prot · GD0997 · 1989-12-31 00:00:00 — Ute i kommunernaoch på de enskilda skolorna har man både kompetens och kunskap att göra dettapå bästa sätt. Ett exempel är att bestämma vilka gruppstorlekar som man bör haför att kunna genomföra undervisningen på ett bra sätt och nå målet medundervisningen. Vilka gruppstorlekar och vilken sammansättning bör man ha föratt tillgodose behoven hos elever som behöver särskilt stöd? Även om ett nytt statsbidragssystem med ett statsbidragsom följer eleven är en förutsättning för decentralisering, för valfrihet,mångfald och en utveckling av skolan, så kan man med vårt sätt att fördelaskolans resurser även nå en bra bit på väg. Jag vill fråga utskottetstalesman: När får vi egentligen ett nytt statsbidrag? Enligt tidningsuppgifterhar skolministern sagt nej till föräldrars fria val av skola. Är det riktigt?Inser inte socialdemokraterna att den mångfald och utveckling som vi kan fåmed ökad valfrihet är bra för hela skolan och främst för eleverna? Ett riktat stöd kan dock vara mycket viktigt för attlänsskolnämnderna kan spela en mycket mer aktiv och pådrivande roll när detgäller de handikappades utbildning än , särskilt då med utnyttjande avall den kunskap och erfarenhet som handikapporganisationerna har. Detta tar viupp i en reservation. Vi föreslår också i ett annat sammanhang att anslaget B10 skall kallas Regionala åtgärder för elever med handikapp, just för attstärka hjälpen och stödet till elever med handikapp. Det är viktigt för skolan att man visarförtroende för dem som arbetar ute i skolorna. Förra årets kaos på skolområdethar lämnat mycket bitterhet och stort missmod efter sig. Tumultet var kulmen påflera års socialdemokratisk skolpolitik där alltför många lärare vittnar omträngsel, tidsbrist och stress. Det är nu absolut nödvändigt att visa lärarnaförtroende, visa att man värderar deras arbete högt och sträva att återge demarbetsglädje. Det är nödvändigt om vi skall få skolor att fungera väl. Lärarnasyrkeskänsla och glädje i arbetet är centrala för att eleverna skall få kunskaperoch färdigheter Detta åstadkommer man bl.a. genom att använda skolansresurser på ett riktigt sätt, genom att stärka undervisningen, minskaadministrationen och öka den lokala beslutanderätten. Det gör man också genomatt föra en debatt om kvaliteten i skolan, om innehållet och om hur vi skallkunna stärka undervisningen. vill jag yrka bifall till dereservationer i betänkandet som har moderata namn. 42LARS (): log upp en delintressanta utbildningsfrågor Med tanke på tidsläget skall jag inskränka migtill några synpunkter på det betänkande som vi nu behandlar Där diskuterasanslaget till . I ett par motioner framförs synpunkten attskolöverstyrelsen drastiskt skulle kunna skäras ner - bl.a. ett parpartivänner till mig har framfört denna åsikt. Det är naturligtvis ett lockandealternativ och ligger nära till hands när man eftersträvar en decentraliseringav systemet för att den centrala nivån skall kunna minskas. Bakgrunden är denatt SÖ efter ett initiativ från en av de borgerligaregeringarna har skurits ner ganska kraftigt. Jag tror för min del att i självaverket kan en förutsättning för en framgångsrik decentralisering vara att detfinns ett centralt ämbetsverk med hyggliga resurser att följa verksamheten ochföreslå förbättringar av den. Det förutsätter förstås att detta verk verkligenutnyttjas. Det är väl där man kan sätta ett visst frågetecken för närvarande.Det finns en tydlig tendens att övertar vissauppgifter som SÖ naturligen skulle handlägga. Jag syftar t.ex. på det pågåendes.k. skolprojektet, som har dragits i gång inom . En del av de stora SÖ-anslagen kanaliseras vidare tilllöntagarorganisationerna: 2 miljoner till utbildning av skolinformatörer ochannat. Vi menar att den här verksamheten i hög grad ligger i organisationernaseget intresse och att det är svårt att förstå att ett särskilt statsbidragbehövs för det. { själva verket är det så att de organisationer det här gällerredan får ett