prot · GD09104 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessutom skulle det innebära fördelar för såvälenskilda myndigheter som allmänhet om bankgiro! gavs ett ökat utrymme i denstatliga betalningsförmedlingen. Denhär promemorian från har remissbehandlats, och praktiskttaget alla instanser förordar avreglering och fri konkurrens. Av särskiltintresse, tycker jag, är att flera myndigheter i sina remissvar begär att in-och utbetalningar för deras del - av besparings- och effektivitetsskäl -skallfå ske via bank. Det är krav som vi moderater har framfört här iriksdagen. Litetintryck har trots allt promemoria och vår kritik gjort.Regeringen har i den senaste budgetpropositionen klart slagit fast att detstatliga betalningssystemet i princip bör vara så utformat att det skapas envalfrihet för allmänheten och myndigheterna att välja postgirot eller bankernasom betalningsförmedlare. hävdar regeringen att en sådan förändringinte kan genomföras utan en mer genomgripande analys av postverkets ekonomioch verksamhet i stort. Vifinner det anmärkningsvärt att detta utredningsarbete, som det har ordats , har visat sig så tidskrävande. Vill man på det här sättet förhalautvecklingen? Man kan verkligen fråga sig det. Vi moderater har som målatt statens betalningssystem skall fungera så koslnadseffektivt ochpraktiskt som möjligt. Det låter som en självklarhet, men det är det tydligeninte för majoriteten. Förutsättningen härför är, enligt vår uppfattning, frikonkurrens mellan olika institut och betalningsformer och bankernaskall då åläggas att inleverera inkommande likvi-der direkt till statsverketskonto i . Utbetalningar kan på motsvarande sätt ske genom atterforderligt belopp dras direkt på detta konto på utbetalningsdagen och inte eneller i förväg. Med detta system skulle staten spara avsevärdabelopp, som myndigheter, företag och enskilda bereds tillfälle attfritt välja post- eller bankgiro för sina betalningar Argumentetatt postverket är i behov av intäkter för att upprätthålla en rikstäckandeverksamhet är enligt vår uppfattning inte ett hållbart motiv för att bevaraorationella betalningsrutiner Statens betalningssystem bör utformas såkoslnadseffektivt och serviceinriktat som de tekniska förutsättningarnamedger. Den viktiga frågan som rör finansieringen av postverksamheten iglesbygd måste då självfallet lösas i ett annat sammanhang. I dåavreglering och bättre kassahållning är nyckelbegrepp är det inte rimligt attpostgirot får behålla sin gynnade ställning när likvärdiga ellerbättre betalningsformer finns att tillgå på annat håll. Vi anser därför attpostgirots monopol vid betalningar till och från staten bör upphävas. Närpostgirots återstående monopol på betalningar till och från staten har upphävtsoch en klarare boskillnad skapats mellan postverket och PKbanken i samband medden senares privatisering, blir det också möjligt att medge undantag frånprincipförbudet mot räntegottgörelse och övertrasseringsrätt på postgirokonton.Därvid skulle en ombildning av postgirot till ett aktiebolag underlättas ochmöjliggöra den utveckling som vi moderater har förespråkat. Meninnan vi är där vill vi ha några förändringar genomförda, som gördet möjligt för staten att betala tillbaka överskjutande skatt samt statligabidrag och förmåner direkt till ett konto i bank eller postgiro. Vi tyckerockså att man skall kunna betala in och återbetala mervärdeskatt ochpunktskatter via bank och bankgiro. Detta är tyvärr inte möjligt , trotsvad som har hävdats av majoritetens företrädare här i kammaren vid fleratillfällen. Här finns återigen förutsättningar för majoriteten att lova detta,men jag kommer inte att tro på löftena förrän jag har sett att det hela verkligenär genomfört i praktiken. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till de reservationer där det finns moderataföreträdare. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar 52 (): Nuvarande system för in- och utbetalningar till och från stateninnebär att postverket, via postgirot, har monopol på de allra flesta transaktionersom äger rum. Till följd av att penningmedlen i genomsnitt ligger kvarhos postgirot någon dag eller uppstår en betydande räntevinst påpostgirots genomsnittliga kapitalbehållning. I brist på lämpligt 1989/90:104 18 april1990 svenskl namn på dennakapitalbehållning betecknas densamma vanligen med dess engelska namn"float". Denna"float" är emellertid inte bekymmersfri, varken för inbetalandepersoner och företag eller för penningmollagaren staten. För inbetalarnainnebär den atl alternativa system för betalningar, vanligen bankgirot, intekan användas, vilket innebär dels extra arbete, dels och framför allt någondags ränteförlust. Mottagaren, staten, får genom omvägen över postgirot vänta isnitt kanske en extra dag på sina pengar, vilket naturligtvis innebär enränteförlust för staten. Såväl avsändare som mottagare av dessa pengar haralltså klara nackdelar av alt de tvingas gå vägen över postgirot, vilketriksrevisionsverket också har påpekat i en rapport i ärendet. Vadär då motivet till alt staten önskar bibehålla postgirots monopol på destatliga betalningarna, och varför har finansutskottet uttalatsig mot en förändring? Jo, postverket hävdar alt ränteintäkterna från"floaten" är nödvändiga för att verket skall kunna bibehålla ettantal kostnadskrävande lanlbrevbärarlinjer och för att man skall kunnavidmakthålla sin service gentemot allmänheten i fråga om de många och småbelalnirigarria som aldrig besvärar bariksystemet. Att posten måste ge service till glesbygder och till personer somskall göra små betalningar är ett faktum som är höjt över all diskussion. Menvarför i all världens dagar skall denna service betalas genom att postverketbeviljas monopol på betalningar till och från staten, betalningar som med slorafördelar för såväl avsändare som mottagare skulle kunna ledas via banksystemet?Att vidmakthålla ett opraktiskt system med den huvudsakliga moliveringeri attdet behövs för att finansiera en service som ett affärsverk är skyldigt atllämna allmänheten förefaller inte rationellt. Man avstår från alla praktiskaoch effektiva rutiner för att lösa ett finarisieringsproblem, som stalerisaffärsverk posten har för en del av sin service. Kan denna finansiering intelösas internt inom affärsverket posten, borde detta verk få ett större anslagför sin glesbygdsservice än vad det nu har över budgeten - men del är orimligtatt i stället konservera ett föråldrat monopol med arbetsamma rutiner ochränteförluster för såväl avsändare som mottagare för atl lösa dettakostnadsproblem. Med dennamotivering yrkar jag bifall till reservationen. 53 (); Så är det för gamla bekanta, ja inte skivbekanta men väl bekantamotioner om det statliga betalningssystemet. Såsent som behandlade vi motioner från moderatasamlingspartiet och med ungefär samma innehåll som I dagbehandlar vi också två socialdemokratiska motioner, som vill slå vakt ompostgirots roll i den statliga betalningsförmedlingeri. Vi uppskattar den omväxlingsom del innebär alt få stöd för utskottsmajoriletens dokumenteradeuppfattning härvidlag. Moderata samlingspartiets och motion följsupp i en reservation. "Utskottet anser att staten måste medverka till attskapa rationella, billiga och bekväma betalningsrutiner i samhället", stårdet i reservationen. Och det håller jag med er om, och . Menså sjunger man den fria konkurrensens lov som medel atl nå detta. Vi tror nuinte all del är riktigt så erikell. Våra krav sträcker sig litet lärigre. Viariser all ett grundläggande krav bör vara all betalningar till och från statenskall kunna ske på ett för allmänheten och näringslivet rationellt sätt.Betalningssystemet skall vara koslnadseffektivt, passa statensredovisnirigs-system och tillgodose statens iriformalionsbehov.Betalningssystemet skall från kassahållningssynpunkl minimeraupplåningsbehovet. En effektiv be-talriirigsförmedlirig för stateri var en gångskälet till att postgirot skapades. Nya rutiner och tekniker har efler handutvecklats och anpassats till