prot · GD0980 · 1989-12-31 00:00:00 — Den här nye statsministern, är han släkt med den gamla? Den frågan ställdes av en av stoilar i Expressenhäromdagen. Efler att ha åhört den nya regeringsförklaringen är jag benägenatt svara ett bestämt ja på den frågan. Nog är de släkt, alllid! I denpolitiska debatten brukar det framföras litet olika uppfattningar om hur manskall se på svensk socialdemokrati. En del människor hävdar alt det är etthopplöst, gammaldags, förstelnat parti utan någon framtid och atlsocialdemokratins tid är förbi. Min dyre kollega har liknat socialdemokratinvid en dinosaurie. Själv brukar jag säga att den inre splittringen ochtröttheten är något mycket uppenbart när man följer svensk socialdemokrati, menalt del inom del socialdemokratiska partiet ändå finns så mycket av vitalitetoch kompetens atl det nog ännu är för tidigt alt räkna ut partiet. Man kanske,om man skall använda animala jämförelser, skulle kunna tala om en sengångare;det går inte så fort, men det rör ändå på sig. har med denna regeringsförklaring intedirekt underlättat min position i den här debatten. Som påpekadefinns det väldigt få nyheter i regeringsförklaringen. Det var kanske tänkt attdetta med att arbetsmarknadens parter skall ha del fulla ansvaret förlönebildningen skulle vara en nyhet. De skall ju ha det fulla ansvaret så nårsom på den statliga förhandlaren. Del är väl det som brukar kallas förhandladinkomstpolitik. Men , i samband med alt regeringen avgick,lät det inte alls så. Då skulle ta över ansvaret för lönebildningen.Då var det inte tal om att det var parterna som hade det fulla ansvaret. Då var det absolut nödvändigt med elt lönestopp för skulle kunna bedriva ekonomisk politik i . Regeringen valde t.o.m.att avgå när den inte kunde driva igenom lönestoppet. Det gick alltså inteenligt regeringens övertygelse att bedriva ekonomisk politik och ta ansvar försvensk ekonomi utan lönestopp. kommer i princip samma regering tillbaka ochsäger att det är fullt möjligt att ta ansvaret för ekonomin i ulanlönestopp. Dä måste jag fråga om påståendet för 20dagar sedan att lönestoppet var sä nödvändigt var en ren bluff, eller orn delfanns något annat skäl än det föregivna till att regeringen avgick . Låt mig med delta, herr talman, lämna självaregeringskrisen och i stället kasta mig över den regeringsförklaring som vi harfått. Det är framför allt för att ställa ett antal kompletterande frågor. Jag tyckernämligen att huvudintrycket av regeringsförklaringen är alt den reser flerfrågor än den besvarar och kanske skulle vi under denna debatt ändå kunna rätaut en del frågetecken. Jag tänkte ta upp fem punkter. För det första; sade sig, om jag hörderätt, vara oroad över alt marknaden hade framkallat räntehöjningar och alt deti sin lur motverkar behövliga invesleringar Delta rnåste väl ha variten felsägning. Del är inte marknaden som har framkallat några räntehöjningar,utan det är ju avsaknaden av finanspolitik, dvs. regeringens försummelser somhar lett till dessa räntehöjningar. sade också i anslutningtill detta att ekonomin i ökad utsträckning måsle stabiliseras med finanspolitiskamedel snarare än med penningpoliliska medel, dvs. sade vidare följande. Uppgiften alt föraen ansvarsfull ekonomisk politik överordnas andra politiska krav. Reformerföreslås bara om de ulan skattehöjningar kan finansieras inom ramen för enfortsatt stram finanspolitik. Beskedet var alltså entydigt. Reformer skall genomförasbara om finanspolitiken, utan atl man tar till skallehöjningar, ärtillräckligt stram. , bl.a. i debatten , har förslagen om reformer, t.ex. den utbyggda föräldraförsäkringen, medall den budget den förra regeringen lade fram var tillräckligt stram.Men föreslås både reformer och en åtstramning rned hjälp av skattehöjningar,höjda arbetsgivaravgifter, höjd alkohol- och tobaksskatt och eninvesteringsskatt. Därför skulle jag vilja be att i ljuset avdet sorn vi nu vet i samband ined regeringsförklaringen berätta för oss hur viskall förslå passusen i regeringsförklaringen, där