prot · GD0955 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag vill fråga den nytiUträdda socialministern om tidsplanenhåller Utredningar och väntan på ipropositioner leder till en hämning avutvecklingen. Man väntar på att se hur det skall bli och vidtar inte viktigaförändringsåtgärder Varför lyckas då slutenvården? Jag har arbetat i enläkemedelskommitté i slutenvården. Den morot man där har är att man får ta delav de vinster som uppkommer genom besparingar då man begränsar sortimentet. Detär en av de viktigaste sakerna, att man begränsar sortimentet och ökarkunskaperna hos läkarna om det begränsade sortiment man förskriven Detta måsteman kunna överföra till den öppna vården, och där har vi misslyckats. Vi har projekt på gång som är mycket lovande. Det finnsnågot som jag tror är viktigare än att föra diskussioner om priser ochgenerika. Det handlar om att återföra till läkarna deras egetläkemedelsförskrivningsmönster och kostnaderna för förskrivningarna och att fådem att ifrågasätta och diskutera sitt eget medicinska handlande. kommer ett seminarium att äga rum på Skevik därdistriktsläkare från det sydvästra sjukvårdsområdet i skall förajust en sådan diskussion. Det gjorde man också , och man har enatsom ett begränsat sortiment. Detta börjar ge återverkningar påläkemedelsförskrivningen. 1 södra sjukvårdsområdet i arbetar man på sammasätt aktivt med att få läkare att inte skriva ut nya läkemedel för . Svar på interpellationer och fråga Svar på interpellationer och fråga distriktsläkareoch en apotekare som går ut och muntligt informerar vårdcentral eftervårdcentral. Detta har tydligt visat sig i receptstatistiken. Man är mycketmindre benägen att börja skriva ut nya och dyrare läkemedel än vad man är iandra områden. Jag tror att det är på detta sätt som man måste arbeta. Men man måste också arbeta med ytterligare morötter förden öppna vården. Det räcker inte bara med information och muntliga kontakteroch dessa data. Jag tycker att man också borde försöka sig på ekonomiskastimulansmedel. ser man i öppenvården inte röken av vinsterna. De hamnarinom försäkringen. Jag skulle vilja höra statsrådets funderingar kring detta. Jag vill slutligen ta upp frågan om generika. Statistikenvisar att vi skulle kunna spara 400 milj. kn om man alltid skrev ut billigastesynonym. Men det finns problem hän Det gäller t.ex. namnfrågan. Läkemedlensnamn sätts internationellt, de är krångliga och inte särskiljande. Vi använderhandelsnamnen just för att förväxlingsrisk inte skall uppstå. Det blir ocksåknepi-gare att spåra vilken produkt som egentligen har använts om ett läkemedelger biverkningan Detta måste man ta med i bilden om man diskuterargene-rikaförskrivning. Jag vill ställa en fråga till . Vilka datahar som stöder påståendet att apoteken byter till dyrarepreparat? Jag tycker att redan har fåttett svar på sitt första påstående, nämligen att besparingspotentialen skulleligga på uppemot 1 miljard. De senaste dagarnas diskussioner och dekorrigeringar som har gjorts i massmedia visar att den uppskattningen av denförväntade besparingen inte är korrekt. Generikamarknaden utgör av den totala värdemässigaförsäljningen av läkemedel. Värdet är 800 milj. kr. Vad man skulle kunnaspara , vilket var inne på, är 400 milj. kn, detta förutsattatt man inte tar hänsyn till någonting annat än just besparingsmöjligheten iekonomiska termer, dvs. att man inte tar hänsyn till terapimetod och andrasaker som läkarna har ansvar fön När det gäller frågan om Apoteksbolagets kostnadsbild ochatt det har högre marginaler än vad andra har finns det naturligtvis ett antalfaktorer som mycket nogsamt har undvikit men som man måste ta medi beräkningen. personal har och skall ha en helt annan utbildnings-och kompetensnivå, eftersom man skall handskas med läkemedel. På det viset fårman en lönebild inom apoteksvärlden som är något annorlunda än den inomservicenäringen och handeln i övrigt. Trots detta kan man notera attmarginalerna i dagligvaruhandeln har ökat under senareår, medan