prot · GD0927 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag tror faktiskt all vpk-are skall vara liletförsiktigare än vad var när hon ville ge oss andra undervisningi vad svensk neulrali-tetspolilik är för någonting. Sedan rusar och påstår; Svenskt militärt försvar har spelat ut sin roll. Det är välytterligare elt tanklöst uttalande, som hon lar tillbaka i sin nästa replik.Då får vi kanske höra; Svenskt försvar värderar vi högt. Bara en liten fråga; Om nu svensklmilitärt försvar enligt vpk har spelat ut sin roll. får vi då iförsvarskommiltén av vpk;s ledamot lyssna lill förslag i denriktningen, eller är det faktiskt så atl bara slår här italarstolen och pratar strunt? Jag vidhåller fakliskl all jag tycker alt delär utomordentligt cyniskt atl vi, för all öka vår levnadsstandard genom atlsänka försvarskostnader, exporterar vapen, för det går egentligen ut på det.Vi skall sänka våra försvarskostnader för alt göra del billigare för oss. Genomatl göra detta får vi alltså mera pengar över lill en mycket omfattandeöverflödskonsumlion i del här landet. Del gör vi uppenbarligen på bekostnad avde människor som Vapnen används, såvill jag förslår, för all döda och lemläslamänniskor. Det är ju syftet med dem. annars skulle nian inle tillverka dem.Alltså är del fakliskl så alt en viktig del av vår överflödskonsumlion belalasav dessa människors död och lidande. Jag kan inte säga all det är upprörandeatl konstatera detta. Del borde vara ett faktum för vem som helst som sitler idenna församling alt inse atl det förhåller sig på del viset. Del enda skamligaär all jag har fräckhelen atl lala om all del förhåller sig så. Del får SlureEricson lycka vad han vill om, Uppenbarl skäms han inle ens, så del är ellhopplöst fall. Tack för ordet! GUDRUNSCHYMAN (vpk); Jag vill lill Slure säga all minatankar är inte förvirrade. Det är möjligt att jag lalar sä forl alt StureEricson inle hänger med. Jag beklagar, men del kommer elt snabbprotokoll där det går alt läsa i lugn och ro vad jag har sagt. Vad jag säger är all svensk neutralilelspolilik inle ärbetjänl av ett ensidigt niilitärinduslrielll samarbele med NATO och l.ex. Svensk neulraliietspolitik är inle betjänt av alt viexporterar vapen lill som används i imperialistiska krig. Svensk neutralitetspolitik är inle betjänt av atl vi överhuvud tagel exporterar vapen lill krigförande länder, l.ex. Jag tror inte all kan försvara att detta,all exporterar vapen lill krigförande nationer, stämmer överens medsvensk neutralilelspolilik. Jag tror inle heller alt kanförsvara värt ensidiga teknikberoende i fråga om vår vapenindustri. Det gällerdä NATO-sidan, och en del västeuropeiska länder. Dessutom tror jag inte atlSlure kan säga atl del är förenligt med vår neutralilelspolilik all vii samarbetsavtal ined i huvudsak västeuropeiska länder utvecklar enhögteknologisk vapenindustri - jag tror inle all del är vad man menar medsvensk neutralitetspolitik. Det militära försvarel. har spelal ul sinmaktpolitiska roll i den säkerhetspolitiska situation som vi kan bevittna- inte bara i utan också i del övriga . De militära maktmedlen harinle samma funktion som de hade under del kalla krigels dagar. Del innebär inleall jag ifrågasäller vår neulraliietspolitik. Tvärtom vill jag att vårneutralitetspolitik skall utvecklas. Jag tycker alt en aktiv och offensivneutralilelspolilik i del här lägel skulle innebära t.ex. en minskning av demililära ruslningarna till förmån för ökade resurser som kunde salsas påekononiiskl samarbele med de ösieuropeiska länderna, på lekniski samarbele ochpå ell miljösamarbete för all möla de reella hol som finns i den värld som vilever i. I del avseendet har de neutrala länderna en särskild roll all spela -inle minst , som här kan gå i spetsen. Men då måste vi frångå vårensidiga bindning till EG som just har militärpoliliska ambitioner atl byggaupp en mililariserad stormakt i , något som jag menar motverkar dennödvändiga utveckling som är på gång i . Neutralitetspolitiken