prot · GD0930 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt plan- och bygglagens anda skall man ju i delaljplanläggning visa alla konsekvenser före beslutet, så att både politiker och allmänhet vet vad man tar ställning till. Eftersom talan om ersättning på grund av skyddsbe stämmelser kan väckas upp till efter del att planen har vunnit laga kraft, kan ju inle kostnaden beräknas innan detaljplanen har blivit fastställd. Det har fört med sig atl kommunerna inle vågar använda skyddsbestämmel serna, bl.a. för alt det inte skall uppkomma rättsfall och för att det ärosäkert ekonomiskt. När man inte använder skyddsbestämmelserna utvecklas alltså inte heller någon praxis. 28 I bostadsministerns svar sägs att det vidremissbehandlingen förekom kri- tik mot förslaget frånrättssäkerhetssynpunkter. Min kommentar lill del är all den goda avsikten atlhålla privatpersoner skadeslösa inte förändras därför all man får väcka talanföre detaljplanens fastslällelse i stället för efter. De är i stället önskvärtoch hell i PBL;s anda atl vid planarbelet få frågan prövad och genomdiskussioner, förhandlingar och, som så ofta, kompromisser få fram ettförslag, som är till gagn både för den enskilde och för det allmänna, samt inleminst att göra det möjligt att för framtiden bevara kulturhistorisktintressanta byggnader och miljöer. Jag har därför en följdfråga tillbostadsministern: regeringen atl lägga fram enproposition i denna sak? 1989/90:30 21november 1989 Nej, vi avser alt återkomma med resterande delar när det gäller PBLvåren 1991. Då är det ytterligare arbete som den särskilda arbetsgruppen nugenomför i strävan alt utvärdera tillämpningen av PBL färdigt. Gruppen lämnardå sina förslag, och avsikten är alt vi sedan skall återkomma till riksdagenefler sedvanlig remissbehandling av förslagen. Det vi lämnade till ioktober är de smärre förändringar som det inte rådde några specielltdelade meningar om vid remissbehandlingen av den första promemoria som dennaarbetsgrupp lämnade. De delar av den där det vid remissbehandhngen framkommotstridiga synpunkter har vi velat penetrera ytterligare, och de kommer därförtillbaka i den andra proposition som skall lämnas till , . SONIAKARLSSON (s): Jag förstår, bostadsministern, att det kan finnas flera krångligasaker - del vet vi sedan PBL antogs - men jag menar att just den del somhandlar om skyddsbestämmelser inte hör dit. Det är ingen besvärlig lagtekniskförändring. Jag tycker därför atl man skulle kunna återkomma till riksdagenföre 1991. För min del får jag därför återkomma i den här frågan vid denallmänna motionstiden. Överläggningenvar härmed avslutad. 19 § Svar på fråga1989/90:203 om utdömandet av straff för kvinnomisshandel har i sin fråga, med anledning av en meddeladlingsrällsdom, anfört alt rättsreglerna inle synes vara tillfyllest för attförhindra all kvinnodiskriminerande kulturmönster tas till intäkt för förmildrandedomar vid övergrepp mol kvinnor. Hon har frågat mig om regeringen avser attvidta några åtgärder med anledning av delta. Enligt uppgift har denaktuella domen överklagats. Rentallmänt vill jag bara hänvisa lill all jag i interpellationssvarberört de allmänna regler i som gäller beträffande straffmälningoch påföljdsval. Några ytterligare kommentarer skall jag inte göra, eftersomfrågan berör en pågående rättegång. 1989/90:30 21november 1989 Tack,justitieministern, för svaret på min fråga. Jagär medvelen om att justitieministern inle kan kommentera ett enskilt fall, somdel dessutom pågår en rättegång om. Men jag tycker ändå alt det är viktigt atlslå fast principerna för skydd för misshandlade kvinnor. Förvåld mot kvinnor finns inga förmildrande omständigheter. Det hoppas jag alljustitieministern håller med om. På alla kvinnors vägnar beklagar jag atl delvid hol och misshandel av kvinnor finns lagmässigt utrymme för hänsynslagandetill kulturell och etnisk bakgrund. I ell fall gällde misshandeln en värnlösgravid kvinna. Del känns specialll oroande, då jag vet alt del