prot · GD09138 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi måste också göra en avvägning så att den ekonomiska politikenkan för att vi skall slippa få den arbetslöshet som är det som är mestförödande för den regionala utvecklingen. CharlotteBranting tog upp en del frågor som hon har ställt. IKS-pengarna harinte försvunnit. De finns i anslag, utan ifortsättningen ingår de i arbetsmarknadsanslaget. Men pengarna finns, ochmöjligheten att begära pengar till den här verksamheten finns i precis sammautsträckning som . Jag kan inte se vad det är för ett problem som manvill lyfta fram i detta sammanhang. Närdet gäller frågan om ökningen av länsanslaget fill , skall vinaturligtvis pröva detta utifrån de förutsättningar som finns i de olika länenoch göra en rimlig fördelning. Det är klart att de län som har speciellaproblem skall gynnas mer än andra som har mindre problem. Så har det allfidvarit, och så kommer det att vara i fortsättningen också. I de fall där man 1989/90:138 11 juni1990 4Riksdagens prolokoll 1989/90:138 tappar en rad kommuner istödområdet får vi naturUgtvis ta hänsyn även till det. CharlotteBranting tycker att det är konstigt med de tillfälliga stödområdena. Jag troratt det är en utmärkt lösning, eftersom vi då kan göra en kraftfull satsningpå de områden som kontinuerligt har problem, men även lyfta in dem som hamnar ien svår situafion på grund av akuta problem. Det tycker jag är en bra metod,eftersom vi kan göra en koncentration av satsningen under normala förhållandenoch sedan komplettera med de områden som har det särskilt besvärligt. Densatsning som gjordes i är väl ett lysande exempel på att det gåralldeles utmärkt och att det även ger bra resultat. Vi skall naturiigtvis göradet . Jag tror att det var som tog upp . Jagsade att vi kommer att låta vara kvar i stödområdet med hänsyntill de speciella problemen. Så kommer förslaget att lyda. Glesbygdsmyndighetenskall försöka medverka fill att sprida kunskap, erfarenheter och informafiontill olika delar av landet, så att man får veta vilka framgångsrika recept somanvänds för att lösa problem i andra delar av landet. Detta är framför allt detstora och viktiga arbetet. På det området vill vi sätta in mera resurser än vadvi har gjort i form av glesbygdsdelegafionen. Vi tror att sådanaresurser som används för att genom olika insatser sprida kunskaper är vikfigtnär man skall engagera människor Därför tror jag att det här kommer att bli ettgott stöd för den breda aktivitet som sker i olika organisationer för attutveckla landsbygden. De skall ha sitt stöd, och de skall ha någon att vändasig till för att få det bistånd som de vill ha. Jagär en varm vän av marknadsekonomi. Jag har aldrig förespråkat någonplanhushållning, men jag ser de problem som finns i marknadsekonomin. Att vi diskuterar regionalpolitik beror på att marknadskrafterna inte fungerar ide svagaste områdena. Därför måste vi gå in med samhälleligt stöd, och därförstår också bakom denna regionalpolitik för att korrigera attmarknadskrafterna inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. AnL25 (m) replik: Det är uppenbart att det finns exempel på att marknadsekonomin behöverjusteras. Det tror jag inte är någon speciellt stor nyhet. Jag tror attmoderata samlingspartiet aldrig har varit rädd för att gå in med instrumentför detta. De måste dock vara av mer generell karaktär, och vi har ingen sådantilltro till styrningar och regleringar som socialdemokraterna har Närdet gäller länsanslagen påminner diskussionen litet om surt sade räven omrönnbären. År det så svårt att smälta att regeringen lider ett nederlag att nikanske mot er egen uppfattning och mot ert eget folk ute i landet förordar ettlägre länsanslag? Vi väljer att öka anslaget där vi tror att det gör störstnytta, och vi väljer att plocka ned en del andra anslag. Svårare är det inte.Ni gör motsatt prioritering, och det må vi ha respekt för Problemet är kanskeatt ert eget folk inte riktigt tycker om den prioriteringen. Jagtror att vi kan