prot · GD0949 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag har också tagit uppfrågan med miljöministrarna i och de baltiska republikerna. Jaghar då framhållit vikten av att lösa dessa länders stora miljöproblem i sambandmed tillverkning av pappersmassa och redovisat de möjligheter som finns tillmiljövänlig produktion. har även vid överläggningar inom EG informerat omden svenska synen och om vidtagna åtgärder Användningen av klorblekt massa bör, enligt min mening,upphöra i pappersproduktion där sådan massa inte behövs av särskilda skäl.Kemikalieinspektionen har pä uppdrag av regeringen redovisat uppgifter omvilka pappersprodukter som innehåller klorblekt massa och vilka organiskaklorföre-ningan inkl. dioxiner, som förekommer i massan som en följd avklorblek-ningen. Kemikalieinspektionen anser att klorblekta hygienprodukteri princip bör försvinna och föreslår att branschen redovisar eventuella områdendär endast en klorblekt produkt kan fullgöra produktens alia funktionskrav.Kemikalieinspektionens rapport bereds i . Genom en kombination av olika insatser räknar jag medsnabbare övergång till miljövänligare produktion och renare prcirkter Exempelpå sådana insatser är hårdare ställda krav vid omprövning av villkor förskogsindustriella anläggningar för framställning av klorblekt massa samtöverläggningar som jag haft med branschorganisationer Ett annat exempel är deti budgetpropositionen presenterade förslaget att kemikalielagen förtydligas såatt skyldigheten för producenter och importörer att ersätta skadliga kemiskaprodukter med oskadliga eller mindre skadliga, den s.k. substitutionsprincipen,klart framgår av lagen. Ytterligare exempel på åtgärder är att genom olikainformationsinsatser öka konsumenternas miljömedvetenhet. Jag vill här nämnaatt regeringen tog initiativ till att införa en miljömärkning avprodukter i . Syftet med denna märkning är att konsumenterna skallkunna få väg- ledning omhur man väljer de minst miljöbelastade produkterna när man handlar. Genom dettakommer marknaden själv att kunna styra mot en övergång till mindre farligaprodukter Arbetet med kriterieutveckling pågån De första produkterna medmiljömärket väntas finnas på marknaden om cirka Slutligen vill jag framhålla att jag delar Hans Leghammarsuppfattning att den svenska miljörörelsen bedriver ett viktigt arbete genom attöverföra erfarenheter till miljörörelser i andra länder från utvecklingen iSverige. Jag kan också nämna att statliga bidrag utgår såväl till svenskmiljörörelse som till internationella miljöorganisationer för bl.a.informationsverksamhet. Som exempel på detta kan nämnas och International Union For Nature Conservation, lUCN. Svar på interpellationer och fråga Anf.47 HANS LEGHAMMAR (mp); Jag vill tacka miljöministern för svaret,även om jag har vant mig vid att miljöministern oftast håller vackra tal omvikten av en god miljö i sina svar på frågor och interpellationer Tyvärr blir det alltför ofta inte mer än ord. Mina frågorär fortfarande frågor utan några klara och entydiga svan Min första fråga var om det enligt regeringen över huvudtaget är acceptabelt att denna produktion av klorblekt massa får lov att öka.Enligt min mening är det helt oacceptabelt att denna produktion ens försökeratt få igenom en volymökning som t.ex. den i på . de gröna gick ut med förslag omatt snabbt avtrappa försäljningen av klorblekt produktion i . Det bordevara lätt för regeringen att ta upp som ett lagförslag att underlätta förindustrin att göra en nödvändig omläggning av massafunktionerna. Min andra fråga var om vidtagna åtgärder räckerför att minska användandet av klorblekt massa. Svaret borde vara enkelt; ettnej. Då kunde inte eller andra massafabriker ens komma på tanken attlägga in en ansökan om en ny produktionsvolymökning. Det finns dock ett hopp om förändring. Med den nyalagstiftningen, som har ålagt regeringen att verkställa, dvs.substitutionsprincipen, som miljöministern nämnde i sitt svar, innebär att desom hanterar eller importerar kemiska produkter kommer