prot · GD0989 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:89 1 § Justering avprotokoll 2§ Svar på fråga 1989/90:442 om TV-licensavgifterna Anf,1 Utbildningsminister ; i har frågat mig om jag är beredd att medverkatill att de som inte kan eller vill ta emot sändningardelvis eller hell slipper nuvarande licensavgift. Bakgrundentill frågan är. enligt , all ulvecklingen inom TV-området iframtiden kommer att leda till att TV-apparaterna sannolikt kommer att kunnaplomberas så all konsumenterna inte behöver eller kan ta emot program som deinte önskar se. Deflesta TV-motlagare är så konstruerade all de kan användas för att ta emotmarkbundna rundradiosändningar som dem från . En mottagareskulle också kunna vara konstruerad så att den kan användas endast förindividuell eller kollektiv mottagning från satelliter Enligt den av riksdagenförra året antagna nya lagen (1989:41) om TV-avgift föreligger inte avgiftsskyldigheti sådana fall. Delfinns med andra ord redan sådana möjligheter som efterlyser isin fråga, Anf,2 i (m): Jag tackarför svaret. Detär beklagligt att informationen om den lag vi stiftade i infehar nått ul lill allmänheten. Journalister som jag har talat med tycker attdetta var en bra fråga atl la upp i frågestund. De ansåg alt delhade uppstått ell vakuum, där människor ingenting visste i denna fråga. Det ärdärför bra atl vi här får statsrådets synpunkt dokumenterad. Vikan hoppas alt det faktum att människor i framliden kan välja bort utbudet iSveriges Radio och Television kommer all innebära en press på nämnda bolag sominnebär att kvaliteten ökar. Jag tackar än en gång försvaret. 1 protokoll 1989/90:89 1989/90:89 20 mars1990 AnL 3 UtbildningsministerBENGT : Lål mig bara notera att de flesta tittare brukar framföra önskemål omall få se många program, inte att kunna välja atl slippa se program. Heladen debatt som förs om formerna för finansieringen av Televisionhandlar om hur man skall kunna tillföra mera pengar lill produktionen av demånga underbara program man vill få fram. Den fråga som gäller människor somsäger sig vilja ha en TV-apparal i vilken man inte skall behöva se någraTV-program är som jag ser del utomordentligt marginell, AnL4 i (m); "Många underbara program", säger utbildningsministern.Utvecklingen på kabel-TV-områdel, där man kan köpa in sig på filmkanaler,vittnar inte precis om atl det utbud som hitintills har presterats av SverigesRadio är direkt inlresseframbringande och exklusivt. Jagskall inte säga atl statsrådet har fel, men jag tror inte all del är så attmånga ropar efler bra program från jusl eller ,Man vill se bra program, men sedan är det egalt var programmen kommer från.Del är positivt atl framöver kunna slippa betala för program som man inte villse. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1989/90:459 om ändringar i kungörelsen om frivilligförsvarsverksamhet har, mot bakgrund av att överbefälhavaren till regeringenlämnat förslag lill ändringar i den nu gällande kungörelsen om frivilligförsvarsverksamhet, frågat mig när jag är beredd att göra lämpliga ändringar inämnda kungörelse. Överbefälhavarensförslag bereds inom försvarsdepartementet. Jag har ännu intetagit ställning lill överbefälhavarens förslag i sin helhel. Jag avser dock attsenare föreslå regeringen lämpliga ändringar i kungörelsen. AnL6 (); Jag lackarförsvarsministern för svaret. Anledningentill min fråga är givelvis otåligheten hos de ansvariga i frivilligorganisationerna.Regeringen lämnade uppdrag, och ÖB startade en process. Den intensitet sompräglar våra frivilliga försvarare gör atl de också vill se resultat. Dengällande förordningen är i alla fall . Myckel i samhället ändras på20 år, och en anpassning till del förändrade samhället är nödvändig. Försvarsministernsäger all han skall föreslå regeringen lämpliga ändringar ,och det verkar inte så avlägset. Jag förstår att det hela ärväl berett just genom samverkan mellan ÖB och de frivilliga försvarsorganisationerna.Och jag ser också hoppfullt . Överläggningen var härmed