prot · GD09115 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:115 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmaririen. 1§ Anmälan om kompletteringsval till justitieutskottet Aridre vice talmarineri meddelade att miljöpartietde grönas riksdagsgrupp på grurid av uppkommeu vakans anmält ny ledamot i justitieutskottet. Andrevice talmauricri förklarade utsedd till ledamoti justitieutskottet () 2 §Justering av protokoll 3 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna 1989/90:Sk51-Skl26 tillskatteutskottet /90;So58-So60 till socialutskottet /90;Jo51-Jo55 lilljordbruksutskollel /90:T51-T55 till trafikutskottet /90:Sf63-Sf73 tillsocialförsäkririgsulskonet 1989/90;U15 till utrikesutskottet 4§Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgöraride ulbildnirigsulskoltelsbetänkanden /90:UbU12, UbU13, UbU14, UbU15, UbU16 och UbU28 samt jord-1Riksdagens protokoU 1989/90:115 Prot.1989/90:115 bruksutskoltels betänkande 1989/90:JoU16 (beträffandedebatten i dessa ärenden, se prot. Mom. I(bemyndigande för regeringen) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 1 av Ann-CathrineHaglund m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (fortbildningens inriktning m.m.) Utskottets hemställan - som slälldes mot dels reservation2 av m.fl., dels reservation 3 av - bifölls medacklamatiori. Mom. 3 (ämnesiririktad fortbildnirig) Utskottets hemslällari - som slälldes mol reservaliori 4av m.fl. - bifölls med acklamatiori. Mom. 4 (forfbildriirig i miljöfrågor) Utskottets hemsfällari bifölls med 262 röster mot 38 förreservation 5 av och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (forfbildriirig i datakuriskap) Utskottets hemslällari - som ställdes mot reservatiori 6av - bifölls med acklamation. Mom. 8 (medel till fortbildnirig för yrkeslärare) Ulskoltels hemslällari bifölls med 244 röster mot 56 förreservation 7 av m.fl. Mom. 9 (omfördelning av medel inom anslaget) Ulskotlets hemställan bifölls med 281 röster mot 18 förreservation 8 av . 1 ledamot avstod från all rösta. Mom. 10 (anslaget Fortbildning m.m.) Först biträddes reservation 9 av . - som ställdes mot dels reservation 10 av och i , dels reservation 11 av , dels reservation12 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 176 röster mot57 för reservation 9 av Ann-Cathririe Haglurid m.fl. 64 ledamöter avstod fråriatt rösta. Mom. 14 (anslaget Särskilda irisatser iriom skolområdet) Utskottets hemställan - som slälldes mol dels reservation13 av m.fl., dels reservatiori 14 av ochMarianne i - bifölls med acklamation. Övriga moment 2 Utskottets hemställan bifölls. utbildningsutskottetsbetänkande UbU13 Prot. Mom. I (särskilda utvecklingsinsatser) Utskottets hemställan - som slälldes mol dels reservation1 av m.fl., dels reservation 2 av ochCarl-Johan , dels reservation 3 av i ochMarianne , dels reservation 4 av - bifölls med acklamation. Mom. 2 (försöksverksamhet med dubbla valalternativ pågrundskolans högstadium) Först biträddes reservation 6 av m.fl. -som slälldes mot reservation 5 av m.fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemslällari med 185 röster mol74 för reservation 6 av m.fl. 41 ledamöter avstod från allrösta. Mom. 3 (ett framtida statsbidragssystem för grundskolanm.m.) Först biträddes reservation 7 av . - som ställdes mol reservation 8 av i ochMarianne - med acklamation. Härefter bifölls ulskoltels hemställan med 160 röster mot106 för reservation 7 av Ariri-Cathririe m.fl. 33 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 5 (överlevnadsbidrag till fristående skolor med lågstalsbidragsnivå) Först biträddes reservation 10 av iVårgårda och med 41 röster mot 19 för reservation 11 av EvaGoés. 238 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 9 av . med 89 röster mol 56 för reservation 10 av i Vårgårdaoch . 155 ledamöter avstod från alt rösta. Slutligen bifölls ulskotlets hemställan med 157 röster mot118 för reservation 9 av m.fl. 23 ledamöter avstod frånall rösta. Mom. 6 (ett framlida statsbidragssystem för friståendeskolor) Ulskoltels hemställan - som slälldes mot reservation 12 avAnn-Cathrine m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 8 (anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m.) Ulskotlets hemställan - som slälldes mol dels reservation13 av m.fl., dels reservation 14 av ochCarl-Johan , dels reservation 15 av i ochMariaririe Jönssori, dels reservation 16 av - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Prot.1989/90:115 betänkande UbU14 Mom. I (högstadieundervisning vidsvenska skolan i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (gymnasieundervisning vid svenska skolan i ) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 2 avLarz och i - bifölls med acklamation. Mom. 4 (anslaget