att tvingas till enproduktion av ämnen som det finns miljövänligare ersättningsmedel i och som fårersätta de farliga ämnena som t.ex. klor. Med denna lag, rätt genomförd, bordevi kunna enas om att av produktionen av klorblekt massa skallawecklas , då klor inte behövs i de flesta massaproduktionerna. I jordbruksutskott fick majoriteten till slutigenom en sådan skärpning av substitutionsprincipen, även om det satt långtinne. När nu regeringen i budgeten presenterar det nya förslaget måste jag fåställa en kompletterande fråga om utformningen. På s. 52 i bil. 16 sägermiljöministern att det är producenterna och importörerna som skall tvingas attanvända substitutionsprincipen. 1 själva lagtexten på s. 266 i samma bilagastår det att lagen skäll åläggas dem som hanterar och importerar de kemiskaprodukterna. Jag förutsätter att det är lagen som skall gälla och inteministerns förslag på s. 52. Varför denna hopblandning av producenter ochuttrycket ätt den som 1989/90:49 11januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga hanterar kemiska produkterskall åläggas lagen? Det är faktiskt ganska stora skillnader i innebörden. Närdet gäller den tredje frågan om regeringen kan medverka till att få i gång enriktad kampanj utomlands blir svaret att det minsann ges pengar till vissaorganisationer Men det är inte det som frågan gäller Vi behöver en riktad kampanjför att underlätta för industrin att få ut sina icke klorblekta varor påmarknaden. 48 Miljö- ochenergiminister ; Jag börjar med den sista frågan med att säga att jag personligen harmedverkat vid åtskilliga tillfällen i den typ av riktade kampanjer, intervjueri TV, radio och massmedia, som har varit ett inslag i miljörörelsens kampanjeri andra viktiga användarländer, framför allt dit exporterar sinaprodukter Vissafrågor svarar man bättre sakligt på genom att vara litet mera utförlig än attsäga bara ja eller nej. Naturligtvis räcker vidtagna åtgärder inte. Omvi tyckte det skulle vi inte ha givit i uppdrag att redovisaen avvecklingsplan, eller kemikalieinspektionen uppdraget att gå igenom vilkaprodukter som finns på den svenska marknaden. Vihar i olika sammanhang mycket klart deklarerat att det första steget vi hartagit nu genom en omprövning av alla anläggningar så att de till början av90-talet skall minska sitt klorutsläpp skall följas av ett andrasteg. Det är för att förbereda detta som har fått sitt uppdrag. Detfinns en rad ytterligare förslag i det program som regeringen redovisade isamband med framläggandet av budgetpropositionen i går som ger oss bättrehjälpmedel när det gäller att få bort farliga ämnen och produkter urproduktionen och ur marknaden. Naturligtvis gäller lagen, och texten beskriversamma förhållande som uttrycks i lagen. Enförutsättning för att man över huvud taget skall acceptera att produktionenökar är att utsläppen inte ökan Helst skall de minska. Den principen har vitillämpat vid ställningstagandet till olika frågon När fick sitttillstånd för nuvarande produktion skärpte regeringen de krav på utsläppen somkoncessionsnämnden hade fastställt genom ett beslut som fattades för någon tidsedan - jag tror att det var . har lämnat in en ansökantill koncessionsnämnden om en mindre ökning på av produktionen. Dennaansökan har ännu inte behandlats. Och som Hans Leghammar säkert vet får jaginte lägga mig i koncessionsnämndens bedömning. Menjag upprepar den princip som tillämpas, nämligen att en produktionsökning intefår medföra ökning av miljöproblemen. ingår i , somhar mycket större utbyggnadsplaner framför allt i . Enligt denansökan som har inlämnat till regeringen kommer företaget att användaen teknik som innebär att utsläppen per ton producerad massa minskar från 1,5till mindre än per ton. Åven de totala utsläppen av klorhaltigaprodukter kommer att minska efter den mycket kraftiga produktionsökningen, omregeringen ger tillstånd till verksamheten, detta enligt företagets egna planerJag kan inte föregripa regeringens beslut. men jag vill än en gångunderstryka den mycket hårda