väldigt stort statligt stöd. Vi tycker inte att det här ändamåletär så specifikt att det krävs ett särskilt bidrag. Vi yrkar avslag på det. När det sedan gäller läromedelsfrågor finns under anslagetockså bidrag till och en del andra ändamål påläromedelsområdet. Här är bakgrunden den att socialdemokraterna tidigare hadeen vision om att läromedelsproduktionen skulle förstatligas. Över huvud tagethar deras syn på läromedelsfrågorna varit rätt centralistisk. Vi motsätter ossdetta. Vi avvisar förstatligandet. Vi tror inte att man från centralt håll kanpeka ut de lämpligaste läromedlen. Vi har en mycket mera decentralistisk syn.Vi vill bygga på lärarnas professionalism. Vi tror att lärarna i samråd medsina elever är de som bäst hittar de läromedel som skall användas. Mot den bakgrunden motsatte vi oss detgranskningsförfarande som beslöts . Vi vidhåller denna våruppfattning. Risken är nämligen alltför stor att det här systemet får karaktärav statlig auktorisation när det gäller vissa läromedel. Vi motsatte oss ocksådet system beträffande författarsti-pendier som har byggts upp. Inte ett endastipendium har utdelats, och därför tycker vi att det är naturligt attstå fast vid vår tidigare detaljerade inställning. bara ett par ord om reservation,som jag egentligen inte riktigt förstod. Reservationen handlar omlänsskolnämndernas insatser på handikappområdet. Det här är en utomordentligtviktig sak. Det påpekande som gör är värdefullt. Länsskolnämndernahar alltså en mycket viktig uppgift på handikappområdet. Men det framgår myckettydligt av de instruktioner som gäller. Därför har vi inte gjortbe- Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. dömningenatt det skulle behövas ytterligare ett uttalande på den punkten, hur angelägetsyftet än är. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar 43 (): Jag kommer att enbart uppehålla mig vidcenterns reservation nr 15, som är fogad till det betänkande som vi nudebatterar, alltså UbUll. För att skolan skall vara en skola för alla måste den varaanpassad till de handikappades särskilda behov och förutsättningar. Dehandikappade har rätt till en kvalitativt och kvantitativt god utbildning. De individuella behoven måste sättas i centrum vidplaneringen av denna utbildning. För att utbildningen skall motsvara dehandikappades behov behövs det både nya metoder och bättre utformadeläromedel. Detta krav för vi frain i vår reservation. En viktig förutsättning för en fungerande och braundervisning beträffande elever med handikapp är att det finns lärare som hargoda kunskaper i bl.a. specialpedagogik. Vi ser därför positivt på den nyagrundskollärarlin-jen med en särskild kurs om 10 poäng i specialpedagogik. Meninnehållet under detta avsnitt måste styras så, att alla lärare får likvärdigkunskap och kvalitet i utbildningen. Om det inte sker en sådan styrning avutbildningen, kommer kvaliteten att variera mycket från studieort tillstudieort. Även när det gäller fortbildningen måste man ställa krav. Det måstevara en utbildning med likvärdig kunskap och kvalitet över hela landet. När det gäller läromedel för handikappade föreligger deten absolut läromedelsbrist. Utredaren bakom rapporten -denna rapport utgör en del av underlaget för den proposition som har rubrikenSkolans utveckling och styrning - har "på ett tydligt sätt förklarat hurdet förhåller sig i fråga om denna brist". Detta konstateras också inämnda proposition. Man lägger dock inte fram några förslag om exempelvisförbättringar. Detta är ju en fråga för , SIL.Samtidigt blir det allt svårare för SIL att tillgodose eftersatta behov. Myndighetens verksamhet.sområde har vidgats alltmer utanatt motsvarande medel har anslagits. Vissa verksamheter när det gäller är obligatoriska. Därför måste det bli en minskning avläromedelsproduktionen - detta trots att många elever helt saknar läromedeleller att läromedlen är synnerligen ålderstigna. Jag vill anföra ett enda exempel: Det tysk-svenska lexikonsom finns för synskadade är av