Bidrag lill svensk undervisning iutlandet m.m.) Ulskotlets hemställan - som slälldes mol dels reservation3 av och , dels reservation 4 av LarzJohansson och i - bifölls med acklamation. Mom. 5 (anslaget Sameskolor) Ulskoltels hemställan bifölls med 257 röster mot 41 förreservation 5 av och . Mom. 7 (kunskapscentra för rörelsehindrade barri ochurigdomar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avCarl-Johan och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (analys av lärares utbildning i teckenspråk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avClaes Roxbergh - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(antalet inlagningsplatser inom gymnasieskolans direktram för budgetåret1990/91) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 1 avMarianne i m.fl. - bifölls med acklamation. 2 (delrameri för försöksverksamhet med treårigyrkesutbilduirig för /91) Först biträddes reservation 2 av . med 51 röster mot 20 för reservation 4 av . 229 ledamöteravstod från atl rösta. Härefter biträddes reservation 3 av m.fl.- som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - genomomröstnirig med uppresriirig. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 160 röster mot69 för reservation 3 av m.fl. 69 ledamöter avstod från altrösta. Mom. 3(delramen för läriingsutbildning) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av m.fi., dels reservation 6 av LarsLeijonborg och , dels reservation 7 av - bifölls medacklamation. Mom. 4 (slopande av vissa restriktioner förlärlingsutbildning) Ulskoltels hemställan bifölls med 191 röster mot 107 förreservation 8 av m.fl. Mom. 8 (delningstal för klass inom jordbruks-, skogs- ochirädgårdsulbild-ningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avMarianne i och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (anlalel inlagningsplatser vid idroltsgymnasier) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation10 av Ann-Cathririe m.fi., dels reservation 11 av ochCarl-Johan - bifölls med acklamation. Mom. II (idroltsgymnasier för handikappade) Ulskoltels hemställan - som ställdes mot reservation 12 avMarianne i och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (regionala idroltsgymnasier) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot 89 förreservation 13 av m.fl. Mom. 13 (ramar för elevplalser i gymnasieskolan /92) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 14 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 16 (försöksverksamhet med treårig energiteknisklinje) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 37 förreservation 15 av och . Mom. 17 (medel till ackvisilörer för utbildningsplatser ismåföretag) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 16 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation17 av m.fl., dels reservation 18 av ochCarl-Johan , dels reservation 19 av i ochMarianne , dels reservation 20 av - bifölls med acklamation. Prot.1989/90:115 Mom. 24 (avstämningsdatum för antalet elever igymnasieskolan) ' Utskottets hemställan - somställdes mol reservation 21 av i m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27 (anordnande av gymnasieskola med riksintagning iteoretiska ämnen) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 22 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 31 (anslaget Bidrag lill ålgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation23 av m.fl., dels reservation 24 av ochCarl-Johan , dels reservation 25 av i ochMarianne - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 7(nytt bidragssystem för frislående skolor på gymnasial nivå) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 1 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (anslaget Bidrag lill utrustning för gymnasieskolanm.m.) Utskottets hemställan - som slälldes mol dels reservation2 av m.fl., dels reservation 3 av acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3(yngre elevers medverkan i skolans skyddsverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mol 51 förreservation 1 av m.fl. Mom. 4 (vårdnadshavares medverkan i skolansskyddsverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 50 förreservation 2 av m.fl. Mom. 6 (vissa förutsättningar för elevskyddsombudensmedverkan i skyddsverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mol 18 förreservation 5 av , Mom. 8 (ändring i 14 kap. 7§ sekretesslagen) Ulskotlets hemställan - som slälldes mot reservation 6 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 9(elevskyddsombudens ledighet för skyddsarbetet) Prot. Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 7 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (finansiering av elevskyddsombudens utbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 13 (skolmiljön) Först biträddes reservation 9 av . med 60 röster mot 20 för reservation 10 av . 