bedömning som regeringen har gjort i samtligasådana ärenden. Anf.49 HANS LEGHAMMAR (mp): säger att mycket stora krav kommer att ställas vidomprövningen. Jag undrar om man vid omprövningar när det gäller massaproduktionenkommer att tillämpa substitutionsprincipen. Om lagen som är på gång tillämpasfullt ut kan man konstatera att av all producerad massa intebehöver vara klorblekt. Då är det ingen idé att tala om huruvida utsläppenskall minska vid volymprocentökningar, utan då är det bara att säga nej. Detviktiga är fakti.skt att få bort kloret ur massaprodukterna, inte att minskakloret vid produktionen. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:49 11januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga 12 § Svar påinterpellation 1989/90:95 om alternativa drivmedel för bilar Anf.50 Miljö- och energiminister : har frågat finansministern om bl.a. hans syn på bilensroll i det framtida transportsystemet, beskattningen av bilar samt alternativadrivmedel. är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen. Jaganser i likhet med att bilen i många fall är en viktigförutsättning för välfärdsutvecklingen. Bilen kommer därför i hög grad att varaen del av det framtida transportsystemet. Vi måste konstatera attbilismen medför betydande miljöproblem i form av utsläpp av stoft ochluftföroreningar samt buller Dessa problem är särskilt påtagliga i storstadsområdena.Bilismen svarar för omkring hälften av kväveoxidutsläppen och en tredjedel avkoldioxidutsläppen. Vidare svarar bilismen för en stor del av bullret ochnedsmutsningen i våra städer Det krävs kraftfulla åtgärder för att dessamiljöproblem skall kunna lösas och för att bilens fördelar skall kunnautnyttjas till fullo. Ett av huvudsyftena med de överläggningar som regeringeninledde med bl.a. bilindustrin på var just attdiskutera möjligheterna att minska transportsektorns miljöpåverkan i olikatidsperspektiv. Vi har följt upp denna överläggning med ytterligare kontaktermed bl.a. bilindustrin och oljebranschen. Sverigehar tidigare tagit initiativ till ett möte om transport- och miljöfrågor somEuropeiska transpörtministerkonferensen arrangerade i . ,som erhållit ordförandeskapet i gruppen, avser bl.a. vid gruppens nästa mötei senare i vår att med kraft driva dessa frågor vidare. Självfalletföljer vi också nära utvecklingen i . Riksdagenhar beslutat att höja förmånsvärdet för tjänstebil samt att höjaskatten och införa moms på bensin. Detta i kombination med genomförda ochbeslutade skärpningar av avgaskraven för bensin- och diesel- 5 protokoll 1989/90:49 Svar pä interpellationer och fråga fordon börkunna leda till att tranportsektorns miljöpåverkan begränsas. Det kansjälvfallet bli aktuellt att skärpa avgaskraven ytterligare . På krävs mer strukturellt inriktade insatserför att transportsektorns miljöproblem skall kunna bemästras. Vidare krävsutveckling av nya eller förbättrade energieffektiva motorer och drivsystem samtanvändning av andra drivmedel än bensin. Det är viktigt att dessa mer långsiktiga åtgärderinitieras . Av bl.a. detta skäl har regeringen genomförtöveriäggningar med företrädare för storstäderna. En av de frågor som kommeratt bli föremål för ytterligare belysning är behovet av investeringar påkollektivtrafikområdet. Det är också viktigt att ny teknik provas i praktiken.Regeringen beslutade att stödja ett projekt omfattande 32bussar i som syftar till att i större skala demonstrera användningenav etanol i bussar. I projektet medverkar bl.a. ochSaab-Scania AB. Inom ramen för energiforskningsprogrammet stöds forskningoch utveckling för att utveckla alternativa drivmedel, bättre motorer ochdrivsystem m.m. Under innevarande treåriga forskningsprogram som avslutas den30 har drygt 100 milj. kr avsatts för dessa ändamål. Ett viktigt målför teknikutvecklingen inom transportsektorn är att det utvecklas mer energieffektivamotorer och bilar Genom ett mer effektivt utnyttjande av energiresurserna kaiimiljömålen lättare uppnås. Regeringen kommer att återkomma tillriksdagen om behovet