årgång 1910! För övrigt är detta med lexika inomgrundskolan ett sorgligt eftersatt område. Därför hoppas vi på på en snarförändring här I stort sett finns det inte någon referenslitteratur typuppslagsverk för exempelvis synskadade. Likaså lyser produktionen av olikatyper av läromedel för synskadade med sin frånvaro. Statistik från SIL visar att t.ex. läromedelsbehovet fördöva elever endast täcks till . Motsvarande siffra för rörelsehindrade är20 % och för trä- Ännu sämre är situationen för elever med flerhandikapp ochför handikappade invandrarelever I läroplanen för finns det tydligaföreskrifter om att individuella åtgärdsprogram skall upprättas för elever medsvårigheter Till sin hjälp har man SÖ:s allmänna råd om hur föreskrifternaskall tillämpas. Likså finns det ett material med kommentarer. Hjälp tillelever med svårigheter, till Lgr 80. I SÖ:s skrift: "En skola föralla" ges det ytterligare vägledning om hur man på bästa sätt kantillgodose de individuella behoven hos handikappade elever Det är avutomordentlig stor betydelse att dessa råd och riktlinjer följs upp av lärareoch övrig personal i skolan. Länsskolnämnderna, som har nämnts här italarstolen, måste - och det gör de också i stor utsträckning och dessutom iviss mån på ett alldeles utmärkt sätt - se till att dessa individuellaåtgärdsprogram upprättas och utformas i enlighet med de regler som finns. Motden bakgrunden har vi beträffande länsskolnämnderna inte något särskiltyrkande. I såväl som gymnasieskolan behövs det ökadestödinsatser med hänsyn till handikappades behov. Det är viktigt attskolöverstyrelsen får spela sin roll som tillsynsmyndighet. Det gäller att setill att kommunerna lever upp till sina skyldigheter härvidlag. För att vi skall få en skola för alla måste också alla,var och en på sitt ansvarsområde, följa denna stolta princip, som alla vill arbetaför Nya metoder för undervisning och bättre utformade läromedel behövs för attskolverksamheten skall kunna motsvara de handikappades behov och rättmätigakrav. Med det anförda yrkar jag bifall till reservation 15. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. 44YLVA (vpk): har vi kunnat läsa itidningarna att det är unga kvinnor inom LO-kollektivet som har de allra sämstaförhållandena när det gäller t.ex. arbetsmiljö, löner och inflytande över sittarbete. Uppgifterna är hämtade ur den som presenterades i onsdags.Det här är ytterligare ett belägg för att har en av världenskönssegregerade arbetsmarknader. Det finns också många belägg för hurkönsskillnaderna cementeras i vårt samhälle. är det kvinnorna somhar en underordnad position. Skolan spelar naturligtvis en viktig roll när det gälleratt bevara ett system med kvinnors underordning i samhället likaväl som när detgäller att åstadkomma förändringar i ett orättvist system. Befästandet avkönsförhållande börjar redan i en människas allra tidigaste ålder. En rad olika undersökningar har visat att pojkarna får meruppmärksamhet och att de upptar en större del av lärarens tid än flickorna. Deförväntningar som lärarna har på eleverna är olika beroende på elevernas kön.Flickor och pojkar behandlas och bemöts olika i undervisningssituationen iklassrummet. Denna skillnad är genomgående till flickornas nackdel. Många undersökningar visar att flickor ser sig själva sommindre betydelsefulla än pojkar, trots att de ofta har högre betyg - ju högreupp i skolan, desto sämre blir flickornas självförtroende. Taletideni klassrummet är fördelad så, att läraren upptar ungefär två tred- Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. Eleverna får dela på en tredjedel. Av elevernas taletid upptar pojkarnatvå tredjedelar och flickorna en tredjedel. Det betyder att flickorna fårungefär en niondel av den talade tiden i en klass där flickorna är lika mångasom pojkarna, och då skall man komma ihåg att en stor del av det som flickornafår säga är olika slag av reproduktion. Det kan t.ex. vara en uppläsning av enarbetsuppgift. Men taletiden är naturligtvis