prot · GD094 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi måste därför kunna föra diskussionerna medutgångspunkt i att det är modeller som vi talar om, för att islutändan komma fram till någonting bra som överensstämmer med de regler somgäller hos oss. För vill jag framhålla attjämställdhetsministern följer arbetet på jämställdhetens område också inom EG.EG har, precis som riksdag, ett ypperligt jämställdhetsprogram. Dettaprogram är fullt jämförbart med vårt, även om det kanske är sämre medtillämmpningen i , liksom det är sämre med tillämpningen ute i detsvenska samhället. Jag skall gärna förhöra mig ytterligare medjämställdhetsministern, men vad jag nu vet följs detta arbete, och det finnsäven möjligheter att få tillgång till de jämställdhetsprogram som antagits avEG-parlamentet. MARGARETHAAF (); Jag uppskattar den debattfördel som jagtydligen har av att inte vara medlem i EFTA-delegationen. Jag vill erinrastatsrådet om att för bara någon vecka sedan var det faktiskt den norskahandelsministern som här i uttryckte sitt stora intresse förtullunion. 1989/90:4 5 oktober1989 tullunion var någontingmycket viktigt, och han sade också att det vore fel om och , som idenna fråga har så många gemensamma intressen, lät vara det land somangav takten i EG-samarbetet. PERGAHRTON (mp): Detta är som sagt inte en debatt utan en frågestund, och jag uppskattarmycket talmannens ingripande mot det regelvidriga försöket att polemisera. Detberor ingalunda på att jag vore rädd för en debatt med vederbörande utan påatt jag tillhör ett parti som tycker att man skall hålla på de regler man harkommit överens om. Det må sedan gälla riksdagsordningen, våra arbetsreglereller grundlagen - dessa är alla mycket viktiga. Jagskall därför inte polemisera mot utan bara konstatera atthemlighetsmakeriet är ett faktum som allt fler börjar bli uppmärksammade på. Jagskall ställa en kompletterande fråga. Det är naturligvis så, att en träffadöverenskommelse kommer att föreläggas det har jag aldrig betvivlat.Men frågan är om innehållet i det förslag till överenskommelse som kommer attföreläggas är av den karaktären att man föreslår en ordning sominnebär att därefter beslut som fattas på överstatlig nivå skall hadirektverkan på det svenska samhällslivet utan att passera svenska beslutandeorgan. I så fall kommer i sitt beslut om den överenskommelsen attöverlämna beslutsrätt till överstatligt organ. Problemet blir då att enligtgrundlagen får riksdag endast i begränsad utsträckning överlämnabeslutsrätt till övernationellt organ, som är eller avser att blimedlem i. Problemet för regeringen är att varken är eller avser att blimedlem i de överstathga organ som man planerar att ge direktverkandebeslutsrätt över svenska förhållanden. För att kunna göra det måste man ändragrundlagen. Jag begår inget sekretessbrott om jag säger att man muntligt fråninternationell juridisk expertis inom har talat ommöjligheten att grundlagen måste komma att ändras för att den uppläggning somregeringen nu arbetar med skall vara genomförbar. Jag begår nog inte hellernågot sekretessbrott om jag säger att dessa frågor av de personer som sysslarmed dem betraktas som ytterligt svåra och komplicerade, just därför attgrundlagen här kan utgöra ett hinder. Därför är min fråga: Planeras någonändring av grundlagen för att man skall kunna genomföra den EG-upp-läggning somni arbetar med? att det är viktigt att vi slår vakt om det vi uppnått på miljöområdet. Detär en alldeles för låg ambition. Vi har ju ambitionen att bli mycketkraftfullare när det gäller miljöåtgärder, och jag hoppas att detta var enalltför snabb sammandragning av våra ambitioner och att statsrådet villkomplettera vad hon sade med att försäkra kammaren att det faktiskt är en ökadambition på miljöområdet som man arbetar för. Jaginser att många länder i EG faktiskt har ambitiösare regler än Sverigedärvidlag.På den punkten är det vi som bör följa . Om vi skulle slåav på takten i våra miljöambitioner skulle det kännas