prot · GD09139 · 1989-12-31 00:00:00 — 1fråga om mervärdeskatten har det sagts tidigare att den ingår idet paket vars främsta inslag är skattereformen, besparingar i socialförsäkringsutgifter,sänkta arbetsgivaravgifter. De skatteförändringar som finns i detta paket gertillsammans en ganska betydande sänkning av skattekvoten. Jag trodde i minenfald att gillade sänkt skatt. 1989/90:139 12 juni1990 Denekonomiska poHtiken, m.m. 30 ()replik: trodde att jag skulle vara kapabel att skriva en reservationoch hålla med socialdemokraterna i utskottstexten. Det går inte attpåvisa ett exempel där så har skett. Det är inte jag som är kluven, AnneWibble, det är som är kluvet. Nusäger man att de här åtgärderna som man gått in för är nödvändiga men intetillräckliga. Det ger ju ändå den föreställningen att de går en bit på vägen,men inte tillräckligt långt. Men så är det inte, de går motsatt väg. Och sedansäger man att det här är helt fel, momsen bör egentligen sänkas, skatterna påsparande bör ner - det är det långsiktiga målet. Men innan vi beger oss mot detskall vi höja skatten på kapital och höja momsen. Detta är kluvenhet, och detklarar inte vi moderater av, det kan jag försäkra. Nuförsökte driva den argumentationen att man måste ha en känsla förhur man skall kunna åstadkomma någonting. Då förstår jag att man skall göravissa eftergifter för att få igenom annat, och ett exempel på det skulle varakrispaketet. Men jag har också sagt tidigare att av de nio eller tio punktersom fanns i krispaketet var alla utom en av den karaktären att vad som krävdesvar att socialdemokraterna övervann sitt eget motstånd. 5Riksdagens protokoll 1989/90:139 Den ekonomiska politiken, m.m. När de välhade gjort det, fanns det en bred majoritet i denna kammare, i vilken även vimoderater skulle ha ingått. Den enda punkt där man inte hade den situationenvar just när det gällde att höja momsen. Det är på den punkten som folkpartiethar gett sitt bidrag till den ekonomiska politiken här i vår. Man har höjt enmoms som man utnämnt till sin största fiende. På samma sätt kan man tala om skatten på sparande - attdet skulle bli så bra när man har höjt skatten med drygt 30 miljarder, för dåkan man börja sänka den på ett välordnat sätt. Det är inte så det fungerar. kan jag väl vända mig till den socialistiska sidan häroch fråga: Är ni, sedan ni väl har fått upp skatten på kapital med över 30miljarder, med på att därefter sätta i gång och sänka den tillsammans medfolkpartiet? Det är för mig alldeles främmande att det skulle vara detta som nihar i sikte. Men det kan vara intressant att höra om ni också har spelat undertäcket på det sätt ansåg att hon hade gjort när hon fick igenom dethär krispaketet. Nej, vi måste försöka ha raka linjer i politiken. Och vikan aldrig få det om vi fortsätter att argumentera som om det är någon högregrad av politisk finess att säga att målet på litet är att göra ensak, men på kortare sikt gör vi tvärtom. AnL 31 () replik: Jag beklagar som inte förståratt man kan tycka att en sak är bra men att det skulle vara ännu bättre om manlade till ytterligare en sak. Vi tycker att det här stabiliseringsprojektet ärbra, och vi har ganska avancerade förslag på vad vi tycker börtillföras på litet . Konstigare än så är det inte. Jag tror uppriktigt sagt att väldigt många - kanske t.o.m.Lars om han tänker efter, och i varje fall mänga av hans partivänner -skulle ha blivit ohyggligt besvikna och ledsna om skattereformen hadekapsejsat. Bland dem som säger sig vara skattereformens vänner finns säkertmånga moderater, och jag tror att det finns en bred uppslutning, inte bara hosfolkpartiet och en del socialdemokrater, för de principer som ligger tillgrund för den reformen. Det är väl värt ett litet meningsutbyte med LarsTobisson att få detta genomfört i praktiken. Rent ekonomiskt sett tror jag att vi utan skattereformenhade fått en ränteutveckling här i landet som vida överskridit vad någonmänniska någonsin har hört talas om. Det som talade om straxinnan han