också en klassfråga. Översti fråga om självförtroende och ordmassor flyter pojkar ur mellanskikten ochunderst hukar flickor ur arbetarklassen. Medelklasspojkar talar merän medelklassflickor och arbetarklasspojkar och fyra gånger mer änarbetarklassflickor Taletiden i klassrummet hänger samman med lärarensfördelning av frågor till eleverna och med vilken typ av frågor som ges tillflickor resp. pojkar Det kan vara frågor som kräver ett kort, enkelt svar ellerfrågor som kräver en längre förklaring eller redogörelse. Det är tyvärr så, atten flicka kan ta sig igenom en hel skoldag utan att behöva ta större risker änatt svara "2,7" "it is mine" påeftermiddagen. Det är en normal skoldag för många flickor - men är det en braskoldag för dem? Beteendet hos de elever som har störst svårigheter iskolan är ofta olika beroende på elevens kön. Det är vanligt att pojkarna blirstökiga och bråkiga och därmed kräver stor uppmärksamhet och mycket engagemangfrån lärarens sida. Flickorna däremot flyr ofta från en obehaglig skolupplevelsegenom att vara tysta, drömmande och frånvarande. Flickor med stora problemriskerar därför att i större utsträckning än pojkarna bli bortglömda och uppmärksammadealltför sent. Det finns åtskilliga exempel på hur undervisningen i t.ex.teknik, data och fysik har visat sig vara upplagd på ett sådant sätt att dengynnar pojkarnas kunskapsinhämtande och intresse på bekostnad av flickornas. Det framgår tydligt i olika målformuleringar för skolanatt den skall verka för jämställdhet mellan könen. Trots detta förekommer detpå många håll stor omedvetenhet om kravet på aktiva jämställdhetsinsatser inomutbildningsvärlden. Ännu större är bristen på medvetenhet och kunskap om vägaroch former för ett framgångsrikt förändringsarbete. Det är lätt att välja enform som är tydlig och avgränsad och omfattning, t.ex. riktad informationinför ett linjeval. I samband med att det kommer allt fler oroande rapporterom könsorättvisorna i skolan har förslag om tillfälliga enkönadeundervisningsgrupper förts fram. Argumenten för detta är bl.a. att flickornaskulle få mer av lärarens tid, det skulle bli ett annat undervisningsklimat ochundervisningen skulle kunna läggas upp på ett sätt som dels är anpassat tillflickornas tidigare mognad, dels ger flickorna möjlighet att själva få prövasig fram inom traditionellt manliga områden. Det senare har bl.a. varitanledningen till att särskilda sommarkurser i teknik har anordnats förflickor. Vi i vpk är tveksamma till att införa enkönade'undervisningsgrupper i , bl.a. därför att vi vill värna om denheterogena enhet som klassen utgör. Något måste ändå göras för att bryta deuppenbara orättvisor som finns i den dagliga klassrumssituationen.Lärarutbildningen är naturligtvis viktig, men vi tror också att andra åtgärdermåste övervägas. Vi föreslår därför att en utredning tillsätts för attklarlägga vilken effekt t.ex. könsuppdelade undervisningsgrupper, lärarnaskönsfördelning och lärarutbildningens innehåll har samt för att föreslååtgärder för att göra skolans undervisning mer jämställd mellan flickor ochpojkar. Dessutom bör SÖ ansvara för att de som arbetar i skolan,framför allt lärarna, får information om de skillnader som har påvisats av fleraforskare när det gäller lärares bemötande av elever av olika kön. , som är lärare i svenska, skrev i tidningenKrut : "Om flickor vore svarta och pojkar vita skullesvensk skolpolitik kunna anmälas till FN för kränkning av de mänskligarättigheterna, så uppenbart diskriminerande är den för flickorna. Men innan viser det uppfattar vi diskrimineringen som normal." Jag skall inte gå riktigt så långt, men eftersomutskottsmajoriteten avfärdar vpk:s förslag om en utredning genom att hänvisatill ett av utskottets betänkanden , där frågan om en utredningöver huvud taget inte tas upp till behandling, väntar jag nu med spänning påIngegerd förklaring till avstyrkandet av vårt yrkande. Varför villinte socialdemokraterna bifalla vårt förslag? Och vad vill ni i så fall göra istället. I årets budgetproposition skriver skolministern omkönssegregationen i skolan, som just inte har förbättrats alls, men någrakonkreta åtgärder föreslås inte i det saininanhanget. Och vårt blygsammaförslag avvisas. Vad vill ni då göra, ? Vet ni redan vilkaåtgärder som behövs, eftersom ni säger nej till en utredning? Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 5, 9, 10 och 12 och i övrigt till utskottets hemställan. Dereservationerna gäller bl.a. höjda anslag till särskilda tjänster och läromedelför handikappade elever, som tidigare talare redan har poängterat behovet av. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. 45EVAGOÉS(mp): har sagt att litet är vackert. Jagkommer att uppehålla mig vid tre saker, och det är ,länsskolnämnden och livsrummet, som måste sträcka sig längre ut än till skolansområde. Jag skall jämföra med näringskedjan: När vi går över frånett led till ett annat i näringskedjan, går av både materian ochenergin förlorade. Det är så vi i ser på den byråkratiskauppbyggnaden inom skolvärlden, och därför har vi sagt att vi vill minskaanslagen till SÖ och även lägga fram en plan för hur SÖ skall kunna avvecklas.Det finns nämligen för många byråkratiska nivåer: SÖ, länsskolnämnden,skolstyrelser och även kommunfullmäktige plus en skolstyrelse för skolan - somvi i vill ha - vilka skall bestämma över innehållet i skolan,utvärdera osv. I ett uttalande säger atthan vill föra ner pengarna till dem som direkt behöver dem, dvs. till skolan,till eleverna och till undervisningen. Jag instämmer med honom i det. När det gäller länsskolnämnden hänger allt i luften pågrund av att vi inte har fått klart för oss hur länsförvaltningarna skall seut. Där har ett förslag om länsparlament, under vilket en ny typav länsskolnämnd skulle kunna ingå och verka. Det skulle bli en samordning avresurserna, och på så vis skulle resurserna även där kunna minska. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. har tagit upp jämställdheten - jag förstodi förväg att hon skulle göra det. Det är mycket bra att hon har lagt ned möda påatt ta reda på hur eleverna har det i skolan . Som lärare kan jag intygaatt förebilden är viktigast. Det är läraren som måste göras medveten om hurhan beter sig i undervisningssituationen mot pojkar och flickor har väckt en motion om handikappades behov avläromedel, och vi tänker från stödja den. Jag kan stanna vid frågan om läromedel. om hur viktigt det är med konsumentkunskap i skolan. Jag vill sägaatt läromedel inte alltid är läroböcker Miljökonsulenter som kommer in iskolan gör en enorm insats. Vi vet att ungefär 10 000 lärare undervisarutan böcker, och de vill ha anslag till mer facklitteratur, lexika, resor,arvoden för gästföreläsare, teaterbesök osv. Jag tycker alltså att det är viktigtmed satsningar på andra områden, inte bara på läromedel. Stipendier är också ett mycket viktigt och bra inslag, omman skall kunna få in annat tänkande i skolan, annars blir det de stora hökarnasom tar för sig och förmedlar pengar till gamla, etableradeläroboksförfattare. Jag skallsluta med att jämföra med näringspyramiden igen. Den rika delen klättrar uppåt i näringspyramiden, i taktmed den ekonomiska tillväxten i de rika länderna och i takt med utvecklingenav proteinimperialismen. Vi bör lägga märke till att många farliga ämnen somkommer in i ekosystemet har en tendens att samlas i de övre lagren avnäringspyramiden, och då i mångdubbla koncentrationer Med anledning av det här vill jag yrka bifalltill alla reservationer där är med och även till reservation 15. RagnhildPohanka kommer att ta upp reservation 16. 