av fortsatt forskning inom transportsektorn i denforskningspolitiska propositionen. behandlar också frågan om alternativanvändning av jordbruksmarken i sin interpellation. Under nuvarandetreårsperiod har det anslagits drygt 40 milj. kr för utveckling av exempelvisodlad energiskog som kan komma att introduceras på jordbruksmark i större skalai framtiden. Inom ramen för det nu pågående omställningsprogrammet påjordbrukets område, vars syfte är att minska spannmålsöverskottet och stimuleraalternativ markanvändning, lämnas det utöver ordinarie bidrag även en engångsersättningpå 6500 kn per hektar tiU dem som deltar i försöksverksamheten medenergiskogsodling i län. Regeringen beslutade att 50 milj.kn av statens delansvar för överskottsarealen skalle tillföras stiftelsenLantbruksforskning. Pengarna skall enligt beslutet användas för finansiering avförsöks- och utvecklingsinsatser för alternativ användning av i syfteatt minska kostnaderna för överskottsarealen. Medel från denna stiftelse användsför närvarande för att finansiera ett a-t?l energiskogsprojekt i . 1 frågan om stöd till uppbyggnad av en etanolfabrikbaserad på spannmål vill jag påpeka att statligt stöd har lämnats fören etanolfabrik i () och för en förprojekteringav en fullskaleanläggning för produktion av etanol ur jordbruksprodukter.Regeringen har också prövat frågan om skattebefrielse eller likvärdigt stöd fören sådan anläggning. Regeringen fann vid sin prövning av ärendet i juni 1988bl.a. att etanolen jämfört med bensiri redan nu är kraftigt subventionerad frånskat-tesyripunkt. Genom beslut om bensinskatt för haretano-léns konkurrensfördel gentemot bensin ytterligare förstärkts. När detgäller frågan om skattebefrielse för etanol konstaterar jag att det strider motvåra internationellaåtaganden att endast skattebefria inhemskt producerad etanol. Detta är förövrigt en uppfattning som en majoritet i den pariamenta-riskt sammansattamotoralkoholkommittén ställde sig bakom i sitt slutbetänkande . Som nämner finns det även andra alternativ,som el och vätgas, som kan bli aktuella att introducera i transportsystemet pålitet . Det sker redan nu forskning på detta område inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Regeringen kommer att återkomma tillfrågan om fortsatt forskning på bl.a. detta område i den forskningspolitiskapropositionen. 51 (): Till att börja med tackar jagså hemskt mycket för svaret. Just nu pågår vid VTI något som kallas forskningsdagar Därredovisades i går, vilket framgår av dagens tidningar, en delrapport somtransportforskningsrådet och tillsammans har tagitfram. I den säger man att det nu är klart att de miljömål för trafiken somsatts upp inte kommer att nås med de åtgärder som är tänkta. Vadjag har sagt i min interpellation bekräftas därmed, nämligen att regeringen harför låga ambitioner när det gäller att snabbt och bra få fram användbara alternativadrivmedel, att det brådskar och att det krävs för miljön naturligtvis ganskasnabba åtgärder för att man skall hinna att få fram alternativadrivmedel. Det är tekniskt möjligt att redan nu börja använda t.ex. etanol istörre skala genom en låginblandning i bensinen med . Det krävs ingastörre åtgärder, eftersom motorerna är anpassade till det. Det går att klaradetta utan större omställningar Distributionsapparaten klarar det också. Etanolskulle kunna användas i stället för fossila bränslen på bussar -försök görs nupå ett antal bussar i - i betydligt större skala framför allt istorstäderna. som diskussionen pågår om alternativa drivmedelpå olika håll i vårt land planerar regeringen som bekant åtgärder när detgäller jordbruksmarken som kommer att innebära att kanske 500000-900000 hektarjordbruksmark skall avvecklas eller ställas om för annan produktion. Här finnsalltså en alldeles utomordentlig möjlighet att nu ta vara på omställningen ochskapa de resurser som krävs för att få fram alternativa drivmedel. Enfullskaleanläggning för produktion av etanol bör vara, sägs det, på ungefär100000 ton enligt vad LRF tycker i alla fall. Det betyder att ungefär 70000hektar skulle åtgå för att hålla en sådan anläggning med råvara. 