mycket främmande. Så vill jag också gärnafråga statsrådet enligt vilken paragraf material hem- Jag inser attdet kan vara fråga om arbetspapper Det kan möjligtvis gälla våra relationertill främmande makt. Jag skulle vilja att statsrådet ordentligt redogjorde fördenna fråga. Det får nämligen inte finnas en skymt av misstanke att manhemligstämplar sådant som skulle kunna väcka debatt eller som skulle kunna varastörande på förhandlingarna. Vi måste ha ett öppet samhälle där vi på ett såtidigt stadium som möjligt får all möjlig information, så att folket kan förståvad det är vi successivt ändå håller på att binda upp oss för. Jagvore alltså tacksam om statsrådet ville säga vilken paragraf man stöder sig pådå man hemligstämplar material i denna fråga. GUNILLAANDRÉ (c): Det är givetvis bra att jämställdhetsministern följer integrationsarbetet,men det här är ju faktiskt frågor som rör halva den svenska befolkningen. Jagtycker därför kanske att det är fråga om en något för liten insats, även om jagutgår från att man gör ett mycket bra jobb. Jagskulle nog önska att regeringen övervägde att tillsätta en 53;e arbetsgruppför att också kunna bevaka jämställdhetsaspekterna på vad ett EG-närmandekommer att betyda för svenska kvinnor. På den sista frågan kan jag säga att jag lovar att framföra åsiktenfrån om att det skulle behövas ytterligare en arbetsgrupp. Närdet gäller frågan om på vilka grunder man hemligstämplar vill jag säga att detfinns olika grunder I en del fall handlar det om att vi i denna fråga arbetartillsammans med andra länder. Under ett förhandlingsarbete är det väl intesärskilt snyggt att offentliggöra ståndpunkter som våra kolleger från andraländer redovisar. Enannan grund är att det rör sig om förhandlingspositioner Man brukar ju intespringa ut på gator och torg och tala om vilka förhandlingspositioner man har,vare sig när det gäller vanliga förhandlingar'som vi själva är med om eller närdet gäller att åka utomlands för att plädera för någonting - man kanske intevill spela ut alla korten på en gång på det sättet. Det vore kanske att ge huggpå sig i onödan. Dessaär några av de skäl som gör att vi inte kan lägga fram papperen så offentligt.Men det är därför vi har samarbetet inom EFTA-delegationen, och det är därförsom regeringen alltid inför diskussionerna vid ministermötena går tillutrikesnämnden och redovisar hur vi resonerar. Därigenom skaffar vi oss ettmandat så att vi vet var vi står när vi åker i väg. Jag vill påminna Per om att han gårhändelserna i förväg. är det så när det gäller de legala ochinstitutionella frågorna att det pågår en diskussion. Jag vet inte vilkenmodell som vi kommer att tycka är den bästa och som vi kan nå fram till iförhandlingar Det är först då som det blir aktuellt att också diskutera medriksdagen hur vi tekniskt skall lösa detta problem. Överläggningen var härmedavslutad. 5 § Information frånregeringen om arkivfrågor Jag vill informera om det beslut som regeringen harfattat om att tillsätta en organisationskommitté för de statliga arkivdepåerna. Jaginser naturligtvis att frågor som rör arkiv sällan står högt på den politiskadagordningen. Efter att och ha följt två politisktmycket heta frågor löper jag naturligtvis en viss risk när jag berör arkivfrågorna.Jag vill ändå understryka att arkivfrågorna icke saknar politisk tyngd baradärför att de inte alltid befinner sig i den politiska hetluften. Arkivväsendethar uppgifter som är intimt förknippade med samhällets kultur- ochrättsgrunder. Arkivpolitiken rymmer en rad svåra frågor och ställningstagandensom har betydelse för framtiden. Sedanett par år har vi haft ett utredningsarbete kring arkivväsendet. En avutgångspunkterna för det arbetet har varit den snabba tillväxten av arkivhandlingarinom statsförvaltningen. Denna tillväxt är en naturlig följd av efterkrigstidensutbyggnad av den offentliga sektorn. Det innebär att i genomsnitt 100000hyllmeter papper tillförts myndigheternas arkiv . Avden volymen gallras bort efter olika