finns kulturerdär kvinnan är mannens egendom. Jag hoppas alt den gamla tesen fortfarandegäller, atl inför lagen är vi alla lika. På jämställdhetsområdet har vi iSverige kommit långl i förhållande till många andra länder, och det är enposition som vi skall slå vakt om. Detär tyvärr många kvinnor som hotas och misshandlas i vårt land. Hur många del ärär del svårt all ha en exakt uppfattning om, eftersom övergreppen ofta skerinom hemmets väggar och mörkertalen därför är slora. Många kvinnor vågar inleanmäla misshandel, och del är inle heller ovanligt all polisanmälningar lastillbaka, dels av hänsyn lill barnen och omgivningen, dels av rädsla förrepressalier från mannen. Jagvill ställa frågan lill justitieministern om hon är beredd alt noga följa hurlagarna tolkas och används på delta för kvinnor så viktiga område och omjustitieministern är beredd all ändra lagstiftningen, om det visar sig attlagen inte ger kvinnorna ett fullgott skydd. I följer vi kontinuerligt rättsutvecklingen påolika områden. Det gäller nalurliglvis även elt så vikligl och för närvarandeuppmärksammat område som kvinnomisshandeln. Om vår lagstiftning i någotavseende skulle visa sig icke vara lill fyllest, kommer regeringen givelvisalt vidta de åtgärder som behövs för atl ändra lagstiftningen. MARGARETAGÄRD (m): Del känns betryggande, juslilieminislern, atl höra alt ulvecklingenföljs. Jag vill än en gång säga alt det är oerhört viktigt all vi följerhändelseutvecklingen noga. Det gäller ofta kvinnor som har en väldigt svagposition i samhället. Därför måste vi speciellt såsom lagstiftare ha ögonen påvad som händer, dels för kvinnornas skull, dels för barnens skull. Överläggningenvar härmed avslutad. 20 § Svar på fråga1989/90:217 om kriminalvårdsanstalten i har frågat mig om och när den planerade nyakriminalvårdsanstalten i blir verklighet. I enlighet med beslut med anledning av 1988 årsbudgelpropo- Prot. 1989/90:30 sition skall en ny lokalanslall uppföras i och de nuvarandelokalan- stalterna i och bytas ul. De nya lokalanslallerna i Gö- ] [ teborgoch kommer att tas i bruk under /91. Bygg- P f "8 startenför anstalten i beräknas ske under samma budgeiår När dessa byggenär färdiga har den långsiktiga plan för anstallsbyggandel som beslutats avriksdagen genom kriminalvårdsreform och principplanen idel närmaste fullföljts. Del råder stor osäkerhet om del framlidabehovet av an-slallsplalser, bl.a. lill följd av beläggnings- ochklientelutvecklingen. säger i anslagsframställningenför /91 att det bl,a, mol den bakgrunden är rimligt alt den avriksdagen antagna planen för anstallsbyggande nu blir föremål för omprövning.Men styrelsen framhåller alt man i det sammanhanget måste taställning lill vad som skall göras med de anstalter som befinner sig i sådanlskick all deras återstående brukningslid är mycket begränsad. Här nämnerstyrelsen bl,a, lokalan-stallen i . Det ligger i sakens natur att en plan av det slag det härär fråga om bör revideras om förutsättningarna för den ändras. Del framhöllsockså av justitieutskottet vid ställningstagandet till principplanen ,Regeringen kommer att budgetproposition redovisa sin bedömning avvad som bör göras, Jag tackar justitieministern för svaret, somvar långl ifrån positivt. I massmedia förekommer inslag eller reportage omhur situationen är för personal och intagna på våra gamla cellfängelser, sombyggdes under mitten av 1800-lalet. Däribland är Hudiksvallsanstalten; den ärfrån 1869. Där är cellerna - eller bostadsrummen, som de kallas - små. Man hartvå duschar på 25 man. Där finns en liten verkstadsavdelning. Ett mindre förrådsutrymmeanvänds lill skollokal. I molionsrummel får tre personer plats samtidigt.Sjukrum saknas. En korridor används som matsal. Listan kan göras längre. Hur skulle personalen kunna förverkliga sinamål om vård i stället för förvaring i dessa otidsenliga lokaler, där förstagångaremåste blandas med tungt belastade och av de intagna betecknas somnarkotikaberoende? Nalurliglvis är personalen glad att få ingå i elt projektför atl försöka få anstalten så drogfri som möjligt, men t.o.m. atl ordnabehandlingsas-sislenten och projektledaren ell arbetsrum är ell problem. De människor som säger att det inte skall vara bekvämt attsitta i fängelse länker inte på all fängelserna också är en arbetsplats därpersonalen har rätt till drägliga arbetsförhållanden och möjligheter allulveckla sitt vårdarbete. En ny sluten anstalt har länge planerats för ,och tomt finns. Jag måste fråga justitieministern: del nu osäkrare ännågonsin om del kan byggas någon ny anstalt i ? 