avgick, räntenivåer på . hade alldeles säkert uppnåtts. Jagvill minnas att har nämnt för korta räntenivåer. Det harfaktiskt förekommit i andra länder, och det fanns betydande risk för en sådannegativ utveckling också i . säger att krispaketet egentligen inteinnehöll någonting som inte socialdemokraterna kunnat få majoritet för utan attgöra upp med . Det kan så vara, men det fanns också. ,en majoritet här i för precis motsatsen. Det fanns med stor säkerheten majoritet för att få igenom ökade utgifter för föräldraförsäkring - ochinte några besparingar i egenavgifter, inte några besparingar iarbetsskadeförsäkringen, inte någon senareläggning av barnbidragsökningen, ochinte en rad Detfanns majoritet här i kammaren för att inte genomföra den sänkning avarbetsgivaravgifterna som vi nu kommer att få. Så den här saken kan man nogtolka på litet olika sätt. Jagbeklagar att har valt att ställa sig vid sidan om och bara tittapå. Fler än jag tycker att det skulle vara angeläget för ett parti som göranspråk på att påverka svensk ekonomisk utveckling att lägga sig vinn om attagera litet mera konstruktivt och litet mindre destruktivt. 1989/90:139 12 juni1990 Denekonomiska politiken, m.m. AnL 32 (): Den internationella ekonomin avmattas något under innevarande år, menkommer enligt flertalet prognoser att stabiliseras eller vända uppåt igen under1991. Desenaste åren har ändå tempot i de ekonomiska och politiska förändringarna ivår omvärld ökat dramatiskt. Det gäller avtal och avtalsförhandlingar omnedrustning mellan stormaktsblocken, det gäller den västeuropeiskaintegrationen och den östeuropeiska demokratiseringsprocessen. Internationaliseringentilltar, världens länder länkas alltmer samman. Detta gäller kanske framförallt på det handelspolitiska och på det ekonomiska området. Detställer krav på oss här i riksdag. Vi måste bestämma oss om vi villvara delaktiga i, och påverka, denna förändringsprocess. Vi måste ocksåbestämma oss om vi är beredda att bära nackdelarna för att vinna vissa fördelar.Vi måste också ärligt kunna ta en diskussion om nackdelarna. är ett mycket exportberoende land. Vill vi behålla vår välfärd, kan vi inteavvika alltför mycket från internationella förhållanden. Följervi förändringsprocessen kommer att förändras. Det här betyder inte attvi vare sig skall eller måste ge avkall på värderingar som är våra. Förcenterns del är det viktigt att fortsätta att arbeta för en jämn inkomst- ochförmögenhetsfördelning, en låg arbetslöshet, socialt ansvarstagande, god miljöoch livskvalitet oberoende av bostadsort. Det är tvärtom för att kunna värnadessa värderingar som vi måste delta i olika faser av det internafionellasamarbetet - dels för att ha de ekonomiska möjligheterna, dels för att kunnapåverka den internationella utvecklingen. Deförändringar som måste till i är strukturella åtgärder inom en radområden i vår ekonomi. På vissa av dessa områden har vi kommit en bit på väg,på andra områden krävs ett stort omställningsarbete. Marginalskatternamåste sänkas, skattetrycket måste ner, den offenfliga sektorn måste reformeras,livsmedelspolitiken måste läggas om. får inte diskrimineras i -därför måste ett eftersträvas, vi måste ställa om produktion ochkonsumtion för att nå en bättre miljö etc. Omvi inte förnyar den offentliga sektorn kommer i stället kritiken att riktasmot tankarna på jämlik fördelning och likvärdiga grundförutsättningar för alla.Om vi inte sänker skattetrycket kommer missnöjet att växa, alltmer avinvesteringar kommer att förläggas utomlands och tanken på ett omfördelandeskattesystem kommer att få minskat stöd och också att ha mindre möjligheteratt förverkligas. Det hela handlar til syvende og sidst om att med Den ekonomiska poHtiken, m.m. bibehållnavisioner möta de realiteter som vi står inför. Då når vi det bästa resultat somär möjligt att nå. Det riksdagsår vi snart skall avsluta harinte gett den mycket till livs som vill veta vad regeringen egentligen står förDen "tuvhoppartek-nik" som man ägnat sig åt t.ex. ifinansutskottet