra det tillrimliga kostnader. Folksrädsla skall vi naturligtvis ta på allvar - det är viktigt. Men man måste dåockså se det i förhållande till andra cancerrisker som människor utsätts för.Det här kostar pengar, och forskningen måste då veta något så när var viligger. Men de forskningsprogram sorri pågår både i och utomlands visarändå tydligt att man inte kan fastställa att det föreliggernågra hälsorisker. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 30 §.) Företogs till avgörande trafikutskottets betänkande1989/90:TU3 samt näringsutskottets betänkanden I989/90:NU2 och NU4. Mom. 1 (ytterligareavreglering av yrkestrafiken) Utskottetshemställan - sorii ställdes mot reservation 1 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.2 (huvudmannatrafik i egen regi) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (säkerheten i busstrafik) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.5 (kvittoskrivande och registrerande taxametrar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom. 1 (utredning omåtgärder för dagligvaruhandelns utveckling) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 2 av ochKrister Skånberg - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot dels den ireservation 1 av Per m.fl. anförda motiveringen,dels den i reservation 3 av Hädar ~. och anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 2 (bankservice i landsbygdsbutiker) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 128 förreservation 4 av m.fl, () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja, 3 (stöd till närbutiker) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 17 förhemställan i reservation 7 av , Utskottets motivering - som ställdes mot dels den ireservation 5 av m,fl, anförda motiveringen, dels den i reservation6 av anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. I(forskning om hälsorisker vid kraftledningar) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 58 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (säkerhetsavstånd vid kraftledningar m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRoland m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (eldistribution i glesbygd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRoland - bifölls med acklamation. Mom. 7 (beredskapen vid elavbrott) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 4 av m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation5 av och anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 8 (eldistributionssystemet) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 18 förreservation 6 av . 10 protokoll 1989/90:17 Prot.1989/90:17 Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 31 § Meddelande om val Förste vice talmannen meddelade attval av ytterligare en suppleant i näringsutskottet skulle ske vid sammanträdetden . 1989/90:11Stiftsledningen i stift, m.m. 1989/90:23 Kommunalt stöd tillungdomsorganisationer 1989/90:24 Ändring i tulltaxelagen (1987:1068) m.m.1989/90:28 Vård i vissa fall av barn och ungdomar 1989/90:32 Ändring i lagen(1984:351) om totalisatorskatt 1989/90:33 Dubbelbeskattningsavtal mellan denordiska länderna 1989/90:37 Ingripanden mot olovlig kontorisering, m.m.1989/90:40 Tullregisteriag m.m. 1989/90:42 Det allmännas ansvar enligtskadeståndslagen 33 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1989/90:38 av Per () till utrikesministern omBoforsaffären och relationerna till : De nya turerna i Boforsaffären närdet gäller anknytningarna till väcker en rad frågor. Uppgifter imassmedia och på annat håll ger följande bild; Utrikesministern har på ett tidigt stadium avBoforsaffärerna offentligt lovat att "byken skall tvättas". Beträffande Indienaffären har den varitdjupt inblandad. Inte bara , utan också i boken, hävdar (om än med olika uttryckssätt och med olika grad avtvärsäkerhet) att regeringen under statsministertid var inblandad iIndienordern på ett sätt som kan uppfattas som politiskt besvärande. Beträffande rent ekonomiska samband mellan Boforspengartill en regio nalpolitisk fond och regeringens stöd för Indienordern finns uppgifter inte endast i utan också på bandinspelning hos 126 Industriutveckling. Enligt bådadessa källor skulle dåvarande industriminis- tern ThageG ha lämnat felaktiga uppgifter om tidsföljden mellan Prot.1989/90:17 Boforslöftet om regionalpolitiska pengar