46INGEGERD (): Eftersom vi nu behandlar utbildningsutskottetsförsta ärende i kammaren , vill jag ta tillfället i akt att säga följande. har av FN proklamerats som det internationellaläskunnighetsåret. Att bekämpa analfabetismen och att främja läskunnigheten ivärlden är en av huvuduppgifterna i svensk biståndspolifik. Om intemålmedvetna insatser görs i olika länder är det risk för växande globala kunskapsklyftor,med en miljard analfabeter, de flesta kvinnor kommer det därför attpågå ett intensivt arbete runt om i världen för att främja läsinlärningen. Med anledning av detta vill jag inleda mitt anförande medatt citera några rader av : "Att många kan läsa är en förutsättning för att ettsamhälle ska kunna utvecklas. Att allakan läsa är en förutsättning för att det utvecklade samhället ska bli enverklig demokrati. Så blirbehovet av att utveckla och stärka människors förmåga att läsa något somförenar alla länder och alla utbildningssystem." Under det år som har gått harskolan allt som oftast varit i tidningarnas centrum. Tyvärr har storstaden fåttgestalta dagens skola. Bristen på lärare. nedslitnalokaler och gamla läromedel är en bild som ej hör ihop med skolorna pålandsorten. Det är inte alltid så lätt att skapa en skola för alla närförutsättningarna är så olika. Ett led i att skapa en likvärdig skola för alla elever varkommunalise-ringen. Men då kom oron i lärarkåren. Hur skall nu detta bli? Givetviskräver en likvärdig skola klara styrmedel: behörighetskrav, en tydlig nationell läroplan, enlikvärdig lärarutbildning, en kunskapsrik fortbildning, en professionellutvärdering och ett specialdestinerat statsbidrag. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. Som andra har nämnt tidigare från talarstolen pågår i dagett arbete på i en grupp som kallas skolprojektet. uppgift är att utforma förslag om hurstaten i ett målstyrt system skall styra skolan, så att en likvärdigskolstandard upprätthålls i hela landet. Det handlar inte om att lämna ifrånsig ansvaret till kommunerna. Tvärtom, i vissa avseenden kommer statens ansvaratt öka. Men vi måste fastställa vem som skall göra vad. Projektet är organiserat i grupper, som tar upp nämndastyrinstrument. Grupper utreder också vilka konsekvenser en förändrad styrningfår för skolans regelsystem och för SÖ:s och länsskolnämndernas framtid. Dethandlar alltså inte, , om att ta över SÖ, utan om att även låtaen del av översynen omfatta SÖ. skall den sista rapporten ha lämnatdepartementet, men tanken är att riksdag och regering skall få fortlöpandeinformation och att beslut skall fattas efter hand. kommeralltså att få svar på frågan om statsbidragssystemet. Det känns onekligen spännande att fåsvar på den tvistefråga som dominerat svensk skolpolitik så länge, nämligenansvarsfördelningen mellan stat och kommun. har talat väl om de handikappade. Jagtänker också behandla detta i mitt anförande, eftersom flera av dereservationer som fogats till betänkandet handlar om handikappades möjlighetertill utbildning och läromedel för dessa grupper Att vara handikappad innebär att inte lika lätt eller likasnabbt leva sitt vardagsliv som den som är helt fri från handikapp. En dellever ett mycket mödosamt liv. Jämfört med omvärlden har dock handikappade detbättre i än i andra länder. Det finns ett socialt skyddsnät. Men mycketkan bli bättre. SIL - - skall särskiltfrämja utveckling och produktion av läromedel till handikappade.Läromedelsföriagen anser nämligen att produktionen av dylika läromedel ej ärlönsam på grund av dess litenhet. Det ankommer inte på oss att förstatliga SIL,utan det gäller för oss att ta ansvar för en minoritetsgrupp, så att de ocksåkan få sina behov av läromedel tillgodosedda. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet m.m. Det pågår ett ständigt arbete inom SIL, och ungefär engång tas det fram ett nytt läromedel för handikappade. Det senastesom togs fram, , var en första läsebok för döva. Varje handikappgrupp behöver läromedel i varje ämneanpassat till sin grupp. Det betyder att gravt rörelsehindrade, som kankommunicera med omvärlden enbart genom ett datorbaserat system, behöver ha allasina läromedel på data. Alla döva elever skall ha sina läromedel på video, somju är det enda medium som kan förmedla teckenspråk. Precis som sade är fördelningen avläromedel mellan de olika handikappgrupperna mycket ojämn.