del sägs all reformer skallgenomföras bara om de utan skattehöjningar kan finansieras inom ramen för enstram finanspolitik. Det är uppenbart för alla som läser regeringsförklaringenalt det påståendet strider mot de förslag som sedan framförs i förklaringen. För det andra; nämnde vissa åtgärder,vilkas syfte är att öka utbudet av arbetskraft. En av de föreslagna åtgärdernavar längre semester Jag skulle gärna vilja atl talar om föross hur längre semester kommer alt öka utbudet av arbetskraft. är detuppenbarligen så atl också är litet oroad för att del inteskall bli ett ökat utbud till följd av den längre semestern. Det skulle kanskesnarare bli tvärtom, dvs. tillgången på arbetskraft skulle minska. De flesta ärnog benägna atl hålla med honom på den punkten. För att motverka detta villeIngvar , om jag förstod honom rätt, atl löntagare som arbetar undersemestern skulle få dubbel lön, dvs. både semesterlön och vanlig lön. Detskiljer ju sig för övrigt inte från hur det är . Den som väljer att arbetaunder sin semester får naturligtvis dubbel lön . Men något nytt lågdet tydligen i detta förslag. Tanken är väl att man skall kunna arbeta hossamma arbetsgivare och få både semesterlön och vanlig lön. Är det verkligen rimligt atl föreslå att man skallförlänga semestern och sedan känna sig oroad över de effekter det skall få påtillgången på arbetskraft, att man i samma andetag säger alt man skall försökaförhindra att människor tar ut den förlängda semestern i form av ökad ledighet?Elt system måste las fram som gör atl rnan arbetar under semestern. Hade detdå inte varit bättre att skjuta på denna reform? För det tredje: talade om, vilket vi redankände till, att del skall komina en energiproposition och atlförberedelserna inför avvecklingen av kärnkraften fortsätter Men vad kommer althända mer konkret? , som även nämnde, lades en utredningfram, El 90. 1 utredningen föreslås en del åtgärder på det energipolitiskaområdet. Utredningen föreslår bl.a. alt man skall tillämpa prissättning enligtgenom-snillskostnadsmeloden. Man föreslår utbyggnad av vattenkraft, och man föreslåratl koldioxidmälet skall överges, dvs. målet då beslöt attkoldioxidutsläppen skall begränsas. förslår jag atl det inte går atl få besked från IngvarCarlsson om vilken energipolitik regeringen faktiskt kommer alt föreslå i höst.Jag har respekt för atl man behöver bereda delta ärende ytterligare inomregeringskansliet, innan vi får se något resultat. Men ett besked skulle ändåvara myckel värdefullt atl få från på del här området.Överväger regeringen i sinaförberedelser över huvud tagel de förslag som El 90 har framlagt? Finns detnågra tankar inom regeringen på att man skall frångå marginalkostnadsprissättningpå energi? Finns det några planer på att bygga ut vattenkraften eller på altfrångå målet atl begränsa koldioxidutsläppen? Det skulle vara värdefullt om vikunde få besked åtminstone på den punkten. För det fjärde: sade atl barnomsorgenskall byggas ut i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. Jag vill erinra IngvarCarlsson om att när beslutet fattades 1985 om utbyggnad av barnomsorgen,innebar det alt alla barn över 1 1/ålder rned förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar skulle erbjudas plats i daghem eller familjedaghemfr.o.m. Del är alliså elt knappt år kvar tills målet skall vara nått.Är del detta mål som regeringen anser skall uppfyllas? Är del en målsättningför regeringen eller möjligen elt löfte om atl detta skall uppfyllas? Eller ärdet det reviderade målet vid utgången av 1991 som gäller-som regeringenpresenterade i budgetpropositionen och som ännu inte har tagitställning till? Eller är det vid någon senare lidpunkt som att barnomsorgen skall vara fulll utbyggd? säger också allmänt iregeringsförklaringen att det skall skapas fler alternativ inom den socialatjänstesektorn och att del skall bli ökad valfrihet och ökat inflytande för demsom utnyttjar de sociala tjänsterna. Jag utgår från att delta skall gälla äveninom barnomsorgen. Därför vill jag ställa