marginalen inom apoteksbranschen har sjunkit . Det är produktivitetsutvecklingen som har gjort detmöjligt att sänka marginalen inom apoteksbranschen från34 till 28. Det motsvarar med dagens försäljningsvolymer en besparing på 600milj. kn Vi skall då också notera att Apoteksbolaget sedan det bildades harökat antalet apotek med150 som har nyetablerats. Det finns 850 apotek. Man skall komma ihåg attdet i detta finns en service till medborgarna. När det gäller frågan om generikaföretag, dvs. den frågasom föreslog att vi skulle diskutera ,vill jag poängtera attde tre största läkemedelsföretagen-Astra, Kabi Vitrum ochPharmacia-står för av försäljningen. Genom den affär som i decemberavslutades mellan och slås Kabi Vitrum och ihop koncern som får en marknadsandel på . Kabi har förvärvat rätten tillett holländskt generikaföretag. , som för generikaprodukten år har ett stort antal företag särskilt inriktat sig på just synonympreparat.Det är mot den bakgrunden som jag inte ser någon anledning attstimulera bildandet av ytterligare något sådant generikaföretag. Jag hävdar fortfarande att vår grundinställning ärgemensam, nämligen att vi har anledning att följa kostnadsutvecklingen. Vi gördet på olika sätt, vilket jag har redovisat i mitt interpellationssvar Men detangrepp som görs ensidigt på Apoteksbolaget är felaktigt och påståendena ärinte korrekta och med sanningen överensstämmande. Svar på interpellationer och fråga Anf.9 (): Det är glädjande att statsrådet och jag är överens om attvi måste pressa kostnaderna för läkemedel i . Men man skall komma ihågatt denna bransch är en bransch som är mycket svår att komma in i. Det finns enmängd besvärliga frågor, och känsliga frågor har jag förstått när jag harbörjat undersöka saken, när det gäller hur man egentiigen handskas med den härdelen av läkemedelsförsäljningen, dvs. försäljningen av receptbelagdaläkemedel. Generika, dvs. identiska kopior av originalpreparaten,skulle kunna ha en mycket stor del av marknaden i . Men så är intefallet på grund av det sätt på vilket Apoteksbolaget fungerar och läkarnasförskrivningsvanor, vilket Apoteksbolaget har till uppgift att aktivt påverka.Man skulle kunna komma upp i en marknadsandel på . Det har skett i ,och det sker också i andra europeiska länder Men om man bara räknar utifrån defå generika som är registrerade utgör de självfallet en mindre del. kommer ett antal originalpreparats patentatt släppas, vilket också har skett . Det gör det också möjligtatt tillverka generika. Många av de siffror som statsrådet här drar omApoteksbolagets förträffliga utveckling och hur man har lyckats att pressasina kostnader har också jag läst i personalinformationtidigare . Men det finns andra uppgifter De uppgifterna finns i SPK;sutredning som läggs fram , och jag vet att statsrådet har haft tillgångtill dem. Dessa siffror bör vägas mot dem som Apoteksbolaget ensidigt för fram. Jag menar att vi måste satsa på att använda fler generikapå svensk läkemedelsmarknad. De tre inblandade parterna i en förskrivning -läkare, patienter och Apoteksbolaget - måste påverkas. Det behövs ekonomiskaincitament. Läkaren behöver inte ta något ansvar för kostnaden. Hanskriver ut sitt recept till patienten. Patienten betalar , ochApoteksbolaget får Svar på interpellationer och fråga sin ganskahöga marginal och kan anvä Ja de pengarna på det sätt som företaget självtönskan Detta mönstp- .i.iåste brytas. Man måste se tiU att någonav dessa tre i triangeln har intresse av att hålla nere kostnaderna. Det kanexempelvis ske genom att patienten får betala en större del själv. Staten gårin och subventionerar det billigaste läkemedlet. ViU man då ha ett dyrare fårman själv betala mellanskUlnaden. Detta har prövats i andra länden Det skulle vara bra om vi fick ett uttalande frånstatsrådet. Man har gjort uttalanden i och senast också i idecember. Man säger helt enkelt att läkarna skall förskriva det billigasteläkemedlet. Givetvis måste man arbeta med informationen till läkarna,. Men det har man försökt med , och man harinte lyckats. Därför behövs det ekonomiska incitament. 