1989/90:30 JustitieministerLAILA : Det är helt riktigt som säger, nämligen att vi I har ett antal anstalter som är och som är i mycketdåligt skick. var pa frågor jplaner för nybyggnation av anstalten i . grund av den osäkerhet viför närvarande känner när del gäller behovet av utbyggnad av anstalter och medhänsyn till att överväganden av detta slag bör ske i budgetpropositionen hoppasjag att har förståelse för att jag ändå inte här kan redovisaregeringens planer för ett enskilt byggnadsprojekt. SIGRIDBOLKÉUS (s); Det är ju en tidsfråga hur länge personalen orkar hålla hoppet ocharbetsglädjen uppe. Man kan ju säga att personalen på våra gamla fängelser ären tålmodig grupp som inte högljutt ställer krav, trots att de har både lungalyft, inle minst i köket, och dålig ventilation samt saknar hissar och hararbetsamma trappor att frakta varor i. har ju också påpekatde många bristerna på Hudiksvallsfängelset. Det är ju inte lätt all göraförändringar i en byggnad som är . Det satsas inte heller någravidare resurser på en gammal anstalt som enligt nuvarande planer, åtminstoneden gällande, skall ersättas med en ny. Påalla arbetsplatser poängteras ju att personalen är verksamhetens störstaresurs. Det tycker jag är något som också i allra högsta grad borde gälla inomkriminalvården. Men jag får väl nöja mig med det svar jag fått . Överläggningenvar härmed avslutad. 21§ Svar på frågorna 1989/90:208, 213, 225 och 228 om rörelsehindrade ungdomarsrätt till gymnasiestudier , , och harställt frågor till mig om rörelsehindrade ungdomars gymnasieutbildning.Frågorna avser såväl kostnader för utbildning, boende och omvårdnad sominformation om när regeringen avser atl lägga fram ett förslag i ämnet. 1juni månad lämnade handikapputredning ett delbetänkande med förslag omgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar och om social omvårdnadoch habililering i anslutning lill utbildningen. Handikapputredningensdelbetänkande har och en bit in varit ute påremiss. bereds frågan inom med sikte påproposition till . ROSAÖSTH (c): Tack försvaret, även om det inte var särskilt klarläggande. Det är ju alldeles nödvändigtatt regeringen lämnar en lägesbeskrivning 32 för denna verksamhet, först och främst naturligtvisför den grupp ungdomar som detta gäller. Men delär också av inlresse för atl se i vilken Prot. 1989/90:30 mån regeringen hörsammar upprepade beslut och uttalanden. I 21november 1989 fråga om den här verksamheten gäller att den lever under ell [ ] avlalslöst tillstånd,vilket ju i sig måste betraktas som otillständigt. Departer som skulle överlägga om kostnadsfördelningen kunde ju inle kommaöverens, men trots det beslutade regeringen att frångå sitt kostnadsansvar frånden . Redan det var elt risktagande varigenom dessa ungdomarverkligen utsattes för en skönsmässig bedömning. Det ledde tillalt på förslag av socialutskottet uttalade altregeringen och staten ändå måste ha ett ansvar för atl dessa ungdomar kundeberedas en fungerande gymnasieutbildning. Sedandess har såväl som och förrörelsehindrade barn och ungdomar uttalat all rådande förhållanden inte ärbra. Man har påtalat att staten bör återta sitt kostnadsansvar. Efter deltabeslöt atl staten bör ha ansvaret för de svårtrörelsehindrade ungdomarnas gymnasieutbildning. Bakom det uttalandet står allapartier utom socialdemokraterna. , slutligen, rik-lade , påförslag av elt enigt konstitutionsutskott, kritik mol regeringen för