tycks haft ett enda mål, nämligen att se till att regeringen kanfå behålla sina regeringstaburetter. Detta övergripande mål har blivit allttydligare. De socialdemokratiska ledamöterna i finansutskottet har gång pågång tvingats ändra åsikt för att rädda regeringen. De har blivitöverkörda av sin egen regering. Jag kan väl bara påminna om ställningstagandet i utskottetom , som regeringen ena dagen-i tysthet och med enenmansutredning-ville utreda. tvingades de socialdemokratiskautskottsledamöterna ha en annan åsikt. fick man i utskottet slåss för attprisregleringslagen skulle gälla . strax efter lunch fick manveta att statsministern och folkpartiledaren kommit överens om att den skallupphöra ! Ett tredje exempel är att man fick slåss för att införa eninvesteringsskatt i . skall vi besluta om attinvesteringsskatten skall upphöra. Det handlar om den politiska överlevnadenskonst. Men inte ger det särskilt klara besked om var socialdemokraterna står iden ekonomiska politiken. Det måste konstateras att den svenskakonjunkturen nu definitivt är på väg nedåt. Industrins orderingång försämras,arbetskraftsbristen minskar, industrins investeringar minskar kraftigt, denprivata konsumtionen dämpas. Hushållen är pessimistiska beträffande den egnaekonomin. Det här innebär att en finanspolitisk åtstramning utöver redanbeslutade åtgärder kommer . Mot denna bakgrund är det märkligt attregeringen förordar en momshöjning. Den åtgärden kommer bara att förstärka konjunkturnedgången. Ett annat problem med momshöjningen är att den höjerpriserna. Genom skattereformen, som ser ut att beslutas här , höjspriserna med för både 1990 och 1991. Genom den "tillfälliga"momshöjningen på ökar nu inflationen ytterligare. räknar med att inflationen stiger med11% under 1990.1 konkurrentländerna är inflationen endast hälften.Löntagarorganisationerna begär desutom kompensation för prishöjningarna tillföljd av skattereformen. har det från socialdemokratiskt håll ochäven från folkpartihåll hävdats att skattereformen skulle minska lönekraven,men det verkar inte vara fallet. I den rapport som lagt fram finns ettavsnitt om det obligatoriska sparandet, och berörde detta. Jag kanför min del inte läsa ut samma ställningstagande som hon gör. Att dettillfälliga sparandet på något sätt skulle vara negativt, tycker jag intebevisas i den rapporten. 1 stället redovisas där att det inte höjerlönekraven, vilket däremot moms gör. Det är också konstigt att man i dagargumenterar mot det obligatoriska sparandet precis som om inte förslaget ommomshöjning fanns. Det blir litet snett då, tycker jag. senaste rapport är dessutomintressant så till vida att den bekräftar vad anfört, nämligen atts-fp-paketet i sin helhet får begränsade effekter på den reala ekonomin under1990. Som lösning på de akuta ekonomiska problemen är paketet alltså intetillräckligt. redogör också, som jag nämnde, fördet tillfälliga obligatoriska sparandet och säger att sparandet får enåtstramande effekt. Dessutom sägs att sparandet till skillnad från momshöjningknappast medför risk för lönekrav. Jag tycker att det är viktigt att slå fastdetta. Konjunkturen dämpas som den framtidalönekostnadsutvecklingen finns kvar som ett stort hot. Vi riskerar att få enpris- och lönebomb att brisera. Ett tredje problem med momshöjningarna är att de drabbarlåginkomsttagare hårdare än höginkomsttagare. Hyrorna väntas t.ex. 1991 stigamed . Det är en enorm konstnadsökning som slår hårt mot låginkomsttagarnasekonomi.Det behövs/? !