och regeringens stöd förIndienor- dern. I själva verket skall Boforslöftet hakommit först, vilket öppnar dörren för spekulationer om en köpslagan medprinciperna för den svenska vapenhandeln. Det har klarlagts att Boforsaffären var sammankopplad medett särskilt åtagande från den sida att tvärtemot rådandeprinciper även i krigstid stå fast vid leveranser av ammunition ochreservdelar. har gjort en utredning av vart vissautbetalningar från tagit vägen. Man har bl.a. kommit fram till att vissautbetalningar haft karaktären av provisioner av ett slag som enligt deoffentliga delarna av Boforsaffären icke skulle komma till stånd. har hemligstämplat större delen avriksrevisionsverkets rapport. Sedan de hemligstämplade delarna av rapporten läckt ut ochbl.a. visat att en del av mångmiljonbeloppen från hamnat hos den indiskemellanhanden och Boforsagenten , har begärt att fåtillgång till hela . Detta har den svenska regeringenavvisat. Den indiska oppositionen har uppfattat den svenskaregeringens agerande som ett sätt att "medvetet och på ett ovärdigtsätt" hjälpa den indiska regeringen och att mörklägga affären(Redaktör i the Hindu enligt ). Den indiska oppositionen, som eventuellt kan vinna valetden 22 och , har krävt att de diplomatiska förbindelserna medSverige skall avbrytas. Det har också hävdats att en seger för oppositionen idet indiska valet kan leda till att det s.k. licenskontraktet med Boforsstoppas, dvs. det stora avtal om tekniköverföring som enligt planerna skullefölja efter affären om kanonleveranser från för 8,3 miljarder svenskakronor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministerSten : På vilket sätt anserutrikesministern att regeringens agerande beträffande är en del i uppfyllandet av löftet att"offent ligt tvätta byken" i Boforsaffärerna? Varför har interegeringen utnyttjat möjligheten i sekretesslagens 14 kap. 8§, att lätta påsekretessen kring ? Vad är det iden hemliga men utläckta rapporten från som skulle skadasvenska intressen? Vad är sanningenom förhållandet mellan Boforspengarna till en regionalpolitisk fond ochregeringens aktiva stöd för att skulle få Indienordern? Har detförekommit köpslagan där regeringen utfäst sig att stödja strävanden motatt i utbyte anslagit 50 milj. kr. till regionalpolitiska projekt? Är regeringenrädd för att den indiska oppositionen efter en eventuell valvinst skulle inleda"räfst och rättarting" och avslöjande av nya dolda fakta om affärensom kan vara besvärliga för såväl regeringen som Boforsledningen? Prot.1989/90:17 6. Håller regeringen fast vidsekretessen av rädsla för att den indiska opposi- 25 oktober1989 tionen efter en valvinst skallupphäva Boforsaffären eller dess planerade uppföljningar helt eller delvis? Vad avser regeringenatt göra för att bättra på skamfilade rykte i ett avjordklotets största och folkrikaste länder, nämligen ? 34 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:139 av () till utbildningsministernom bristen på utbildad personal i barnomsorgen; har fastställt målet omatt barnomsorgen skall kunna erbjudas alla barn . Detstörsta hindret för att denna målsättning skall kunna infrias är bristen påutbildad personal. har beräknat att ungefär 9000 förskollärarekommer att saknas 1993. är det svårt att besättaförskollärtjänster, speciellt i storstäderna. På andra håll i landet är detallt färre sökande när tjänster utlyses. Min frågatill utbildningsminister är; Vilka åtgärder planeras iutbildningsdepartementet för att tillgodose behovet av utbildad personal iframtiden? 1989/90:140 av () till utrikesministern om enny ekonomisk världsordning: "och är inteintresserade av folkens frihet, bara kapitalets frihet." Det hårdafördömandet hördes i , när kritiker av de ekonomiskakrisprogrammen i samlades (). IMF och hade ett årsmöte i samtidigtsom Ligan för folkens rättigheter och befrielse anordnade en rättegång mot detvå organisationerna ovan. Där gav de exempel på de många projekt som manlånat pengar till. Anklagelserna mot Valutafonden riktade in sig på att fondenställer för långtgående villkor i samband med sin utlåning, vilket tvingaru-länderna att ändra sin ekonomiska politik så att den passar i-ländernasintressen. Ett exempel är en mängd stora dammbyggnader i , somtvingar miljontals människor att flytta, och ett annat är Indonesiensfolkomflyttningsprogram. Ett tredje är i nordvästra , där man hållerpå att hugga ner ett djungelområde lika stort som halva . De u-ländersom försökt anpassa sig till , vilket i det här fallet betyderstrukturanpassningsprogram, har bara förvärrat sin ekonomiska situation. När kommer i praktiken den nyaekonomiska väridsordningen att tilläm- 128 pas? den 25oktober Prot. 1989/90:141 av ()till statsrådet om historieämnets ställning i gymnasieskolan; förslagbeträffande bl.a. historieämnets ställning i den nya gymnasieskolan befinnersig ute på remiss. Förslaget innebär en 30-procentignedskärning (till 6) av antalet veckotimmar för ämnethistoria under de tre gymnasieåren. Mot bakgrund av detta förslag ber jag atttill skolministern få ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att vidmakthålla - eller snarare öka - elevernas grundläggandekunskaper om vår egen och omvärldens historia? 1989/90:142 av () till statsrådet om vissa statliga byggnadsprojekt i : län är hartdrabbat av strukturförändringar, inte minst inom försvarsindustrin. Dessutomföresläs att infanteriregementet i skall läggas ned. Även om jag hoppasatt riksdagsbehandlingen skall få som resultat att regementet får finnas kvar,kommer många arbetstillfällen att försvinna från länet. Statliga investeringar kan motverka strukturproblemen. Detfinns planer bl.a. på fyra investeringsobjekt i ; - byggnad för statistiskacentralbyrån Med hänvisning till ovanståendevill jag att statsrådet lämnar en redovisning för planeringsläget för de fyrabyggnaderna och vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet tänker vidtaför att forcera projektering och igångsättning av byggnation. 1989/90:143 a\ (vpk) tillkommunikationsministern om ersättningsarbeten för vissa postanställda iAvesta/; generaldirektör beslutade att lägga ned all postsortering i Krylbooch flytta denna verksamhet till . Nedläggningen skall vara genomförd1991. Beslutet om nedläggningen fattades trots kraftiga protester frånStatsanställdas förbunds avd. 3031 och kommun. Nedläggningen kommer attförsämra servicen för företag, affärer och privatpersoner i södra och inorra . Beslutet om nedläggningen kommer att drabba ca 50arbetstillfällen i /. Oron hos de postanställda i är mycketstor om vad som kommer att hända med deras arbeten . Med anledning härav vill jag fråga kommunikationsministerGeorge An dersson; 129 Prot.1989/90:17 Vilka åtgärder är regeringen bereddatt vidta så att ersättningsarbeten kan skapasför de postanställda i /? 1989/90:144 av (vpk) till kommunikationsministernom ändrade arbetsvillkor för yrkesbilförare: I "Lägesrapport om det svenska integrationsarbetetoktober 1989" sägs följande om landtransporter: "----------------------- 1989/90. Efterregerings- och ev. riks dagsbeslut om ändring av nuvarande svenska regler för kör- och vilotider kan ändring ske av regler för utrikestransporter och därmed harmonisering till ." Jag vill därför fråga statsrådet: Kommer regeringen att överlåta tillriksdagen att besluta om ett förslag som tillgodoser fackets och bilarbetstidsutredningenssynpunkter när det gäller ändrade arbetsvillkor för yrkesbilförare? 1989/90:145 av (vpk) till civilministern omanpassningen till EG och den kommunala självstyrelsen: Utrikesdepartementetshandelsavdelning behandlar i en lägesrapport om EG-anpassning fråganom offentlig upphandling. Där sägs att en EG-EFTA-överenskommelse avses träda ikraft med syftet att anpassa reglerna till dem som gällereller planeras att gälla inom EG. Eftersom beslutade attgodkänna en internationell konvention om att trygga den kommunalasjälvstyrelsen som en av de viktigaste grundstenarna i ett demokratisktstyrelseskick, frågar jag statsrådet; På vilket sätt skall den kommunalasjälvstyrelsen i kunna tryggas med de nya regler för offentligupphandling som förestår inom EG? 1989/90:146 av (vpk) till socialministernom åtgärder mot vissa telefontjänster; startar fältprov för en ny telefontjänst,071-tjänsten. Exempel på tjiinster som kommer att erbjudas är att detför . skall bli möjligt att "gå till doktorn" ellerkuratorn. Den som mår dåligt i kroppen kan alltså ringa en doktor, och den sommår dåligt i själen kan ringa kuratorn. Tjänsterna skall förmedlas av ettprivat företag, men räkningen går till och noteras på den vanligatelefonräkningen. Efter avdrag för sina egna kostnader vidarebefordrar sedanteleverket kvarvarande summa till resp. företag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågatill socialministern: Tänker socialministern vidta någonåtgärd för att förhindra att ovan beskrivna oseriösa social- ochsjukvårdsverksamhet förhindras? 