prot · GD0987 · 1989-12-31 00:00:00 — Taklen i vilken ny miljöförstöring sker måste drastisktbromsas, och takten i vilken tidigare misstag rättas lill måsle radikaltökas," IVL föreslär omfattande strukturförändringar i samhället. Vad jag förslår av tal, innehåller delockså delar sorn understryker de här farhågorna, som instämmer i mina ochmånga andras farhågor Prot,1989/90:87 och sombygger på en insikt att väldigt stora förändringar måste göras. Del handlaralltså om strukturförändringar, och del är del jag har velat ta upp. Del är bara det att denna insikt inte följs av likakonkreta åtgärder i praktiken, , Det är det som bekymrar såmånga. Det är därav förskräckelsen kommer över vad koncessionsnämnden hade atlsäga om de enorma utsläpp som skall öka ännu mer pä Jag skall först kommentera del svar som gavpå den tredje av mina frågor hänvisar där till vad som finns medi den proposition som regeringen har lagt fram. Den handlar om näringspolitiken,och har man som jag vill se det reducerat frågan ornkommunikation och trafik till en bilaga som sorterar under industridepartementetoch näringspolitiken. Bara det väcker farhågor tycker jag. säger atl propositionen, som harpresenterats av regeringen, innehåller en mycket bra nyhet som en viktigmarkering, nämligen en kollektiv trafikfond som skall ha 5 miljarder till sillförfogande och som skall användas till bl.a. järnvägsnätet. Jag är ledsen alt säga det, . men manövernmed 5 miljarder iden här fonden är ju en bluff. Låt mig citera direkt under anslaget D2. Nyin vesteringar i stomjärnvägar Där säger kommunikationsministern så här i den näringspolitiska propositionen: "planen för stomjärnvägar skallbaseras på planeringsramar uppgående till . Genom tillkomsten av infrastrukturfonden har förutsättningar skapats för en anpassning till trafikpolitiska beslut. under tio år- ." Vad betyder delta? Jag tror all mycket välkommer ihåg alt bensinskattehöjningen på , som del var elt sådantrabalder om , skulle ge en frisk ny miljard lill järnvägen.Del var nog många som trodde på det. Men det visade sig att den här miljardenredan var intecknad för en mängd investeringar sä det blev bara 500-600miljoner kvar Del visade sig atl järnvägen /90 bara fick 583 miljonertill nyinvesteringar. skall man höja del beloppet litet grand. Men för atl täcka hela den nämnda miljarden har maninrättat den här fonden. Del är inga nya pengar Dessutom upprepar man manövernfrån 30-lalet, med ell slags AK-arbeten. Min far var en av dem som arbetade pålandets vägar Arbetslösheten hade drabbat så många människor, och del här varett sätt att ge dem arbete. Del är vad man skall göra nu också. Del är bara omarbetslösheten ökar rnan får använda dessa pengar Jag vill veta av BirgittaDahl om min beskrivning är riktig eller orn hon kan belägga att jag har fel. Jag vill till slut kommentera flygtrafiken. Trots BirgittaDahls långa svar fick jag ingel svar på frågan om regeringen och att trafiken med inrikesflyget i vårt land skall öka med över 70%fram . Del handlar om , men det handlar också ominrikesflygel totalt. Det kommer att innebära förödande konsekvenser förmiljön, eftersom del är precis sä som säger, alt utsläppen avbl.a. kväveoxider och koldioxider måste minskas. Därför säger naturvårdsverketatt också trafiken på måsle minskas utifrån dagslägel, i slället föratl öka med, somderas prognoser säger, fram . Det måste lill rejäla tag. Konkret: tycker och regeringen atlprognoserna skall infrias, att vi skall ha en 70-procentiginrikesflyglraflkökning fram ? Eller skall vi i stället för den härmärkliga fonden pä 5 miljarder, som inte är några nya pengar, satsa de 50miljarder som vpk och många andra föreslår fram lill för atl få eltrejält och miljövänligt alternativ; spårbunden trafik i slället för ökadflygtrafik? Det finns ingel område som del trafikpolitiska när del gäller attsnabbt kunna åstadkomma miljöförbättringar i vårt land. Jag tror alt BirigittaDahl inser det, men det gäller alt visa del i praktiken också. 