/rtre fördelningspolitiska spänningar i om vi skall fåbukt med pris- och lönekostnadsutvecklingen, inte större spänningar, som jagtror att skattereformen leder till. Sammantaget riskerar skattereformen, sådan den förordas iregeringens proposition, att på kort sikt förstärka de samhällsekonomiskaproblemen, tvärtemot syftet. Konjunkturförsvagningen förstärks också av det högaränteläget som bl.a. försämrar investeringsutvecklingen inom näringslivet.Regeringens senaste åtstramningspaket har inte fått effekt på räntorna.Visserligen har de sänkts något, men detta beror på att tog i såhårt med penningpolitisk åtstramning i samband med regeringskrisen att utflödetav valuta vändes i ett inflöde. Därför har räntorna anpassats något nedåt.Räntorna är dock fortfarande alltför höga. Experterna tror dessutom på högreränta . Av finanspanel på 21 ekonomer tror 18 påränteuppgång . För hela detta komplex av problematiska samband har vifrån sida en annan väg än regeringens att förorda: Höj inte momsen.Sank den i stället och gör den lägre för nödvändig konsumtion. Satsa på ökatsparande i hushållssektorn och satsa på utbudspolitiska åtgärder. Eftersom finansiering av skattereformen innebärväldigt litet av höjda indirekta skatter, ökar därmed också inflationen mindre.Det betyder lägre kompensationskrav i löneförhandlingarna och därmed lägrelönekostnadsökningar. Det i sin tur bidrar till sänkt inflation, stärktkonkurrenskraft för företagen och en mindre press på kommunernas ekonomi. Genom en differentiering av momsen, med lägre skatt förnödvändig konsumtion såsom mat och boende, förbättrar vi ocksåfördelningspolitiken. Också detta bidrar till en lugnare arbetsmarknad. Det görockså att vi slipper öka bidragsberoendet. Regeringens förslag tillskattereform ökar ju bidragsberoendet och ökar rundgängen med minst 10miljarder kronor Detta med rundgången gjorde man tidigare ett stort nummer av.Just den skulle en ny skattereform minska. Det hörs inte så mycket om det , tycker jag, utan det framstår nu som självklart att det skall vara en ökadrundgång. I matmomsfrågan har vi fått stöd av professorn inationalekonomi . 1 bekräftar Lybeck centernsuppfattning att Den ekonomiska politiken, m.m. 1989/90:139 12 juni1990 Denekonomiska politiken, m.m. sänkt matmoms är ett brafördelningspolitiskt alternativ till barnbidrag och skulle ha en välgörandeeffekt på samhällsekonomin. OcksåCarl Bildt har uttryckt intresse för sänkt matmoms. Jag vill därförhälsa välkomna i gänget. Det här måste väl innebära attsocialdemokraterna och nu i börjar bli ensamma om sittrabiata nej till en sänkt moms. Endifferentierad moms med två momssatser - en reducerad för nödvändig konsumtionoch en ordinarie för övrig - är också den modell som förordas inom EG. Kanskekan detta faktum ge resultat även för nej-sågarna. Jag har haftsvårt att förstå varför just detta område är det enda man inte vill harmoniseramed EG. Centernsalternativ till höjd moms är ökat hushållssparande. Vi vill bevara ettsparavdrag på . och införa personliga investeringskonton för långsiktigtsparande till egen bostad, studier och eget företag. För småföretagen vill viöppna möjligheten till bättre riskkapitalförsörjning genom allemansfonder ochaktiefonder med utvidgad möjlighet till placering i icke börsnoterade företag. Ökatsparande ger en åtstramande effekt på ekonomin. Det vidgar också utrymmet förinvesteringar och främjar en bättre bytesbalans utan att driva upp kostnadslägeoch skattetryck. 1detta sammanhang är det bara att beklaga socialdemokraternas hållning. Den bärprägel av ett föråldrat tänkande och gamla planhushållningsdrömmar90-talsprogrammets önskan om ökat offentligt sparande tycks man nu vilja följaupp. Hushållssparandet tycks man däremot inte vilja stödja. tar tillden gamla fondsocialismen och föreslår att första, andra och tredje AP-fondenskall få utvidgad rätt att köpa aktier. Jag vill i likhet med kolleger somvarit före mig i talarstolen rikta frågan till : Står ocksåfinansministern bakom Molins förslag? Socialdemokraternasförkärlek för storskalighet röjs också i förhållningssättet till stora resp.små företag. ges således skattebefrielse för reavinster på ca 2miljarder kronor När skedde motsvarande för ett litet företag? Småföretagarnafår genom skattereformen inte ens behålla möjligheten till kvittning mellantjänst och näringsverksamhet. Näringslivetbehöver inte allmosor i miljardklassen. En god utveckling av företagsamhetenkräver i stället fasta och rättvisa spelregler, satsning på de små ochnystartade företagen samt en ekonomisk politik som gör att Sverige-baseradeföretag klarar den internationella konkurrensen. Bytesbalansensom förespåddes en katastrofal utveckling har visat sigutvecklas ännu sämre än väntat. En viktig del av försämringarna beror på attsvenska företag investerar kraftigt utomlands, finansierat via utlandslån.Utländska företag däremot investerar mycket litet i . Regeringensrespons på detta är inte vad den borde vara. Allt borde göras för att försökaskapa bättre balans i investeringsverksamheten. I stället tillsätterregeringen en utredning som skall göra om statistiken. Det är ungefär sammafilosofi som när Tjernobyl drabbade oss. Då höjde man värdet på vad som kundekonsumeras. Man undrar om finansminister inte funderar över vad det ärsom gör att utländska företag inte vill etablera sig i . Det skulle varaintressant att höra vilket svar han har. Någon avgörande förbättring av bytesbalansen blir det dockinte. Återinvesterade vinstmedel skulle enligt , om deregistrerades, förbättra bytesbalansen 1988 med ungefär 8,4 miljarder kronorUnderskottet i bytesbalansen väntas bli . Trots en viss minskning av arbetskraftsbristen är det avflera skäl motiverat att driva arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken.Människor, t.ex. flyktingar, mår bäst om de kan försörja sig själva i ställetför att leva på bidrag. kommer att närmare beröra detta i sittinlägg. En annan utbudspolitisk fråga gäller arbetsmiljön. Här harcentern och socialdemokraterna kunnat enas. Det är viktigt att vi får enoffensiv satsning på arbetsmiljön, som jag tror blir en av de betydelsefullaste90-talsfrågorna. Här kommer den nyinrättade arbetslivsfonden att vara ettviktigt instrument. Jag beklagar verkligen - och jag tror även andra gör detnu - att inte alla i ställde upp bakom satsningen. De här tvååtgärderna är ett viktigt inslag i utbudspolitiken: dels att invandrare skallfå arbeta, dels att man satsar ordentligt på arbetslinjen genomarbetsmiljöfonderna. Ett viktigt område där mycket litet har hänt sedansocialdemokraterna tog över regeringsmakten är förnyelsen av denoffentliga sektorn. Vem minns inte de hurtiga uttalanden som förrecivilministern gjorde. Det blev inte mer sedan. Den nya regeringenhar inte heller uträttat särskilt mycket. Initiativ som ändå tas av olikapolitiker i kommuner och landsting motarbetas av socialdemokrateri kommuner och landsting. Det enda undantaget är väl länslandsting. Vi tror att reformarbetet måste intensifieras. serdet som sin uppgift att driva på för en högre produktivitet, bättre valfrihet,fler alternativ och större rättvisa. Den offentliga sektorn skall reformeras,men de viktiga jämlikhets- och trygghetsskapande tjänsterna skall även ifortsättningen erbjudas på lika villkor för alla. Tvång och regleringar ärmotsatsen till den ökade decentralisering som behövs för en bättre offentligsektor. Därför blir beslut om kommunalt skattestopp i längden aldrig effektiva,Vi tror att överläggningar mellan staten och kommunförbunden kunde ha gettsamma resultat utan att man hade behövt våldföra sig på den kommunalasjälvstyrelsen som nu ser ut att vilja göra. Marknadsekonomin måste ha en social dimension. Menekonomin måste också ta hänsyn till ekologin. Här finns det ett systemfel sommånga bortser ifrån. Marknadsekonomin sätter inte det riktiga priset förförsämringen av miljön, liksom inte heller förbrukningen av naturresurserräknas in i produktionskostnaderna. Det är fortfarande i stort sett gratis attförsämra miljön. Målet måste vara en grön marknadsekonomi, där miljö- ochnaturresurskostnaderna är med - både i nationalräkenskaperna och i de enskildaföretagen. Socialdemokraternas miljöpolitik har betygsatts avSvenska . Det kan inte vara någon munter läsning iregeringskansliet, särskilt inte för miljöministern. Regeringen aviserade ibudgetpropositionen att långtidsutredningen skall se över frågan om hur miljönskall komma till uttryck i nationalräkenskaperna. Något resultat av detta hardock inte synts