kan vara den brygga mellan öst ochväst som gör alt de ösieuropeiska länderna inte behöver vare sig satsa påmililära rustningar för all försvara sina nyvunna nationella suveränilelereller ingå i nya makl- 1989/90:27 16november 1989 politiska block som göratl de går från en storebror till en annan. Detta skulle vara en aktiv ochfredsbefrämjande neutralitetspolitik. Jag förordar en sådan och hoppas all detär fler i den här församlingen som gör det. STUREERICSON (s): Vad här säger är all vi bedriver ell ensidigt militärtsamarbete med NATO - vi får väl läsa om detta också i snabbprotokollet . Är det verkligen vpk;s uppfattning, eller pratar strunti den frågan också? Grundargumentet är ju ändå att vi skall sluta exporterakrigsmateriel. Vii utredningen, vilken kommer alt redovisa resultatet av sill arbete i slutetav detta år, har kommit till slutsatsen atl nästan hela den svenskakrigsma-lerielindustrin kommer all bli tvungen all slå igen om vi slutarexportera. Vadinnebär del då? Jo, all vi måste köpa vår materiel utomlands. Var finns den dåatl köpa? Svar; Hos N.ATO, Vårt beroende av NATO skulle öka omulan de företag som svarar för av materiel-leveranserna lill delsvenska försvarel. Det blir fakliskl den konkreta konsekvensen av den politiksom vpk här förespråkar - dvs. ell myckel mycket starkt ökat beroende av NATO,Men del här är kanske inle något problem för , Hon säger ju attdel militära försvarel har spelal ulsin roll: Enligt vpk behöver viuppenbarligen inte något militärt försvar. Det skall bli myckel spännande all iförsvarskommiltén la del av vpk;s förslag i den riktningen. (vpk); Jag delar uppfattningen, , att den vapenteknologiskautveckling som del svenska militära försvarel förordar leder oss in ijust detta ökande samarbete med NATO-länderna. Del kommer att ske viasamarbelsavtal som omöjliggör att de exportrestriktioner som regeringoch riksdag bestämmer om får någon som helst betydelse. Av just den anledningenförespråkar vi i vpk en stark omstrukturering av det militära försvaretinnebärande all vi går ifrån de stora krigsplaltformar - t.ex. JAS - som medförett så starkt utlandsberoende för oss, 1övrigt har vi lagt fram ell fredspolitiskl programförslag - jag överlämnargärna ell exemplar lill - som vår representant i försvarskommilténhar varit med om all arbeta fram. Del lär således inle finnas någon anledningtill braskande rubriker om sprickor i partiet i det avseendet. Jag tror dockall den här debatten leder alltför långt om vi skall gå in på detaljer vadgäller der programmet. Jag har flera exemplar av del och delar, som sagt, gärnamed mig lill . STUREERICSON (s); argument i näst senaste inlägg var all en lång radav inslag i den svenska krigsmalerielexporlpolitiken strider mot den svenskaneutraliteten. Då ber jag bara atl få påpeka alt neutralitetspolitikendefinierar majoriteten här i . Den definieras gemensamt av de fyrastora partierna. Exakt var slår vet jag inte riktigt . Men vpk slällersig alldeles uppenbart vid sidan av de definitionerna. I anförande efteranförande påslår ju här med emfas att del och del och delstrider mot neutralitetspolitiken. Besluten om svensk vapenexport är fattade av en i stortsett enhällig riksdag eller av regeringen efter samråd i den eller när del gäller de allra viktigastefrågorna i utrikesnämnden. Jag känner inle till något exempel som visar allregeringen har gått emot en negaliv uppfattning i de samråden. Vad här uttalar sig om är sin alldeles egnakommunistiska detinilion av svensk neutralitetspolitik. Den får honnalurliglvis behålla för sig själv. Men vill ni i vpk avskaffa det svenskaförsvarel, då tror jag atl ni också avskaffar er själva. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under15 §.) 