avslutad. Prot,1989/90:89 4§ Svar på fråga 1989/90:456 om åtgärder mot spekulationpå bostadsmarknaden AnL 7 Bostadsminister ; har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd atl vidta för att motverka spekulation och överpriser påbostadsrätter Enligt skulle , som följd av de nyaskatteförslagen, en ny våg av spekulation och press uppåt av priserna påbostadsrätter svepa fram, främst i storstadsområdena. Jag delar inte AgneHanssons uppfattning. Det nya skalleförslaget bör tvärtom leda till atlpriserna på bostadsrätter dämpas, bl,a, eflersom del blir mindre gynnsamt attlåna. Också i fråga om juridiska personer kommer underskollsavdragens värdealt vara , I bereds för närvarandebosladsrällsulredningens förslag lill en ny bostadsrältslag. En propositionavses atl bli förelagd under della , I propositionen kommerregeringen atl redovisa sin syn bl,a, på frågan om juridiska personers rättlill medlemskap i bostadsrättsföreningar Det kan nämnas att bostadsrältsulredningen har föreslagitatt varje bostadsrättsförening själv skall få bestämma om juridiska personerskall ha rätt till medlemskap. Jag skall inte här föregripa den kommandepropositionen, men jag vill erinra om att de direktiv kommittén fick utgickfrån atl ell förbud för juridiska personers möjligheter atl förvärvabostadsrätt för bostadsändamål skulle prövas, AnL 8 (); Jag vill lacka bosladsministern för svaret. Vi har tydligen olika uppfattningar om hur skalteförslagenkommer all påverka bostadsrätterna och priserna på desamma. Har intebosladsministern noterat den press uppåt av priserna på bostadsrätter som ändåhar skelt? Oroas inte bostadsministern av detta? Kanske kan man i slutet avbosladsmi-nisterns svar mellan raderna läsa sig lill alt del i direktiven lillbosladsrätisut-redningen låg alt ell förbud skulle prövas. Jag tror inte kan möta della med ett förbud. Däremot tror jag atl del ger anledning tilloro och all man vidtar åtgärder Att ett förbud inte är framgångsrikt har vi sett avutfallet av förbudet mot atl förvärva bostadsrätter från allmännyttan. Det hargenom de utredningar som har presenterats, visat sig alt segregationen harökat. Jag hade vänlat mig att bosladsministern och regeringen idetta svar skulle peka på en rad åtgärder som nog ändå är angelägna att vidta.Svaret tyder på att t,ex, neutraliteten mellan de olika boendeformerna tydligeninte fungerar Ärbostadsministern beredd att vidta åtgärder för att komma till rätta med /* protokoll 1989190:89 dessaproblem och även snabbt komma till rätta med den bristsituation som råder? Delär enligt min mening viktigt att sätta in åtgärder på della område. Vidaremenar jag all det är viktigt att man håller fast vid frivilliglinjen när detgäller ulredningsförslagen och atl man i övrigt ändå försöker angripa dellaproblem med krafl. AnL 9 Bostadsminisler ; Jag tror att de främsta åtgärderna för attmotverka kraftiga prisstegringar på bostadsrätter ligger just inomskattesysteniets ram. Det som har hänt sedan skalleförslagen lämnades tilllagrådet och man såg vilken intention regeringen hade bakom de förslag tillreformering av beskattnings-systemet som redovisas är all del har skett enuppbromsning av prisutvecklingen på bostadsrätter. Priserna stiger intelängre. Jag tror atl del fundamentala och vikliga är atl del blirmindre lönande att låna pengar med det nya skattesystemet. Det kommer utantvivel att medverka till att också prisutvecklingen på bostadsrätter kommeratt dämpas, och man kommer alt få helt andra priser än dem som vi har settunder senare lid. Det är också väsentligt att se till att upprätthålla enhög takt när det gäller bostadsbyggandet. Vi måste alltså komma lill rätta medden stora brist på bostäder som vi har, vilket nalurliglvis i sig ärprisdrivande. Dessa båda faktorer är viktiga atl understryka. Jag vill erinra om att igångsattes byggandetav nästan 60 000 nya bosläder i landet, vilket är en fördubbling jämfört med1985. Den tredje åtgärden vi föreslår är alltså att bostadsrältslagen ses överI det sammanhanget skall