till. aviserar ändå regeringen att den avser att tillsättaen utredning i frågan. I finansutskottets betänkande används orden"överväga möj- Den ekonomiska politiken, m.m. 1989/90:139 12 juni1990 Denekonomiska politiken, m.m. Det tyckerjag inte är något svar på vad beslutade om . Det sägs också skall "försöka" värdera miljön i ekonomiska termer. Forskningenpå detta område har pågått Andra länder tillämpar redan grönaräkenskaper och därför borde också kunna lyckas. Från hjälpervi gärna till med besluten. Jagtror att ekonomin måste bli mera långsiktig. Det gäller med avseende på miljönmen också beträffande ekonomisk politik i övrigt. mer integrerad världsekonomi ökar betydelsen av strukturella åtgärder.Fasta spelregler måste gälla i ekonomin. Vidare måste förtroendet för densvenska ekonomin stärkas internationellt genom att att vi deklarerar attdevalveringar inte skall förekomma och att inflationen skall bekämpas. 1den förra finanspolitiska debatten diskuterades också de olika oppositionspartiernasinställning i olika frågor. påstod att och övrigaoppositionspartier har en svagare budget än regeringen. Oppositionen inbjödsockså till för en genomgång. Efter det att vi varit med påmötet kunde vi konstatera att regeringens beräkningar - för övrigt tillkomna iall hast - på punkt efter punkt var felaktiga. Det finns verkligen problem i den svenska ekonomin, men de ärnaturligtvis inte oöverkomliga. Den internationella konjunkturen väntas underde närmaste åren utvecklas starkt. Möjligheterna till en god utveckling avsvensk ekonomi finns, om vi för den riktiga ekonomiska politiken. Därtillbehövs en ändring av dagens ekonomiska inriktning. Meddetta, herr talman, ställer jag mig bakom reservationer i finansutskottetsbetänkande. Jag avser att votera endast när det gäller reservationerna 2, 6,34, 44, 64 och 73. AnL 33 (): Vi skall nu behandla konsekvenserna av regeringskrisen. Det gälleruppgörelsen mellan socialdemokratin och , men egentligen skall viockså de här dagarna behandla skatteuppgörelsen. Nuhar ju de stora elefanterna i politiken så att säga tagit det bästa frånbordet, varför bara småsmulorna är kvar. Vi får se vad vi kan göra av det hela. Detsenaste halvårets politiska händelser har visat att regeringspartiet harkapitulerat för de kapitalistiska marknadskrafterna. Man talar inte längre omnågon egen politik, utan man anpassar sig helt för att styra - om man nu kanstyra - marknadens krafter Detta innebär en skillnad mot tidigare. Den tredjevägens politik med den förre finansministern som ledare innebar ändå att manförsökte ge en illusion av en egen väg i politiken. Dethela slutade som bekant med ett stopp. är man tomhänt. Då klagar regeringenöver att det är allt svårare att regera som minoritetsregering. Jo,naturiigtvis därför att regeringen har gått åt höger. Borgeriigheten måste juha någon självständighet kvar och kan inte träffa uppgörelser hur som helst.Den här gången fick regeringen med sig . Förvänsterpartiet stod det ju helt klart att det skulle hålla fast vid densocialistiska arbetarpolitiken. Därför kan vi inte samarbeta med en socialdemokratisom tar flera skutt åt höger är ju den rika världen inne i en långvarighögkonjunktur Det kommer dock titt och tätt rapporter om att den skall vika. Hurdan ser då framtiden för oss ut? Vad innebärhändelserna i och i världen i övrigt? Betyder sammanbrottet förekonomierna i den slutgiltiga segern för marknadsekonomin, att denfria marknaden kommer att styra på jorden och skänka lycka och välstånd åtalla människor? De som hyllar denna den fria marknadens globala segerglömmer gärna bort att den blir sin egen fiende. Faktum är att utvecklingen avde kapitalistiska länderna och i synnerhet underefterkrigstiden har inneburit en väldig inskränkning av marknadsekonomin. Genom uppkomsten av storföretagen har marknaden ersatts avplanerad verksamhet inom företagen. Genom monopoliseringen av ekonomierna harfungerande marknader ersatts av monopol, fåtalsvälde och karteller Det kaningen förneka.