25MARIANNE (); Del svar vi har fått av vår miljöministerlyder, som alllid, tycker jag, på all miljöministern egentligen har insett hurallvarlig situationen är, men tyvärr inte lyckats nå något annat resultat änutredningar. Det är ganska beklämmande, för situationen är så allvarligall del inte räcker atl hänvisa till utredningar. Vi måste hänvisa till faktiskhandling . Vi måsle la miljöproblemen på allvar 1 DN fannsen stor artikel om hur hotel mol naturen hade förvärrats, hur försurningenhade ökat och hur situationen såg ut bl.a i södra och västra . Därligger pH-värdet långt under vad naturen lål. Dricksvattnet är t. ex. försuratoch utgör ett hot mot vår hälsa genom utsläpp av metaller Jag har ännu intelyckats få någol svar på om någon kan säga all delta inte påverkar våra barn,deras centrala nervsystem och deras framlid. I en annan debatt vi hade om miljösituationen i västraSverige sade miljöministern att regeringen skulle avvakta samtligakonsekvensrapporter innan man vidtog några åtgärder mol försurningen. I svaretvi har fått hänvisas också lill utredningar Det är bra med utredningarmen man måste också snabbi vidta åtgärder för att ändra eller åtminstone minskamöjligheten alt förvärra situationen, genom alt inte bygga ultrafik och i det här fallet flyget. Jag tycker atl beskedel om pågåendeutredning borde följas av ett rakt svar, att så länge utredningen pågår och viinte vet vilka konsekvenser den får kan inte få öka sin trafik. Flygel är ju faktiskt del mest miljöförstörandetrafikslagel i förhållande till uträttat arbete. Någon möjlighet alt inomöverskådlig tid undvika dessa miljöeffekter av en expanderande flygtrafik finnsi dag inte. Sist i svaret sade miljöministern atl regeringen intekommer att tveka atl föreslå de åtgärder som är nödvändiga. Jag tolkar det somelt svar också på den första frågan, eflersom statsrådet inte öppet kansvara på den. Jag hoppas att svaret på den frågan är att regeringen inte kommeratt tveka att vidta de åtgärder som år nödvändiga. Men den stora frågan är om man kommer att acceptera enutökning och om man anser att det stämmer med de uppsatta målen om en minskningav kväveutsläppen. Kommer man över huvud laget att klara miljömålen om man intevidtar åtgärder pä trafiksidan? En fråga till: Del heter i svaret atl de fem miljardernaär satsningar på kollektivtrafik. Innebär det atl hela summan kommer att gålill spårbunden 1989/90:87 16 mars1990 kollektivtrafik, ellerryms det i den summan också satsningar på kollektivtrafik typ flygtrafik? Del står alldeles klart alt utan avgörande strukturförändringar påtrafikens område och teknikförändringar kommer vi inte att kunna klara våramiljöpolitiska mål. Kraven är av tre slag. Fördet första måsle de fordon som används bli renare. Vi kommer att gå vidare närdel gäller att ställa krav på fordonen. När det gäller flyget har vi knapptställt några krav ännu, och det beiyder atl här finns en betydande potentialför teknikutveckling som minskar utsläppen. Fördet andra måste vi ha en sanering av våra storsläder med övergång i störstamöjliga utsträckning till miljövänlig kollektivtrafik. Fördet tredje måsle vi ha en övergång lill järnvägstrafik från trafik med flyg ochpå landsväg. Vimåste också bryta ökningstrenden - det är hell nödvändigt om vi skall kunnaklara miljökraven. Dock vill jag understryka att det finns ett samband mellanleknikkraven, ulsläppsnivåerna och ökningstakten. Det viktiga är atl utsläppenminskar Jagkan naturligtvis fortfarande inte gå in i någon diskussion av den enskildafrågan, men jag vill med stor kraft understryka att det krävs en avgörandestrukturförändring. Vi kan naturligtvis inte passivt låta ulvecklingen ha singång ulan kommer atl ingripa på olika säll. Viskall framlägga ett samlat förslag i nästa års miljöpolitiska proposition, ochdet omfattande utredningsarbete som pågår sker för alt ge oss underlag förde skärpta krav som skall ställas. Det betyder inte all vi nu är passiva. Jagvill erinra