217 ledamöteravstod från atf rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 220 röster mot57 för reservafion 9 av m.fl. 21 ledamöter avstod frånätt rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(lag om avfall och återvinning) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mol 19 förreservation 1 av . Mom. 2 (allmänna principer och mål för avfallshanteringen) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 38 förreservation 2 av . Mom. 4 (parlamentarisk utredning) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mol 50 förreservation 3 av m.fl. Mom. 12 (uppgiftsskyldighet i renhållningslagen) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 56 förreservation 4 av m.fl. Mom. 17 (föremål och varor som innehåller eller harbehandlats med kemisk produkt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservaliori 5 avArinika Åhriberg och - bifölls med acklamatiori. Mom. 19 (deri s.k. omvärida bevisbördari m.m.) Utskottets hemslällari bifölls med 275 röster mol 20 förreservaliori 6 av . Mom. 21 (lagstiflriirig om återvinriirig m.m.) Utskottels hemställan bifölls med 214 röster mot 85 förreservation 7 av m.fl. 7 1989/90:115 Mom. 22 (källsortering som grundprincip) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av Anriika Åhn- berg - bifölls medacklamation. Mom.23 (administration av återvinningen m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 9 av - bifölls medacklamation. Mom.29 (källsortering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.35 (recirkulering av toalett- och hushållsavfall) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 11 av och med acklamation. Mom.36 (avveckling av sopförbränningen) Utskottetshemställan bifölls med 260 röster mot 38 för reservation 12 av . Mom.42-44 (panlsystem för batterier, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av -bifölls med acklamation. Mom.47 (panlsystem för lysrör m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 21 för reservation 14 av . 1ledamot avstod från all rösta. Mom.55 (introduktion av nya förpackningar) Ulskotletshemställan - som ställdes mot reservation 15 av och med acklamation. Mom.56 (förbud mot aluminiumburken m.m.) Ulskotletshemställan bifölls med 238 röster mol 57 för reservation 16 av LennartBrunander och . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.57 (förbud mol aluminium fro.m. Ulskoltelshemställan bifölls med 270 röster mol 20 för reservation 17 av . 8ledamöter avstod från all rösta. Mom.60 (förbud mot fro.m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av -bifölls medacklamation. Mom.64 och 65 (förbud mol PVC-förpackningar m.m.) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 19 av - 8 bifölls med acklamation. Mom. 66(förbud mol import av PVC-förpackningar) Prot. Ulskotlets hemställan - som ställdes mot dels reservation20 av Brunander och , dels reservation 21av - bifölls med acklamation. Mom. 71 (utvidgat kommunalt ansvar för avfallshanteringen) Utskottets hemställan - som slälldes mot dels reservation22 av m.fi., dels reservation 23 av ochKarin - bifölls med acklamation. Mom. 75 (avfallsproducenternas ansvar m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 24 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 78 (avgiftsuttaget enligt renhållningslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 86 (ägarförhållandena i ) Utskottels hemställan bifölls med 198 röster mol 85 förreservation 26 av m.fl. 13 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 93 (förbud mol spridning av rölslam) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 27 avLennart Brunander m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 96 (internationellt samarbete på avfallsområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avAnnika och - bifölls med acklamatiori. Mom. 97 (export av avfall till utvecklingsländer) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 37 förreservation 29 av och . Mom. 100 (ideella organisationers informationsarbete) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 30 avLars och Ariders Castberger - bifölls med acklamatiori. Mom. 101 (förbud mot ariväridriingen av vissa strålkällor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avAnnika och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottetshemslällari bifölls. Prot.1989/90:115 5§ Arbetsmarknadspolitiken, m.m. A rbelsmarknads-politiken, m.m. 1989/90:AU11Arbetsmarknadspolitiken (prop. 1989/90:100 delvis), 1989/90; AU12Arbelslivsfrågor (prop. 1989/90:100 delvis) och 1989/90;AU23 Anslag lilllönebidrag för förtidspensionerade m.m. (prop. 1989/90:100delvis). Aridre vice talmariricri meddelade