vi pröva den fråga som ställde, nämligenhur vi skall ha det med juridiska personers rätt och möjlighet alt köpabostadsrätter 10 (); Med anledning av den sista frågan villjagsäga atl det är viktigt att värna om frivilligheten. Det är ett tips tillden som skall lägga fram förslaget till propositionen. Jag tycker atl svaretvar oroande. När del gäller skattereformen kan jag generellt delabostadsministerns oro för atl förslaget kommer alt verka prisdåmpande. Såvittjag förstår kommer som följd av ett genomförande av del nya förslaget väldigtmånga atl inte ha råd atl bo, men del tycker jag inte att vi skall la upp häroch . Del förvånar mig att bosladsministern inte har märkt denklara tendensen lill prisökning på bostadsrätter Mäklarna går ut helt öppetoch erbjuder bostadsrätter som del finns möjligheter för förelag alt köpa,vilkel i sin lur gör all värdena på husen stiger med påföljd atl dessa blirobjekt atl placera pengar i. Jag tycker atl det är viktigt, och jag tolkar då svaretsom positivt, alt man är beredd alt hålla fast vid samma regel när man bedömerbosladskapitalet såväl för juridiska som för fysiska personer. Men jag fickinte svar på om man är beredd alt se över frågan om neutraliteten. Jag har naturligtvis märkt tendenser tillprisstegringar på bostadsrätter och atl mäklare går ut och säger atl del blirlönsammare för juridiska personer att inköpa bostadsrätter Jag har redovisatall skatteförslagel inte gör någon skillnad i dessa avseenden mellan juridiskaoch fysiska personer Men jag har också sagt alt vi prövar frågan huruvida viskall stoppa juridiska personers möjlighet all den här vägen så att sägamedverka till atl höja priset på bostadsrätter genom atl kasta sig in påbostadsrättsmarknaden. Sedan, , är det inte fråga om huruvida manskall ha råd atl bo eller inte om skalleuiredningens förslag genomförs, utan omatl det blir mindre lönsamt all låna pengar och mera lönsamt atl arbela ochspara. Del bör enligt min mening medverka och leda till all priset påbostadsrätter kan dämpas. Prot.1989/90:: AnL 12 (); Ja, del är klart, atl om det blir dyrare attbo, blir del sannolikt så, all priserna generellt sjunker Men är del alltsåfråga om all snabbi, i lid, stoppa den tendens som jag förslår attbosladsministern själv har märkt, nämligen atl man då inser följderna av vissaförslag. Kreativiteten är stor hos många människor när del gäller all hitta påolika förslag till lösningar för alt komma runt lagstiftningen. Det har man nugjort när det gäller bostadsrätterna där en ny spekulationsvåg är på gång. Vaddrar bostadsministern för slutsats av dessa tendenser? Är bosladsministernberedd alt se över t,ex, neutraliteten mellan boendeformerna som en snabbåtgärd för alt häva delta? Anf, 13 Bostadsminister ; Den snabbaste åtgärd som har satts in pådetta område, , är naturligtvis all del redan innevarande år harblivit dyrare all låna pengar Man kan inte komma ifrån atl del, dåman hade möjlighet att göra mycket stora underskottsavdrag för räntor, var enlätt sak atl låna upp pengar och betala kraftigt för det man köpte. Del ärdella vi motverkar med del nya skatteförslagel. Därför kommer det alt få en dämpandeeffekt när del gäller prisutvecklingen på bostadsrätter. När det gäller neutraliteten mellan olika upplålelseformerfinns det med i del arbete om bostadsfinansiering som pågår och det får vikanske anledning alt återkomma till. Överläggningen var härmed avslutad. 