vara överens om helhetens betydelse. Det var roligt attåtminstone industriministern förstod att det är viktigt att vi även talar omandra frågor - trafik, utbildning m.m. , utskottets ordförande. hadelitet svårt att förstå var dessa frågor hörde hemma i denna debatt. Jag hoppasatt industriministern i det avseendet har större trovärdighet och bättreförmåga att analysera. Industriministern sade i sitt inledningsanförande att detnu är infrastmkturen som innebär problem. Ja, men problemet är att det tar tidatt korrigera brister i infrastrukturen. Jag frågar då varför det tar såväldigt . Om man nu är framsynt, vilket industriministern ofta villgöra gällande att regeringen är, varför har man inte visat denna framsynthet?Regeringen har gravt brustit i detta avseende, vill jag påstå. Man har ingenframsynthet när det gäller väginvesteringarnas andel. Den andelen av BNP böröka. Man har ingen framsynthet när det gäller flyget. Statsrådet ute och talar om att den ena eller andra flygplatsen är mer eller mindreonödig. Ger hon uttryck för någon framsynt regionalpolitik? Regeringen handlarju ändå som ett kollegium, samfällt. Vi menar att industristödet är en marginell företeelse.Det behövs inom vissa koncentrerade områden. Därför har vi inte spenderbyxornapå i det avseendet, herr industriminister, utan vi är sparsamma. Vi tror attdet finns andra områden som är viktigare. Det kan gälla trafikpolitik ochskattepolitik. När det gäller att bryta upp det offentliga monopolet undrarjag varför det skulle vara så farligt om kvinnor får starta eget inom vård- ochservicemonopolet. Verksamheten finansieras på ett sätt som är likvärdigt detsom sker inom kommun och landsting. Varför är så emot kvinnligtföretagande? Varför är så rädd för att analysera och diskuteraenergipolitikens konsekvenser? Jag vet att detta skall behandlas senare, mendet gäller att ha viss framförhållning även i en debatt av det här slaget. 26KARL-ERIK () replik: Jag har varit ganska sparsam med frågor tillindustriministern och till utskottets ordförande. Utskottets ordförande taladeom för mig att han inte fick tid att svara på de frågor jag hade ställt, ochdet kan jag väl acceptera. Jag tycker ändock att det som är intressant, och den frågasom industriministern borde svara på, gäller stödområdesindelningen ochEG-anpassningen. Det skulle vara intressant att få veta vad som händer om mansäger nej. Kommer man då att skära ner ytterligare, eller kommer man attställas utanför en del? Jag vill också ta upp transporter - varinne på det, dock kanske ur en annan synvinkel. Vad kommer det att få förkonsekvenser för regionalpolitiken, eller får det inga som helst konsekvenser?Man kan då bara säga att utökningen till 95 med fordonsekipage på intekommer att att få någon som helst inverkan på regionalpolitiken. Om man har denuppfattningen i frågan är det väl lätt att säga det. Jag skall kanske inte ge mig in i debatten mellan BörjeHörnlund och industriministern. Jag börjar dock bU Htet fundersam omindustriministern inte känner skillnad på cement, sten och betong och blandarin guld. Jag har en bakgrund från både gruvor och byggnadsindustrin. Det kanskevore intressant om industriministern tog kontakt med utskottets ordförande,som har 1989/90:138 11 juni1990 en något så när likabakgrund, när det gäller byggnadsindustrin. Som jag ser det är det i alla fallmycket stor skillnad på dessa tre material. AnL27 () replik: Det verkar på som om antalet invånare var viktigt när mandiskuterar regionalpolifiska resursområden, som jag vill kalla dem. Regeringenförespråkar ju stöd till stödjepunkter hette det mellanstäder Dåomfattas fler invånare av regeringens modell än av vår. Jagvill också passa på att hålla med när han nu insersektors-politikens betydelse. Men då måste regeringen ta sig samman ochsamordna sig själv, som jag säger Det är ju där felet sitter, alltså i den bristandesamordningen. Ja, det här med cement-, betong- och stenbäck. Om jag skall göra det helafattbart, så betyder det "dålig, sämre, sämst". Såtill