om alt del nu hos lagrådet finns ett förslag till skatt på koldioxidutsläpp,och den kommer självfallel också atl drabba flyget. Vi kommer alt bli först ivärlden med atl införa en sådan skatt. Avsikten är alt den skall tvinga framteknikutveckling men också göra spårbunden kollektivtrafik merkonkurrenskraftig, så atl den tar över en del av behovet av en ökning avinrikesflygel. Defem miljarderna är färska pengar De finansieras genom de privata arbetsgivarnasökade kostnader för sjukersättningen. Att det skall varakon-junkturöverbryggande innebär ingen återgång till gamla AK-arbeten. Men somni säkert vet har vi problem med ekonomin på grund av överhettning, och delgäller alt fördela nödvändiga investeringar i tiden i fråga om månader och årPengarna kommer inte att dras in - så kommer inte situationen under de närmasteåren alt gestalta sig. De är avsedda för järnvägen och kollektivtrafiken i vårastorstäder - det vill jag ge ett rakt besked om - och inte någonting annat. Vikommer också alt utse förhandlare för de trestorstadsregionerna med avsikt alt få fram bra lösningar där Volymmässigtbetyder det väldigt mycket för att få ned de samlade utsläppen. Jagkan också som ett exempel på pågående arbeten säga att harkallat till en mycket viktig konferens , alltså , föralt diskutera flyget, miljön och regionalpolitiken. Jag skall della i denkonferensen, och min avsikt är att ta upp en myckel allvarlig diskussion om denlämpliga avvägningen mellan olika Irafikslag med hänsyn till såväl miljön somregionalpolitiken. Jag tror att vi måsle föra en sådan. Del är nödvändigt atlvi nu lalar klarspråk i de här frågorna. skall för övrigt den näringspolitiska gruppen iregeringen ha en grundläggande diskussion om förutsällningarna för näringslivetunder 1990-talel med utgångspunkt i de krav som miljöpolitiken ställer och hurde kraven skall omsättas på olika samhällssektorer, däribland inte minst påtrafikens område. AnL 27VIOLA (vpk); Jag har insett att liksomandra regeringsledamöter naturligtvis är klarl medvetna om atl del är desvikna löftena, brottet mot riksdagsbeslutet om en miljard till järnvägen , som ligger bakom de fem miljarderna i fonden. Det är klart och tydligt.Jag ber alt få hänvisa till s. 262. Med hänsyn lill anser jag inte alt jag behöver läsa upp den texten igen. Menjag lovar att jag skall serva dem som bryr sig om den här saken för atl beläggaalt min uppgift är riktig. Infrastrukturfonden, kolleklivtrafikfonden på femmiljarder, åren bluff och bygger på att man har svikit tidigare löften när detgäller järnvägen. behövs, och det behövs en snabb utbyggnad ochupprustning om den skall kunna bli en konkurrent till flyget, någonting som ärbekvämt och attraktivt - helst skall del vara låga priser också. Folk villgärna åka järnväg - del syns pä de röda avgångarnas popularitet. Flyget är otroligt gynnat. Vpk har gång på gång, inteminst i samband med bensinskattehöjningen med 1988, talat om atl delinte råder någon fri konkurrens. Låt oss jämföra landsvägsrafiken och flyget.Redan före bensin-skallehöjningen med var förhållandel del, att omflyget skulle ha betalat den drivmedelsskatl som vägtrafiken får betala mensom flyget alllid har sluppit, skulle samhället ha fått två miljarder avflyget, ! Varför slipper flyget drivmedelsskatl? Varför slipperman betala moms? Det är utifrån denna gynnande särställning som man nuutökar antalet flygturer på många av landels flygplatser bl.a. går ut lill offentligheten och skryter med all man nu skall sänka prisetytterligare för atl man vill fylla de lomma platser som finns och alt man skallutöka antalet avgångar Del är en hopplös situation med hänsyn till det mycketallvarliga miljölägel, som säger alt hon är medveten om. Jag vill ha svar på den fråga som egenlligen varkärnfrågan i min interpellation. Jag förstår alt inte nu kansvara på hur regeringen tänker agera - om man tänker sätta stopp för ökadflygtrafik på eller inte. Men den principiella frågan, ; Tänker regeringen ändra trafikstrukluren så all del blir omöjligt atl ökaflygtrafiken med fram lill ? Det är nämligen så, all denteknik som vi kanske kommer all få se i framliden, kommer för sent för att räddamiljön och förhindra den ekologiska krisen. 