en mycket konkret fråga till IngvarCarlsson. Innebär detta atl socialdemokraterna nu är beredda atl överge sittmotstånd mot att t.ex. enskilda förskollärare skall få starta dagis atl drivai egen regi och få statsbidrag? Kommer socialdemokraterna nu atl gå med på får statsbidrag när man bedriver familjedaghem enligt den s.k. Uppsalamodellen? För det femte; vill jag ta upp en fråga somIngvar berörde i princip. Det gäller en konkret sak som han inte allskom in på. För oss liberaler är internationalism myckel viktig när vi ulformarpolitiken. Även socialdemokrater brukar tala om betydelsen av internationellsolidaritet. nämnde en hel del i regeringsförklaringenom stödet lill utvecklingen av , om samarbete i och helaEuropa, orn miljösamarbete kring , om bistånd lill fattiga länder, omkampen mot aparlheidpolitiken i , om nedrustningen och en hel del annat.Och det mesta som sade kan jag skriva under på, även om jag påen eller annan punkt kanske inte hade använt precis samma formuleringar. Men alltdetta är egentligen den lättaste formen av internationalism. Att önska signågonfing om utvecklingen i vår omvärld är inte särskilt svårt. Det ärbetydligt svårare när internationalismen tar sig uttryck som innebär att visjälva måsle vara beredda lill litet uppoffringar och måste ställa upp på eltannat och mer aktivt sått än i de fall som nämnde. Det jagtänker på är naturligtvis flyktingpolitiken. Den berördes endast i förbigåendei regeringsförklaringen, och då handlade det om att flyktingar skulle användassom arbetskraft i . Och det är naturligtvis självklart att vi skallanstränga oss på olika sått för atl de personer som redan har fått rätt attstanna i så snabbt sorn möjligt skall komma ut i arbete. Men hur blir del med flyktingpolitiken? Regeringens beskedstrax kom som en chock för många, inte bara för liberaler. Jag lästeen artikel i Aftonbladeti där en ledande socialdemokrat från , följande; Vi på ja-sidan i var besvikna eflerfolkomröstningen. känner vi oss svikna. Det verkar som om regeringenställt sig på sida. Min fråga till , mot denna bakgrund och medhänsyn till atl denna fråga över huvud taget inte nämns iregeringsförklaringen, är; Ligger regeringens politik frän december fast ellerär den nya regeringen beredd att ompröva den gamla regeringens flyktingpolitik? Herr talman och herr statsminister! Jag är ledsen att jaghar ställt så många frågor, men det beror ju på alt del ges så få besked iregeringsförklaringen. Om del sorn vi fick la del av.regeringsförklaringen, var del som var tänkt att bli socialdemokraternasvalrnanifest om vi hade gått ut i en nyvalrörelse , då kan man förslå varförsocialdemokraterna så gärna ville undvika ett nyval. Detta hade nämligen intevarit myckel att gå ut med i en valrörelse. På en punkt gav ett besked-skaltereformenskall genomföras. Del var ett bra och välkommet besked, och det är alllidnågot, men del räcker naturligtvis inte som programförklaring för en helregering. säger att del kominer alt krävas ansvar avpartierna här i när det gäller atl samarbeta kring de insatser sornbehövs för alt vi skall klara de ekonomiska problemen i . Del är nogsant att vi behöver samarbeta, men del krävs ju också att regeringen lar sittansvar Regeringen har ell alldeles speciellt ansvar i ett sådant sammanhang.Och av den viljan, herr talman, uppfattade jag dess värre mycket litet i IngvarCarlssons regeringsförklaring. AnL 4 OLOFJOHANSSON (c); Regeringen avgick eftervoteringsförlusten om sloppakelet. Regeringen valde all avgå utan atl utlysanyval. Regeringens rätt att utlysa extraval är egentligen engammal kvarleva års regeringsform, då den rätten tillkom konungen.Bestämmelsen rimmar illa med vad som i övrigt gäller för värt parlamentariskasyslem. Man kan säga att vi håller oss ined elt regelsystem, som i förenings-eller näringsliv skulle innebära att styrelsen kan upplösa eller avskeda denstämma eller kongress som utser styrelsen. Den ordningen kan ifrågasättas. Vår främsta skyldighet som folkvalda är naturligtvis attfullfölja den