10BARBRO (): Vi är överens om att vi naturligtvis skallhålla läkemedelskostnaderna nere, men vi får inte glömma bort patienterna. Detavgörande vid behandlingstillfället är i första hand att man skall geeffektivaste möjUga behandling till lägsta risk. Det andra kriteriet som manhåller sig tUl vid val av läkemedel i den slutna vården är terapitradition. Detär viktigt för patienterna att känna igen sina läkemedel - form, färg,förpackning, namn osv. Det avgörande kriterium som kommer i tredje hand ärpriset. Generika är ju läkemedel vilkas patent har gått ut. Men demåste vägas mot nya läkemedel, som kanske har en bättre effekt på tUlståndet ifråga. Det är läkarens sak att avgöra vilket preparat han skall råda patientenatt ta. Så det är inte så enkelt som att bara prata om priser Sedan till läkarkåren. Jag tror fortfarande mest påmetoden att få läkarna med oss. Byråkratiska insatser i olika länder medbegränsningar av listor osv. har inte varit särskilt lyckosamma. Jag tror skulle kunna göra avsevärda vinster om man kunde vidareutveckla försökenmed återföring av förskrivningsdata till läkarna, och dessutom bygga in ettekonomiskt incitament - att om man håller kostnaderna nere, får man en slantöver till annan vård, andra behandlingsformer Det är ju så prioriteringarnasker inom slutenvården, och det är därför kurvan har böjt av bättre där Det är också viktigt att man i vården kommer överens ombehandlingsrutiner och ser detta mot behandling utan läkemedel. Erfarenhetenfrån återföring av läkemedelsdata visar att läkare har förvånats överantibiotikaförskrivningen till barn och förskrivningen av sömnmedel ochlugnande medel till äldre, och då börjat diskutera"icke-läkemedelsbehandling". Jag tror att detta är oerhört viktigt -att väga läkemedelsbehandling mot andra behandlingsformen Men då skall vi integlömma bort att patienten ju förväntar sig en konkret åtgärd när han söker påvårdcentralen. Vi måste då också informera allmänheten om att man inte skalltrycka på för att få läkemedel. Det är alltså många saker som behöver göras, om vi nuskall pressa läkemedelsnotan. Men främst måste vi ju hjälpa patienterna bra och mänsklig vård. Sedan fickjag inte riktigt svar på frågorna av statsrådet. Det stämmer, och jag skall börja med svarettiU . Jag räknar med att vi skall kunna komma med enlagrådsremiss . När det gäller synpunkterna på läkarnas ansvar ochmöjligheterna att hitta ekonomiska incitament för att stimulera läkarna, tyckerjag att det är en mycket intressant diskussion. Jag kan inte för närvarandeavgöra på vilket sätt sådant skulle ske. Men jag tycker att det av mittinterpellationssvar framgår att det finns ett nära samband mellanterapiperiod, läkarnas ansvar och deras val av läkemedel. Det var också KentCarlsson inne på, och han sade att det är mycket känsliga frågon Ja, det här ärkänsliga frågor därför att det handlar om enskilda individer och om läkaransvar- som vi anser att läkarna fortsättningsvis också skall ha. Och det handlarhela tiden om teknisk utveckling och forskning som ger oss möjligheter att fåbättre preparat, som kanske kortar av antalet medicineringsdagar Om man får ettdyrare preparat kan man kanske ta färre tabletter under färre antal dagar, såatt därmed kostnaderna sammantaget minskas. Jag anade, när jag hörde inlägg, attkänsligheten nog inte handlade om det här, utan att det skulle ligga någonsorts tuffens bakom diskussionerna om Apoteksbolaget. Det gör det inte. Det ären verksamhet som är mycket öppen och mycket lättillgänglig för den som ärintresserad av att få inblick i den. Däremot är läkemedelsverksamhet ochpatientkontakter känsliga i den meningen att det handlar just om enskildamänniskon När det gäller SPK;s rapport har fel när hansäger att jag har haft tillgång till den. Jag har inte haft tillgång till SPK:srapport. Jag förväntar mig att få tillgång till den när den blir offentlig,och jag tror att det är lättare att läsa den när man får den