talet om guldbyxor. För ett litet tag sedan var vi överens om att deregionalpolitiska anslagen utgör av statsbudgeten. Jag försökte göra enanalys, och jag ställde frågor till . Om jag överräcker frågornaskriftligt kanske jag har chansen att under hans sista tiominutersanförandeockså få svar Jag vill nämligen diskutera de andra av statsbudgetensinnehåll, framför allt de framfidsinriktade delarna. Omman avsätter ytterligare fill att förstärka och förbättra detunder totalt nedslitna grusvägnätet, så är det faktiskt fråga om enframtidsinvestering och ingenting som skall uppfattas som en belastning. Ommandessutom, som vi i har gjort, klarar av dessa prioriteringar inom enbudgetram som ger bättre resultat än regeringens, så skall inte skälla påoss för det. Det är vår inriktning över hela landet som den krifiken i så fallriktas mot. Men vi vidhåller att vi är alternativet! Därefterfill diskussionen om marknadsekonomin. A och O i marknadsekonomin är att nianskall lugna ner de regioner där det råder överhettning. Där det finns ledigkapacitet, där skall man gasa på, som man säger Det är också vad vi förespråkarDet är det som är bäst för folkhushållet. Det är alltså ganska lätt. Jagvill avsluta med att säga att jag ändå har étt visst hopp omRobertsfors-pojken. Han kom in i sammanhangen litet för sent när det gällerregionalpolitiken. Han har möjlighet att göra bättre saker när han har fåtttänka över det hela litet. 28 () replik: Först konstaterar jag att vi inte fick några löften'om ökade länsänslagtill - inte heller några löften om att vi utanför de prioriteradeområdena skulle få del av de 35 miljonerna fill högskolorna. Jag kan försäkraRune om att vi i hade 18 ansökningar vid senastetillfället. Vi hade kvar i . Det skulle räcka till 50arbetstillfällen. Det är ju synd att vi inte kan få något löfte om ökadelänsanslag. Såtill frågan om stödområdesindelningen. Jag vidhåller att det förslag somföreligger inte är tillräckligt genomarbetat. Man kan faktiskt ifrågasätta det kloka i att berövavissa kommuner allt generellt stöd som konjunkturerna viker,vilket själv berörde. Jagförstår att industriministern tycker att tillfälUga stödåtgärder är bra, för dåkan regeringen själv styra och ställa som den-vill. Detta liknar mycket deolika paketlösningar som regeringen har varit förtjust i. Men vi i folkpartiettycker att det hade varit bättre om man i högre grad satsat på långsiktigplanering för att därigenom kunna få till stånd långsiktig planering också iföretag och kommuner Närdet gäller den nya glesbygdsmyndigheten fick jag inget svar på' min fråga om ivilken utsträckning man skall ta till vara den kompetens som finns iglesbygdsdelegationen, både såvitt gäller styrelse och politiker som personaleller hur det är tänkt att det skall bU med lokaler osv. Det absolut bästa äratt låta glesbygdsdelegationen arbeta på det sätt som den har gjort hitintills.På det sättet kan man nämligen ta vara på den kompetens som finns där Eftersomdetta är min sista replik i denna omgång vill jag hinna säga att jag tror attdet är bra för både storstadsbon och för oss som bor på landsbygden om vikunde få till stånd en samordning i regionalpolitiken. Problem i storstäder medbostadsbrist, dålig miljö, utslagning och köer till vård, omsorg ochutbildning är en följd av regional obalans med alltför stor koncentration avmänniskor, pengar och makt till storstäderna. Det är viktigt att ha enhelhetssyn; det tjänar vi alla på. Jagvill sluta med att i fem'punkter slå fast de viktiga förslag som folkpartiethar för regionalpolitiken. Fördet första vill vi alltså ha ett höjt länsanslag. Det är bra, för det är pengarsom länen själva kan bestämma över Fördet andra vill vi ha mer pengar till forskning vid de regionala högskolorna. Fördet tredje vill vi behålla stödområdena i avvaktan på att vi får ett bättre beslutsunderlag. Fördet fjärde vill vi ha en nedsättning av de sociala avgifterna. De skall omfattaicke offentlig verksamhet, för det gynnar kvinnorna. Fördet femte har vi 133 milj.kr mer än regeringen att satsa på regionalpolitik. 