5 i; Svar på fråga 1989/90:464 om förenklad ansökning avstatliga lån till småhus AnL 14 Bostadsminisler ; har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att förenklingar i ansökningsförfarandet förlånlagarbyggda egnahem skall komma tillstånd. Prot, 1989/90:89 Lålmig lill alt börja med säga atl anledningen lill all ansökningsblanket- ternagjorts om är den nya låneberäkningsmetod som beslutades , ] I Den främsta avsikten med beslutet var all få elt låneunderlag sombättre P jrag r speglar de verkliga kostnader som olika huskonstruktioner har. utarbetats och testats inära samarbete med företrädare för samtliga intressenter inom bostadssektorn.Särskilt för lånlagarbyggda egnahem har låne-underlaget i de flesta fall blivithögre än med den gamla metoden. Delankommer på plan- och bostadsverket atl utforma de ansökningsblanketter sombehövs. Jag har i likhet med mötts av uppgifter om atl de nyaenhetliga ansökningsblanketter för bostadslån lill nybyggnad upplevs som svåratl fylla i, särskilt om man inte är insatt i byggnadstekniska frågor ochmätregler Även plan- och bostadsverket är medvetet om problemet. Därför samlarverket in erfarenheter från kommuner, länsbostadsnämnder ochbyggare och skall ha en utvärdering klar . Jag utgår från attverket drar nödvändiga slutsatser av detta, AnL15 (); Jag ber att få tacka bosladsministern för svaret. har detgjorts en utredning om förenklad handläggning av ansökningar om bostadslån. Jaghar den här, SOU 1989:96, Den överlämnades till bostadsministern den 26oktober. Närman läseri utredningsbetänkandet märker man, åtminstone uppfattar jag det så,att handläggningen när det gäller ansökningar för lånlagarbyggda egnahem istort sett har glömts borl i utredningen. Men det är ju så atl de flesta ansökningarsom handläggs, både av kommunernas förmedlingsorgan och avlänsbostadsnämnderna, rör just småhus. En uppsättning ansökningsblanketterbehövs för ett egnahem och en uppsättning för att söka lån för ettflerbostadshus med många lägenheter, Ihöstas logs, som jag har framfört här och som även bostadsministern har lagtmärke till, en ny gemensam blankett för alla typer av nybyggnadsärenden ibruk. Del är denna blankett som har ställt till så stora svårigheter för defamiljer och privatpersoner söm vill fylla i den. Om det har blivit någraförenklingar med denna blankett så är det med all säkerhet i slutskedet hoslänsbostadsnämnderna och del är ju i och för sig bra om man kan få bort en delav den administrativa verksamheten där. Det märker vi väl i så fall närbosladsministern söker pengar för kommande budgetår och då önskar sig mindrepengar Men förenklingar i slutfasen får inte innebära att det i stället blirslora problem i inledningsskedet. Jag vill bevaka bostadskonsumentensintressen, och jag tror all även bostadsministern vill göra delsamma. Deblanketter som finns är i stort sett omöjliga att fylla i för enprivatperson eller familj som vill bygga småhus. Ärbosladsministern i det fortsatta förenklingsarbetet även beredd att fill-godosebostadskonsumenlernas berättigade intressen? Självfallethar jag samma utgångspunkt som son, nämligen atl se lill att del är så lätt och bra som möjligt förbostadskon- 6 sumenlen. Jag har också sagt i mitt svar att denblankett som plan- och bo- sladsverkethar tagit fram enligt de instruktioner som finns håller på att studeras. Manföljer upp hur det här fungerar När man lill sommaren gör den utvärdering somjag har påtalat skall nödvändiga slutsatser dras. Kommer man då fram lill atldet krävs förändringar av blankettens utformning, utgår jag från all mankominer att förorda sådana. Jag delar uppfattning, och det är jagövertygad om alt plan- och bostadsverket gör att man skall ha sä enklablanketter som möjligt och så enkla administrativa rutiner som möjligt. Men delviktiga och väsentliga är naturligtvis atl man likväl kan fånga in och la framde uppgifter som behövs för en rättvis lånehantering och för upprätthållandetav kvaliteten i byggandet. Om detta tror jag alt och jag äröverens. Prot,1989/90:89 AnL 17 (): Vi är tydligen ganska överens, och det låterlovande. Jag blev mycket förvånad när jag fick la del av denna uppsällning avblanketter Jag är inte säker på alt bostadsministern har haft tid och tillfälleall gå igenom denna sammanställning av blanketter som måste lämnas in när mansöker lån för ell läntagarbyggt egnahem. Jag överlämnar därför här lill bosladsministernen uppsättning, och jag hoppas atl bosladsministern efter en genomgång kommeratt bevaka atl det blir förenklingar i alla led i ansökningsförfarandet, åvenför egnahemsägare. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1989/90:430 om lagstiftningen omtvångsvård har frågat mig om jag- motbakgrund av viss erfarenhet från - avser att ta initiativ till enöversyn av den gällande lagstiftningen i fråga om tvångsvård. I vårt samhälle vill vi alt varje medborgare skall varaskyddad mot frihets-berövande och påtvingade kroppsliga ingrepp. Tvång frånsamhällets sida kan emellerlid bli ofrånkomligt i vissa situationer En sådan ärdå en människa, t.ex. pä grund av sitt psykiska tillstånd eller sitt beroendeav berusningsmedel, har behov av vård men vägrar inse detta och utsätter sigsjälv och andra för stora risker till liv och hälsa. I sådana fall måstetvångsmedel kunna användas. Tvångsålgärder kan också behöva lillgripas mol någon förall skydda andra människor mol spridning av samhällsfarliga sjukdomar Enligtsmilt-skyddslagen (1988:1472) skall länsrätten på ansökan frånsmillskyddslåka-ren i vissa fall besluta om tvångsisolering av den som försmitta av en sam-hällsfarlig sjukdom. Detta kan bli aktuellt när den smittadeinte frivilligt medverkar till de åtgärder som behövs för att hindra smittspridningen,eller när del finns grundad anledning att anta atl den smittade inte följer demeddelade förhållningsreglerna, och att detta innebär en uppenbar risk försmittspridning. Om länsrättens beslut om tvångsisolering inte kan avvaktasutan / * * protokoll 1989/90:89 Prot,1989/90:89 fara skall smittskyddsläkarenmeddela beslutet, Hans beslut skall dä omedel- 20 mars1990 bart underställas länsrätten förprövning. Det är som har tillsyn över landelssmittskydd. Jag har fåll information om all avser att anordnakonferenser, som stärker samarbetet mellan smitlskyddsläkarna ismittskyddsfrågor Del är nalurliglvis viktigt all smitlskyddsläkarna ochinfektionsläkarna har god kompelens och fär en nödvändig fortbildning inomområdet. Den lagstiflning vi nu har ger, enligt min uppfattning,tillräckliga möjligheter till tvångsingripanden. Problemet lycks vara allsjukvårdshuvudmännen ännu inte har de rätta resurserna för ändamålet. Vidtvångsisolering av HlV-smittade personer kan behövas en särskild sammansättningav kompetensen hos den personal som arbetar på enheten, där omhändertagande avHIV-smiltade kan komma i fråga. Det finns skäl all överväga att bygga upp eneller ett par speciella enheter i landet, som kan få den speciella kompetenssom behövs. Jag avser att la upp frågan i de s,k,Dagmarförhandlingarna med om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen för , AnL 19 (): Herr talman! Jag ber att fåtacka för svaret på min fråga. Bakgrunden lill min fråga är naturligtvis denförvirrade situation som uppstod i samband med att den s,k, HIV-mannen fanns iStockholm för en lid sedan. Han finns här fortfarande men är numeraomhändertagen. Vi fick uppleva atl myndigheterna varmer eller mindre handfallna. Den ena visste inte vad den andra gjorde, ochframför allt visste ansvariga myndigheter inte vad de skulle göra och vad dehade rätt atl göra. var det en situation där mannen, som ärnarkotikaberoende, kunde beräknas vara narkotikaberusad, HIV-smittad och meden benägenhet för alt intressera sig för unga pojkar gick lös i ,Ansvariga myndigheler ansåg sig inte ha möjlighet att ingripa förrän han hadeförgripit sig på någon. Del är i alla fall de uppgifter som gavs. Del visade sig sedan atl den som hade skrivit ul mannen iGöteborg inte hade rätt att skriva ul honom, Smiltskyddsläkaren i ,som ansåg sig vara förhindrad atl ingripa, skulle i själva verket ha ingripit.Så småningom blev det ett ingripande, Mannen blev omhändertagen. Del dröjdeinte sårskilt länge förrän han rymde, eflersom bevakningen var alldeles otillräcklig. Delta visar all samhällets organisation för atl klarasådana situationer inte fungerar Det var bakgrunden till min fråga. Omlagstiftningen är fillräcklig eller inte är del svårt för en lekman alt bedöma.Men uppenbarligen var det något fel någonstans - i lagstiftningens utformningeller i informafionen kring den. Uppenbarligen fanns inte den rättaorganisationen