28 (): Det är nog så alt vi måste titta påstrukturförändringarna, om vi skall komma till rätta med problematiken. Mentyvärr har vi ännu inte sett någraförslag lill strukturförändringar från regeringen. Det utlovades nu lill nästaår Man kan då titta på vad de planer för trafiken som Nordenskommunikationsministrar lagt fram innebär. Dessa innehåller ingastrukturförändringar, ulan där lalar man om ökad vägtrafik och ökad utbyggnadav vägtrafiken till genom ytterligare en Svinesundsbro. Del talas även omsatsningar på flygel. Det är alltså inte någonting som lalar för alt man villförändra strukturen så att vi får mindre behov av alt resa och fara. Det ärkanske del som är kärnan i det hela. Transportrådels framtidskalkyler är också skrämmande.Transportrådel har kalkylerat en utbyggnad av flygtrafiken fram till år 2020med jämförl med . Åven om vi skulle lyckas medteknikutvecklingen, är det väl ingen som tror alt vi skulle kunna få bort såmycket av utsläppen all man skulle klara en sådan utbyggnad. En ökning äter säkerligen upp effekterna av en teknisk rening. I fråga om biltrafikenhar del visat sig att även om vi renar, så har vi inte renat till fullo. Närbiltrafiken ökar kvarstår ganska slora problem. Del vore värdefullt om vi kunde fä en klar bild av vaddenna strukturförändring innebär i praktiken. Vi har inte sett någonting somlyder på atl det blir så stora strukturförändringar atl vi får ett minskatbehov av resande. AnL 29 Miljöminister : Jag måste säga alt jag inte förstår densorlens svekdebatl som , inte , gör sigskyldig till. Jag hade anledning alt i en tidigare debatt säga alt viskulle ha användning av litet mer generositet och litet mindre avmisstänkliggörande av varandra i den här och i den svenska politiken.Det skulle vi må bra av, och det skulle svenska folket må bra av - politikenskulle bli bättre. Varken 1 miljard eller de 10 miljarder som riksdagenfattade beslut om för två är sedan, lika litet som de 5 friska miljarder som vinu tillför, räcker på långa vägar till. Del har regeringen också klarl sagt.Del måste till mycket betydande satsningar Del handlar om 10, 15 eller kanske20 miljarder under tio , för att vi skall kunna åstadkomma denstrukturförändring som krävs. Dessa miljarder måste mobiliseras också viaandra källor Så t.ex. bör näringslivet, som drar så stor nytta av atl Sverigehar ett bra trafiksystem och som lagt över sina lager på vägarna, vara med ochbetala vad det kostar. Åven vi medborgare får vai-a med och betala vad detkostar, särskilt om vårt privata resmönster är miljöstörande. Vi vidtog enåtgärd som faktiskt krävde ett visst politiskt mod, när bensinskatten avmiljöskäl höjdes kraftigt, bl.a. för atl göra kollektivtrafiken merkonkurrenskraftig. Det är inte sä, atl utvecklingenhar stått stilla, men det går för långsamt. Myckel dramatiska förändringarbehöver ske. Men omställningen av vårt trafiksystem har inletts. AnL 30VIOLA (vpk); Del är nog en riktig karakteristik närBirgiUa kallar delta för svekdebatl. Det är klart att det skall lill ensvekdebatl, om rege- ringenförsöker lura svenska folket. har fallat beslut om en miljard per årtill nyinvesteringar i järnvägen under Sedan skall vi kunna fatta beslutvarje år-och också-om förändringar i budgeten. Därför har vpk ocksåvarje år föreslagit mellan 45 och 50 miljoner ytterligare till järnvägen. Delär befogal, och det vet -det hör jag på hennes inlägg i denhärdebalten. Regeringen och majoritet har gett järnvägen bara 583miljoner i slället för en miljard. Man höjer inte anslagettill kommunikationerna till en miljard ens enligt förslaget i dennäringspolitiska propositionen. Kommunikationsministern säger att de 5miljarderna i fonden behövs därför alt man inte uppfyllt dessa löften. Kan maninte kalla det