atlarbetsmarkriadsutskottets betänkanden AUll, AU12 och AU23 skulle debatterasgemensamt. AnL 1SONJA REMBO (m): Den här debatten omfattar tre betänkandenfrån arbets-marknadsuiskoltel, AUll, AU12 och AU23. Vi kommer under denna debatt att få höra mycket om hurframgångsrik den svenska arbetsmarknadspolitiken är och hur den har lett låg öppen arbetslöshet. Detta är regeringens sista försvarsbastion sedan densocialdemokrafiska politiken på alla andra väsentliga områden har havererat. fick vi kompletleringspropositionen, ochden bekräftar ålerigeri del som upprepals under ett par års tid av såvälregering som opposition och oberoende ekonomiska bedömare, nämligen alt densvenska ekonomin utvecklas åt alldeles fel håll. Rekorddevalveringen och den tredje vägens politik, somskulle ge en stabil ekonomisk utveckling och därmed goda förutsättningar förhög sysselsättning, lade i själva verket grunden för stigande inflation,försvagad tillväxt, otillräckligt sparande och försämrad konkurrenskraft. Påsamma sätt som den förre finansministern varnade för det "arbetslöshetensslålbad" som denna utveckling riskerar alt leda till, säger också nu dennye finansministern all del svenska näringslivels försämrade konkurrenskraftinnebär ett allvarligl hot mot sysselsättningen, i första hand i denkonkurrensutsatta sektorn, i andra hand i övriga delar av ekonomin. Detta är och har varit väl befogade varningar Ån merbefogade blir de om man studerar hur deri svenska arbetsmarknaden egenlligenser ut. Under den ojämförligt längsta och bäsla högkonjunkturenunder efterkrigstiden lägger regeringen fram en budget förarbetsmarknadspolitiken på runt Då har jag räkriat irikostriaderria för arbetslöshetsförsäkringen men uteslutit kostnaderna förregionalpolitiken. Dessa senare är svåröverskådliga. ERU har i dagarnapresenterat siffror som sammanlagt tyder på enorma belopp. I realiteten ligger kostnader förarbetsmarknadspolitiken på i stort sett samma nivå som i andra jämförbaraländer som öppet redovisar eri belydligl högre arbetslöshet. Men det är meningslöst atl diskutera sysselsättnings- ocharbetslöshetsnivåer om vi inte ser på utvecklingen inomsocialförsäkringssektorn. 350 000 förtidspensionärer, rekordhöga sjuktal och enextremt hög frånvaro från arbetel lalar sitt tydliga språk. En betydandeutslagning från arbetsmarknaden döljs inom socialförsäkringarna. skattade den nuvarandefinansministern kostnaderna för all via socialförsäkringssystemet hålla folkborta från arbete lill Och man kan utgå ifrån atf han interäknade för högt. Hela tillskottet av arbetskraft under 80-lalel har ätits uppav den ökade frånvaron. Denhöga sysselsältningsnivå som regeringen håller fram som ett föredöme förresten av världen, beror således i hög grad dels på utslagning, dels pånödvändigheten av all på arbetsplatserna ersätta frånvarande personal.Därigenom är de höga sysselsällningstalen inte ett tecken på eri suud ekonomimed hela folkel i arbele, utan ett tecken på en sjuk ekonomi. av alla arbetande är inlåsta i den offentliga sektorns monopolarbets-marknad,som fungerar jusl så dåligt som planekonomiskt styrda verksamheter brukarfungera. De anslällda har synnerligen begränsade möjligheter att bytaarbetsplats och arbetsgivare för atl på det sättet få bättre arbetsuppgiftereller bättre villkor En slor del av dem vandrar från den ena tillfälligaarbetsuppgiften till den andra. Del ger inte vare sig arbetsglädje eller godekonomi. ProfessorBo Södersten, regeringens alldeles egna slav på del som en gång var entriumfvagn, men betänkligt trafikfarlig och med avskavd förgylL ning, skrevför bara ell par dagar sedan om hur frånvaron av incitament,överbyråkratisering och en dålig arbetsorganisation inom lärislaridstirig Urider lett till ineffektivitet, dåligaarbetsförhållanden och en kontinuerligt sjunkande produktivitet inom vården.Han kunde ha lagt lill en kronisk brist på personal och ell omällligi behov avhögre skalteintäkler Han visar hur brislen på samordnirig mellari olikastödsystem leder till slöseri och mänsklig misär Bo Söderslen har också intressantatankar om hur barnomsorgen och bostadspolitiken skall kunna läggas om för skall få bort köerna och orättvisorna. Varför,arbetsmarknadsminister , detta hårdnackade mol-stårid mot valfrihetoch konkurrens inom de områden som monopoliseras av stal och kommuner? Härbehöver sannerligen rivas för att bygga nytt och för alt släppa in ljus ochlufl. AMSkonstaterar i en utredning om den höga deltidsarbetslöshelen, som i hög utsträckningär ett problem för kvinnorna inom den offentliga vård- och omsorgsseklorn, altmånga befinner sig i en rundgång mellan korta vikariat, deltidsarbelslöshet ocharbetslöshet. 