tidsfrister, men ändåkvarstår handlingar som skall ges en långsiktigförvaring. Det motsvarar i huvudsak den information som vi ansett vara nödvändigatt bevara för att vi skall kunna trygga offentlighetsprincipens reellainnebörd, för forskningens behov och för kulturella ändamål. volymsiffrorna ingår inte den information som lagras på andra medier änpapper, dvs. framför allt ADB-lagrad information men också information somfinns på t.ex. mikrofilm. I det avseendet har vi ännu inte ett fysiskt utrymmesproblemsåsom vi har i fråga om de konventionella arkiven. Förvaringsfrågornaär bara en del av de problem som rör arkiven. Jag vill endast kort antyda artenav de frågorna genom att peka på den konflikt som kan ligga i önskemålen mellanatt å ena sidan bevara information om samhällsutvecklingen, å andra sidanbehovet av att skydda den enskildes integritet mot en användning avinformationen som är kränkande. Där har man större möjligheter att nåinformation och kunna använda den. Jagräknar med att kunna återvända till dessa och andra arkivfrågor med ensärproposition kommande vinter. Jag skall inte föregripa det beredningsarbetesom nu slutförs. Vi är emellertid tvungna att i särskild ordning hanterafrågan om framtida förvaring av de arkivvolymer som växer. Utrymmeti de depåer som och de sju landsarkiven förfogar över för att taemot leveranser från myndigheterna är mycket begränsat. Om, vilket jag nämnde,nettotillväxten är motsvarar det ungefär denvolym handlingar som förvaras i landsarkiven i eller . Detlediga depåutrymme som landsarkiven tillsammans förfogar över uppgår tillungefär . saknar helt ledigt utrymme. Om destatliga arkivmyndigheterna skall svara för långsiktig förvaring av denstatliga förvaltningens arkiv, vilket de bör göra. är därför en väsentligutbyggnad av arkivmyndigheternas förvaringskapaci-tet ofrånkomlig. Motden bakgrunden har en kommitté nu tillkallats för att utarbeta en plan förförsörjningen av statliga arkivdepåer. Kommittén skall för underiaget till ensådan plan beräkna omfattningen av de nya arkivdepåer som krävs för attarkivmyndigheterna skall kunna ta emot de leveranser som statsförvaltningensmyndigheter nu och i första hand den kommande tioårsperioden behöver göra.Kommittén bör lägga fram förslag om de nya depåernas lokalisering ochorganisatoriska ram och om nödvändiga tidpunkter för färdigställande samtberäkna kostnaderna för statsförvaltningen. Kommitténskall pröva lämpligheten av att utbyggnaden av landsarkivens depåbehovtillgodoses genom etablering av nya landsarkiv. Förslagen om lokalisering avnya depåer skall sammanväga behoven hos dem som använder arkiven, möjligheternaatt samverka med andra arkivhuvudmän, framför allt primär- ochlandstingskommuner, och kostnaderna för etableringar på de orter som aktualiserasav kommittén. Jag räknar med att arbetet skall vara slutfört . Jag ber inte om överseende för att detta inte har den politiskahettan, men jag ber om överseende för den tid jag ändå har tagit i anspråk föratt lämna kammaren dessa meddelanden. 1989/90:4 5 oktober1989 JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp); Enligt min mening behöver man aldrig be om ursäkt för att i dennakammare aktualisera kulturfrågor, allra minst arkivfrågorna. harkulturutskottet haft tillfälle att besöka landsarkivet i och fåttmånga vittnesbörd om de problem som utbildningsministern som hastigast berörde. Jagskulle dock vilja ställa en fråga kring arkivangelägenheterna som berör denandra delen av det som sysslade med i sin utredning Öppenhet ochminne, nämligen den om arkivlag och arkivförordning. Det är gott och väl diskuterar frågan om huruvida det behövs nya landsarkiv och hur dessa skallorganiseras, men grundläggande är ändå frågan om vi skall få en ny arkivlag ochen ny arkivförordning. Min fråga är helt enkelt; När kommer förslag om dettaatt föreläggas ? Jag skulle vara intresserad av att få höra hur gammalt material vihar i våra arkiv och hur länge man kan räkna med att papper håller. Jag är