desshandläggning av frågan. Enenig handikapputredning har sedan föreslagit en lagstadgad rätt tillgymnasieutbildning för dessa ungdomar samt att staten skall återta sitt kostnadsansvarfr.o.m. Jagvill därför naturligtvis fråga: Vad kommer propositionen att innehålla - motbakgrund av vad som har skett? BARBROSANDBERG (fp): Jag vill också lacka för svaret, men beklagar atl frågan över huvudtaget har behövt ställas. Jag trodde i min enfald atl det här ärendet redanhade lösts. Enenig riksdag har vid ell flertal tillfällen slagit fast atl staten skall hakostnadsansvaret för gravt rörelsehindrade elevers gymnasieutbildning. Dessutomsade KU i sitt betänkande att "det krav ställt i frågaom ansvar för berörda ungdomars gymnasiestudier inte uppfyllts på elttillfredsställande sätt. Del borde således ha vidtagits mer kraftfulla åtgärderfrån ansvarigt håll för atl bringa frågan till en skyndsam lösning." Förett år sedan påpekades i denna kammare atl handikapputredningen skulle komma atl fördröja ärendet . Denprofetian går ju nu i uppfyllelse. Men vad värre är, är på vägatt försena genomförandet ytterligare ett eller kanske t.o.m. genomatl han inte har vidtagit några åtgärder, trots att handikapputredningen ladefram sill delbetänkande . Bakom det betänkandet står ju samtligapolitiker i utredningen plus handikapporganisationernas representanten utredningen på remiss! Iförra årets debatt ansåg alt det verkHgt stora hindret var , att gymnasieutbildningen för gravt rörelsehindrade ungdomar endast fanns i och . Även den frågan finns med i sommarens delbe tänkande, och dessutom föreslås alt en lagstadgad räll för de här berörda ungdomarna till gymnasieutbildning skall införas. 3 protokoll 1989/90:30 Vad väntar Bengl på? Är del möjligen på detsättet all Bengl inte får gehör för sina synpunkter inom regeringen,eller bryr sig regeringen inle om vad beslutar? Jag ber atl få tacka Bengl försvaret. Jag tror det var som sade all svaret inle var särskiltklarläggande. Jag skulle vilja säga alt del snarare var torftigt ochanmärkningsvärt i den situation som råder. anfördes i en reservation av alla partierutom socialdemokraterna; En betydligt mindre andel av de svårt rörelsehindradeungdomarna än av andra ungdomar genomgår gymnasieutbildning. Ett av skälen tilldelta är att små kommuner tycker alt del är betungande atl betala för deboende- och vårdkostnader som uppkommer, ca . per elev och år, vidSkärholmens gymnasium. Staten bör ha ansvaret för de svårt rörelsehindrade ungdomarnasgymnasiestudier. Vad utskottet nu har anfört bör ges regeringen lill känna. Jag ber om ursäkt för atl jag läser snabbi, herr talman,men del är av lätt förklarliga skäl i denna talarstol. sade ell enigt konstitutionsutskott: Av deovan redovisade förhållandena framgår enligt utskottets mening att de kravriksdagen ställt i fråga om ansvar för berörda ungdomars gymnasiestudier inleuppfyllts på ell tillfredsställande sätt. Del borde således ha vidtagits merkraftfulla åtgärder från ansvarigt håll för all bringa frågan till en skyndsamlösning. Så har vi en enhällig handikapputredning, vilket flera harsagt tidigare. De här ungdomarna sitter hemma och väntar. Viförväntade oss en proposition denna höst. Varför fick vi ingen sådan? Kunde maninle ha skyndat på ärendet? Starldatum skulle enligt handikapputredningen ha varit den1 . Är det möjligt? Jag förslår inte altBengl inle har försökt atl skynda på detta ärende! Det gällerungefär 75 ungdomar över hela landet - de svårast drabbade ungdomar vi överhuvud laget kan länka oss i vårt utbildningssystem. (vpk): Också jag vill tacka för svaret och instämmeri de föregående frågeslällarnas kritik av svaret. Jag tycker atl del är elttunt och luddigt svar, och jag är ganska besviken pä det. Jag skall försöka undvika all upprepa alltför mycket avvad som har sagts tidigare. Jag vill dock påpeka en sak; Del hade funnitsmöjligheler all lösa den här frågan , om bifallit envpk-molion som föreslog just den lösning som har uttalat sig för