14 § Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1989/90;UU4Antarktis. vice talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades under 15 §.) Jag får meddela all anslag nu har salts upp om all deltasammanträde skall fortsätta efter ,00, Företogs till avgörandekonstitulionsulskoltets betänkanden /90:KU9, KUll, KU14 och KU19 samtutrikesutskottets betänkanden /90;UU1 och UU4, Mom. 2(principer för lagstiftningen m,m.) Utskottets hemställan - somställdes mol dels reservation 1 av m,fl., dels reservation 2 avIngela och -bifölls med acklamation. 4(organisationerna och den politiska makten) Först biträddes reservation 3 av m.fl, med 61röster mol 32 för reservation 4 av och , 174ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 3 av m,fl. - genom uppresning. Prot.1989/90:27 Mom. 5 (rätten till domstolsprövning) 16november 1989 Först biträddes reservation 6 avIngela och med 34 röstermol 31 för reservation 7 av tredje vice talman och . 207 ledamöter avstod från alt rösta. Härefter biträddes reservation 5 av m.fl.med 49 röster mot 32 för reservation 6 av och ledamöter avstod från all rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 161 röster mot49 för reservation 5 av m.fl. 61 ledamöter avstod från altrösta. 6 (utslag) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation8 av m.fl., dels reservation 9 av och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (den offentliga sektorns informationsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 10 avIngela och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(flagglagen såvitt avser vimplar) Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 52 förreservation 1 av m.fl. 2 (flagglagen såvill avser ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3-5 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (beredningen av kompletteringspropositionen ochandra propositioner med ekonomiskt-poUtiskl syfte) Under överläggningen har yrkats dels bifall tillutskottets hemställan, dels bifall till det av under överläggningen framställda yrkandet om 48 avslag på utskottets hemställan. Uiskotiels hemställan innebär ändring i huvudbestämmelse iriksdagsord- Prot. 1989/90:27 ningen. Av ändringsförslaget framgår atländringen önskas genomförd med elt enda beslut. För bifallhärtill krävs atl minst tre fjärdedelar av de rös-lande och mer än hälften avriksdagens ledamöter förenar sig om beslutet. Beslut skall fallas genomomröstning. Omröstningen kommer alt förrättas med rösträkning. Utskottets hemställan bifölls med229 röster mol 42 för del av under överläggningen framställdayrkandet om avslag på utskottels hemställan. 2 ledamöter avstod från all rösta. Utskottet hemställan hade alltså bifallils med erforderligmajoritet, dvs. minst tre fjärdedelar av de röstande, och mer än hälften avriksdagens ledamöter hade biträtt utskottets hemställan. Mom. 2 och 4 (för avlämnande avanslagspropositioner, m.m.) Också i dessa moment föreslås ändring i riksdagsordningenoch samma förutsättningar gäller därför som vid mom. 3. Omröstning skall alltsåske genom rösträkning. Utskottets hemställan bifölls med260 röster mot 10 för avslag. 1 ledamot avstod från atl rösta. Utskottets hemställan hade alltså bifallits mederforderlig majoritet, dvs. minst tre fjärdedelar av de röstande, och mer änhälften av ledamöter hade biträtt utskottets hemställan. Mom. 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1, 5 och 7-11 (restriktivitet ikrigsmaterielexporten, m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mol 28 förreservation 1 av Per i motsvarande del. 1 ledamot avstod från allrösta. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (ytterligare begränsning av krigsmaterielexporten) Först biträddes reservation 1 av Per i motsvarandedel med 21 röster mot 18 för reservation 2 av i motsvarande del.233 ledamöter avstod från all rösta, (() anmälde alt hon avsett all avståfrån alt rösta men markerats ha röstat ja,) Härefter bifölls utskottets hemställan med 239 röster mot32 för reservation 1 av Per i motsvarande del, 2 ledamöter avstod frånalt rösta. Mom. 6 (återgivande av direklivtext i skrivelsen) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 33 förreservation 2 av 49 BengtHurtig i motsvarande