prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Den dynamiska effekten av småföretagande och nyföretagande är mycketgravt försummad i . Skatteomläggningen är helt otillräcklig för dennagrupp av företag. De får det sämre än de har det . I hela omvärlden harman särskilt förmånliga skatteregler för just mindre och medelstora företag,och man har ett enklare regelsystem. Vi går den rakt motsatta vägen när detekonomiska läget är sviktande, när investeringsströmmarna går åt fel håll ochnär vi på grund av regeringens inblandning har problem även med den statligaföretagssektorn. Småföretagarna är en av de största tillgångarna i varje landsnäringsliv, och de har en mycket stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen.Vi måste satsa på att utveckla småföretagen. Vad de borgerliga partiernaklagar på i detta betänkande är att regeringen inte har sett om denna resurstillnärmelsevis i den grad som borde ha skett. Meddet anförda ber jag att få yrka bifall till samtliga reservationer till dettabetänkande som de moderata ledamöterna i utskottet har undertecknat. HÄDARCARS (fp): Vi presenterades en stor nyhet i går, då beskedet om sam gåendet mellan och tillkännagavs. Som helhet är det en för delaktig lösning. Det är bra, eftersom det sammanslagna företaget får större förutsättningar att utveckla sina produkter inom läkemedelsindustrin. gåendet får även fördelar för konkurrensen inom livsmedelsområdet. Samti digt vill jag erinra om att det också är viktigt att konkurrensen på livsmedels området upprätthålls, inte minst på den svenska marknaden. Efter samgåen det finns det kanske ytterligare anledning att se till att så sker 35 1989/90:45 Herrtalman! Det är positivt att man på det här sättet får en privatisering av det gamla Statsföretag, för detär ju konsekvensen av detta samgående. ~ Staten kommer inte längre att ha enegen aktiemajoritet i . Från andra synpunkter kan man naturligtvisbeklaga att det inte i samband med detta togs tillfälle till att också ökaspridningen av aktier till en större allmänhet. Staten har ju alltjämt ettstort innehav av aktier i . Enligt min uppfattning vore det rätt ochriktigt att dessa aktier successivt såldes i enlighet med önskemålet attsprida aktier över flera handen Omman skall dra någon slutsats av beslutet om samgående är det att regeringenvisar en större öppenhet för att finna nya lösningar när det gäller statensföretagssektor Det är min förhoppning att man, när fusionen mellan Nordbankenoch PKbanken är klar, skall fatta ett beslut som innebär att den nya bankenblir privatägd och inte en del av statsapparaten. Pådet formella planet tycker jag att det hade varit riktigt, om vi som tillhörnäringsutskottet hade fått information då beslutet om samgående mellan Volvooch fattades. Jag har förstått av dagens tidningar att Landsorganisationenvar tillfrågad, och att LO:s godkännande av denna affär har vägt tungt. Däremothar inga andra organisationer, t.ex. TCO och /SR, varit inkopplade. Därföranser jag att vi som tillhör näringsutskottet bör ha rätt och möjlighet att fåsamma information som den som ges till pressen. Jag villuttrycka den förhoppningen att regeringen fortsättningsvis hanterarinformationsfrågorna på ett sådant sätt att vi inte i första hand skallinformeras via pressen när det gäller några av de viktigaste händelserna på detnäringspolitiska området där statsmakterna är involverade. Småföretag är oerhört viktiga för den ekonomiska utvecklingen i allaländer Det är en dynamisk sektor, och utan en levande småföre-tagsamhet dörockså snart kraften och styrkan i de större företagen. Det är därför viktigtatt bevara den fria etableringsrätten för dem som vill komma i gång med attstarta någonting, driva en verksamhet och pröva sina egna idéer Denlagstiftning och det regelsystem vi har är i alltför stor utsträckninganpassade till de stora företagens behov och önskemål. Det skulle behövas enlagstiftning där de små företagens villkor sattes i centrum. Ettannat problem när det gäller att stärka