prot · GD0935 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagenavslog på förslag av ulrikesulskotlel (UU) en vpk-motion som innehöllkonkreta förslag om att rädda regnskogarna. UU hänvisade lill "det stödsom ger till en rad internationella initiativ som utgör vikligahörnstenar i utformningen av en global strategi för atl få slut på skövlingenav regnskogar". Den22 november fick socialdemokrater stöd av för att göra om samma manöver, men gällde del en centermotion. Moti vering: man förutsätter att regeringen på alla sätt fortsätter sitt arbetebilate ralt och via internationella organ och enskilda organisationer. 1989/90:35 Hurser då regeringens bilaterala arbete ul? lill i sällskap medsvenska industriföreträdare är elt exempel. Ener-gi- och miljöministern befannsig på en delegationsresa i vid samma tillfälle som filmteamet speladein "". Statsrådet sammanträffade bl.a. med ,delstaten ökände turist- och miljöminister. Finanshajen tillhören rik jordägarfamilj som exporterar tropiktimmer. Enligttidningsuppgifter förväntades diskutera kommersiellt och teknisktsamarbete kring en rad projekt där svenska företag har lämpUg teknologi.Företag som nämndes i sammanhanget är , SwedPower, ,KF m.fl. Energi- och miljöministern erbjöd hjälp med ett program("iraining program") för miljökontroll. I sammanhanget informeradeden svenska delegationen om atl redan hade satsat slora summor tittVärldsbanken och Asiatiska till skydd för världens skogar. Ellprojekt som SwedPower skall ha diskuterat med företrädare för gälldehögspänningsledningar för kraftöverföring mellan olika områden. Vid elleventuellt samarbete skulle ta på sig kostnaderna förutredningsarbetet. Projektet som beräknas till skulleenhgt SwedPowers VD kunna spara mycket pengar genom sin effektivitet. Enligtbeskrivningarna i utländsk press framstod mera somutrikeshandelsminisler än miljöminister. De inblandade företagens besök ochaffärsplaner i verkar inte ha mycket med miljöbistånd alt göra. Jag vitt därför frågaBirgitta : Vilka konkreta projektavlal mellan ochMalaysia har besöket hit tills resulterat i? År svenska affärsintressen involverade ivattenkraflsutbyggnad eller dammprojekl i ? Om svaret är ja - berörsnågon minoritetsgrupp eller regnskogen av någon sådan utbyggnad? Ställde preciserade krav för attstoppa aktuell tvångsförflyttning och rovdrift samt för alt rädda regnskogen iSarawak? Anser statsrådet att mötet med ärförsvarbart med tanke på hans rykte som regnskogsskövlare? Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för attingripa mot skövlingen på och i ? 1989/90:86av () lill kommunikationsministern om järn-vägspoliliken: Skalljärnvägarna täcka bara halva landet? Enrad satsningar på järnvägsutbyggnader är nu på gång i liksom runt om i . Efler den relativa nedgången ser vi nu hur järnvägssyslemen får en andra renässans. 168 Skälen titt detta är många, men det kanske mestofrånkomliga är att el- driven järnvägstrafik ärså mycket energisnålare och betydligt mindre miljö- Prot. 1989/90:35 skadlig änvad vägtrafiken är. I takt med atl miljöproblemen förvärras 29 november 1989tvingas varje samhälle alt vidta en rad åtgärder som straffar miljöstörandeverksamheter och i minst motsvarande mån gynnar det miljövänliga. I trafiksammanhanginnebär del atl beroendet av den miljövänliga järnvägen ökar ochatl kostnaderna för vägtrafiken kommer att öka snabbi på grund avmiljöavgifter, energibeskattning etc. regionalpolitiska kommitténs (REK87) betänkande föreslås en rad satsningarpå trafikens infrastruktur, såväl vägar som järnvägar. Men ser man till vad somdär krävs i reda pengar så har kommitténs förslag en kraftig slagsida ålvägarna. Proportionen föreslagna medel lill järnvägar är betydligt lägre än ilandet som helhet. Det betyder alt redan utsatta regioner hamnar i ett än värreläge med hänsyn till miljöproblemafiken. Nyligenhar SJ-chefen i flera tidningar uppgell atl det inle alls ärsjälvklarl