del. 4 protokoll 1989/90:27 Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs socialförsäkringsulskoltets betänkande1989/90;SfUl Tandvårdsförsäkringen. Tandvården i vårt land slår inför myckelstora förändringar. handlade det väsentligen om all fylla karieradehål. Det problemet har minskal kraftigt, och vi har fåll en myckel bättretandhälsa, huvudsakligen på grund av införandet av fluortandkrämen men även pågrund av bättre prevenlion. handlar det om alt utveckla ytterligheterna idet spektrum av behandlingsmetoder som finns. Den preventiva tandvården och denavancerade tandvården med implanlalteknikerna som exempel är vad vi i framtidenfrämst har all vänla som verksamhetsområden inom den svenska landvården. Äldre p;ilienler med bevarade länder kan få sinatandförlusier definitivt reparerade. Allt fler har sina länder i behåll högtupp . Tandvården står inför en omstrukturering, och del är deltaförändrade panorama som ger denna bild. Tandläkarlillgången i är god, men vi riskerar enbrist på landläkare i framliden. De tandläkare som utbildas avbryterofta sin utbildning eller flyttar lill sina hemländer - en stor del avstuderande vid våra land-läkarhögskolor kommer från andra länder. Inle heller i övrigt är situationen på tandvårdsområdetproblemfri. Vår landvård är byggd dels på en privallandvård, dels på enoffentlig-regi-land-vård. Privatvården håller man på att mer eller mindre svälla ul;inga nya etable-ringstillslånd och ingen specialisllaxa för nyaspecialisllandläkare som etablerar sig i privatvården. Del här begränsarvalfriheten för patienterna, och pä sikt är vi, även om del tar lång lid, påväg mol ell monopolistiskl system. Anmärkningsvärt i sammanhanget är fakliskl också all inomsjukvården finns specialisterna i privatvården och allmänläkarna i denoffentliga vården, medan del inom landvården är precis tvärtom - en logik somjag aldrig lyckats förslå. Rimligen borde dessa sektorer - den privata och denoffentliga - kunna erbjuda hela spektrumet av landvårdstjänsler och konkurrerapå lika villkor. Men det vill socialdemokraterna här i landet förhindra. På privalsidan avlar tillgången på specialister alltmer.De få som finns har kommit ganska högt upp och kommer efter hand altpensioneras. Nyetableringar av specialister med specialisllaxa tillåts inle. Den här etableringskontrollen inom landvården infördes1975, eftersom man då såg en risk att folktandvården inte skulle få delandläkare den behövde. , när tillgången på tandläkare är god,är etablerings- kontrollen kvar, trots altfolktandvårdens landläkarförsörjning är god och trots atl även folktandvårdenslandläkarorganisationer vill ha bort etableringskontrollen. Jag rnenar allkonkurrens är stimulerande. Den ger bättre kvalitet och bättre service, och jagvill också hävda all den utvecklat den svenska landvärden. Kostnadernai privat och offentlig tandvård torde vara tämligen likartade. Del finnsstudier som säger att privatlandvården är billigast, och del finns studier somsäger all den offentliga tandvården är billigast. Sanningen är nog att del ärungefär likvärdigt. Här finns alltså heller inget skäl för de fortsattaregleringarna. Närdel gäller barnens tandvård finns det knappast någon konkurrens. Där harfolktandvården i varje fall i praktiken monopol. Familjetandläkare med enhelhetssyn på familjen är närmast en omöjlighet, eftersom barnen inle omfattasav den svenska tandvårdsförsäkringen. Detta behöver ändras. Det är inte rimligtatl barnen inle skall kunna följa föräldrarna till deras tandläkare. Ligger manpå sjukhus är man också i praktiken "monopoliserad". Här bör manfaktiskt själv få välja den vårdgivare - inom privat eller offentlig sektor -som man anser ger den bästa och billigaste vården. Taxani privatlandvården har halkal efter, och det skapar stora svårigheter förprivatlandläkarna och gör del nästan omöjligt med specialislelableringar,särskilt med de specialregler som gäller där, dvs. förbudet mot specialisttaxaför nyeiablerade