småföretagsamheten i ärkonkurrensen med den offentliga sektorn. Där är socialdemokraterna alltjämt -inte bara inom regeringen och här i , utan även ute i kommunerna - imycket stor utsträckning fastlåsta vid förlegade uppfattningar omnödvändigheten av att huvuddelen av produktionen skall ske inom offentligt ägdaföretag. Tänk, om vi kunde få en utveckling där kommunerna, de offentligaföreträdarna, agerade som uppköpare av tjänster och att man valde de tjänstersom kommunens invånare var mest betjänta av. Då behövde inte så stor del avverksamheten bedrivas av kommunala huvudmän. Den här dubbla rollen att varabåde arbetsgivare och företrädare för dem som skall dra nytta av tjänsterna ärinte någon bra modell. Detvore önskvärt att i vår lagstiftning beakta konsekvenserna för små företag när det blir fråga om områden där de är berörda. Man borde få en konsekvensanalys innan man fattar beslut, men så sker inte . Jag vill 36 erinra om att inom den Europeiska gemenskapen harEG-kommissionen be- slutat att tillministerrådet inte lägga fram något förslag som har anknytning till småföretag,utan att man först har en sådan konsekvensanalys som jag här har efterlyst. Min företrädare i talarstolen kom in på skattereformen. Han hadeuppenbarligen inte mycket positivt till övers att säga om den. Jag tror inteatt han är representativ för svenskt näringsliv på denna punkt. De samtal jaghar haft med människor både inom och utom näringslivet visar att man fästermycket stort avseende vid att denna reform nu kan genomföras. Man ser defördelar det innebär för alla och för styrkan i det svenska samhället somhelhet att marginalskatterna sänks, att skatten på avkastning sänks och att detblir likformighet vid beskattningen. Inte minst kan det förhållandet, att detblir mindre nödvändigt med stora lönehöjningar för att kompensera för inflationoch höga marginalskatter, leda till ett bättre klimat och en störrekonkurrenskraft inom hela näringslivet. Vi bör ta fram de mycket positivaresultat som kan komma av den skattereform som är aktuell. Hantverk är en viktig del av småföretagandet. Statsmakterna bör mer änhittills visa intresse för att underlätta utbildning för dem som vill satsa påhantverksyrken. Man bör också ta till vara hantverksskickliga invandrareskunskap. Det finns mycket ytterligare att göra på detta område. Vi har i många i stor utsträckning svenskägda företag som ärinternationellt verksamma. En del av dessa företag är ganska stora. De harvuxit genom att bl.a. köpa upp företag i andra länder I finns detalltjämt begränsningar när det gäller utländska företags möjligheter att köpaföretag i . Om man undantar de företag, vars verksamhet omedelbartberör vår säkerhet, ser jag inte någon som helst orsak till varför dessarestriktioner inte skulle kunna tas bort ur den svenska lagstiftningen för attanpassa vår praxis till den som råder i vår omvärld, dvs. tillåta utländskaföretag att köpa svenska företag på samma villkor som svenska företag genomföretagsinköp i utlandet tillåts växa. Detfinns en brist i den svenska samhällsekonomin som har blivit alltmer påtaglig -ägandet av aktier har alltmer glidit över till stora institutionella ägare. Denuvarande skattereglerna gynnar aktiesparande i aktie- och pensionsfonder ochmissgynnar därigenom indirekt att människor själva äger sina aktienLöntagarfonderna är ett drastiskt exempel på en vilja att frånta människorderas egna besparingar, deras egna möjligheter att på den basen få ettmedbestämmande och medinflytande i svenskt näringsliv. Det läggs i händerna påmäktiga organisationer Enligtmin uppfattning bör vi ändra på det här och uppmuntra och stimulera ett systemsom leder till ökat direkt ägande av svenskt näringsliv. Det kan vi bl.a. göragenom att ändra reglerna för aktiesparande genom försäljning av statligaföretag. Jag tycker att detta är några angelägna uppgifter för den svenskapolitiken på detta område. 