intekunnig på de här områdena, men det känns oerhört väsentligt att vi kan bevaravår historia. Jag undrar: Finns det några problem att rent fysiskt bevarapapper från att vittra? I slutet på sitt tal nämnde statsrådet några av de uppgifter somkommittén skall syssla med. Som sade, har utskottet gjort enarkivresa . Vi har också tidigare besökt . Vi har fått klartför oss att ett av de stora bekymren, som har aktualiserats i nuvarandearbetsmarknadssituation, är att en orimligt stor del av dem som arbe- 1989/90:4 5 oktober1989 tar både i de nubefintliga lokalerna och i dem som förhoppningsvis skall komma till, ärlönebidragsanställda. När det gäller landsarkiven är andelen två tredjedelar. Jagvill fråga statsrådet: statsrådet med att i denna kommitté eller i denvarslade propositionen man skall ta upp frågan - som vi från moderat sidatidigare har fört fram - att i ökad utsträckning använda fastatjänster när det gäller arkivarbete - också, mot bakgrund av att den lönebidragsanställdaarbetskraften har en förhållandevis hög medelålder? Det kan nogbli debatt här också, är mycket intressanta frågeställningar. Jag skulle vilja vetaom.kommittén kommer att ta ställning till: 2. hur man skall hantera det rentdatatekniska, t.ex. med back-up. Man måste alltså ha dubbla arkiv för visstmaterial som man arkiverar 3. om man skall diskuteraföljsamheten med den tekniska utvecklingen. För det som arkiveras påmikrofiche kanske det inte finns hårdvara till läsning. undrar jag om kommittén har någon somhelst uppgift att diskutera om principerna när det gäller identifierbarhetskall förändras framöver. LOLABJÖRKQUIST (fp): Jag skulle vilja höra med statsrådet om de kommande diskussionerna i kommitténockså kommer att beröra behovet av utbyggnad vid de depåer som finns. Idirektiven står att man skall diskutera förslag till lokalisering av nyadepåer. Innefattas då även t.ex. behovet av mera utrymme i ? frågar om arkivlag eller arkivförordning. Förslag påden punkten läggs i en särskild arkivproposition, som kommer . BirgittaHambraeus ställer frågor om det material som finns. Det beror naturligtvis påhur handlingarna ser ut, men under förutsättning att det är ett högklassigtmaterial som förvaras i arkiven och med hänsyn tagen till.de arkiveringsmöjlighetersom finns , håller det - i evighet är naturligtvis en våldsam överdrift,men låt oss säga att i den evighet som låter sig överblickas 1989 börmaterialet under sådana omständigheter vara tillgängligt. IngridSundberg pekar på landsarkivens arbetssituation med lönebidragsanställda. Vikan tvista om procentsiffrorna - jag har fått en uppgift om att landsarkiventill ungefär hälften är beroende av de lönebidragsanställda; det är hur somhelst en betydande del. I detta stycke behöver vi naturligtvis pröva också defrågorna, vilket kommer att ske under regeringens arbete. Det finns emellertidinte i uppdraget till kommittén att ta ställning till personalfrågorna.Margitta tar upp frågor om gallringsprinciper och "dubbelkopplingar",om jag får använda det uttrycket. Detta är frågor som dels finns som uppdrag hosriksarkivet, dels kommer att behandlas i den särskilda Prot.1989/90:4 som har fått uppdrag kommer att syssla med frågor rörande det fysiska behovet av lokaler Till quist, slutligen: Denkommer alltså också att bedöma behoven och möjlighe- '"formationfrån re- terna för de depåer somredan finns. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 1989/90:8 tilllagutskottet 7 §Anmälan om kompletteringsval till revisorer Talmannen meddelade att socialdemokratiskariksdagsgruppen på grund av uppkomna vakanser hos revisorer som nyledamot anmält och som ny suppleant anmält iGam- ledamothos revisorer () suppleanthos revisorer i (s) 8 §Meddelande om val Talmannen meddelade att val av ytterligare ensuppleant i arbetsmarknadsutskottet och ytterligare en suppleant ibostadsutskottet skulle att ske vid kammarens sammanträde måndagen den 9oktober. Följandeledighetsansökningar hade inkommit. Medanledning av mitt medlemskap av delegationen till FN:s generalför samling ber jag härmed om tjänstledigt den 12 oktober-den 13 november 1989. 