egentligaversionen. Därmed slipper man mycket av förvirring i debatten. säger att man har en mindre del menatt man kan få en större andel av generika. Ja, naturiigtvis kanman det. Och vi är överens om att man i valet mellan två identiskt likaläkemedel helst skall välja det som är billigast för samhället, om det görexakt samma nytta för den enskilda patienten. Men man kan inte så lätt som vill göra nu"skriva fram" en förväntad vinst på en verksamhet som inte existerarännu. Vi har samma uppfattning i fråga om att vi skall pressa nerläkemedelskostnaderna med alla möjliga vettiga medel. Men vi kan inte intecknanågonting som vi inte ännu vet någonting om. När det gäller läkemedelsförskrivningen och läkarnasansvar delar jag alltså uppfattning att det är viktigt attläkarna tar ett större ansvan Jag tycker också att det är viktigt att läkarnahar god information om dess effekter både på patienter och på samhälletstotala kostnaden Svar på interpellationer och fråga Anf.12 (); Det är glädjande att vi kommer att få enlagrådsremiss om läkemedelsfrågorna. Jag tycker också att det är bra attstatsrådet är positiv till olika former av ekonomiska incitament. 1989/90:55 24januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga 1mitt förra inlägg jämförde jag med , som faktiskt har engenerikamarknad som omfattar av läkemedelsförsäljningen. Den marknadenkommer säkert att öka något, eftersom många av de preparat som vi använder inom vården faktiskt h::.f på nacken. 1Sverige finns det inte så många generiska preparat registrerade. Det berorockså på den modell som vi tillämpar i , där Apoteksbolaget är väldigtstarkt och där det inte finns något incitament för läkarna att förskriva detbiUigaste läkemedlet. Jagtror också att man behöver vidta andra åtgärden Man behöver minskaförsäljningen av läkemedel totalt sett. Efter de inslag som förekommit i TV harjag fått en mängd brev och telefonsamtal från personal i Apoteksbolaget, därman berättar om hur man får tillbaka stora kartonger med läkemedel som man fårskicka till förbränning. Det är klart att det är förspillda pengan Vi har juockså ett mörkertal. Det finns framför allt äldre människor i som fårväldigt mycket läkemedel förskrivna. Jag tror inte att det är det bästa sättetatt behandla deras krämpon Dessutomtror jag att en del preparat som är receptbelagda bör göras receptfria. Densom själv är rökare och snusare, och vill ha hjälp med att sluta att användadessa gifter, måste gå till en läkare för att kunna få Nico-rette, som ärett nikotintuggummi. Jag förstår inte varför jag inte skulle kunna handla det ivilken affär som helst och alltså minska kostnaderna både för mig själv och förstaten och samhället genom att slippa gå till en läkare för att få ut ettsådant enkelt hjälpmedel. Detär många saker som man kan göra för att minska kostnaderna. Visst är det härkänsliga frågor Kopplingarna mellan läkemedelsbolagen och läkarna bevisas,tycker jag, inte minst av att läkemedelsbolagen satsar så oerhört storaresurser på att marknadsföra gentemot läkarna. Det finns siffror som visar för enskilda läkare satsar på att marknadsföra sinaprodukter, speciellt inom hjärtområdet. När det görs sådana massiva insatserfinns det ju en risk för att läkarna inte väljer det bästa preparatet. Deväljer ett preparat från det bolag som har bäst marknadsföring, alltså satsarmest'pengan Slutligentill min fråga om generikabolagen. Vad jag avsåg var ett av läkemedelsindustrinägt generikabolag. Jag tror nämligen att det är nödvändigt att bilda ett sådantnu, och att de svenska läkemedelsföretagen därigenom kan ta en stor del avgenerikamarknaden, som jag tror kommer också här i , och därigenom kanföra över pengar till forskningen. 1 annat fall riskerar vi att utländska bolagkommer hit och tar den marknaden. 