1989/90:45 13december 1989 PER () replik: Det finns kanske anledning att ytterligare nyansera skatteomläggningenskonsekvensen Det finns ingen anledning att sticka under stol med det som vi äreniga om. Vi har varit eniga om marginalskattesänkningar och ombetydande delar av finansieringen. Det finns emellertid ett antal punkter därvi är oeniga, och det är framför allt dem jag tycker att det finns anledningatt debattera i denna kammare. Enligt många bedömare kommer vi att få västvärldenshårdaste beskattning av sparandet, kapitalbildningen i landet, somvi har en spar-kvot som är alldeles för låg. När vi får fram för litetriskkapital är det något som är fel i sättet att finansiera omläggningen. Istället borde vår beskattning av sparandet vara konkurrenskraftig i förhållandetUl vad som gäller i vår omvärld, så att vi skulle kunna få en sparkvot som äranständig och som kan trygga näringslivets kapitalförsörjning, i synnerhet demindre företagens. Enligt min mening är det också stötande att man tillämparsärskild straffskatt för mindre företag med högre realisationsvinstskatt,särskUda skattesatser och särregler som gör att småföretagare - trorjag man kan säga - blir västvärldens hårdast beskattade. Jag kan inte förståvarför man skall ha särskild skatt på mindre företag som är hårdare än skattenpå de stora företagen. Det är bl.a. på dessa punkter vi har riktat kritik motskatteomläggningen. Vi tycker att den hotar näringslivets förnyelse,nyföretagandet och småföretagandet. Jag hoppas att vi även kan fåmed när det gäller att rätta till dessa problem. HÄDAR () rephk: Vi kommer i denna kammare attbehandla hela skattefrågan. Då kommer självfallet också de punkter som PerWesterberg nu har tagit upp att bli föremål för diskussion och beslut. Jagtycker att vi skall spara diskussionen om skatterna till det tillfället. Jagvill föreslå detta i allt väsentligt, även om jag själv har fallit förfrestelsen att ge några synpunkter pä den här frågan . Låt oss ägna ossåt de frågor som finns med i det betänkande som vi nu har att diskutera och somvi om skall fatta beslut om. Näringspolitiken tycks ha blivit något av ettrestärende i kammaren. Det kommer upp på höstsessionen, och det ärklart att det blir ganska mycket skummande på ytan. Jag är inte riktigt tiUfreds med att vi får en så begränsad behandling av näringspolitiken. Jag ärdock medveten om att vi delar upp näringspolitiken så att vi behandlar anslagenpå våren och sedan lägger fast riktlinjerna för de stora övergripande delarnasenare . Helheten blir i alla fall något sönderhackad. Jag noterar att det tycks råda en viss passivitet på detnärings- och industripolitiska området från regeringens sida. Det är såpassivt att industriministern inte deltar i kammaren . Det är mycketmöjligt att industriministern är engagerad på annat håll. Jag tycker dock attdet hade varit klädsamt om industriministern och regeringen hade varitföreträdda i kammaren när vi behandlar en så viktig fråga som näringspolitiken. Grundläggande för möjligheterna att föra enoffensiv näringspolitik är utformningen av det ekonomiska systemet. politiken måste utgå frånen tro på de enskilda människornas möjligheter, initiativförmåga, kreativitetsamt vilja till ansvar och solidaritet. Detär därför som ofta har haft anledning att framföra kritik motsocialdemokraternas näringspolitik, som så länge har kännetecknats av centralismoch koncentration. Centralstyrning, byråkratisk administration och fonder avskilda slag skapar inte en bra grogrund för de många enskilda människornasinitiativkraft och för ett utvecklingsinriktat näringsliv. Tidenefter regeringsskiftet har tyvärr inneburit en återgång till denkoncentrationspolitik som socialdemokraterna tidigare stod för Därför ökar numakt- och ägarkoncentrationen i näringslivet. Desenaste årens utveckling har kännetecknats av en ökad förmögenhetstillväxt förde stora företagen och de stora aktieägarna. ekonomiskt starkaföretag, finansiella institutioner och stora aktieägare har kunnat förstärkasin ställning. Makt- och ägarkoncentrationen har ökat. De s.k. klipparna harhaft gyllene tiden Däremot