1989/90:4 Tillriksdagen Härmedanhåller jag om tjänstledighet den 14 oktober-den Jagkommer att ingå i den svenska delegationen i höstens möte medFN;s generalförsamling. Jaganhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetet den 16 oktober-den23 för FN-uppdrag. Talmannen anmälde att följande ersättare skulletjänstgöra i stället för ledamöter, nämligen (c) för GörelThurdin, () för och () förKarl-Erik Svartberg. Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning av prop.1988/89:154 om en ny regional statlig förvaltning 1989/90:Bol av . (s) 1989/90:Bo2 av och (båda c) 1989/90;Bo3av m.fl. (s) 1989/90:Bo4 av och (båda s) 1989/90:Bo5 av m.fl. (vpk) 1989/90:Bo6 av . 1989/90:Bo7 av BirgittaHambraeus och (båda c) 1989/90;Bo8 av m.fl. (s)1989/90;Bo9 av och (båda s) 1989/90:BolO av HansNyhage (m) 1989/90:Boll av m.fl. (s) 1989/90:Bol2 av RolandBrännström (s) 1989/90:Bol3 av () 1989/90:Bol4 av () 1989/90:Bol5 av () 1989/90;Bol6 av (båda m) 1989/90;Bol7 av Eriing m.fl. (fp) 1989/90;Bol8 av m.fl. (s) 1989/90;Bol9 av m.fl. (s) 1989/90:Bo20 av m.fl. (s) 1989/90;Bo21 av m.fl. (c) 26 1989/90:Bo22 av Per Stenmarck (m) 1989/90;Bo23 av KnutBilling m.fl. (m) 1989/90;Bo24 av IngerSchörling m.fl. (mp) l989/90:Bo25 av m.fl. (c) 1989/90;Bo26 av BirtheSörestedt och (båda s) 1989/90;Bo27 av . (m, fp, c) 1989/90:Bo28 av JanFransson och (båda s) 1989/90:Bo29 av MargaretaWinberg m.fl. (s) 1989/90:Bo30 av OlofJohansson m.fl. (c) 1989/90:Bo31 av PärGranstedt (c) medanledning av skr. 1988/89:153 med redogörelse för en överenskommelse omvissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för 1989/90;Sfl avLars m.fl. (vpk) 1989/90;Sf2 av m.fl. (c) 1989/90:Sf3 avSigge Godin m.fl. (fp) 1989/90;Sf4 av m.fl. (m) 1989/90:4 5 oktober1989 11§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1989/90:14 av () till bostadsministern om ingrepp i skyddade älvsträckor: Den lagstiftning som vuxit fram och nuhar sin samlade utformning i naturresurslagen (NRL) har sin grund i strävanatt värna vår naturmiljö. Den utgår ifrån att värdefulla naturområden skallskyddas. Ett uttryck för detta är skyddet mot utbyggnad av vissa älvsträckor. Riksdagenbeslöt 1977 på förslag av regeringen (prop. 1977/78:57) jämte väckta motioner,att genom riktlinjer i den fysiska riksplaneringen undanta vissa vattendrag inorra och från vattenkraftsutbyggnad. I propositionen (s. 90)framhölls dock att ett beslut att undanta älvsträckor från utbyggnadinte bör innebära att smärre åtgärder som hänför sig t.ex. till redan företagenreglering helt skall förhindras. Riksdagenansåg också att tillåtligheten av ersättningsutbyggnader samt ombyggnader ocheffektiviseringar i redan befintliga kraftverk under angivna förutsättningarskulle kunna prövas av regeringen utan hinder av att åtgärden berörde ettundantaget område (CU 1977/78:9 s. 4). Civilutskottetoch har senare gett regeringen uttryck för sin uppskattning i vadgäller handhavandet av dessa frågor genom att uttala att det inte från något hålltorde ha hävdats att regeringen ens skulle överväga att göra en bedömning istrid med riktlinjerna (CU 1982/83:6). beslut om bevarande avvattenområden och älvsträckor har sedermera kommit till uttryck i NRL. 1 NRL anges t.ex. att detpå goda grunder kan ifrågasättas om det är möj- 1989/90:4 ligtatt medge tillstånd till dämningshöjning. Visserligen anges i 3 kap. 6§ tredje stycket att vad i sammaparagrafs första och andra stycke anges om att vattenkraftverk samtvattenreglering m.m. inte får utföras i där upptagna vattenområden ochälvsträckor inte gäller vattenföretag som förorsakar endast obetydligmiljöpåverkan. I motiveringen till tredje stycket (prop. 1985/86:3 s. 186187)anges att tillstånd till utbyggnad enligt detta stycke bör kunna lämnas förvissa smärre åtgärder som hänför sig till en redan företagen utbyggnad underförutsättning att inverkan på naturmiljön inte ökar i