nya krav och behov. kan postgirot erbjudaen rationell och samlad hantering av pengarna och information om likvidaflöden. Jag tycker inte att har rätt när han säger att del är såorationellt och opraktiskt . Det är ju jusl rapporten från ochsamarbetet med postgirot som har resulterat i det nya systemet, CassaNova, somär en optimal lösning på "cash management" för staten, som enentusiast skrev i poslens egen tidning. Dettalas ofta om postgirots gynnade slällning gentemot staten. är det ju så,alt postgirot är statens betalningsinslitul och då är del inte så konstigt atlvi i slor utsträckning använder oss av dess tjänster speciellt med tanke på atldel hela ingår i elt större sammanhang. Då tänker jag på det som också ni hartalat om; alt en väsentlig del av postens rörelseiriläkter kommer fråri justbeialriirigsförmedlirigeri. Del är hell erikell eri förutsättriirig för allpos-teri skall kunria upprätthålla ell riksläckaude kontorsnät, vilket den ärålagd atl göra. Moderatasamlingspartiet och säger att statens betalningsför-medlirig skallupphaudlas i erilighel med uppharidlingsförordnirigeris krav påaffärsmässighet. Då kan olika betalningsförmedlare jämställas ikonkurrens-hänseende. Frågan om hur posten skall kunna klara av alt täcka kostnadernaför sitt rikstäckande kontorsnät bör ut på annat sätt, säger man lakoniskt.Hur då? Det är ju här knuten finns. Eftersom postverket har sådana krav på sigsom bankerna inte har kan del som del ser ul inte bli någon upphandlingpå elt i konkurrenshänseende affärsmässigt sätt. När nu delta är delväsentligaste skälet för atl vi slår vakt om postgirots nuvarande ställning,lycker jag all ni kunde redovisa elt konkret förslag om hur posten skallfinansiera denna sin från regionalpolitisk synpunkt så väsentliga glesbygdsservice.Skall det ske geriom alt brevportot nästan fördubblas, eller är ni beredda altge postgirot samma möjligheter som bankerna till inlåning och utlåning samtplaceringar av likvida medel? Eller är ni beredda all på kort sikt plocka framde ca 300 milj. kr, och , som posten i såfall behöver? Säg del då! påstod att man har en budgetpost för denhär servicen och att man skulle kunna utöka den. Men mig veterligt finns detinte någonting sådant. Tvärtom är det på det sättet att postverket inlevererarmedel lill staten. RuneRydén citerade finansplanen. I denna uttalas atl del statliga betalningssystemeti princip bör vara så utformat atl det skapas valfrihet för allmänheten ochmyndigheterna atl välja postgirot eller bankerna som belal-riingsförmedlare.Men man konstaterar också i rask takt atl mot bakgrund av atl postverket ärålagt atl upprätthålla ett riksläckaude kontorsnät kan en sådan förändring integenomföras ulan en mer genomgripande analys av 1989/90:104 18 april1990 postverketsekonomi och verksamhet i stort. Likaså måste bestämmelserna för postgirotsverksamhet ses över för att man skall kunna skapa rimliga konkurrensvillkormellan postgirot och bankerna. Delta är precis vad utskottets majoritet harhävdat Det är glädjande att även cenlerparliet harinsett betydelseri härav. Till yttermera visso har riumera post- ochteleutreduirigeri avlämnat sitt betänkande. Där slår man fast alt om poslenskall klara av de regionalpolitiska och sociala kraven, måsle postgirot ocksåi framtiden i allt väsentligt sköta statens betalningar I annat fall måsteposten ges fullgoda möjligheter att konkurrera med bankerna. Jag tänker inte gå in på alla detaljer som togupp beträffande återbelalningskort, inbelalningstider etc. Vi hade ju endiskussion om dessa saker, så det är bara alt läsa vad som står iprotokollet . Ska man förändra, skall man förändra till det bättre. Menså länge det inte finns något bra och konkret förslag om hur postensregionalpolitiska ansvar skall finansieras anser utskottets majoritet altförändringar ej skall vidtagas. Med det sagda yrkar jag bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande nr 24 och avslag på reservatiooeri. AnL 54RUNE (): Det är dags för gamla skivbekarita, menadeLisbet