har klyftan till småföretagen ökat. De små ochmedelstora företagen har inte haft samma positiva utveckling. Ågarkoncentrationeninom skogsindustrin har ökat - Hkaså inom bankerna. Socialdemokraternasanktionerade PKbankens köp av . Det var bara ettexempel. När såldes fick ett begränsat antal personer och storaaktieägare särskilda fördelan När stora bilproducerande företag behöver bygganya bilfabriker i storstadsområden har regeringen ställt upp. har manvisat en njugghet i anslagen till utvecklingsfonder och när det gäller åtgärderför att främja de små företagen och egenföretagarna. offentliggjordes - som tidigare talare har påpekat - ytterligare enstoraffär, som blir en i raden av stora koncentrationer Affären mellan Volvooch är en koncentrationsaffän Åven om det i spåren på den affärenkan följa intressanta utvecklingsmöjligheter inom viktiga industriella framtidsområden,innebär den en ökad maktställning för landets största industriföretag.Enskilda aktieägare, de små aktieägarna och de små spararna, får inte möjlighetatt vara med i det här sammanhanget. Det finns anledning att utifrån denutgångspunkten vara kritisk till den affären. När det blir merakänt vad affären innehåller i alla sina delar, kanske vi får anledning attåterkomma här i kammaren och diskutera den. Detär anmärkningsvärt hur passiva socialdemokraterna är inför den ökade makt- ochägarkoncentrationen inom näringslivet. Det kanske är ett uttryck för det greppsom den s.k. kanslihushögern har kopplat på socialdemokratin. Förnågra år sedan tiUsattes ägarutredningen. Mig veterligen arbetar denfortfarande, och den har lämnat ett delbetänkande. Uppgiften var att analyseraoch återgärda koncentrationen i näringslivet. Förväntningarna på åtgärder föratt främja decentralisering och spritt ägande har varit stora ,men ingenting händer Socialdemokraterna tycks vara storföretagens ochcentralismens fångar nr 1. Jagvill fråga socialdemokraternas talesman i den här debatten: Vad beror det påatt socialdemokraterna så stillatigande accepterar makt- och ägarkoncentrationeni näringslivet? Vore det inte bättre om socialdemokraterna bedrev en politiksom långsiktigt satsar på decentralisering av näringslivet och en ökad småföretagsamhet,en politik som främjar småföretagen i förhållande till de stora? Näringspolitikenmåste, för att bli framgångsrik, omfatta flera olika sektorer och politiskaområden, t.ex. skatte- och avgiftspolitik, kommunikationer, forskning och utbildning.Dessa områden måste sammanvägas så att vi totalt sett får en branäringspolitik. Måletför näringspolitiken måste vara att skapa ett starkt näringsliv i aUa delar avlandet med en hög sysselsättning, anställningstrygghet för alla människoroavsett bostadsort och resurser över till välfärdsutvecklingen. Vi måste göraen mer kraftfull satsning på nyetablering och på de mindre företagen om vieftersträvar en hög sysselsättningsgrad i alla delar av landet. Socialdemokraternaborde förbättra de regionalpolitiska ambitionerna inom näringspolitiken. Föratt kunna möta den internationella konkurrensen måste näringslivets utvecklingav produktion med högt kunskapsinnehåll stimuleras. Det är därför viktigt medåtgärder som främjar forskning och utveckling. Dessutom måste vi ha enkostnadsutveckling som inte överstiger vad som gäUer i våra närmastekonkurrentländer Skattesystemet,som någon tidigare talare var inne på, måste få en utformning som utvecklaroch stimulerar till investeringar och en framåtsyftande produktion, inte baratill spekulation och snabba klipp. Ettstarkt näringsliv fömtsätter både stora och små föret'-j. Men de mindre företagen har en särskilt stor betydelseför förnyelsen av näringslivet, stabiliteten och den långsiktiga tillväxten. Demindre företagen har en betydligt bättre förmåga att anpassa sig vidkonjunkturväxlingar, och de bidrar också tiU att göra hela samhällsekonominmindre sårbar Det har i tider då vi haft lågkonjunktur visat sig att man i de orteroch regioner i landet som haft ett småföretagsinriktat näringsliv