nämnvärd mån. Vadsom är att anse som obetydlig miljöpåverkan resp. inverkan på naturmiljön inämnvärd mån är alltså en bedömning som slutligen måste göras av regeringen ochi den ordning som bl.a. anges i NRL. Jagvill mot bakgrund av vad nu anförts ställa följande frågor till miljö-och energiministern. Anser statsrådet att tillståndtill korttidsreglering och ca 3 mils dämning i en av i lag skyddadälvsträcka kan lämnas och därmed anses vara endast obetydlig miljöpåverkan? Anser statsrådet vidare atttillstånd till dämning och korttidsreglering kan lämnas om flera hundrasakägare, berörda kommuner, länsstyrelser samt ochnaturskyddsföreningen avstyrker sådana projekt? 1989/90:15av Mc () till justitieministern om förstärkning av den enskildesrättssäkerhet: har alltmer bekräftats att denenskildes rättssäkerhet systematiskt sätts i efterhand i socialdemokratinsrättssäkerhetsbild. Exemplen äro många. genom husrannsakan i verkställande direktörenssjälvdeklarationsärende är ett exempel där exekutiv myndighet tagit sig rätttill övermakt utan att grunderna för ingripandet varit klara eller öppetredovisats. Därtill kommer att detta ärende synbarligen "läckts"till massmedia före det att ingripandet skedde. Detta har sannolikt enbartskett i syfte att få tillräckligt stort publikt genomslag av ingripandet. Undersommaren har i överinstans skadeståndsärendet angående en bilhandlare frånVästervik avgjorts i . Bilhandlaren, som berövats sin frihet ochsom skandaliserats av exekutiva och polisiära myndigheter utan grund, förloradeäven i hovrätten sitt anspråk på rimligt skadestånd av staten. Den enskilde harfått tåla oerhörda och livsförändrande ingrepp i sin integritet utan att detallmänna på något sätt kompenserar detta. Tillämpningenav generalklausulen blir nu vanligare. I allt fler fall åberopas dennautomordentligt otydliga bestämmelse till stöd för såväl taxeringsingripandensom etiskt av skattskyldiga. Det kan utan vidare nu konstateras attinnebörden av generalklausulen icke kan förutses. Såväl lega-litetsprincipensom kravet på förutserbarhet i rättssäkerheten sätts genom generalklausulen åtsidan. I debattartiklar har klart framgåttatt många rättslärda 28 oroas över att domstolarnai i allt högre grad utfyller lagstiftningen PrOt. 1989/90:4 med egnatolkningar. Förfarandet blir särskilt vanligt i skatteärenden där 5 oktober1989 flera exempel kan givas på att regeringsrätten utfyllt lagstiftningen medpå-ståenden om avsikt eller förment innehåll i skatteregler som icke uttryckligenkommer till uttryck i lagstiftningens text. Detta torde vara en utflytning avden i högsta domstolen knäsatta principen om s.k. genomsyn avcivilrättsliga transaktioner. Tanken bygger på att juridiskt formella korrektatransaktioner kan sammantagna ha en effekt som, vid bortseende från detformella skeendet, avslöjar "ett annat materiellt resultat" än detdet formella skeendet förment uppvisar. I sådana fall har högsta domstolentillämpat s.k. genomsyn och bortsett från juridikens formalia och i ställettillämpat en av högsta domstolen själv gjord tolkning av materiella avsiktermed transaktionerna. Det behöver inte närmare utvecklas i vilken gradgenomsyns-principen urholkar rättssäkerhetsbegreppet. Inomkonsumentpolitikens område utövar allt oftare tillsynsmyndigheter sin maktgenom att klandra förmenta missförhållanden i marknadsföring. Det senasteexemplet är kritik av finansinstitutens annonsering av lån.Genom de långtgående ingripanden som föreslås i denna sektor förringasalltmer betydelsen av den enskildes ståndpunktstaganden. I stället för attverka skyddande för konsumenten får dessa insatser exponerande effektdärigenom att den enskilde upphör att kritiskt pröva marknadens erbjudandenoch omgivningens förhållanden under någon form av förvissning att skullenågonting bli fel blir följden ingripanden av myndighet till den enskildesskydd. Konsumentpolitikens och konsumentmyndigheternas insatser blir på dettasätt rent kontraproduktiva för konsumentpolitikens mål.