60000ton räcker för att driva samtiiga bussar i på etanol, om man kör medren etanol. skulle alltså räcka til . Såvitt jag kanförstå är det , om man omräknar energivärdena, avdrivmedelsförbrukning i det här landet. Energiskog i all ära, men hur skulle det seut i vårt svenska odlingslandskap om 500000-900000 hektar-planterades in medenergiskog, för att inte tala om granskogar! Här är det inte heller bara frågaom att staten med pengar skall visa att man menar allvar med att försöka hittaalternativa drivmedel. Man måste också på annat sätt uttala sitt intresse. Svar på interpellationer och fråga 1989/90:49 11januari 1990 Svarpä interpellationer och fråga och bestämt uttalande frånregeringens sida att man verkligen anser att det behövs alternativa drivmedelsnarast för att få bilsamhället att fungera skulle kanske leda till initiativäven utan statliga medel. Om man visar tillräckligt intresse skulle det kanskeleda till att saker och ting börjar hända. Jag är ganska säker på att det finnskrafter i vårt samhälle som gärna skulle vara med och agera om det bara funnestillräckligt tydliga uttalanden om att det här är ett av de alternativadrivmedel som vi skall satsa på. Dess värre är jag rädd för attbytet på energiministerstolen kan göra det ännu svårare framöver ta detta som en komplimang. Statsrådetsäger att etanolen redan har så stora skattefördelar att man inte är beredd attgå längre. Jag tolkar svaret på det viset. Man kan inte heller, säger hon, gesärskilda skattelättnader bara för inhemskt producerad etanol. Det medger intede internationella överenskommelserna. Då kan man fråga sig vad det är föroförmånliga överenskommelser som svenska staten har träffat i dessa sammanhangnär t.o.m. EG kraftigt kan subventionera etanol-produktionen, så som man nu görmed den etanol som framställs av bl.a. det franska vinöverskottet. Det harsagts mig att etanol, som exporteras till lägre pris än vad vikan producera den för här i landet, skulle kosta uppemot 20 kn litern om manskulle betala rätt pris. Vi är alltså i på väg att avveckla jordbruketgenom att ta bort exportstöd med hänvisning tUl EG, medan EG ger exportstöd istor skala till sådana jordbruksprodukter som även vi kan producera. Jagvill sluta med en fråga till statsrådet: Om det tas initiativ till t.ex. produktionsbolagför etanol eller andra biobaserade drivmedel, skulle då regeringen välkomnadetta? År man beredd att säga att alternativa biobaserade drivmedel måste framsnarast möjligt och ge detta moraliskt stöd? 52 STINAELIASSON (c); Fru statsråd!Jag instämmer i det som här har sagt om bl.a. etanol och behovetav att få fram alternativa drivmedelskällon 1 svaret på säger statsrådet bl.a. att bilen i många fall är en viktigförutsättning för välfärdsutvecklingen. Jag instämmer i denna uppfattning. Jagvill dock betona och påminna om att i de trakter som jag kommer ifrån är bilendessutom alldeles nödvändig som transportmedel, eftersom kollektivtrafikeninte är så väl utbyggd och inte heller kan bli så väl utbyggd att allamänniskor kan använda den. Det är ekonomiskt omöjligt. Jaglämnar det jag hade tänkt säga om etanol och går över till att tala litet kringett annat alternativt drivmedel som jag skulle vilja lyfta fram. Det gälleranvändandet av gengas. Jag har upplevt att när man nämner gengas är det oftanågon som skrattar, vänder tummen neråt och säger att någonting så hemsktgammalmodigt och farligt vill vi inte ha. Då tänker alla på den gengas som vihade under kriget och vet inte eller vill inte ta reda på att teknikenfaktiskt också på detta område har gått framåt. Det gäller inte bara bilmotorernasom sådana utan också gengasaggregaten och de möjligheter som finns att användaannat än småved, som man gjorde under kriget, som drivmedel. Jag anser - och många medmig - att det är angeläget att också gengasen som drivmedel kommer med,inte enbart för beredskapsändamål utan som något angeläget utvecklingsbart ochanvändbart också i fredstid, och . Hur ser på gengasen somalternativt drivmedel? Detborde också vara intressant för som biståndsland att se till att detforskas ytterligare på gengasteknikens område, eftersom många utvecklingsländerär intresserade av denna teknik. Jag vet att har haft kontakter ochlevererat gengasaggregat till vissa utvecklingsländer Detär ju bra med konkurrens också när det gäller de alternativa drivmedlen. Iinterpellationssvaret nämns bl.a. etanol och vätgas. Men jag vill alltså ävenföra in gengastekniken. 