Calner Ja, del kan jag verkligen hålla med om. Vad vi fick höra varverkligen den gamla visan om all konkurrens är någonting farligt. Det varingalunda konkurrensens lov. I ställel sjöng hon postgirots lov. Vi moderatertycker att del här är mycket beklagligt. För alt det skall gå att fåförändringar i betalningsrutinerna behövs det just konkurrens. Konkurrensenstimulerar till förändringar och förbättringar log också upp frågan om vem det är som skallbetala den halvmiljard som det är fråga om ifall postgirot inte kan få intäktervia den s.k. floaten. I reservationen säger vi reservanter all frågan bör klarasut "på annal sätt". Bl.a. kan man gå via glesbygdsstödet eller ettregionalpoliliskl slöd. Vad som är viktigt i sammanhanget är emellerlid altstödet är klart synligt. är speciellt viktigt när det gäller eltaffärsdrivande verk. Man måsle kunna se vilka delar av den affärsdrivandeverksamheten som bär sig och vilka som inte gör det. Vi är alltså inte emot ettslöd i detta sammanhang. Men del skall, som sagl, vara ett klart angivet ochsynligt stöd. Så är det inte i dagslägel. Vi har ju inte en fullständigkontroll över hur pengarna från den s.k. floaten används. undvek - och det gjorde hon nog ganskaskickligt - alt tala om de efterlysta förbättringarna. Vågade hon inte lala om dessa?Jag kommer mycket väl ihåg den debatt som var . Men varför kan man integöra det möjligt för staten all betala tillbaka överskjutande skatt och bidragdirekt lill elt konto i en bank? Varför kan man inte få betala mervärdeskattoch punktskatter via bank och bankgiro? Jag lycker alt del är en rimlig begäran.Här önskar jag få ett besked. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 55 (); efterlyste elt besked om hur vivill ordna finansieringen av glesbygdsservice och små postkontor Då vill jaghänvisa till vad ulskotlel säger i betänkandet. Man säger nämligen alt detförra budgetåret fanns ett anslag om 142,5 milj. kr för betalningsförmedlingutanför ordinarie rutiner Del anslaget kunde lämpligen förstärkas-som RuneRydén tog upp - så atl del kom vad del här kostar Det skulle inte,, kosta staten något extra. Om staten finge pengarna en dagtidigare, skulle det nämligen vara värt 220 milj. kr - och det är ungefär vadett extra anslag för glesbygdsservice handlar om. AnL 56 (): Jag sade inte, , atl det var felmed konkurrens, tvärtom. Konkurrens är bra. Men konkurrens skall ske pä likavillkor. Det är i del avseendet som jag inte har upplevt alt moderalerna ochfolkpartiet velat ge postgirot samma ställning som bankerna. kräverju när det gäller postgirot atl del skall vara elt rikstäckande kontorsnät -ett krav som ingalunda gäller bankerna. Beträffande inbetalningen av skatter gav jag visst ellsvar Jag svarade genom att hänvisa till vad jag sade ,och det är dess. Det går också bra att beställa ettexemplar av snabbprotokollet. Jag har myckel noggrant gäll i genom hur delförhåller sig med de olika betalningarna. Del är bara att skaffa sig ettskaliegiro i en bank. Då går det alldeles utmärkt atl betala samtliga skatter.Jag försäkrar all bankerna erbjuder den servicen. AnL 57 (); säger att del skall varakonkurrens på lika villkor Ja, del är precis vad vi vill ha. Men så är intefallet . kan ingalunda påslå att del är en konkurrenspå lika villkor exempelvis när del gäller postgirot och bankgirot. I övrigt när det gäller ut- ochinbetalningar tycker jag all noggrant skall läsa reservationen engång lill. Det är inte så, som sade i debatten , atl detär möjligt att göra på detta sätt i alla avseenden. AnL 58LISBET CALNER (s): sade "i alla avseenden".Förut gav han exempel på vad betalningarna kunde gälla. Någon konkurrens på lika villkor finns inte - och det sadejag också - men del beror på all vi har ålagt postverket särskilda uppgifternär det gäller glesbygdsservicen. Skulle vi bara göra den upphandlingsom ni talar om i reservationen, skulle det inte vara lika villkor Menpresentera gärna ett bra förslag som vi får diskutera eller ettår. Kanske får postgirot de möjligheter som efterfrågas, kanske t.o.m. enbankoklroj om det skulle 1989/90:104 vara möjligt. Då blir det likavillkor, och då finns det möjligheter till den upphandlingsom lalar om. 59 (): Den här frågan vill socialdemokraterna tydligen långhala hurläuge som helst, skulle jag vilja säga. Del tycker jag är myckel beklagligt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under17§.) 