tandläkare. Sjukvårdsindexär faktiskt betydligt högre än prisindex, och i de förhandlingar som det talasom.i utskottets skrivning är del närmast fråga om diktat, knappast med någonmöjlighet för privallandläkare alt påverka den taxa som de statligamyndigheterna medger Nivånpå ersättningen från försäkringen till patienterna inom landvården är påtagligtlåg, om man jämför med sjukvårdsersältningen. Delta drabbar naturligtvis främstlåginkomsttagarna. Vår mening är alt del är angeläget att man utreder om inletandvården kan integreras i den sjukvårdsförsäkring vi har . Meddetta vill jag yrka bifall till reservation 1 om att tandvårdsförsäkringen böromfatta även barn och ungdomar, lill reservation 2 om alt sjukhustandvårdenbör samverka med privatpraktiserande tandläkare, lill reservation 3 omupphävande av elableringsbegränsningen, lill reservation 4 om all nyeiableradeprivallandläkare får räll lill rimlig specialisllaxa, lill reservation 5 omhöjning av ersättningsnivån i tandvårdstaxan och slutligen till reservation 6om utredning angående inordning av tandvårdsförsäkringen i del allmännasjukförsäkringssystemet. 1989/90:27 16november 1989 Tandhälsan hos svenska foket har förbättrats avsevärt de senaste aren.Den förebyggande tandvårdens arbete för alt förbättra människors, framför alltbarns och ungdomars, tänder har också påverkat tandhälsan positivt. Detär nu enligt folkpartiels mening viktigt att gä vidare och ge alla möjligheteratt till en rimlig kostnad förbättra sina länder. Tandvårdsförsäkringen harförlorat det syfte som avsågs när den infördes. Prot,1989/90:27 totalakostnaden har stigit så mycket all den ibland nästan överstiger detbelopp patienten hade att betala innan försäkringen infördes. hartandläkarnas ersättning från tandvårdsförsäkringen urholkals. Därtill kommeratl flera åtgärder som landläkarna pä senare år utvecklat inle medgerersättning från tandvårdsförsäkringen. Människors möjligheter all själva välja sin"huslandläkare" måste förbättras, Inle minst borde en räll förbarnen alt gå till föräldrarnas tandläkare genomföras. Även tar upp ell antal viktiga frågor somär väsentliga för att ulveckla den svenska landvården och därmed också göra dentillgänglig för de människor som inte anser sig ha råd alt gå tilltandläkaren. Dagens tandvårdsförsäkring innebär atlungdomar som är och vill gå lill familjens private"huslandläkare" får betala hela behandlingskostnaden själv. Utskollelantyder i sitt svar på vårt krav om rätlen atl välja tandläkare atl skäletlill all barn- och ungdomstandvården skall ligga hos folktandvården är att mandär nått mycket goda resultat och atl detta skett till en låg kostnad. Argumenten är verkligen grumliga, eftersom vi är överensom att privattandläkaren har lägre kostnader - eller i varje fall inle högrekostnader, som säger - än folktandvården och att del inle ärnågon skillnad på behandlingens kvalitet hos den private landläkaren och hosfolktandvårdens tandläkare. Statsrådet har tidigare hävdat - och utskottet gör detfortfarande - alt det i vissa situationer kunde vara lämpligt all göra undanlagfrån denna regel. Det kan man tanka sig i t.ex. en glesbygd, där reseavståndenför barnen är speciellt långa. Där kunde landstingen få räll alt sluta avtalmed en privatpraktiker. Jag vill då säga till ulskollsföreträdaren; Konsekvensernaav detta resonemang blir all socialdemokraterna accepterar atl barn i glesbygdfår en sämre tandvård än barn i tätorterna. Eller är del så all delta påslåendeinle stämmer? Är del så alt privalpraklikern inle gör elt sämre arbete änfolktandvårdens tandläkare? Argumenten är mycket ihåliga, och därför fortsätterfolkpartiet all kräva räll för familjen att skaffa sig en"hustandläkare". Självfallet skall man ha rätt atl också väljatandläkaren vid folklandvården, om man så önskar. anser atl det är viktigt att del finnsvalmöjligheter och konkurrens även inom specialisttandvården. Vi anser därföratl de begränsningar som gäller för privaltandläkares räll lill specialisttaxabör upphävas. Jag kan också förslå den oro som känner närutbildningsplatser saknas för specialistutbildning. yrkar också altetableringskontrollen för tandläkare skall upphävas. Del råder ingenbrist på tandläkare, ulan del är människors efterfrågan på tandläkares tjänstersom styr etableringen. Det är också ytterst tveksamt om de totala kostnadernaför landvården hålls nere genom etableringskontrollen. När socialförsäkringsutskoltet besökteTandläkarförbundel fick vi också veta att såväl privatlandläkarna somtandläkarna vid folktandvården är överens om alt etableringskontrollen böravskaffas. Från fortsäller vi atl framföra kravet på atletableringskontrollen skall avskaffas. Som jag sade i min inledning finns människor sominle anser sig ha råd all gå till tandläkare. anser alt en godtandvård måste erbjudas alla till ett rimligt pris. Men delta är inte möjligtatl klara med dagens system. Vi anser att man därför måste utredaförutsäliningarna för en eventuell överföring av landvärden lillsjukförsäkringen. Delta skulle vara ett led i den solidaritet somsocialdemokratin så ofta vill göra sig till tolk för. Men i detta fall vill maninle ens studera möjligheterna. Varför, , vill ni inlepröva denna möjlighet? Fr.o.m. har man införtmöjlighet för patienter all få ersättning vid amalgamsanering, även om ellsamband mellan amalgamet och sjukdomsbesvären inte kunnat fastställas. För altdetta skall vara möjligt krävs en lång rad utredningar. Bl.a. skall besvärenutredas av specialisllandläkare, patienten skall vara utredd av en läkare somhar viss specialistkompetens, läkaren skall ange om amalgambyte är tillrådligtmed hänsyn till patientens allmänna hälsotillstånd och patientens psykosocialasituation och utbyte av amalgamfyllningar skall förhandsprövas hosförsäkringskassan innan behandlingen påbörjas. Med andra ord krävs en mycket lång rad kostsamma och förpatienten besvärande utredningar innan några åtgärder över huvud taget kansättas in. Dessutom är i många fall patientens psykiska hälsa så nedsatt - pågrund av den oro och de besvär som patienten lider av - atl vederbörande inteorkar med de långa utredningarna. I en motion har föreslagit all patientensjälv skall få fatta detta beslut i samråd med sin tandläkare och atl ersättningenligt den normala tandvårdstaxan skall kunna utgå. Jag tror inle alt dennamöjlighet skulle missbrukas, eftersom patienten själv får stå för sinegenavgift. tycker alt detta borde kunna ersättas via denordinarie taxan i land-vårdsförsäkringen. Med detta fru talman, vill jag yrka bifall lillreservationerna 1, 2, 3, 4, 6 och 7 i betänkande SfUI. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Del är vi fick en allmäntandvårdsförsäkring i vårt land. Tandvården har genomgått en stor förändringunder dessa år. Vi har en betydligt bättre tandhälsa, särskilt bland deunga. Behandlingsmetoderna har utvecklats i snabb takt. Man har tagit ny tekniki bruk hos landläkarna, och vi har fått nya tandmateriel. Bristen påtandläkare har hävts, så att vi l.o,m, kan sägas ha ett vissl överskott. Allt kan ju därmed verka vara problemfritt, men somframgår av detta utskottsbetänkande finns det ett antal problem, som las upp iolika motioner. Elt problem är att kompensationsnivån itandvårdsförsäkringen har sänkts i omgångar. Patientens utgifter för tandvårdär därför i fast penningvärde räknatinle så särskilt mycket lägre än de var innan tandvårdsförsäkringen tillkom.För den enskilde innebär den ulvecklingen i en del fall att man avstår fråneller skjuter upp nödvändig behandling. I reservation 6, gemensam för , ochmoderaterna, föreslår vi all rnan undersöker möjligheterna alt inlemmatandvårdsförsäkringen i sjukförsäkringen. Detta skulle innebära all vi för denenskilde fick samma regler och belopp som vi har för läkarvård. Enhöjning av patientavgiften skulle kunna finansiera de ökade kostnader som ensamordning skulle innebära. För den enskilde skulle läkarvården bli dyrare menå andra sidan tandvården billigare.