1989/90:49 11 januari1990 Svarpå interpellationer och fråga 53 Miljö- ochenergiminister : Jag vill börja med att säga till att den omorganisationav regeringens arbete som gäller har gett mig och mina medarbetare imiljödepartementet ökade möjligheter att påverka såväl energiministern somkommunikationsministern - eller finansministern eller industriministern ellervem det än må vara som behöver påverkas i miljövänlig riktning. Det arbete somvi nu bedriver för att ta fram bättre system på transportområdet, vare sig dethandlar om fordonsutveckling eller drivmedel eller den övergripande strukturen,med en satsning på kollektiva trafikmedel och tåg, är ett fullföljande av detpådrivande arbete som vi har bedrivit , där vi har etableratsamarbete med olika ministrar och departement. Jag känner mycket stortsjälvförtroende och har mycket stora förhoppningar inför det samarbete jagskall ha med den nye industri- och energiministern i dessa frågon TillStina vill jag säga att gengas ingår i de projekt som framför allttransportforskningsberedningen men också styrelsen för teknisk utveckling ochenergiverket bedriver med forskningspengar från regeringen. De har självfalletmöjlighet att komma med förslag om att utveckla de programmen. Jagtycker inte att det räcker med uttalanden, även om jag tycker att de är bra.Jag tycker att det är alldeles utmärkt att regeringen har satsat pengar påforskning och utveckling, på ett konkret etanolprojekt. Skattehöjningen påbensin gör att etanolen numera klarar sig i konkurrensen med bensin. Detbeskedet fick jag så sent som i går, när jag hade en överläggning med LRF, avdess ordförande . LRF tycker att det är ett alldeles utmärkt beslutsom fattade på regeringens förslag- att höja skatten på bensin, såatt etanolen nu faktiskt är konkurrenskraftig, och så att man inte längrebehöver ett generellt skatteundantag för de stora produktionsanläggningarnaför att kunna klara det här projektet. Vi hade en mycket bra diskussion, varavframgick att det redan finns etablerat samarbete med sådana viktiga aktörersom oljebolagen - bl.a. om inblandning i bensin - och med och Sydkraftför att få till stånd några lämpliga storskaliga projekt också inomenergisystemet, och med ett antal kommuner Jag tipsade dem om att de bordekontakta Miljöprojekt västra , som arbetar med de här frågorna. I södraoch sydvästra är ju miljöförstöringen särskilt besvärlig. Därför äralternativ särskilt angelägna där, och det är där man bör pröva dem. Enytterligare fördel är att området ju ligger nära stora jord- Svar pä interpellationer och fråga bruksbygderdär det finns behov av att hitta goda alternativ till livsmedelsproduktion. Det är klart att vi inte skall plantera granskog över heladen här marken. Men i de diskussioner som har förts, och som bl.a. har påverkatutformningen av , har man diskuterat att också använda skog, företrädesvislövskog, för att kunna återskapa ett levande kulturlandskap och få vindskydd ien slättbygd som har blivit förstörd av stora monokulturer med det jordbruk somhar bedrivits, framför allt . Rätt använd kan alltsåodling av olika energigrödor och energiskog bidra till att återskapa ett merlevande landskap än vad vi nu har i många slättbygder. Jag vill sammanfattningsvis säga, herr talman, att vi harett mycket bra samarbete med en rad viktiga aktörer. LRF uttalade en betydandeoptimism vid den överläggning vi hade i gån Vi har också kommit överens om attvi skall ha ett fortsatt samarbete i de här frågorna.