10 § Anslag till Föredrogs finansutskottetsbelänkande /90;FiU33 Anslag lill (prop. 1989/90:100delvis). AnL 60 (); Vi moderater stöder förslag omatt anslaget till riksgäldskonlorel beträffande förvaltningskostnader skallminskas med 1,8 milj.kr. av totalt 5.7 milj.kr Anslaget innefattar en tillfällig personalförstärkning omhela 12 tjänster avsedda för att utveckla elt nytt kontobaseralsparobligalionssystem. Vi moderater har i olika sammanhang hävdat våruppfattning, nämligen all den statsupplåning som görs av riksgäldskontoretskall befrias från rollen som sparfrämjare. 1 slället bör den nödvändigastimulansen av hushållssparandet ges en mera generell utformning.Sparobligalionen bör därför successivt avvecklas som upplåningsform. Vidarebör den inte ersättas av någol nytt kontobaseral system. Då skulle inte de 12tillfälliga tjänsterna behövas som riksgäldskonlorel har begärt all få. Del bidrag lill statens upplåning som hushållen kan gebör, lycker vi moderater, kanaliseras via olika avkastningsfonder som i sinlur placeras i statspapper av varierande längd. Statens upplåningsverksamhelskulle på det sättet bli effektivare och billigare än syslemel medsparobligalioner Och vem kan ha någol emot det? Med del anförda yrkar jag bifalllill reservationerna 1 och 2 i finansutskottets betänkande nr 33. 61CARL (); Jag börjar med alt yrka bifall tillreservation 4 från miljöparliet. Ett stort antal järnvägar i vårt land skulle behöva rustasupp. En av våra riksdagsledamöter har kommit på idén atl del kunde varalämpligt att riksgäldskonlorel ordnade med elt premieobligationslån. På detsättet skulle den svenska allmänheten kunna delta i den välsignelsebringandeverksamheten med att åter i stor utsträckning få den svenska järnvägen påhjul, vilket Eflersom han kommer från värnar han starkt omBohusbanan. Vi lycker i att det är en utomordentlig idé,och därför vill vi gärna stödja förslaget. Det är beklagligt alt utskottet intehar insett den fantastiska källa som allmänheten ulgör när del gäller allkunna finansiera järnvägssystemet. Det är med beklagande vi konstaterar atlutskottet har sagl nej lill vårt firia förslag. 1989/90:10418 april 1990 Uppsägning av dubbelbeskattningsavtalet med AriL 62 i (s); Det betärikande som vi nu behandlarinnefattar förslag om medelstilldelning för verksamhet underkommande budgetår Under allmänna motionstiden väcktes tre motioner medanledning av budgetpropositionens förslag inom avsnittet. Motion Fi416 av m.fl. innebär all anslagettill förvaltningskostnader minskar med 1,8 milj. kr i förhållande lillförslaget i budgetpropositionen. Utskottet anser att riksgäldskonloretsäskande om personell förstärkning är motiverat och yrkar därför avslag påmotionen. Inte heller i övrigt har utskottet funnit skäl atl ändra i denföreslagna medelstilldelningen. I motion Fi702 begär Bengl Silfverstrand och BiriheSöresledl atl kontrollen av handeln med premieobligationer skall skärpas.Utskottet anser all del vore önskvärt med en förbättrad kontroll avpremieobligalionshandeln. Utskottet har inhämtat riksgäldskonloretsredovisning av dess avsikt all vid kommande emissioner utuyttjaVärdepappersceritralen för registreringen. Med delta anser utskollet allmotionärernas önskemål är i alll väsentligt tillgodosedda, och därför avstyrksmotionen. Utskottetavstyrker också motion Fi728 av miljöparliet. De fyra reservationer som är fogade till utskottetsbelänkande ansluter lill eller är en uppföljning av refererade motioner, ochjag yrkar avslag på dessa reservationer Bifall till utskottels hemställan! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under17 §.) 