atl snabbtågen skall gå till - som ju som bekant ligger påSveriges mittlinje. Detta trots all alla tidigare offentliggjorda planer för denya X2-tågen har angett atl sträckan skall vara den tredjesträckan (efler och ). Utbyggnader norr omSveriges mittpunkt synes enligt samma källa förutsätta kraftiga medelslillskotltill . Viriksdagsledamöter har fått uppleva hur transportrådetför statens räkning upphandlat persontrafik på järnväg utan att haftnågot reellt inflytande över de prioriteringar som skett i det sammanhanget. Istället har alla motioner och synpunkter schablonmässigt avslagils i riksdagenmed hänvisning till av iransportrådet redan ingångna kontrakt. Därigenom har enav de slora finesserna med den nya iransportpo-liliken på järnvägens områdegått förlorad, nämligen den alt vi i demokratisk ordning skall kunna köpa dentrafik som vi vill ha i slällel för all passivt läcka SJ;s underskott. Medanledning av dessa förhållanden vill jag ställa följande frågor tillkommunikationsministern: Anser regeringen all del skall finnas godtillgång till järnvägskommunika tioner för människor i hela landet? - Och i så fall, har ni någon planering för hur det skall bli verklighet? År regeringen beredd alt arbeta för och föreslåriksdagen ytterligare finansiering lill järnvägsulbyggnader utöver vad somredan utiovals i tidigare statsbudget? Har regeringen föreslag lill hur den demokratiskastyrningen av den regionala fördelningen av investeringar i järnvägsnätet ochtill köp av persontrafik på järnväg skall kunna förbättras? 1989/90:87av (vpk) till försvarsministern om utbyggnaden av : KommerJAS alt landa på ? TidningenData-Demokraten avslöjade i en artikel att porl vid skulle byggas ut till en militär flygbas för JAS-plan. Ut byggnaden hade påbörjats men uppmärksammades först i sam- 169 1989/90:35 band medalt försvaret krävde att få Ivångsinköpa värdefull jordbruksmark Dalabönderna,som var i upprorsstämning, hotades enligt uppgift med hårda straff om deberättade om de militära utbyggnadsptanerna. Ingen vågade därför uttala sigannal än anonymt litl pressen. Data-Demokratens läsare fick på så sätt vetaall flygplatsen i skulle bli en bas för aktiviteter medstridsflygplanet . hjälper det inte atl de drabbade jordbrukarna skrämts lill tystnad ommilitärens planer. Alla som färdas med bil på vägarna mellan och Sätereller genom samhället inser alt ett omfattande projekt är på gång.Asfalten breder ut sig över Tunaslällens bördiga mark. Tillsynes omotiverade vägbreddningar och enorma parkeringsfickor håller på atlfärdigställas och en "auloslrada", som ingen i sett makenlill, byggs i elt skogsområde där ingen bett om en ny väg. Det finns visserligenett stort behov av bättre och trafiksäkrare vägar på det allmänna vägnätet,men där militären gjorl satsningar i samarbete med är det behovetsom minst. Demililära investeringarna vid beräknas enhgt riksdagensutredningstjänst fill ca 55 milj. kr, och utbyggnaden skall vara slutförd under1990. Utgifter för förrådsbyggnader och underhållsarbeten har beräknats tillytterligare 11 milj. kr. Satsningen är en del av del s.k. BAS-90-pro-jektel.Uppgiften om atl projektet, i varje fall beträffande flygplatsen vid ,anpassats till JAS-planel är märklig, särskilt med tanke på alt inletagit slutgiltig ställning i JAS-frågan. Redanden civila utbyggnaden vid binder upp kommunerna ochSäter vid en planering som omöjliggör satsningar på fler bostäder, skoloreller daghem i de berörda områdena. Bullerstörningarna är mycket kraftiga, ochflygels utsläpp anses som oförsvarbara ur miljömedicinsk synpunkt. Meneftersom de militära anläggningarna byggts ulan offentlig insyn och debattfinns del inga uppgifter om hur t.ex. lågflygning med stridsflygplan kommer attförvärra situationen för invånare och t.ex. miljö i och . Jag vill frågaförsvarsminister: Är motivet för den militära utbyggnaden av DalaAirporl all bereda plats för en JAS-flygbas? Har försvarsdepartementet eller någon annaninstans undersökt hur ut ökade aktiviteter med stridsflygplan kommer att drabba människor och natur i och ? 