1989/90:147av (vpk) till kommunikationsministern om Prot. 1989/90:17 åtgärder mot vissa telefontjänster: startar televerketfältprov för en ny telefontjänst, 071-tjänsten, som erbjuder företag möjlighetatt mot ersättning distribuera röstbaserade informationstjänster viatelefonnätet. Exempel på tjänster är "herr ilsken-linjen","skämtlinjen", och "Dataträff-linjen". perminut skall det bli möjligt att konsultera läkare vid kroppsliga besvär ochkurator vid själsliga besvär. Motbakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Avser kommunikationsministern attvidta några åtgärder för att stoppa den ovan beskrivna oseriösa ochkommersiella verksamheten? 1989/90:148 av () till statsrådet om importrestriktionerna inom tekoområdet; har den 16 december 1988på förslag av regeringen beslutat avveckla alla importrestriktioner inomtekoområdet . Motivet är att en sådan avveckling skullegynna konsumenterna och bidra till en dämpning av prisökningarna i samhället.En avveckling skulle även få positiva effekter för berörda utvecklingsländer. Den svenska regleringen av textilimporten är redan i dagmer liberal än den som gäller inom EG. Om EG avser att även efter bibehållaimportrestriktioner kan problem uppkomma i den svenska anpassningen till deplanerade villkoren för EG:s inre marknad. Hur bedömer utrikeshandelsministernförutsättningarna för de förestående förhandlingarna med EG mot bakgrund avriksdagsbeslutet att avveckla importrestriktionerna inom tekoområdet senastden ? 1989/90:149 av Per () till justitieministern ommöjligheten för att överlämna beslutsbefogenheter till mellanfolkligorganisation i samband med anpassning till EG; Enligt grundlagen (10 kap. 5 §) kanriksdagen överlämna beslutsbefogenheter endast "i begränsadomfattning" till "mellanfolklig organisation för fredligt samarbete,till vilken riket är eller skall bliva anslutet". Det måste betyda attingen som helst befogenhet kan överlämnas till EG-institutioner. hävdas att EG av kräver medverkan igemensamma institutioner och en gemensam rättsordning. Enligt uppgift tänkerman sig också att svenska domstolar före domslut skall inhämta förhandsbesked(preliminary ruling) från och därefter "självständigt"döma på samma sätt! Eftersom grundlagen här ställer upp definitiva hinder villjag fråga justitieministern: Pågår arbete på att förändraregeringsformen i syfte att möjliggöra överlåtande av svensk beslutsrätt tillöverstatliga organ inom eller med deltagande av EG? 1989/90:17 1989/90:150av Per () til finansministern om följderna av en an- På 17-årsdagen av den danska folkomröstningen omEG-inträde publicerade tidningen en förödande summering. Från 1972till 1989 har a) utlandsskulden fyrdubblats från av BNP, b) räntebetalningarnatill utlandet fyrtiodubblats /år, c) arbetslösheten tiodubblats från 30000 till nästan 300000. Dessutom har inflationen varitdubbelt så hög som 1972, den inhemska statsskulden ökat "dramatiskt"och tillväxten "pressats i botten". Och andelen av danskindustriexport som går till EG har sjunkit! Mot denna bakgrund villjag fråga finansministern: Finns det några tillförlitliga sakskäl, dvs.undersökningar av en annan kvalitet än de lögnaktiga paradisskildringar av EGsom de danska EG-anhäng-arna publicerade före folkomröstningen , som gördet sannolikt att ett EG-anpassat skulle gå ett annat öde till mötes änDanmark har gjort? 1989/90:151av Per () till statsrådet om produktsäkerhetsnormervid anpassning till EG; I en skrivelse till miljö- och energidepartementetden har generaldirektör varnat föratt den pågående EG-anpassningen riskerar att leda till att "ett svensktsäkerhetskrav (skall) kunna bli nedröstat" genom majoritetsbeslut iöverstatliga organ. Bland viktiga säkerhetskrav på produkter som kantvingas ge upp nämner olika normer för tvätt- och diskmaskiner,bestämmelsen om att centri-fugluckor inte skall kunna öppnas när trummanroterar, normer om högsta temperatur på berörbara ytor, m.m. GeneraldirektörRode framhåller i skrivelsen att "för dagen är jag av den uppfattningenatt vi ej kan släppa pä de säkerhetskrav som vi i tagitfram avseeende olika produktslag." Jag vill fråga statsrådet: