prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:113 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Förnyad bordläggning Föredrogs men bordlades åter betänkanden1989/90;UbU12-UbU16, UbU18-UbU24 och UbU28 3 § Internationellt utvecklingssamarbete 1989/90:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete (prop. 1989/90:100 delvis). 1 (); är verkligen en symbol för den styrkasom ligger i ett folks vilja och en symbol för de möjligheter som ligger i enfredlig förändring. Delta sade vår FN-ambassadör i sitt taliriför generalförsamlingen i FN när blev medlem avFörenta nationerna. Det skrevs alltså historia i FN. Def skrevs historia iAfrika och i världen. Min kollega i kammaren och jag hadeförmånen alt få vara närvarande i generalförsamlingen när detta hände och ävenutanför huset när flagga hissades och hyllades. Vi känner alla glädjeoch tacksamhet över alt nu äntligen har blivit medlem i FN-familjen. Men vilket land kommer härnäst? Blir det Kaledonien,, eller kanske tre länder samlidigl - , Lettlandoch ? Och riär blir det? Oavsett vilket larid eller vilka lärider detblir eller riär, så är det, riär ett land blir medlem i FN, en markering av eltfolks längtan och av elt folks kamp för frihet, demokrati och fred. Men kampenför folk är inte över fortsätter kampen för eko- 1 protokoU 1989/90:113 nomisk ochsocial utveckling, för varje individ såväl som för landet i dess helhet. Ocksådetta blir säkerligen en lång kamp, där stöd av olika slag är välkomna. Detvikliga är emellertid att en förutsättning är uppfylld, nämligen friheten,oberoendet och demokratin. Även i länderna i har demokratinoch friheten segrat lill slut. Människorna ömsom jublade, ömsom gräl av lyckanär föll. Visst kan del se hopplöst ul för polacken, östtyskeneller rumänen om man ser till levnadsstandarden , till möjligheterna attfå arbete eller att få uppleva de kulturyttringar som har varit vardagsmat föross svenskar De kommunistiska och socialistiska diktaturregimernahar slagit nästan allt i spillror. I var förhållandena någorlunda skapliga innandiktatorn tog över Men han visste, liksom andra maktens tyranner,hur man kväser elt folk. hur man tystar obehagliga åsikter, hur man görmänniskor passiva, rädda och misstänksamma. Vad en människa meddiktalursystemets alla omänskliga verktyg kan slälla till med, har vi mångaexempel på utöver . kallades förr pärla. Människorna hade detdär ganska bra. i huvudstaden ansågs på den liden vara elt avAfrikas bästa. Men sä log diktatorn över. Den demokrati som fanns räckte inte lillför att hindra honom. Förtrycket tog sig fasansfulla uttryck. Diktatorn störtades,men är ett myckel fattigt land. När vi skall debatterabiståndspolitiken framstår två huvudprinciper som särskilt viktiga för mig. Denförsta är sambandet mellan varje individs rätt till frihet och varje individssociala ansvar, inte bara för de närmast anhöriga utan också för de människor isamhället som behöver stöd. Med ökad frihet följer ökat ansvar Men hur långtgäller denna princip: lill kommungränsen eller lill ? Självfallel äransvaret globalt. Den andra huvudprincipen avser en av flera viktigaförutsättningar för vårt biståndssamarbete med andra länder Del långsikligaarbetel med alt utveckla ett lands ekonomiska, sociala och kulturellaförhållanden måste grundas på flerparlisystem, demokrati och respekt förmänskliga rättigheter. Vi bör inte stödja diktaturer enparlislaler eller ländersom inte respekterar mänskliga rättigheter Fri marknadsekonomi kan inte fungera i en diktatur När jaglyssnade på debatten i FN fick jag en känsla av atl vissa talare trodde att frimarknadsekonomi kunde fungera i en planhushållning eller i en diktatur Så ärdel naturligtvis inte, och flera talare påpekade alt detta är omöjligt. hölls det svenska talet av vårbiståndsminister . Talels innehåll och utformning hadebearbetats . Med andra ord var alla inblandade i regeringen ochdepartementet väl förberedda inför FNs extra session. Man hade haft gott om tidpå sig atl tänka, något som man inte kan säga all de två parlamentarikernahade. Men spelets regler kanske är sådana. Delta var alltså en veckolång session, som skullesammanfalla resultaten av ansträngningarna under 1980-lalel. Flera talare, bl.a.generalsekreterare , tyckte atl åtskilligt positivt hadegjorts. liksomandra talare, pekade också på misslyckanden och de fatliga länder därförhållandena t.o.m. försämrats. Flera talare betraktade 80-talet som ett förloratdecennium. Den extra sessionen skulle också och framför allt bli en startpunktför ett bättre 90-lal för utvecklingsländerna. Många ansåg också atlextrasessionen skulle markera FNs politiska huvudroll i detta arbete. Så snart jag fick lillfälle påpekade jag för statsrådetviklen av all den svenska representanten i sitt tal framhöll alt enförutsättning för en långsiktig och positiv ekonomisk och social utveckling iu-länderna är flerparlisystem, en demokratisk rättsstat, respekt för demänskliga rätlighelerna och elt fritt ekonomiskt marknadssystem. Det bordeklart framgå av det svenska talet. I en senare version av talet kunde jagglädja mig ät alt man lilel grand hade gått mig lill mötes, men den definitivautformningen blev en besvikelse i detta avseende. I början av talet omnåmndesden politiska och ekonomiska reformprocessen i somlovande. Jag lycker inte all del är särskilt kraftfullt alt bara säga alt deltaär lovande. Längre fram i talet sägs atl ansträngningar atl befrämja mänskligarättigheter, demokrati och folkligt deltagande, grundläggande utbildning,sysselsättning, hälso- och sjukvård är ett mål i sig självt, men ocksåväsentliga medel atl nå varaktig tillväxt och att utplåna vilt utbreddfattigdom. Vidare sägs att erfarenheter visar atl en balanserad utveckling avvarje samhälle, såväl ekonomiskt som socialt, uppnås bäst om det politiskaklimatet karaktäriseras av demokrati och pluralism. Del är självfallel positivtatl denna fråga las upp lill diskussion, men jag tycker att det görs alldelesför lamt och passivt när vi vet hur det går till i olika diktalursystem ochenparlislaler Biståndsminister framhöll i våradiskussioner i att talet huvudsakligen skulle handla om skuldfråganoch FNs viktiga roll. Jag framhöll då, och upprepar det , att jag tyckeralt det var bra atl skuldfrågan framhölls som viktig i talet, och jag gladdemig också åt att SI-DAs skrivelse som utarbetats på delta sättpåverkade aktivitet under den extra FN-sessionen. Jag vidhåller somsagl min uppfattning all det visst hade funnits utrymme för ett kraftfulltavståndstagande från diktatursystem och från de länder som inte känner respektför de mänskliga rättigheterna. Självfallel borde med sin långademokratiska tradition gå i spetsen för det inlernationella samarbetet förflerpartisystem, demokratiska rättsstater, frihet och aktiva insater för demänskliga rättigheterna. Del sades i det svenska talet, liksom i många andraländers tal, alt varje land och varje medborgare också måste ta ett eget ansvarför den egna situationen och den ekonomiska och sociala utvecklingen. Dennatanke framskymtar också i ulskotlets belänkande, där majoriteten påpekar jusldelta. Mina frågor till både biståndsministern och utskottelsordförande är; Hur skall ett folk eller de enskilda medborgarna kunna la ansvarför den egna ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingen i ett land, där ensocialistisk eller kommunistisk diktator styr med alla de medel som både ni ochvi anser vara avskyvärda, omänskliga och ovärdiga? Hur kan ni vänta er någrainitiativ av människor som är kuvade, tysta och rädda, inte vågar lita pånågon och som år bevakade och avlyssnade av diktatorns tjallare, soldater ochhemliga polis? Hur kan man ha hopp om människors initiativkraft ochföretagsamhet när de ochderas anhöriga ständigt hotas av trakasserier, våld, tortyr, fängelse ochförsvinnanden? Vi i moderata samlingspartiet kräver en svenskbiståndspolitik som främjar demokrati och marknadsekonomi. Korruption ochannat missbruk försvinner om frihet, fri debatt, flerparlisystem och demokratiråder, säger vi i vår motion. Del svenska utvecklingsbiståndet skall inteutgöra ett stöd för diktatorer eller för socialistiskt ineffektiv ochfattigdomsskapande planhushållning. Biståndet till enpartistaternaGuinea-Bissau, . , , , , och Laosskall avvecklas om del inte händer någonting medenpartistalen. Biståndet skall alltså minskas om året.Biståndet skallsjälvfallel utgå om en utveckling i positiv och demokratisk riktning samt enövergång lill flerparlisystem sker i dessa länder. besöktes för elt par veckor sedan av Kap Verdespremiärminister. I ett samtal berättade han atl man nu beslutat att övergålill ett flerparlisystem i . kommer vi att lägga framförslag till bl.a. en vallag, berättade premiärministern. Sedan kommerytterligare förslag, sade han. Det första fria parlamentsvalet med deltagandeav en mängd partier kommer att äga rum , förmodligen . Del är förenat med flera svårigheter Det påpekade både han och en KapVerde-diplomal som jag träffade i FN. Del är självfallet oerhört svårl för ungastater atl gå igenom den nödvändiga demokratiseringsprocessen och åstadkommabefrielse för de enskilda, kanske ovana och okunniga människorna. Men vi skallinte avslå från detta krav. Slutligen skulle det vara oerhört glädjande om vi i nästaårs partimolion kunde förorda normalt bistånd till . Det är en faltigöbefolkning med slora ekonomiska och sociala svårigheter, men landet är på vägåt rätt häll. Det finns, utöver den demokratiska utvecklingen, andra tecken påinitiativkraft, företagsamhet och beslutsamhet atl pröva olikavälslåndshö-jande vägar Jag hade förmånen alt besöka för ett par månadersedan. SIDA här i , biståndskonioret och ambassaden i utarbetadeelt synnerligen fint program för oss tre från som hade fåttdenna möjlighel. Besöket blev mycket lyckat och lärorikt. Det behövdes för atl känna sympati och t.o.m. kärlek för alla de vietnameser vi träffade.Vi blev imponerade av deras flit och arbelsamhet. Överallt pä risfälten såg manarbetsamma människor, mest kvinnor som arbetade barfota i ris-fältsvattnet.Varför använder de inte stövlar, var en av mina dumma frågor. Men vi fick vetaatt de hellre drogs med ledvärk och sjukdomar orsakade av del kalla vattnet. Omdet var någon slövellillverkning på gång fick vi däremot inte veta. Vi säg förstås papperstillverkningen i Bai-Bang liksom eltpappersbruk utanför Ho dvs. den stad som tidigare hette Saigon.Vi besökte ell energiverk, en skofabrik samt en livsmedelsindustri som leddesav en mycket kraftfull och charmig 70-årig kvinna. Lönerna var mycket små. Åven om rättvisande jämförelsermed lönerna i industriländerna är nästan omöjliga att göra, så skall jag ändånämna atl månadslönenvar 70 000-80 000 dong, vilkel motsvarar ca i svenska pengar. Manförstår då alt "griseffekten" gäller i Bai-Bang. Pappersarbetarnaskolkar helt enkelt dä och då. De måste göra delta för att sköta grisen och deandra husdjuren liksom en lilen risfällsruta och en lilen trädgård. Annarsskulle de inte överleva. Jag tror mig kunna bedöma alt yrkesskolan i Bai-Bang ärett utmärkt biståndsprojekt. Detsamma kan sägas om skogsplanteringsprojekletoch häl-soprojektet i . Men del står alltmer klart att det storapappersbruket i Bai-Bang, som dragit 2,7 miljarder i totala svenskainvesleringar, är elt misslyckat biståndsprojekt. Bruket skulle få enkapacitet på per ar, men del var bara 1987 som man någorlunda kom inärheten av denna mängd. Då kom man upp i 37 000 lon. harproduktionen legal på mellan 20 000 och 25 000 lon En så slor och modernindustri passar tydligen inte in i elt gammaldags risbondeland. Driftstoppenhar varit många bl.a. beroende på att man, av snålhet kanske, försåg bruket medbara en ångpanna. På flertalet pappersbruk i världen finns tvä ångpannor varavden ena alltid står i reserv. övergår pappersbruket i Bai helt i vietnamesiskahänder Den verkställande direktören, vietnamesen , får det svårt ochställs inför många olika problem. Han har t.ex. för många anslällda på denrelativt lilla fabriken och dessutom brist på utländskt kapital och brist påråvaror kom ju i gång . Men a andra sidanmåste vietnameserna ta över ansvaret och klara sig ulan experter ochrådgivare från andra länder Jag har varit utförlig och givit uttryck förbåda posiliva och negativa intryck från . Men det är mitt dilemma altuppleva ett slags kärlek vid första ögonkastet till och vietnamesernaoch förorda ett nej till fortsatt bistånd lill - i varje falli nuvarande land-ramsform. Jag ställde följande fråga lill de vietnameser som jag komät att ställa frågor till av de vietnameser vi träffade: Är ni på väg altövergå från enparli-statssyslem till flerpartisystem och demokrati?Utrikesministerns närmaste medarbetare tittade förvånat på mig och sade: Varförskulle vi göra del? Vårt kommunistiska parti innehar den ledande rollen. Ipartiet finns kompelen-sen och resurserna, och alla i partiet är nöjda meddemokratin. Ingen i har efterlyst mer demokrati eller andra partier.Och håller vi på, efter partikongressens beslut , att införa denliberala ekonomin. Så gott Som alla svarade ungefär på samma sätt. Svenskabedömare som vi har träffat både i och här hemma kan inte se några somhelst tecken på övergång till flerparlisystem och demokrati. Jag blev också informerad om hur ministern förreligionsfrågor, Dang Thanh , ser på religionsfriheten, vilket också UllaTilländer refererar lill i sin interpellation om respekten för mänskliga fri-och rättigheter i . Jag citerar; "Staten skall arbeta pä attavslöja och eliminera ränker som imperialister och reaktionärer smider underreligionens täckmantel för all söndra och undergräva del vietnamesiska folketsrevolution." Så kan det låta i en diktatur. Ca 200politiska fångar sitter fortfarande i fängelse. 1989/90:113 2 maj1990 Prot.1989/90: 113 inga säkra uppgifter om hur detegentligen förhåller sig med omskolningslägren. Det påstås att det finnsomskolningsläger i verksamhet där också tortyr förekommer Statsledningen vägrarinternationella organisationer att besöka dessa omskolningsläger. "Här i har vi en fri debatl, säger på i ." Detta kunde manlåsa i ett nästan två sidor långt reportage i förra måndagen.Reportern berättar atl det infördes en ny presslagenligt vilken regeringen i fortsättningen tillsätter och avskedar tidningarnaschefredaktörer. I reportaget redovisas också att det har funnits en falanginom som förespråkat mer politisk frihet. En del av denfalangen har uteslutits ur partiet. Så går det till i ett sådant system. I interpellationsdebatten, som jag tyvärr inte kunde deltai, hävdade biståndsministern all del från svensk sida förs en kontinuerligdialog med rörande demokrati och mänskliga rättigheter. Hon lämnadesedan exempel på alla möjliga sådana tillfällen. Bäsla biståndsministern,detta har både biståndsministern själv och andra på departementet hållit på medi många , kanske . Men vad har denna dialog givit för resultat?Platt ingenting. Måste inte tonen skärpas? Borde inte några slags villkor ställas?Jag ställer den frågan också till ordföranden i utskottet , och viceordföranden och alla övriga i utskottet som är med på ellfortsatt bistånd med 300 milj. kr till . Atl ställa frågan lill kommunistpartietär väl fruktlöst. Kommunisterna vill ju höja biståndet från 300 milj. kr tillhela 500 milj. kr. Inser inte atl det svenska kommunistpartiethärmed menar all del är helt acceptabelt med den kommunistiska diktaturen iVietnam och atl det fortfarande sitter politiska fångar i fängelse? Jag är medveten om all vill minska biståndetfrån 300 milj. kr till 225 milj. kr. Del skall, om jag förstår det rätt,uppfattas som en reaktion mot de odemokratiska förhållandena i . Jagvill fråga talesman; Hade det då inte varit logiskt atl ocksåminska landramarna till de andra odemokratiska enpartistaterna? På s. 51 stycke 5 i utskottets betänkande sägerutskottsmajorileten följande; "Om detta är vad moderata samlingspartiet imotion U202 menar med en strategi för hur biståndet skall främja en demokratiskutveckling anser ulskotlel alt denna strategi redan styr del svenskabiståndet. I dialogen med motlagarländerria verkar för en utveckling idemokratisk riktning." Del är alltså samma tema som biståndsministernanvände sig av i den tidigare nämnda interpellationsdebatten. Jag måsle fråga utskottets ordförande; Om nu denna dialoghar förts med mottagarländerna, vad har då hänt i , ,och ? Det är inte mycket. Möjligen kan vara ettexempel på elt fall där dialogen har givit ett resultat. Ni måste medge alt nihar en övertro på det sätt pä vilket regeringen och regeringens förhandlare fördialogerna med mottagarländerna. Jag har vall att i mitt inlägg behandla en avförutsättningarna för tillväxt och god ekonomisk samt social och kulturellulveckling i våra mottagarländer nämligen övergång frän diktatur tillflerpartisystem, en demokratisk rättsstat och respekt för mänskligarättigheter. detnaturligtvis ofantligt mycket mer att behandla när del gäller biståndspolitiken.Men mina kolleger kommer all komplettera mig på enrad olika punkler Jag yrkar bifall lill de 30 moderata reservationer somfinns fogade lill betänkandet. Vi kommer att begära rösträkning pä en endareservation, nämligen nr 8, den första i raden. Jag hoppas atl övriga partierockså avstår från att begära meningslösa rösträkningar. Av betänkandet,propositioner och motioner och av debatten framgår klart var vi slår i denviktiga biståndspolitiken. AnL 2 (); En bislåndsdebatt bör naturligtvis i förstahand vara framåtsyftande. är del värdefulll att se tillbaka ochutvärdera vad som hänt under del gångna året sedan vi sist hade en störrebislåndsdebatt här i kammaren. Mycket har hänt . ochvärlden i övrigt har fält se ett nytt land födas, bli fritt och självständigt.I kunde fria och rättvisa val hållas , och den 21mars kunde landet högtidlighålla sjålvsländighetsdagen. På våra TV-skärmar har vi fått se tåga utur sill fängelse hand i hand med sin hustru . Delta efter nära 30 är sompolitisk fånge. Vi fick också lyssna lill honom när han höll sitt första talnågonsin i ett parlament här i riksdag. Vem hade kunnat ana det förell år sedan? kunde fria och demokratiska val hållas iNicaragua med ett valresultat som kom som en stor överraskning för mångapolitiska bedömare. , har under det gångna åretgenomgått och är mitt i en demokratisk revolution som inte många, om någon,kunde förutspå . Helt följdriktigt blir del en debattägnat ål just detta centrala politiska område. Just demokratisk samhällsutveckling är en viktig punkt -jag skulle vilja karakterisera del som förutsättning - för förverkligandet avde övriga biståndsmål som en enig riksdag ställt sig bakom. folkensaktiva medverkan i en levande demokrati stagnerar samhället. Det har vi settalltför många exempel på. Land efter land i , , läggerom kursen. Alltför långsamt i vissa fall kan man lycka, men ändå. Liberaler har alltid sett ett starkt samband mellan fred,frihet och rättvisa. De inre konflikterna är starkast och den ekonomiskautvecklingen svagast i de länder där de mänskliga rättigheterna respekterasminsl. I outvecklade länder utan demokratiska traditioner är nalurliglvis deyttre förutsättningarna fundamentalt annorlunda än i industriländer som t.ex.Sverige. Låg utbildningsnivå, outvecklade kommunikationer trög administration,svaga folkrörelser, bristande nationell enhelskänsla och begränsad lojalitetmol samhållet försvårar ulvecklingsslrävandena, Demokratimålet har , trots all del fält ökaduppmärksamhet , spelat en alltför undanskymd roll i denpraktiska utformningen av det svenska biståndet. Det har gjort atl biståndet ivid bemärkelse har varit mindre effektivt än det annars kunde ha blivit. avdemokratiska infrastrukturer måste därför få väsentligt ökat utrymme i delsvenska biståndet. Några exempel på sådana direkta demokratislöd-jande insatserkan vara stöd till förberedelse och genomförande av