1989/90:138 11 juni1990 AnL 29 IndustriministerRUNE : återkom till sektorspolitiken och frågade varför detinte har satsats mer pengar på infrastrukturen - och tidigare. Det är klart kan ställa en fråga. Då kan jag ju fråga varför de borgerliga regeringarnaunder inte gjorde något radikalt på det området. Detär ju inte på det sättet att det inte har gjorts någonting. Forskningen, t.ex., har ju byggts ut. Senast beslutade om ytterligareen miljardsatsning inom forskningen. Utbildningssystemen har byggts ut;kommunikationer och annat har också byggts ut, men dessa satsningar har intevarit tillräckliga. Densocialdemokratiska regering som kom till makten var tvungen att först taitu med att sanera den raserade ekonomi som de borgerliga rege- 1989/90:138, 11 juni1990 ringarna hade skapat. Detfanns ett hål i statskassan, så att säga, om Naturligtvishade vi kunnat använda de inkomster vi fått och de utgiftsnedskärningar somgjorts till satsningar på infrastrukturen t.ex. Men så kan man ju inte hanteraett lands ekonomi. Förstmåste man rätta till ekonomin, och sedan kan man satsa. Det är därför vi nu äri färd med att diskutera hur vi skall kunna ta igen en del av det som vi harförlorat. Med borgerlig ekonomisk politik blev det stora hål både isamhällsekonomin och i statskassan. Varförkan man inte starta fler egna företag baserade på den offentliga sektornsverksamhet? Det är väl så att den offentUga sektorn har en upphandling istorleksordningen 100 miljarder Den upphandlingen sker i det privatanäringslivet. Privat näringsliv är det som vi har i det här landet till mer än90 %. Det är dit som dessa beställningar går, och det är i det privatanäringslivet som man arbetar för den offenfliga verksamheten. Detär många privata entreprenörer, både kvinnor och män, som försörjer sig på debeställningar som den offentliga sektorn lägger ut. Inom byggnadsverksamhetoch inom serviceverksamhet är många kvinnor sysselsatta. Inom vårdsektorn ärmånga kvinnor och män sysselsatta. Jag har ingenting emot att använda flerprivata entreprenörer inom den offentliga sektorn - på de områdena där detta ärlämpligt. Men jag tycker inte att vi kan börja lägga ut lärartjänsterna påentreprenad, för att nämna ett exempel. Jag tycker att också sjukvården ochbarntillsynen skall ligga i samhällets tjänst. Men det finns oändligt mycketatt använda de privata företagen till, och det går att starta sådan verksamheti dag. Varjeår startas 20 000 nya företag i det här landet, många av dem av kvinnor Jag tyckeratt vi bör göra mer för att underlätta för kvinnorna att bli företagare, genomatt ge utbildning och kunskaper av olika slag- men detta gäller i mycket storutsträckning även männen. Många av de små företagen går omkull pågrund av att företagarna inte har tillräckliga kunskaper för att drivaföretag, och detta är både en mans- och en kvinnofråga. I dessa sammanhangskall vi satsa mer, och det skall vi göra inom de ramar som finns, dvs. medutvecklingsfondernas och industriverkets hjälp, osv. tog upp frågan om EG-anpassning och de problem som denna anpassning kaninnebära. Han frågade vilka kostnader kommer att få för broar, vägar,osv. när skall anpassa sig till EGs regler. Det vet jag inte, därföratt vi ännu inte har förhandlat färdigt om vilka regler som skall gälla förlastbilar, tyngder, osv. När vi har åstadkommit förhandlingsuppgörelser, somkan innehålla undantag eller innebära att man skjuter detta genomförande framåtnågra år, kan vi naturligtvis börja pröva vad det är fråga om. Men det kan viinte göra . Omvi i vill vara med i den europeiska gemenskapen kan vi ju inte vara sånaiva att vi tror att vi kan få sälja precis på samma sätt som vi gör ochha speciella regler som begränsar möjligheterna för EG att sälja till Sverigeeller driva transportverksamhet i . Det handlar ju om ett både-och om viskall vara med på denna stora marknad med omkring 350 miljoner människor Följandefråga har ställts till mig: Vad säger då