för bluff. , kan man väl använda ett annat ord, mendet framgår med all önskvärd tydlighet alt detta är elt försök atl vilseföradem som är engagerade i dessa frågor Jag har genomskådat det, och jag länkerockså lala om för folket att det är på del sättet. säger vidare all dessa pengar inte räckerTydligen anser hon att man inte kan la ylleriigare pengar över budgeten, utannu skall näringslivet vara med och betala. Det är ju en jällebra linje. Sådanaföretag som har tjänat på sina just-in-time-transporter. När det skelt enolycka då de kört med sina långtradare på , har uttryckligen saglatt man snabbi rycker in och röjer upp efler olyckan, eftersom förseningar iVolvos transporter är så dyrbara för . Massor av ny teknik och satsningarpå forskning har de stora, jätterika bilkoncernerna tjänat på. Jag skall till slut ta ell litet exempel, eftersom jag nuockså också håller på atl läsa den föreliggande forskningspolitiskapropositionen. De rikaste bilkoncernerna i föreslog 1986 ellteknologiskt projekt som de ville ha pengar av bl.a. den svenska staten till.Från år 1988 har den svenska staten och skattebetalarna till dedalateknologiska projekten gett 90 milj. kr Vad får svenskjäriivägsforskning i jämförelse med della. VTI får lill sinjärnvägsforskning 1,6 miljoner . ochtransporlforskningsberedningen får 2,5 miljoner jämfört med 90 miljoner baratill EG och Eureka-forskning, direkt på bilkoncernernas uttryckligabeställning. Talmannen anmälde alt MarianneSamuelsson anhållit alt lill protokollet få antecknat alt hon inte ägde räll lillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 4§Svar på interpellation 1989/90:128 om importen och exporten avkärnkraftsavfall, m.m. har frågat industriministern omhan kan redogöra för dels hur stora mängder kärnkraftsavfall som importerats till från andra länder, dels hurslora mängder som exporterats. Vidare har frågat vilka åtgärder regeringenlänker vidta för alt registrering, redovisning samt kontroll och bearbetningav kärnavfall sker på ett helt säkert sätt samt på vilkel sätt transporternaav kärnavfall sker och vilka åtgärder regeringen avser alt vidta för atlförbättra säkerhetsbevakningen vid dessa transporter Arbetet inom regeringen är så fördelat all det är jag somskall svara på interpellationen. Eflersom interpellationen i första hand berör verksamhetenvid , vill jag särskilt uppehålla mig vid vad som gällerbeträffande hanteringen av uranhaltigl material vid denna anläggning. Jag vill emellertid först klargöra att hanteringen vidRanstad inte gäller kärnavfall eller kärnkraftavfall, som GunillaAndré uttrycker del, ulan kärnämne i form av uran. Delta är en viktigdistinktion, eflersom olika regler gäller för dessa. Jag vill också framhålla alt för använt kärnbränsle ochkärnavfall gäller som en grundläggande princip för vidkommande attvarje land självt lar ansvar i alla led för del material som uppkommer inom detlandet. Denna princip innebär alt slutförvaring av utländskt använt kärnbränsleeller kärnavfall inte skall förekomma i . Det är emellertid en helt annan sak om t.ex. utländsktkärnämne eller kärnavfall skulle finnas i förundersökning eller som elt led i en behandlingsproces. Det är angeläget atlSverige har en tillräcklig kompelens på olika delar av kärnavfallsområdet.Vidare är det en stor fördel från miljösynpunkt alt avfallet behandlas så attvolymen reduceras. Hanteringen av del utländska materialet sker självfalletunder uppfyllande av alla de strålskydds-, säkerhets- och omgivningskrav somställs av svenska myndigheter Det avfall som behandlas i skall efterbehandlingen återsändas till leverantören. Elt ytterligare krav är alt denutländska kontraktspartnern är ett väletablerat seriöst företag. Det måsteingå som en förutsättning för det svenska förelagets engagemang att denutländska konlraklsparl-nern kan garantera att avfallet . Jag övergår nu till alt redogöra för hanteringen avuranhaltigl material i . Verksamheten vid beslår iatl utvinna uran ur restprodukter