meninle velat skjuta lill pengar för alt finansiera. Den motionen stämmer ocksåöverens med del förslag som politikerna och representanterna förhandikapporganisationerna var överens om i handikapputredningen. Del somirriterar mig i egenskap av ledamot i handikapputredningen är att vi harjobbat snabbt för alt få fram en lösning men sedan inle ser motsvarandeansträngningar - åtminstone inte positiva - från departementels och ministernssida. Del är självklarl atl vi är oroliga för att BengtLindqvist försöker få fram andra lösningar, framför allt på finansieringen, ände som har föreslagits av handikapputredningen. Den oron delas av handikapporganisationerna. Den orondelas också av de berörda ungdomarna. Jag tycker all vi har rätt all få elt svar på vårfråga: Kommer den proposition som kommer, men kommer , att innehållaförslag till finansiering av den typ som handikapputredningen föreslog, somhandikapporganisationerna vill ha och som gagnar de rörelsehindrade barnen ochungdomarna? Jag vill först be om ursäkt för min röst, somär väldigt pressad . Jag ser nu framför mig fyra talesmän för som påett pärlband upprepa ungefär samma argument som vi har blivit vana vid all höraunder . lade fram ett förslag . Detförslaget överlämnades lill oss. Det är registrerat , även om detpå papperet är daterat juni månad. Därefter har förslaget remitterats. Det ärviktigt alt remittera förslag av del här slaget. Det är inte på del sättet alt handikapputredningen harföreslagit all den ordning som gällde förut skulle , utan man läggerfram förslag - vilket jag är glad för - som går betydligt längre, dels med denlagfästa rätten, dels med en utvidgning av antalet skolor, vilket jag också hartalat för. Förslaget är så omfattande att jag på en punkt är förvånadöver handikapputredningens eget tänkesätt, nämligen hur man kunde föreställasig att vi skulle klara detta så atl del gick i kraft fram lill den 1 januari1990. Vi skyndar på. Del är möjligt att vi måste gå tilllagrådet med den rällig-helsfråga som är inbyggd - den var nämligen interiktigt så enkel som handikapputredningen föreställt sig. Jag kan emellertidförsäkra herrskapet att några fördröjningar av denna ganska trista fråga skalldel inle bli. Sedan vill jag gärna ställa en molfrågatillRolf L . Jag blev litet förvånad över påståendet om politiskamanipulationer i kulisserna. Vad är det för någonting? Avses möjligen eltsamtal som jag beställt men ännu inte har haft med ledamöter i socialutskottetom en kommande proposition som har beställt? År det detta som kallasför politiska manipulationer i kulissen, så tycker jag all en ganska betänklig inställning till samarbetet mellan regering ochriksdag. Ja, de här argumenten behöver upprepas, detär alldeles tyd- säger att det måste ta tid att få frampropositionen. 1989/90:30 litet förvånad över atl det skall behöva ta sådan lid att formulera enproposi-21 november 1989 tion, eftersom beställningen är så pass tydlig somden är. Omdet nu är så alt vissa delar måste prövas av lagrådet, borde del ha varit var pa frågor möjligt alt bryta ul den del som gäller ochse till att de ungdomar som bereds undervisningvid och gymnasier fick bli föremål för ett statligtkostnadsansvar. Jag vill fråga varför del inle var möjligt attgöra på det sättet. Eller kan han länka sig att göra en omprövning i denfrågan? BARBROSANDBERG (fp): Bengl säger att vi upprepar samma argument som . Ja,del är självklart, som påpekade - detta är ju en fråga som kommertillbaka år . Det lär ta minst fyra innan frågan är utredd. BenglLindqvist säger vidare atl utredningen lade fram sitt betänkande i mitten avjuli och att förslaget sedan har gått ut på remiss. Men det står ju också iutredningen alt man förutsätter att man kan börja med och ,medan kan vänta eftersom där inte finns någon utbildning . Jagundrar hur man tänker sig alt lösa detta. Jag vet att har varitinne på atl kommunerna tjänar pengar. År fortfarande inne påden linjen, att kommunerna skall betala en viss summa för denna