EG om vi inom regionalpolitiken elleri andra sammanhang har regler som inte stämmer överens med Vi skallförhandla om detta. Men det är klart att vi får räkna med samma reaktioner somhar kommit till uttryck i andra sammanhang, inte bara från EG utan även frånAmerika. Om EG har intresse av det så kommer EG att säga ifrån när det är frågaom t.ex. företagssubventioner I har man pekat på svensk stålindustrioch sagt att statliga pengar har gått in i dessa företag, vilket avamerikanerna anses som en icke acceptabel konkurrensfömtsättning. Sedan har mansatt upp regler mot den svenska exporten för stål. Vi hade också ett fall närdet gäller skoexport fill EG . Företagen i kommer alltsåatt noga studera om enskilda företag i får stöd. Från EG kommer man dåatt säga att det inte är acceptabelt från konkurrensutgångspunkt. EG kommer attkräva att något görs mot detta. Detär inte fråga om regler som finns , utan det är regler som skapas om man inomEG anser att man blir diskriminerad. Detta måste tas med vid våra bedömningar,och detta alldeles oberoende av vilken anslutningsform eller kontaktyta med EGsom vi får EG kan göra detta helt på egen hand. utnämnde sig tiU expert på stenbäck, cement, osv. Jag var blygsam nogatt säga att jag inte riktigt visste vad det innebar och ställde därför enfråga. Jag tyckte nog att med sitt generösa sätt att hanterapengar måste ha några guldbyxor på sig. Men jag skall inte ge mig in i dennadiskussion. Den får experterna klara av. Var så god, . BörjeHörnlund sade att vi har stödjepunkter och att vi därmed har vidgatstödområdet. Ja, stödjepunkterna skall finnas i anslutning filt det befinfligastödområdet, och där avgränsas ju satsningarna till t.ex.infrastmktursats-ningar på högskolor Jag tror att det är en annan sak än attett område blir inplacerat i stödområdet. Dessutom kan dessa områden också bliföremål för utlokaliseringar av tjänsteverksamhet. Och det är framför alltdärför att tjänsteverksamheten kräver en viss servicenivå för att kunnautlokaliseras. Men det finns även andra exempel där tjänsteverksamheten kanlokaliseras till andra områden. Beträffandeanslagen är det klart att man kan försvara så stora påslag som upp till 4miljarder jämfört med de 2,4 miljarderna och säga att man tjänar in på gungornavad man förlorar på karusellen. Men så enkelt är det ju inte i den härriksdagen att man kan resonera på det sättet. Dessa pengar skall ju fram pånågot sätt. Och har ju inte anvisat en enda krona. Han tyckeratt jag kommer in för sent i regionalpolitiken. Det betyder väl att man måsteha varit i det här huset för att anses kunna hantera regionalpolitiken. Men såhar jag inte sett på detta. Jag har jobbat med dessa frågor så länge jag kanminnas, faktiskt, även uppe i . Där gjordes faktiskt en av de förstaregionalpolitiska insatserna från regeringen när den socialdemokratiskaregeringen sade till ASEA att ASEA skulle få investera i underförutsättning att företaget investerade i . Därför har vi enmycket högteknologisk industri i , som har levt Dediskussioner som vi då hade förde mig in i regionalpoHfiken med loka-Useringarav olika slag och samhällets stöd för att klara detta. Sedan har jag arbetatmed regionalpolifik i alla möjliga sammanhang i och i de 1989/90:138 11 juni1990 1989/90:138 11 juni1990 organisationer som jag harvarit engagerad i. Men jag har aldrig haft föreställningen att det är fråga omnågon enkel politik och att det räcker med att uttala besvärjelser för att detskall kunna bli någonting. I detta sammanhang krävsdet ett hårt, koncentreratoch målmedvetet arbete som också handlar om att man koncentrerar insatserna såatt resurserna inte sprids ut på ett sådant sätt att det inte blir något allsav. Tillslut vill jag säga till att vi skall fördela länsanslagetefter bästa förmåga och ta hänsyn till alla de problem som finns i resp. länoch regioner Och de som har speciella problem skall naturligtvis få hjälp såatt de klarar av att hantera dem på bästa möjliga sätt. Men jag vill för dageninte göra någon deklaration om hur stödet exakt skall fördelas. Andrevice talmannen anmälde att , , och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker 30 (): På min lott har fallit att något belysa vilka effekter det kommandebeslutet om förslagen i detta betänkande kommer att få när det gällerlandsbygds- och inlandsproblematiken. Medmoderat politik kan 90-talet blir det årtionde som skulle kunna innebära etttrendbrott vad gäller landsbygdens utveckling. 