uppgift sorn folket i val har givit oss som valda representanterhär i . Därför är extraval en möjlighet. Men del är ingenförstahandslösning. Det är lätt att förstå varför. Vår skyldighet motmedborgarna år nämligen också att hantera de akuta ekonomiska problemen bakomden politiska krisen. Och dessa problem upphör inte om man går till extraval.Del år särskilt angeläget när bristande trovärdighet för ulanförlandets gränser skulle kunna leda till räntehöjningar på än högre rekordnivåerän dagens. Räntehöjningar drabbar hårt de boende, många småföretagare med högskuldsättning och naturligtvis investeringsviljan i ekonomin och sysselsättningen.Det kan ingen önska. Från cenlerpartiets sida har vi kritiserat densocialdemokratiska regeringen för att den avgick. Vi har sagt att extravalinte är en förstahandslös- ning påregeringskrisen, när regeringen väl vall atl avgå ulan att utlysa nyval. Stödetför en socialdemokratisk regering hade inte förändrats genom regeringens avgång.Det klargjordes redan innan den avgick av . För har det varit självklart att ställa uppi konstruktiva samtal vid de sonderingar för en ny regering som hargenomförts, först av , därefter av . En trepartiregeringbestående av , och moderata samlingspartiet skulle endastkomma till, om den tolererades av socialdemokraterna eller av alla andrapartier. Därför hade del, enligt min uppfattning, varit naturligt atl ställaden frågan till socialdemokraterna. Men bedömningen i del fallet måstenaturligtvis göras av den som har talmannens uppdrag. Det ligger i sakens naturatl en sådan trepartiregering, när den väl tillträtt, i sina händer skullehaft möjligheten atl utlysa extraval. Enligt uppfattning borde vi i den uppkomnasituationen t.o.m. ha kunnat pröva en samlingsregering. Med dengrundinställningen är det också en förpliktelse alt medverka i konstruktivasamtal för att skapa förutsättningar för bred förankring av den ekonomiskapolitiken. Eller hur skall rnan inför väljarna försvara alt man ägnar stortintresse ål det politiska spelet, maktspelet som del ibland kallas, men inteär beredd alt försöka finna lösningar på en politisk kris, som kan öka landetsekonomiska problem? Det här synsättet har ingenting att göra med centernsvilja att gå lill val eller ej. Vi i har haft en planeringför nyval. Vi har prövat den parlamentariska vägen, men aldrig uteslutit nyval.Vi har följt parlamentarismens princip vid ställningstagandet lill talmannensförslag om ny statsminister , har vi sagl, granskar vi i vanligordning. Vi har noterat alt en del vill göra till elt"stödparti", än i den ena, än i den andra konstellationen. Denstämpeln har ingenting med verkligheten all göra. är ett självständigtparti med en viktig roll i det åsiktsmässiga mittfältet. Det är där desakpolitiska lösningarna måste sökas. Det är där parlamentarisk förankring kanuppnås. Därför har de maktpolitiska konflikterna kring regeringskrisen varitunderordnade våra sakpoli-liska strävanden. Vi i upplever dessutom altväljarna har förståelse för delta synsätt. Så är vi då framme vid regeringsförklaringen och desspolitiska innehåll. Det är väl riktigt som sägs alt den inte innehåller någradirekta nyheter. Låt mig då i åtta punkter lyfta fram något som vi tyckersaknas eller som del har lagts alltför liten tyngd vid i regeringsförklaringen.Del är åtta viktiga delar, som inte är heltäckande alternativ men en politiksom vi i är beredda att ta ansvar för. Krismedvetandet har ökat i . De ekonomiskaobalanserna har blivit tydliga; det gäller den snabba kostnadsutvecklingen,och det gäller obalansen mot omvärlden, dvs. underskottet i bytesbalansen. Detkan öppna för konstruktiva samtal med arbetsmarknadens parter Men det finnsverkligen inga garantier hur skicklig en förhandlare än är. Det krävs vilja allta ansvar från berörda parter, del är en självklarhet. Det krävs att vinsternaför dem som sist sluter avtal eliminieras, dvs. del skall inte löna sig allständigt lur-passa på varandra. Det krävs en trovärdig fördelningspolitik ochstabilitet i den ekonomiska