har haftlättare att klara konjunktursvängningarna och lågkonjunkturen. Det är därförangeläget för hela samhällsekonomin att vi vrider utvecklingen frånstorskalighet i riktning mot ett mer differentierat och småföretagsinriktatnäringsliv. Detfinns ungefär en miljon människor i företag med mindre än 200 anställda. Drygt360000 människor arbetar i företag med mindre än 10 anställda. Egenföretagarnautgör också en mycket stor och viktig grupp i näringslivet. Tillsammans hardessa olika företag en mycket stor uppgift och en avgörande roll för att skapatillgång på arbetstillfällen i landets olika delar. Det är också inomsmåföretagen som de nya produkterna och intressanta affärsidéerna växer fram.Det skapar sedan förutsättningar för industriell förnyelse. Denpersonliga insatsen från småföretagaren och dennes familj är heltavgörande för utvecklingen i företaget. Det behövs därför en lagstiftning somär anpassad till de mindre företagens situation och inte som enbart till destora företagen. Det besvärliga och svårtolkade regelsystem som finns påoUka områden innebär ofta en belastning för de mindre företagen. Entidigare talare i den här debatten, jag tror att det var , tog uppEG:s småföretagsprogram. I detta sägs bl.a. att det skall prövas hur lagar somtillkommer påverkar de små företagen. Detta har tagits upp i en motion av ChristerEirefelt, Per och undertecknad. Det är viktigt att man prövar hurvarenda lag som införs i detta land slår mot småföretagen och hur den påverkarsmåföretagens situation och arbetsmöjligheten Vi behöver betydligt bättre åtgärderpå detta område. EG:s småföretagsprogram är något som är intressant att ta delav och införa. Skattesystemetmåste också få en utformning som bättre överensstämmer med de mindre företagenssituation. Skattebelastningen får inte vara större på småföretagen ochfamiljeföretagen än på de stora börsnoterade företagen, men så är det . Vimåste också få en skattelagstiftning som gör det möjligt att slå vakt omfamiljeföretagen och som underlättar generationsskiften. Det får inte vara såatt skattelagstiftningen hämmar de etablerade och framgångsrikafamiljeföretagen så att endast försäljning till stora börsnoterade företag äralternativet när man står inför ett generationsskifte. Tillgångentill riskkapital är en annan viktig förutsättning för att de mindre företagenskall kunna utvecklas. Men det skall inte handla om riskkapital i form avlöntagarfonden Löntagarfonderna skall avvecklas. Genom inrättande av regionalariskkapitalmarknader eller aktiebörser skulle de mindre företagen kunna erbjudasen decentraliserad aktiemarknad och få tillgång till riskkapital. finansieringsutredning som varit ute på remiss och som sannolikt kommer attbehandlas av framöver lämnas en del förslag beträffandesmåföretagens riskkapitalförsörjning. Jag hoppas att regeringen inte till alladelar följer den utredningens förslag. Det skulle i många stycken innebära enförsämring av småföretagens riskkapitalförsörjning, eftersom tUlförseln tillexempelvis utvecklingsfond stryps. Sparandeför nyföretagande måste stimuleras. Vi har därför från sida föreslagitatt personliga investeringskonton skall införas. Det innebär att manskattefritt skall kunna avsätta en del av sin lön till ett särskild konto,pengar som sedan kan användas till investeringar i ett eget företag. De personersom står i begrepp att starta ett eget företag kan då få en ekonomiskstimulans. Jagvill sammanfattningsvis säga följande. De mindre företagen måste alltidfrämjas i förhållande till de stora företagen. Det behövs med andra ord skapasen gräddfil för småföretagen. Internationaliseringenav näringslivet har tagits upp av tidigare talare. Den ökadeinternationaliseringen av svenskt näringsliv kommer att förändra villkoren försvenska företag. Åven om en ökad internationalisering inom näringslivet kan gesvensk industri och svenska företag tillgång till nya marknader, är det ocksånödvändigt att vara observant inför utveckhngen. Sårbarheten i näringslivetkan öka. Föratt balansera beroendet av några stora och starkt utlandsorienterade företag ärdet viktigt att vi på hemmaplan för en aktiv småföretagspolitik, så att vi fårsmåföretagen som en balans mot de stora internationellt verksamma företagen. Jagtror det är nödvändigt att vi eftersträvar svenska blågula lösningar omalternativet är att utlokalisera verksamheter och företag tiU andra delar avvärlden. 