omsorg? Då kanman ju fråga sig varifrån kommunerna skall ta de pengarna egentligen. Det är jufamiljerna som står för kostnaderna , ELISABETHFLEETWOOD (m): Jag hoppas att jag inle uppfattade rätt, när jag tyckte att BenglLindqvist verkade irriterad över alt vi är fyra som ställt frågor. Att vi ärfyra beror naturligtvis på frågans vikt och på att vi alla är upprörda över denhandläggning som har skett. Då blir det flera som vill debattera. Riskenär ju nu den, att många av de här ungdomarna inte kan vänta på att få chansentill denna utbildning. Den utbildning som de prioriterar kan de ofta inte få isin hemkommun, och del belyder atl de måste välja en utbildning som kanskebara är den näst bästa, eller kanske den näst näst bästa, i stället för den somskulle ge dem den bästa tillvaron i framliden och den största glädjen av altkunna delta i samhällets alla aktiviteter, inte minst då i yrkeslivet. BenglLindqvist sade att man skyndar på så mycket man kan. Låt mig säga alt enskyndsam handläggning är det sista man kan påstå att det här ärendet hardrabbats av. ROLFL (vpk): Jag är ledsen att jag inte uppfattade svar på den avgörande frågan, nämligen om propositionen kommer att följa han dikapputredningens förslag till finansiering av verksamheten. Delta har ju varit den stora haken, och del är i princip delta som både konstitutionsut skottet och genom socialutskottet har uttalat sig om. 36 Om man accepterar finansieringssältel, finns detegentligen ingen anled- ning alt inte införa det-även om andra delar av handikapputredningens för- Prot. 1989/90:30 slag tar tid och behöver belysas närmare. Jag har kanske inteanvänt riksdagssvenska när jag har uttalat mig om ma- ] [ nipulation ochpolitiskt spel i kulisserna. Det är givelvis 8 obetaget att prata med vemhan vill om vad han vill, men det jag har sagt speglar mera direkt reaktionernafrån handikapporganisationerna och mina egna reaktioner, nämligen minmedvetenhet om atl vi är oeniga om hur finansieringen skall se ut. Det ärdetta som är haken! Ytterligarenågra saker bara. Riksdagenskall få den proposition som vill ha - det är i varje fall minambition. Men jag kommer nog - må ursäkta mig -att vilja ha elloch annat samtal med folk i socialutskottet, just därför atl det mera ärriksdagens än min proposition, eftersom det var en så klar beställning. Tydligheteni beställning tillåter jag mig alt sätta ett frågetecken för, RosaÖsth. År det någonting som är luddigt och inrymmer alla möjliga lösningar så ärdet faktiskt det uttalande som har gjorl. Del är en av svårigheternahär. Hade velat påskynda denna fråga, är del alldeles rätt som säger: då kunde ni ha beslutat i enlighet med den vpk-motion som fannsoch återfört pengarna till det system som vi ändrade på. Det hade varit attvisa hjältemod. Det som ni nu säger förbleknar litet grand mol bakgrund av erhandlingsförlamning i del läget, om nu brådskan var det mest centrala. Tillsist, herr talman: Det är ingen katastrof för de svårt rörelsehindrade eleversom har inträtt i den nya lösningen. Elevtillslrömningen har ochdetta år fortfarande varit god. Elevtillströmningen är lika god som tidigare,och antalet elever växer Det finns alltså ingen anledning atl säga atl det syslemsom vi infört har lett till att elever måste stanna hemma. Däremot behövs detfler gymnasier, eftersom totalt sett fler i den här gruppen behöver fåmöjlighet till gymnasieutbildning, men det är en helt annan fråga. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. ROSAÖSTH (c): Jag tycker inte att här skall tala om handlingsförlamning.Om någon har varit handlingsförlamad i delta sammanhang är det faktisktregeringen. Anledningen till att det pärlband som irriterar är att inte kan ta ansvar för den föreliggandesituationen, medan regeringen har en större toleransförmåga i del sammanhanget. Mankan inte alls, , hänvisa till atl tillströmningen är till fredsställande. Det mesta tyder på att tillströmningen sker från intilliggande områden, inte som avsett är från hela landet.