politiken. Det krävs minsta möjliga konkurrensmellan löntagarorganisationernaför atl man skall riå reallöneökningar i stället för nominella ökningar, därdel mesta blir luft. Låt mig gå bakom denna verklighet något ytterligare.Enligt vår uppfattning har den tredje vägens ekonomiska politik skapatspänningar i fördelningspolitiken och i den svenska samhällsekonomin på ettsådant sätt all den har skadat den svenska ekonomin. Därför krävs en politikför en mer rättvis fördelning. Skattereformens finansiering måste omprövas. Dethar varit vår uppfattning, och den har vi alltfort. Det är inte rimligt attlägga så stor börda direkt pä hushållen genom energirnoms. genom kraftigt ökadeskatter på boendel, genom ökade rnatkostnader hade vi den snabbaste inflationenpå Det var innan momsen på energi slog igenom bl.a. på bensinen. Dennautveckling förstärks nu av den rekordhöga räntenivån. Den innebär ju enomfördelning från den som inte har, eller t.o.m. lånar, till den sorn har ochkan låna ut. Del är dä inte märkligt om fördelningen upplevs som orättvis.Detta slår obönhörligt igenom i kompensationskrav på avtals-marknaden. Dennanegativa fördelningsutveckling måste brytas. Ompröva därför skattereformensfinansiering. skatten på maten! behöver en rättvisfördelningspolitik! Kommunernas ekonomi har försvagats under 80-lalet.Kommunerna har ålagts nya uppgifter motsvarande fem skattekronor för varjebeskattad hundrakrona. Den utbyggnad som ägt rum har, trots del, skett inomramen för i stort sett oförändrat skattetryck. Det har möjliggjorts genom altkommunerna avhänt sig kapitaltillgångar och använt reserver är dessa möjligheteruttömda. förväntas utgifterna bli 14 miljarder kronorstörre än inkomsterna. Då är inte alla effekter av löneavtal och av iriksdagen aviserade åtgärder inräknade. Situationen ser inteljusare ut. Del är i detta läge och med ca i skatleskillnad mellan rikaoch fattiga kommuner, mellan låg- och högskatlekommun, som kornmunalt skattestoppföreslås skall genomföras. Kornmunalt skattestopp är ell ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen i strid mot våra demokratiska traditioner Del är ett ingreppsorn riskerar del förnyelsearbete som behövs i kommuner och landsting under90-talet för atl de skall kunna fungera effektivt. Förslaget drabbar alla lika,kan sägas, oavsett hur olika de skött sin ekonomi. Därför slår det olika, ochdärför blir del orättvist. Kommunalt skatlestopp innebär alt ansvar och beslut förden totala kommunala verksamheten skiljs ät. Del är aldrig bra. Kommunaltskattestopp slår blint rnot fattig sorn rik kommun, men drabbar i första handde svaga medborgarna. Därför uppmanar jag regeringen atl ta upp förhandlingarmed kommunerna och atl snabbt genomföra en skatteuljämning värdnamnet. behöver både självstyrelse och kommunersom kan ta socialt ansvar för vård och omsor'g, för sjukvård, för barn ochäldre. behöver ett nytt pensionssystem som förbättrargrundtryggheten för alla, en höjd grundpension sorn lar bort orimligamarginaleffekter och möjliggör för de pensionärer som vill arbeta vidare attgöra detta utan stora marginaleffekter Del är bra alt regeringen gör delmöjligt för alla atl frivil- ligtfortsätta arbeta lill som det har sagts här tidigare. Den möjlighetenfinns , men det ärrätten del nu handlar om. Detär bra atl vi nuäntligen fått majoritet för att ge rättvisa åt undantagandepensionärerna efter16 års politisk kamp i den svenska . De skall enligt utskottet ocksåfå pensionstillskott och kommunall bostadstillägg. Det är på liden, för alt nugöra en underdrift. 