från ;s bränslefabrik.Restprodukterna består av kalkslam och filtermassor har sedan mänga år ett samarbete med detvästtyska företagel Brennelementwerk, Hanau. kärnbränslefabriktillverkar bränsle för lättvattenreaktorer för bl.a. export till . ABBAtom .B tillverkar likaså bränsle för lättvattenreaktorer. utgören förhållandevis stor marknad för , Samarbetet innebär att de bådaföretagen utnyttjar varandras tjänsler och resurser för att lösa sådanaprocesslekniska frågor som finns vid tillverkningen av bränsle. Således renarSiemens-fabriken vissa restprodukter åt ABB Atom, medan ABB Atom lar hand omkalkslam och brännbart uranhaltigl material från . uran ur kalkslammet. Uranet återsänds till ABB Atom som avser attytterligare rena materialet i sin ålervinningsan-läggning. Uranet lagras i ABBAtom AB:s anläggningar i avvaktan på atl sändas åter till . har tillstånd enligt 5 § lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet, den s.k, kärntekniklagen, all förvärva, inneha, hantera och bearbeta eller annars labefallning med kärnämne i form av uran anrikat med avseende på U-235 lill enhalt som förekommer i kärnbränsle avsett för lättvattenreaktorer av kokar-eller tryckvaltenlyp, och all inneha och driva en anläggning vid Finnslätten iVästerås för tillverkning av kärnbränsle. Tillståndet innebär att har rätt att eflerförhandsanmälan till statens kärnkraftinspeklion, SKI, föra in uran tillSverige, Tillståndet gäller 1,0,m, , En ansökan omtillstånd att gälla till utgången av 1999 remissbehandlas avVästerås kommun, har tillstånd enligt kärnlekniklagenatl inneha, bearbeta och hantera uran för återvinning av uran ur restprodukterfrån ABB Atoms bränslefabrik i , Följandevillkor gäller för tillståndet: - Högst uran-235 får finnas i anläggningen, - 1restprodukterna ingående uran får ha en medelanrikning med avseende påuran-235 av högst , där den högsta anrikningen är , - I anläggningenvid får finnas högst uran i form av extraherat uran och restprodukter från ;s bränslefabrik. Av dessa fär högst finnas i processanläggningens delsystem läkning, extraktion resp. fällning. Totalt får högst uran finnas i processanläggningen, - , , slrålskyddsregler skall följas, - De regler förkontroll av klyvbart material som anges i SKLs publikation "Nationelltsystem för kontroll av kärnämne" skall i tillämpliga delar följas, - ABB Atom ABskall ombesörja transport av restprodukter från bränslefabriken i och returlransport av återvunnet uran, - Reglerna fördet fysiska skydd, som beskrivs i den upprättade säkerhets-rapporten, skallföljas. Som jag inledningsvis nämnde så klassificeras det materialsom hanteras vid på grund av sitt relativt sett storauraninnehåll av SKI som kärnämne och inte som kärnavfall eller kärnkraftavfall.Reglerna i kärntekniklagen är utgångspunkten för SKLs klassificering. Detta ärväsentligt i sammanhanget eflersom särskilda inlernationella regler gäller förhantering av kärnämne. För samtliga transporter som kommer till frånutlandet gäller att avsändaren, i detta fall Brennelementwerk, skalldeklarera halt. nellovikt av kärnämne samt, för uran, dess anriklning. Enligtdel nationella systemet för kontroll av kärnämne skall mottagaren, i delta fallABB , verifiera avsändarens uppgifter. Detta går till så alt ABB Atom ABgör en provtagning och analys på varje inkommande sändning och därvidkontrollerar uranhallen. Efter det alt uranet har återvunnits i Ranstadkontrolleras på nytt såväl uranhalt som anrikning, SKI och det internationella atomenergiorganel lAEA harsedan ett kontrollsystem för atl oberoende av varandra konlrollera företagensmätsystem och uppgifter Denna kontroll sker stickprovsvis. 3 protokoll 1989/90:87 Transporter av kärnämne regleras såväl i svensk lagstiftning,dvs. i kärntekniklagen och lagen (1982:821) om transport av farligt gods. somi internationella transportbeslämmelser som åtagit sig alt följa.Dessa regler kräver atl SKI godkänner transporten eller transportkollit innantransport får ske.