350 000 människor har tidsbegränsade anställningar Iriteheller utgör världeus högsta skatter någon inspirationskälla för den som kantänka sig all sälta i gång en utbildning eller som behöver en morot för alt gesig till jobbet . Del går ju så väldigt lätt atl sjukskriva sig.Inkomsten blir ju densamma vare sig man är på jobbet eller ej.Arbets-lidskommiltén redovisade atl är en miljon arbetstagare bortafrån jobbet, alltså i stort sett var fjärde. Såkonstaterar regeringen också all del finns en konflikt mellan dem som åtnjuterersättning från socialförsäkringssystemen och dem som betalar Denofficiella, ljusa bilden av svensk arbetsmarknad döljer alt arbetsmarknaden iverkligheten lider av allvarliga obalanser Och det är inga kon-junklurbelingadeobalanser. De finns där oberoende av konjunkturerna. Vi har t.ex. också ilågkonjunktur en besvärande brist på utbildad arbetskraft 1989/90:115 4 maj1990 Utslagningen är omfattande i såväl hög- som lågkonjunktur Också ihögkonjunklur har grupper som handikappade, invandrare och ungdomar svårigheteratl finna arbele. Och de regionala problemen är väl kända. är förhållanden som vi moderater år pekatpå. Vi har också föreslagit förändringar av politiken. Allt för döva öron. Detär därför med en viss bister tillfredsställelse vi nu noterar alt regeringenäntligen tycks vara beredd att åtminstone granska förhållandena på arbetsmarknadenoch den förda politiken. På delta tyder den mängd av utredningar ochutvärderingar som regeringen nu har igångsatt eller aviserat. Myckel av dettahar vi föreslagit och fåll avslag på i denna kammare. Men bättre sent änaldrig! Däremot är del inte mycket som regeringen lycks kunnasamla sig till då det gäller att verkligen göra någonting. Och det är djuptolyckligt, för det är bråttom. I slället för konkreta förslag ibudgetpropositionen ställde regeringen lill med regeringskris på ett huvudlöstförslag om lönestopp och slrejkförbud. ekonomiska problem är enbart svenska. Det gårinte atl skylla på omvärlden. I jämförbara länder ute i går utvecklingeni helt andra, myckel mer gynnsamma banor Det är som halkar efter Just nu fokuseras problemen kring lönebildnirigen. 1 bristpå en vettig ekonomisk politik sätter regeringen hela sin lit till parterna påarbetsmarknaden. Hagasamlalen misslyckades, riksförlikaren misslyckades.Självklart misslyckades de. Det är ju faktiskt regeringen själv som har medverkat lilllönekostnadsut-vecklirigeri. Världens högsta skattetryck är inflationsdrivandeoch har skapat en situation där löntagarna knappast har fått behålla någontingav de kraftiga lönekostnadsökningarna . Av en lönekostnadsom har ökat har industriarbetaren i handen bara fått behålla 1/4 %.Allt fler har, trots att de arbetar hårt, blivit beroende av olika bidrag försin dagliga livsföring. Del tvångsspararide och deo arbetsmiljöavgifl som skulleverka dämpande på löneöknirigstakten har naturligtvis haft motsatt effekt. Denskatleöverenskommelse som träffats med ökar skattelrycket ochbidragsberoendet och är inflationsdrivande, eflersom det inte handlar om enverklig reform som sänker skattetrycket utan enbart en växling av en skatt molandra skatter Lägg därtill de kraftiga löneökningarna på det statliga området,som leder till kompensationskrav från andra grupper hoppas regeringen på en särskild utrednirigsmari somskall se över spel-reglerria på arbelsmarkriaderi. Kommeritarerna avslöjar attregeririgeri längtar tillbaka till den sveriska modelleri med ceritraliseradeavlalsförharidlingar enligt principerna för den s.k. solidariska lönepolitiken. Dagens differentierade arbetsmarknad, där kunskaper är enallt viktigare faktor, ställer krav på en mer differentierad ochmarkriadsaripassad lönepolitik. En sådan lönestruktur håller faktiskt på atlväxa fram på stora delar av arbetsmarknaderi. Ariställda får löri i förhållandelill sina kuuskaperoch prestationer De får del i vinslen och kapitalbildningenpå det egna företagel. Den ulvecklingen försvåras av regeringen, somnostalgiskt blickar tillbaka mot en föråldrad lönebildriingsprocess. Dennalöser inga problem utan för- svarar enbart dem vi redanhar och förhindrar en utveckling mol ökad produktivitet och tillväxt. Lönepolitikensmisslyckande manifesteras inte minsl i det stora antalet konflikter påarbetsmarknaden. förlorade vi över påkonflikter Inte minsl bekymmersamma är de återkommande olovliga konflikterna. Varför,, kan inte regeringen la sig samman och åtminstorie gå med på atthöja skadeståridet vid olovliga koriflikter fråri löjligt låga ?Dessutom framstår det som alltmer riödväridigt att sriabbt se överspelreglerria på arbetsmarkriaden. Regeringen har blivit sin egen politiks fånge. Det är den socialdemokratiskapolitiken som har skapat problemen. De traditionella socialdemokratiska sättenatl la itu med problem är hjälplöst förlegade.