380 000 pensionärer i landet, lika många som helabefolkningen i och tillsammans, har inga ATP-poäng alls- inte därför atl de frivilligt avstod utan därför atl de har vigt sitt liv åtuppgifter avgörande för samhället, men som inte gav ATP-poäng. De flesta ärkvinnor Med grundpension skulle dessa - och nästan 900 000pensionärer till, de med lägre ATP än fyra poäng - få ökad grundtrygghet utanomständliga behovsprövningar. Grundpensionen kan naturligtvis inte genomförasulan vidare, för del kostar mycket pengar, men den kan höjas successivt. Utantvivel skulle grundpensionen frigöra resurser Det skulle löna sig för pensionärernaall arbeta extra. Betydande vinster kan göras om byråkratin och krångletminskar. behöver fler människor i arbete. Att människorförslits och skadas i sina arbeten och tvingas ge upp yrkesroller ärsorgligt och oacceptabelt. De sociala trygghetssystemen måste ses över i syftealt öka de rehabiliterande insatserna och göra det möjligt för flerlångtidssjukskrivna och fler förtidspensionerade atl delta i arbetslivet.Arbelslivsfonden kommer att underlätta rehabilitering och kraftfullasatsningar på förbättrade arbetsmiljöer. har det ganska hyggligtförspänt i det fallet, det vill jag säga, och har de bästa förutsättningar althär fullfölja sitt tidigare arbete. Arbetsgivarinträde isjukförsäkringssystemet och arbetslivsfonden kan och skall mobilisera nyaresurser. behöver en effektiv regionalpolitik, som lar tillvara hela landets produktionsförmåga. kommer noga att granska ochbevaka regeringens regionalpolitiska proposition när den läggs fram dennavecka. Stora satsningar på utbildning är nödvändiga och ger godaframtidsutsikter i alla regioner Kunskap är en investering och ennyckel till lokal näringslivsutveckling med nya verksamheter och nya företag.Del behövs en förstärkning av närings och skattepolitik som gynnar småföretagoch nyföretagande. Då kan avfolkning vändas lill utveckling i rader av regionerDå behövs också öppna landskap och ett lantbruk som tar till vara marken somresurs för livsmedel och för energi- och induslriråvaror. Storstäderna kräver insatser för levande, lokala miljöeroch konsekvent prioritering av fler bostäder och färre kontor Om regeringentidigare hade bromsat kontorsexpansionen i storstadsområdena, hade dessutominflationsutvecklingen begränsats, bostadsförsörjningen varit bättre och miljöproblemenmindre. behöver satsa på inhemsk miljövänlig energi.Koldioxidutsläppen ändrar klimatet pä jorden. Kärnkraften hotar livets innerstabyggstenar Därför måste den avvecklas. är det svenskafolket beslutade att kärnkraften skall avvecklas. Avvecklingen är ettnödvändigt fullföljande av eivna löften. behöver goda kommunikationer i hela landet. Därfinns en hel del nytt som vi gillar i regeringsförklaringen. Ekonomi och ekologi måste förenas. krav pårättvis fördelning gäller och framtiden. Samspelet med naturen ärgrundförutsättningen för varaktig utveckling. Därför föreslår vi miljöavgifterpå klor svavel, kvävedioxid etc. Naturen sätter sina gränser oavsettregeringskriser, maktspel eller ekonomisk politik. AnL 5 LARSWERNER (vpk): De gångna veckornas regeringskris visadetydligt två saker Den ena år alt det finns en majoritet här i kammaren avsocialdemokraterna och vpk. Den andra är att de borgerliga partierna äroförmögna att, i vart fall , regera tillsammans. Ingendera är kanske någon nyhet, i varje fall intemajoritetsförhållandena. Det som på ett tydligare sätt än tidigare klargjordesär hur oeniga de borgerliga partierna är. får i uppdrag av talmannen att sonderamöjligheterna att bilda en borgerlig regering. När han sedan efter ett dygnträffar de två övriga kommer man underfund med all några sådanamöjligheter föreligger inte. Detta meddelar Bildt talmannen. När Bildt och de andra borgerliga partiledarna efteråtskall beskriva vad man egentligen var oense om blir det myckel oklart,som det blir klart atl Bildt aldrig undersökt möjligheterna atl bildaen borgerlig regering vars enda syfte skulle vara att utlysa nyval. Moderatledarens förklaring är att man var oense framförallt inom energipolitiken. När folkpartiledaren uppgivet konstaterar att maninte kom längre, riktar han besvikelsen mot , som påstås liggalångt från de övriga två. säger att han under överläggningarnafört fram tanken på en valallians mellan de borgerliga partierna till valet1991 - och som borde vara verksam även efter valet . Till detta säger atl han är någol förvånad över att väljer att tala om enborgerlig allians .