1989/90:88av () till kommunikationsministern om statsbidraget tillenskilda vägar: har enskilda vägar varav får statsbidrag. Av de återstående 21000 milen är mångaredan i dag slatsbi-dragsberättigade men har på grund av penningbrist intekunnat las in i bidragssystemet. Del skulle behövas 20 milj. kr. föratt ge möjlighet alt minska den kö som finns av vägar somuppfyller villkoren för statsbidrag men inget får. Vadbeträffar de vägar som får statsbidrag skulle bara uppfyllandet av Prot.1989/90:35 den allra lägsta ambitionsnivån, alt lyfta upp "mycketdåliga" och "dåliga" vägar till"godtagbar" standard kosta 2130 milj. kr. Trotsdessa fakta har i den senaste budgetpropositionen statsbidraget endast räknatsupp , vilket i realiteten belyder en minskning. Detta skall jämföras medalt anslaget till drift av statliga vägar räknats upp med II %och till byggande av dito . Medanledning av detta vill jag ställa följande frågor till kommunikationsministern: Varför har anslaget till enskilda vägar endasträknats upp ? Vad avser statsrådet göra åt det faktum attanslagna medel inte är tillräcktiga för atl ta in utanför systemet ståendeslalsbidragsberätligade vägar? På vilket sätt ämnar regeringen ge vägverketmöjlighet alt åtminstone åtgärda de av det enskilda vägnätet som klassatssom "dåliga" eller "mycket dåliga"? 27§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:263av () till socialministern om skyddet mot smittsamma sjukdomar; Vi har i vårt land ett stort antal människorsom tider av överkänslighet, allergier och andra sjukdomar på grund avsvampinfektioner. Det finns även personer som har nedsatt infektionsförsvar pågrund av cancer och andra kroniska sjukdomar Dessa människor drabbas lätt avsvampinfektioner. Mykologiomfattar en mångfald svamporgansimer som kan orsaka allergier, infektioner ochförgiftningar på människor. Aspergillus fumigatus, aspergillus flavus ochaspergillus niger l.ex. är svamporganismer som ger upphov lill infektioner ävenute i det öppna samhället. Riskerna för dessa infektioner är tyvärr intetillräckligt uppmärksammade. Effektiva behandlingsmetoder för dessainfektioner saknas. Ismillskyddslagen är vissa organismer såsom atypiska mykobakterier och legionellamedtagna som anmälningspliktiga sjukdomar. Aspergillus kan jämföras medovanslående sjukdomar. Min fråga lillsocialministern är följande: Avser socialministern vidta några åtgärder motbakgmnd av att svamporganismer inte regleras i smittskyddslagen medanlegionella och atypiska mykobakterier finns med? Prot.1989/90:35 1989/90:264 av ()lill statsrådet om hand- läggningen av asylansökningar: I och med omläggningen avinvandrarverkets organisation lades de då icke avklaradeasylulredningarna på hög, för atl man i stället skulle koncentrera sig på demsom sökte asyl efler . Det innebär att de ligger längst ner i högenav ansökningar, och de har därmed lägsta prioritet. Denna ordning visar sig numer och mer ohåUbar. Många som kom före har ännu inte fått sinaansökningar behandlade trots att snart gått sedan omläggningen avorganisationen, medan de landsmän som kommit till eftet den 1 juh fårbesked betydligt snabbare. 1 en skrivelse protesterar nu invandrarverketspersonal mot delta förhållande. Jag villdärför fråga invandrarministern: Avser regeringen vidta åtgärder föratt åstadkomma rättvisa beträffande turordningen vid handläggningen avasylansökningar? 