11 § Uppsägning av dubbelbeskattningsavtalet med Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /90:SkU29 Uppsägning av dubbelbeskattningsavtalet med 1989/90:106). AnL 63KNUT (): har sagl uppdubbelbeskattningsavtalet med fro.m. Som förstaskäl lill alt man önskade omförhandla det gamla avtalet anges i propositionenatt svenskar som flyttat lill har kunnat avyttra fast egendom i Sverigeoch svenska aktier utan att behöva betala realisationsvinstskatt. Som andraskäl anges all man i inte har någon förmögenhetsskatt. Uppsägning av dubbelbeskattningsavtalet med I dessa båda för vikliga frågor hartillfredsställande överenskommelse kunnat träffas med . Likväl vidhåller regeringen att skall godkännaatt avtalet sägs upp. De frågor som enligt propositionen återstår all lösagäller bolagsbe-skaltriirigeri. Eriligt sveriskt krav skall utdelning som belgiskt bolagbetalar till svenskt bolag undantas från svensk skatt endast om det utbetalandebolaget beskattas mirist lika hårt som svenska aktiebolag. I normalfallet spelar della inte så slor roll, eflersomBelgien har en så pass hög bolagsskatt som . Däremot har man i Belgienuppmuntrat etableringen av bolag med koncernövergripande funktiorier, s.k.Coordirialion Cenlres, genom extra förmånliga beskattningsregler för sådanaföretag. Flera svenska storföretag har utnyttjat den möjligheten och etablerat"coor-dinalion cenlres" i . Det krav som här ställer skiljer sig på ellavgörande sätt från vad som förekommer i del nya nordiskadubbelbeskattningsavtalet, I delta avtal krävs atl vinslen i dotterbolagetunderkastas en skatt i hemlandet och att den faktiska beskattningen inte ihögre grad avviker härifrån. När del gäller Belgienavtalel vill man däremotirite göra jämförelsen med dotterbolagets beskattning i hemlandet utan med densvenska bolagsbeskattningen. Atl få igenom sin vilja i delta fall anser uppenbarligenregeringen vara så betydelsefullt atl man inte drar sig för all säga upp elldubbelbeskattningsav-lal med en EG-slat, i en lid då slora ansträngningar görsfrån svensk sida att söka närma sig EG. I utskoltsbetänkandel slår del nu alt ett nyttdubbelbeskattningsavtal mellan och , som det heter paraferats -dvs. Trots detta vidhåller utskottsmajorileten atldel gamla avtalet skall sägas upp. Enligt min uppfattning är det i högsta gradonödigt all på det säll som sker knäppa belgarna på näsan genom att, trotsatt överenskommelse träffats, yrka om uppsägning. Denna självgoda attitydgynnar sannerligen inte de goda relationer som vi naturligtvis eftersträvar attha genlemot . Del är alltså för oss moderater naturligt atlpropositioneri bör avslås, och jag yrkar bifall lill de moderatareservationerna. 64KARL (); I della belänkande behandlas propositionen omuppsägning av dubbelbeskattningsavtalet med . I belänkandet tillstyrkerutskottet regeringens förslag atl dubbelbeskattningsavtalet mellan ochBelgien skall sägas upp och upphöra all gälla . Bakgrunden är all man från svensk sida velat ändra påregleringen av vissa beskaltningsfrågor, bl.a. beskattningen av utdelning sombelgiska bolag betalar till sveriska bolag, men inte fåll gehör för sinaönskemål. Enligt vad utskottet nu erfarit har för några veckor sedanelt förslag lill nytt dubbelbeskallriingsavtal mellan och Belgienparaferats. Inriktningen från svensk sida har varit atl finna en lösning på deproblem som vidlått det gamla avtalet, t.ex. realisationsvinstbeskattningen,förmögenhetsbe-skattriirigeri och den för svenskl vidkommande oförmånliga beskattningen avutdelning från svenska företags dotterbolag i till moderbolag iSverige. Förhoppningen är atl del nya avtalet skall kunna sättas ikrafl nästkommande årsskifte, dvs. i omedelbar anslutning till det gamlaavtalels upphörande, så att det inte uppkommer något avlalslöst tillstånd. Omdet skulle visa sig alt della inte är möjligt, är avsikten atl det nya avtaletskall ges retroaktiv effekt för atl bl.a. förhindra de kostnadsökningar för svenskaföretag i som anses bli följden av ett avlalslöst tillstånd.