fria och rättvisa val, somvi sett exempel på i och . Del kan varaslöd lill uppbyggandet av demokratiska institutioner såsom lokalsjälvstyrelse, slöd till ulveckling av fria massmedia, bl.a. genomjournalislulbildriirig, och slöd lill uppbyggaride av oberoende rättskipning.Del kan vidare vara slöd lill förvaltningsbistånd, fria folkrörelser ochopionionsbildande organisationer Ja, listan kan göras lång. Läget är särskilt allvarligt för många av deu-länder som har valt att föra en starkt planerad och på imporlsubslilulionerinriktad ekonomi. Ofta har man med hänvisning till sociala hänsyn sökt motverkamarknadsekonomiska faktorer Effekten har emellerlid blivit den motsatta. Bl.a.har produktionen av nödvändighetsvaror hindrats, vilkel främst drabbar deallra fattigaste. Resurskrävande och centraldirigerade plarieringsapparater harvuxit upp som motverkar deri ekoriomiska utvecklingen och gynnar intressegrupper Det måste finnas mycket starka särskilda skäl om ett landmed elt stabilt totalitärt system i längden skall få finnas kvar i kretsen- avprogramländer. Enbart falligdomskriteriet är inte tillräckligt. På samma sättmåsle länder bedömas där omfattande och systematiska kränkningar avgrundläggande mänskliga rättigheter, inkl. tortyr, har varit endel av vardagen. I vilken riktning ulvecklingen går måste tillmätas en slorbetydelse. Biståndet bör avbrytas bara när de förutsättriirigar somsamarbetet vilar på dramatiskt föräridras. Avvecklirigeri bör dock i så fallske urider eri lärigre tidsperiod. Den måste ske i ordnade former så att intebiståndets iririehåll och trovärdighet som biståridsgivare lar skada.Gällande avtal skall fullföljas. Om del är nödvändigt skall enstaka projektkunna drivas vidare även en lid efler del all landramen avskaffats och övrigtsamarbete upphört. Avvecklingen bör föregås av tydliga signaler i dialogenmellan givare och mottagare. Det är folkpartiels grunduppfatlning. Folkparliel är kritiskt mot den metod användersig av, nämligen att drastiskt skära ned på biståndet. I årets belänkande föreslårmoderalerna alt elt flertal länder, däribland , , ,och , skall hell bli ulan landram kommande budgetår Detta menarvi är en alltför drastisk åtgärd, som om den skulle få majoritet i , snabbt skulle innebära stora bekymmer för dessa länder Vi delar kritik vad gällerdemokratiulvecklingen i många av programländerna. Men vi vill gå mer varsamtfram. Utvecklingsbistånd är långsiktigt - det får vi inte glömma. Jag fick en direkt fråga av angåendeVietnam. Vi i vill där göra en försiktig markering genom all skäraned biståndet med 75 milj. kr., så alt det hamnar på en nivå av 225 milj. krDet är den metod vi vill använda, dvs. alt ge dessa signaler Men att från ettår till ett annat sätta en landram lill O kr ariser vi skulle ställa till medslora bekymmer för mollagarläriderna, och skulle lappa i respekt. Flellföljdriktigt föreslår en nedskärriing på biståndet till u- Det är en kraftig reducering, som är ensamma om attföra fram i riksdag. Del är beklagligt atl behöva konstalera atlmoderata samlingspartiet inte ställer sig bakom enprocentsmålet. Del hadeonekligen varit en styrka ur bäde nationell och internationell synpunkl om enenig riksdag stod bakom detta. Tyvärr blir så nu inte fallet. Redan våra erfarenheter av svenskl u-landsbistånd visar pånödvändigheten av atl föra en mycket aktiv dialog om, och ställa krav på, denekonomiska politiken för alt biståndet skall fungera och få de avseddaeffekterna. Men villkoren i biståndsgivningen bör inte bara omfatta frågor omeffektiviteten på projeklnivå. De bör även syfta till att förbättra såväl denpolitiska som den ekonomiska miljön, vad gäller den politiska miljön så atlmänskliga rättigheter inom mottagarlandet inte försummas och så alt respektför andra suveräna nationer upprätthålls vad gäller den ekonomiska miljön säatl enskilda biståndsprojekt inte går till spillo som följd av t.ex. enmissriktad planhushållning eller en korrumperad statsapparat.