1989/90:265 av () tillkommunikationsministern om järnvägstrafiken i : Enligt ell pressmeddelande frånkommunikationsdepartementet har den permanenta europeiskatransporlministerkonferensen antagit en miljöresotution för vägtrafiken.Avsikten är atl "skapa en varaktig hållbar mitjöutveckling". Iuttalandet talas också om "behovet av en offensiv samhällsplanering"vad gäller kollektivtrafik och järnvägar. Men faktum är att vägtrafiken och dess utsläpp avkoldioxid ökar och förväntas öka ännu snabbare i samband med genomförandel avEG:s inre marknad 1992. Utsläppen av kväveoxider och kolväten kommer attminska, men endast och i helt otillräcklig grad.Samtidigt går del, enligt de uppgifter jag lyckats få fram, synnerligen trögtmed utbyggnad av ett gemensamt järnvägssystem som kan konkurrera medvägtrafiken i högre grad än nu i . Del är egentligen barahöghastighetslåg som förlängning av en alltmer överbelastad flygtrafik mellanell litet fåtal storsläder som man satsar på ordentligt. Med anledning avdelta vill jag fråga kommunikationsministern : Hur avser regeringen kunna gynnautvecklingen av järnvägstrafiken i , och får en sådan utveckling ske påvägtrafikens bekostnad? 1989/90:266 av () lill civilministern omarbetsuppgifter för viss referensgrupp för dalafrågor: Under förra mandatperiodeninstiftades en referensgrupp för datafrågor, som skulle vara diskussionsforumför olika datafrågor. Gruppen bestod av/ beslår av forskare, datasakkunnigafrån olika organisationer och polifiker. Den leddes från början avcivilministern och sedan av statssekreteraren. Det är nu ett bra tag sedan gruppen sammankallades. Inleför alt jag sak nar sammanträden, men det vore intressant all få vela om den är nedlagd eller om den är aktuell, eftersom jag är ledamot av 172 referensgruppen. Daloriseringsprogrammeli är ju knappast nerlagt, utan i högsta Prot. 1989/90:35 gradpågående. Säkerhetsfrågorna, sårbarhetsfrågorna, registerfrågorna 29november 1989 m.fl. är ju inte heller lösta. Arbetsbrist skulle väl gruppenknappast lida av. Avserministern att sammankalla gruppen eller skall den läggas ner? 1989/90:267av (vpk) till miljö- och energiministern om miljöproblemen vidDala Airporl: Flygverksamheten vid får nu myckethård kritik också från landstingels planeringsavdelning i . Iett remissvar till koncessionsnämnden heter det att den aktuellaflyglinjetrafiken inte är försvarbar från miljömedicinsk synpunkt. Dekolvätemängder som sprids i samband med start och landning är lika stora somfrån den totala molortrafiken inom . De ansvariga har lovat allkolväieulsläppen skall minskas. Men den teknik som kommer att användas innebäri slällel alt kväveoxidutsläppen kommer öka 2-5 gånger Bullernivån i bosläderoch fastigheter som ligger i närheten kan inte heller tolereras enligtlandstingets planeringsavdelning. Jag vill därför fråga statsrådet vadhon som ansvarig minister tänker göra för att skydda befolkningen och miljön idet stora område som drabbas av verksamheten vid ? 1989/90:268av () till industriministern om följderna av höjd moms påserverings- och hotelltjänster: Överenskommelsen mellan regeringen och folkpartietom skattepolitiken innebär bl,a. höjning av moms på serverings- ochhotelltjänster. Detta kommer alt drabba turistnäringen mycket hårt ochförsämra konkurrenskraften i förhållande till andra länder. I stora delar avlandet bl.a. i har turistnäringen en stor regionalpolifisk betydelse.Höjning av moms på serverings- och holelltjänsler tillsammans med chockhöjningav bensinpriset blir förödande för t.ex. fjällturismen. Del blir dyrare atlvara turist i än i övriga nordiska tänder och i övriga , vilketytterligare kommer att öka underskottet i bytesbalansen. Med anledning av dellavilt jag till industriministern ställa följande fråga; Vilka konsekvensanalyser för turistnäringen hargjorts av förslaget om höjning av moms på serverings- och hotelltjänster, ochvilka åtgärder avser regeringen att vidta för atl skapa en konkurrenskraftigturistnäring? 28 § Kammaren åtskildeskl. 1 § Justering av protokoll................................................................................. 2 § Hänvisning av ärenden lillutskott.............................................................. 3 § Förnyad bordläggning................................................................................ 