13 BARBROWESTERHOLM (fp): Jag noterar attjag inte fick något svar från på frågan om apotekens byte avbiUiga preparat till dyrare. Jag konstaterar att har ett stortengagemang i läkemedelsfrågan men att han än så länge är litet historielös. Närman har tagit till sig mer läkemedelskunnande och läkemedelshistoria brukarman nyansera en del av det man säger Detär fritt fram för vilket företag som helst att söka registrering av generiskaläkemedel hos . Den prövar om preparatet håller beträffandeeffektivitet och säkerhet. Prissättningen sker på Apoteksbolaget. företagetoch Apoteksbolaget inte kommer överens får förhandla medföretaget. Återlämnade mediciner är ett problem. Siffrorna när detgäller mängden av dessa varierar av den totala försäljningen.Jag anser att regeringen skall vara pådrivande i denna fråga. Och jag hoppasatt behovet av provförpackningar och små förpackningar kommer att tas upp i denkommande läkemedelspropositionen. Det finns bestämmelser som gör det möjligtatt förskriva provförpackningar inom försäkringens ram. Om behandlingen av enpatient som får en provförpackning slår väl ut kan han eller hon hämta ut merläkemedel. Det saknas emellertid provförpackningar för många läkemedel somanvänds för kroniskt bruk. Frågan om Nicorette är en säkerhetsfråga. Det fördes enmycket omfattande debatt om tillhandahållande av tuggummiinnehållande nikotin. Nikotin är ett av de giftigaste ämnena som finns. Det ärett av de mest vanebildande ämnena. Om detta medel skulle släppas ut ilivsmedelshandeln, är det stor risk att unga människor den vägen kommer in iett nikotinberoende. Det räcker med det nikotinberoende som vanligt tobaksbrukförorsakar Att man dessutom skulle öka denna risk genom fri försäljning avNicorette kan åtminstone inte jag ställa mig bakom. Statsrådet har inte kommenterat vissa av de förslag somhar tagits upp, men jag antar att de kommer att övervägas i departementet införden kommande läkemedelspropositionen. 1989/90:5524 januari 1990 Svar på interpellationer och fråga Jag skall bara avslutningsvis säga att jagtycker att det är alldeles självklart att man inte skall skriva ut merläkemedel än vad som krävs för att påverka ett sjukdomstillstånd. Jag tror attdet är ganska många av oss som har fått höra berättelser om eller som har egnaupplevelser av gamla människor och anhöriga, som har lämnat efter sig storamängder av olika typer av läkemedelspreparat. är nog inte denende som har denna erfarenhet. Jag tror att vi alla upprörs lika mycket överatt det är på det sättet. I detta sammanhang behöver vi inte ha några delademeningar. Men nog skjuter väl litet över målet när han hänvisartill ;s stora generikamarknad. Det är möjligt att den är bra. Men då skallvi också göra en annan jämförelse mellan och . och harnämligen dubbelt sä höga läkemedelskostnader per invånare som . Och detkanske inte är åt det hållet som vi vill gå. Man kan naturligtvis inte utesluta risken när det gällerde stora resurserna för marknadsföring och svårigheterna för enskilda läkareatt på grund av denna marknadsföring välja rätt, att de blir så påverkade avmarknadsföringen att de använder det företags läkemedel som satsar mest påmarknadsföring. Jag vill i detta sammanhang peka på Apoteksbolagets arbetemed den producentobundna informationen genom de olika insatser som görs påterapikonferenser m.m., vilket framgick av mitt interpellationssvar Överläggningen var härmed avslutad. 1989/90:55 24januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga 4§ Svar på interpellation1989/90:111 om vapenorder från har med hänvisning till debatten i frågat mig omjag avser att ta initiativ till någon ny svensk utredning av betalningarna i sambandmed samarbetsavtal med om fälthaubits-systemet, resp. om jagavser att ta några andra initiativ för att stödja den nya indiska regeringen idess ansträngningar att nå klarhet i frågan. Utrikesministernhar så sent som som svar på en interpellation av PerGahrton lämnat en utförhg redovisning av regeringens inställning och åtgärder isamband med haubitsaffär med . Somsvar på konkreta fråga vill jag säga att det inte är aktuelltmed någon ny svensk utredning om betalningar Riksrevisionsverketsrapport föreligger, och dess innehåll har redovisats för den indiska regeringenoch