1989/90:45 13december 1989 1989/90:45 13december 1989 Ireservation 15 tas frågan om internationaliseringen av näringslivet upp. Jagkanske inte ställer mig bakom varje stavelse i den reservationen. Vi vet att vinästa år kommer att få anledning att i ännu större utsträckning diskuterainternationaliseringen av näringslivet. Den diskussionen kommer att ske iljuset av EG-debatten och de olika material som är under beredning inomkanslihuset. När vi har allt material på bordet om svenskt näringsliv ochinternationaliseringen har vi anledning att fördjupa oss i dessa frågon Jaglovar att vi från skall återkomma med en utvecklad ståndpunkt på dettaområde. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till de reservationer somcentern fogat till detta betänkande. (vpk): Vi har i ganska näraliggande exempel på hur regioner ochbranscher har drabbats av strukturomvandling. Bergslagen och stålindustrin harsmärtsamt upplevt detta. Viser den ojämna utvecklingen . Vi har överhettade regioner, storstadsregioneroch tillväxtcentra. Det finns på många områden en brist på utbildadarbetskraft. Men det finns också en annan sida. Vi har regioner med en ganskahög arbetslöshet och regioner som går på knäna och är dåligt utvecklade. Dehar inte fått känna av högkonjunkturens välsignelser i någon störreutsträckning. Jag tänker då på Norriands inland och i viss mån på Bergslagen.Men också gamla industricentra som och går på knän. En framsyntnäringspolitik måste inriktas på att göra samhället mindre sårbart mot framtidastrukturkrisen En framsynt näringspolitik måste inriktas på att skapa enjämnare utveckling och på att undvika krisbranscher och krisregionen näringspoUtik måste inriktas på att motverka skadeverkningar avframtida strukturkrisen Sådana kommer, det vet vi. Denpolitik som förs är en dålig utgångspunkt för detta. Alltför mycketlämnas åt marknaden. Det är inte som företrädarna för moderata samlingspartietoch för har sagt, att det är för litet marknadsekonomi i densvenska näringspolitiken, utan det är i stället för mycket. Det är inte hellerför litet avregleringar i det svenska näringslivet, utan det är för mycket. Detär inte för mycket styrning i det svenska näringslivet, utan det är för litet.Det är inte för mycket statligt ägande i det svenska näringslivet, utan det ärför litet. Det sker inte heller för få internationaUseringar i det svenskanäringslivet, utan det sker för många. Sammanslagningarav svenska företag kan vara nödvändiga. Men man måste se på sådanasammanslagningar med mycket kritiska ögon. Sammanslagningarna måste begränsastill de absolut nödvändiga. Företagsägarnas rätt att fritt placera sinainvesteringar utomlands eller i överhettade regioner i måsteinskränkas. Det är många skäl som talar mot koncentration inom det svenskanäringslivet. Samhällsekonomiska skäl, ekologiska skäl och humanistiska skältalar emot detta. Spekulationsekonomioch ägarklipp måste bromsas upp. Den inhemska marknaden måste få en störreroll. Investeringarna måste alltså styras. Statsföretagensverksamhet måste förändras. Den måste inriktas mer på samhälleliga behov ochproduktion i samklang med vad naturen kräver Ocksålöntagarfondernas verksamhet måste förändras, så att de kan användas som enresurs för att skapa ett väl fördelat välstånd i hela landet och för att skapaproduktion i samklang med vad naturen tål och i samklang med mänskliga behov. Denoffentliga sektorn skall tillåtas växa, så att den motsvarar behoven. En välutbyggd, väl fungerande och effektiv offentlig sektor är en förutsättning förvälståndsutveckling, förnyelse och framgång för industri och annat näringsliv.