90-talet kan bli det årtionde dåbefolkningsförflyttningen sker ut från storstäderna till landsbygden med desshelt överlägsna livskvalitet, både vad gäller god miljö, arbete och fritid.Idéer och initiativ skulle kunna tas till vara på ett sätt som innebär att helalandsbygden skulle kunna utvecklas helt utifrån sina egna förutsättningar Ensådan utveckling skulle ha kunnat vara i full gång , om inte denförda socialdemokratiska politiken i många avseenden hade kommit att hindra enpositiv utveckling. har det fattats politiska beslut somhar inneburit ökande svårigheter inom en mängd områden. Dessa beslut ser ut attfå en fortsättning genom de skatteförslag som vi har att behandla . Jagvill i det följande belysa hur förändringarna för de boende på landsbygdenförsämrar möjligheterna och påverkar viljan att bo kvar på landsbygden. Inlandskommunernaförlorar snabbt sin befolkning, som befolkningen blir allt äldre.Medelåldern ökar De unga flickorna flyttar först för att sedan följas avpojkarna. Den utflyttningen är till stor del orsakad av att sysselsättning,fritidssysselsättning och valmöjligheter i olika avseenden kraftigt harminskat, i synnerhet för just flickorna. Denna utveckling gäller hela Norrlandsinland. Eftersomvi har en utskottsföreträdare i denna debattrunda, nämligen , villjag fråga henne om hon är beredd att försöka lösa upp de offentliga monopolenför att hjälpa till att behålla flickorna på landsbygden. År1980 fanns i vårt land 120000 jordbrukare. Dessa har fram till minskattill under 100000. Antalet anställda eller eljest verkande inom de areella näringarna harunder minskat med en femtedel, eller från ca 210000 ned till 160000personer Någon nyföretagsamhet inom jordbruket i Norrlandslänen finns i daginte längre. Småföretagsamhetenpå landsbygden förmår inte bli ersättningen för detta stora bortfall avarbetstillfällen. För en levande landsbygd krävs inte bara jordbruk utan i likahög grad små och medelstora företag som kan och vill expandera. För att dettaskall kunna ske krävs att många förbud och regleringar tas bort. I det arbetethar socialdemokraterna inte haft vilja eller förmåga att delta. Föratt belysa detta vill jag påpeka att i det föreliggande skatteförslagetföreslås att man skall ta bort kvittningsrätt för underskott mellan inkomst avtjänst och annan förvärvskälla eller mellan olika förvärvskällor. Detta är ettav de svåraste hindren för att det mindre näringslivet skall kunna etablerasoch utvecklas på just landsbygden. Ett annat hinder är förmögenhetsskatten påarbetande kapital. Ytterligare ett hinder är den långsiktiga konfiskation somskogsvårdsavgiften innebär och som under ett träds livstid tar avtillväxten. Resultatetav att utse bilen till skatteko, som socialdemokraterna har gjort, ärytterligare ett slag mot dem som vill och har möjlighet att bo kvar pålandsbygden. Bensinskattehöjningar, fordonsskattehöjningar och accis-höjningarhar tillsammans med försämrad avdragsrätt starkt kommit att försvåraboendevillkoren på landsbygden. Pendlare från landsbygden in fillcentralorterna har snart inget annat val än att flytta in fill staden ellertätorten. Dessa socialdemokratiska beslut är ett allvarligt hinder iutvecklingen mot ett ökat boende på landsbygden. Energiprishöjningaroch moms på energi är ett annat dråpslag mot dem som arbetar och lever pålandsbygden. Moms- och skattehöjningar som avser hotell- och restaurangnäringenkommer att drabba turismen särskilt hårt. Moms på skidliftkort ochpersontransporter försämrar de svenska turistföretagens konkurrensförmågamycket starkt.