4 § Meddelande om samlad votering............................................................... 5 § Mänskliga rättigheter................................................................................. IngbrittIrhammar (c) BertilMåbrink (vpk) RagnhildPohanka (mp) StigAlemyr (s) MariaLeissner (fp) BarbroEvermo Palmerlund (s) Beslutfattades under 8 § 6 §Nedrustning................................................................ 26 BirgittaHambraeus (c) GudrunSchyman (vpk) PerGahrton (mp) ViolaFurubjelke (s) MariaLeissner (fp) SlureEricson (s) Beslutfållades under 8 § 1 §Afghanistan................................................................................................ 60 IngbrittIrhammar (c) AlfWennerfors (m) PerGahrton (mp) Beslutfattades under 8 § 8 §Beslut.......................................................................... 64 Utrikesutskottetsbelänkande UU5.................................................................. 65 Utrikesutskottetsbetänkande UU6.................................................................. 66 Utrikesutskottetsbetänkande UU2.................................................................. 67 9 § revisorers verksamhel under budgetåret1988/89 ... 67 j-74 belänkande FiU7 Kultur- och mediestatistik.................................... 67 Prot. Förlängning avtolalisalorskatten m.m..................... 67 10 § Beslut om samlad votering.............................. 67 11 § Bostadsbidragen för m.m..................... 67 Beslut fattades under13 § 12................................................................... §Samordnad länsförvaltning 73 Talmannen (omsammanträdets fortsättning ) Tredje vice talman () Hans Leghammar (mp) Beslut fattades under13 § 13................................................................... §Beslut 113 Bostadsutskottetsbetänkande BoU5...................... 113 Bostadsutskottetsbetänkande BoU4...................... 113 TalmannenBetänkandet återförvisat lill utskottet 14 § Beslut om uppskjuten votering av kvällsärenden. 15 § Ajournering för middagsuppehåll....................... 114 16 § Ålerupplagna förhandlingar.............................. 114 17 § Nyemission i AB Aerotransport......................... 114 Prot.1989/90:35 () 29november 1989 () 18 §Abortiagen m.m......................................................... 126 IngegerdSahlslröm (s) AnitaStenberg (mp) 19 §Halmbränning............................................................ 130 BirtheSörestedt (s) AnitaStenberg (mp) JohnnyAhlqvist (s) 20 §Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor............................... 133 DanielTarschys (fp) PerStenmarck (m) GudrunSchyman (vpk) AnitaStenberg (mp) SinikkaBohlin (s) 21 §Vissa behörighetsfrågor............................................ 137 DanielTarschys (fp) PerStenmarck (m) AnitaStenberg (mp) 22 §Betalningssäkring m,m............................................... 142 Karl-GöstaSvenson (m) GöstaLyngå (mp) 23 §Vissa lolterifrågor 155 Prot. vice talman () 24 § Beslut om fortsatt ärendebehandling 25 § Bordläggning................................................ 166 26 § Meddelande om interpellationer 1989/90:85 av ViolaClaesson (vpk) om regnskogen på 167 1989/90:86 av () om järnvägspolitiken 169 1989/90:87 av ViolaClaesson (vpk) om utbyggnaden av 1989/90:88 av () om statsbidragettill en skilda vägar.................................................... 171 27 § Meddelande omfrågor 1989/90:263 av () om skyddet mol smittsamma 1989/90:264 av () omhandläggningen av asy lansökningar .................................................. 172 1989/90:265 av RoyOttosson (mp) om järnvägstrafiken i 1989/90:266 av () om arbetsuppgifter för viss referensgrupp fördalafrågor........................... 172, 1989/90:267 av ViolaClaesson (vpk) om miljöproblemen vid 1989/90:268 av Per-OlaEriksson (c) om följderna av höjd moms på serverings- ochhotelltjänster.................. 173