för allmänheten med undantag för de delar som täcks av sekretess rörandeenskildas ekonomiska förhållanden. En förundersökning genomfördes avåklagarmyndigheten i /88 men lades ned i brist på bevis. Jag villäven hänvisa till granskning av hela affären våren1988. Deninformation som den indiska regeringen efterfrågar om betalningar kanendast och dess olika affärspartner lämna. Från den svenska regeringenssida verkar vi för att och de indiska myndigheterna skall ta nyakontakter i syfte att reglera de utestående frågorna om de gamla kontraktenresp. fatta beslut om ett eventuellt samarbete rörande licenstillverkning iIndien. Vi har allt intresse av att detta upp och inte belastar de godarelationerna mellan och . Anf.16 (): Jag ber att få tacka utrikeshandelsministern för svaret på mininterpellation. Jagtror inte att det är någon överdrift att påstå att Boforsffären är den mestpinsamma och mest besvärande utrikespolitiska angelägenhet som harvarit inblandat i på mycket . Den innebär att uppfattas som ettland som skyddar korruption. Det har varit en mycket upphetsad valrörelse iIndien, där ett svenskt företagsnamn används som synonym just till korruptionoch bestickning. Det har också visat sig vara ett mycket effektivt argument iden indiska valrörelsen. Det är helt klart att denna affär är mycket skadligför . Och vi vet redan att den är en allvarlig belastning för desvensk-indiska relationerna, och den skadar rykte internationellt iövrigt. Vii har nog litet till mans inbillat oss att intemationeUt hadeett rykte som ett ganska hederligt land, där man var angelägen om att slå vaktom hederliga och sunda affärsprincipen Vi tvingas nu konstatera att denSverigebilden har blivit sönderslagen. Vadsom är allvarligt i detta sammanhang är att regeringens roll kan upplevas somtvivelaktig. Det borde i allra högsta grad vara i regeringens intresse att fåklarhet i denna fråga. Det vore naturligt om regeringen gjorde allt som stod idess makt för att se till att byken verkligen tvättas ordentligt och offentligt,för att citera utrikesministern. Men jag tror inte att någon uppfattar att detär på det sättet regeringen har agerat. Om dessa beskyllningar för korruptionär falska, borde rimligen allt göras för att rentvå och . Nustår ju beskyllningarna i allt väsentligt oemotsagda. Om beskyllningarnadäremot är riktiga, och tyvärr finns det ganska starka skäl att tro att så kanvara fallet, borde det i allra högsta grad ligga i den svenska regeringensintresse att få saken utredd och att se till att de ansvariga stäUs till ansvarför vad de har gjort. Men, som sagt, regeringen gör såvitt jag förstår inte vadsom står i dess makt när det gäller att få detta klarlagt. Statsrådet hänvisar i sitt svar till de utredningar somhar gjorts av bl.a. , att de har offentiiggjorts ochredovisats för den indiska regeringen i vissa delan Men poängen är ju att justde delar som skulle kunna tänkas ge upplysning i det här fallet är de delar somär hemligstämplade. Därmed blir öppenheten inte mycket värd. Det är litet av engåta vad som är regeringens motiv till hemlighetsmakeriet. Vems intressen ärdet regeringen skyddar? Man har hänvisat till relationerna till en främmandemakt och till hänsyn till köparen. Den främmande makt som det skulle kunna varafråga om i det här fallet är rimligen . Vi vet att den nya indiskaregeringen inget högre önskar än en aktiv medverkan från sida för attfå klarhet i den här affären. Den köpare som det är fråga om är också Indien.Där är det igen så att uppenbarligen inget högre önskar än att fåklarhet i den här affären. Vems intressen är det då som skyddas genomhemligstämpling? Varför ser inte regeringen till att alla papper kommer påbordet, att vapenbyken tvättas offentligt och ordentligt? Svar på interpellationer och fråga 17GUDRUN (vpk); De frågor som ställde här påslutet är frågor som flera har ställt till statsrådet . Jaggjorde det senast . De svar som vi har fått är att regeringeningenting kan göra. Det är bara som kan göra någonting åt affären.