för att ta hand om detta fall på ett kompetent sätt. Innebärdetta att de åtgärder som vidtas gör att något sådanl inte behöver upprepas? Anf, 20 Socialminister ; Jag har svårt atl säga kategoriskt atlincidenter av olika slag aldrig kan upprepas. Men det som har hänt i dettaspeciella fall och som jag inte skallkommentera närmare är all har haft kontakt med berördaansvariga. Man kommer atl fortlöpande ha olika typer av informationsträffar.När del gäller sjukvårdshuvudmännens möjligheter att ha de rätta resurserna,skall jag ta upp frågan i anslutning till diskussionen omDagmaröverenskommelsen. Tack och lov är detta händelser som är sällanförekommande. Det betyder atl man behöver koncentrera kompetensen till en ellerett par enheter. För atl kunna klara della behövs del litet specielladiskussioner med sjukvårdshuvudmännen. Vi för in dessa diskussioner iDagmaröverläggningarna. AnL 21 (); Jag förstår alt det är svårt all lämnagarantier lill för framtiden. Det kan man aldrig göra i något sammanhang.Men del är väl helt klart atl sådana händelser inte får inträffa? verkar detsom om det inte har hänt någon katastrof jusl vid delta tillfälle. Men detkunde lätt ha varit så. Del kunde myckel lätt ha varit någon ung människas livsom hade blivit förstört- kanske t.o.m. fleras- på grund avatt de administrativa rutinerna inte fungerade. Del är givet all del inte fårförekomma. Därför är del viktigt atl slutsatser dras av del som händeoch skapa, såvitt det står i mänsklig makt, garantier för alt något sådant inteskall behöva upprepas. Om socialministern anser atl den nu gällandelagstiftningen är tillräcklig, får jag naturligtvis ta del ad notam. Men dågäller del verkligen alt informationen lill alla berörda går ut så attmissförstånd inte uppstår och att del alllid finns tillräckliga resurser föromhändertagande. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1989/90:460 om kriterierna för attbevilja svenskt medborgarskap har frågat mig om kravet påvislelsetid för beviljande av svenskt medborgarskap är ovillkorligt eller omdet finns möjlighel för beslutande instanser att ta hänstyn till omständigheternai del enskilda fallet. I 6§ lagen (1950:382) om svenskl medborgarskap anges devillkor som skall vara uppfyllda för alt en person skall få bli svenskmedborgare. I samma paragraf anges också de möjligheter som finns atli vissa fall göra undanlag från de villkor som normalt krävs. Undantag från uppställda villkor görs regelmässigt för densom är gift med svensk medborgare, för den som har varit svenskmedborgare och för flyktingar Den som är flykting eller stalslös kan t.ex. tasupp till svensk medborgare hemvist i . Vidare kan mangöra undantag om det anses medföra gagn för riket eller om del med hänsyn lillsökandens förhållanden föreligger särskilda skäl för all bevilja svensktmedborgarskap. Med stödav denna undantagsbestämmelse har sökande Prot.1989/90:89 tagits upp till svenska medborgareäven om hemvislvillkorel inte lill fullo har 20 mars1990 varit uppfyllt. Milt svar lill ärdärför all gällande lagstiftning alltså med- ' J t' ger undantag från huvudregeln ochatl undanlag även i fortsättningen kom- mer atlkunna göras i de fall där det finns särskilda skäl till delta. AnL 23 (vpk): Jag ber att få tacka för svaret.Anledningen lill min fråga aren kvinna som heter som är hustru resp. mor lill två politiska fångar i . Orlinda bor här i , och hon har begärtatl få svenskl medborgarskap. Hennes make har liksom sonen utsatts för enfruktansvärd tortyr-jag har själv läst tortyrrapporten, och jag måste säga attdet var svårt att fullfölja läsningen. Orlinda arbetar inte enbarl för alt försöka utverkafrigivning av sin make -hennes son har flytt ur fängelset medan hennes makefinns kvar Hon kämpar även för all alla politiska fångar skall bli fria. Del finns fler än Orlinda som kämpar Jusl nu befinner sigBeklädnads och grafikerförbundels ordförande i . De har ettmöte med den nye justitieministern för all diskutera Orlindas makes fall menockså andra flyktingars.