prot · GD09135 · 1989-12-31 00:00:00 — Men i min motion har jag också framhållit att man borde fåundersöka alternativ finansiering av utbyggnad. Här har enligtvad jag erfarit redan utsetts en utredningsman som skall utarbeta förslag tillhur en sådan alternativ finansiering skall se ut och hur den skall kunnaförverkligas. Eftersom jag nu enligt min uppfattning fått gehör för mina bådaaw-satser skulle min andra fråga till kanske bli: Varföravstyrks min motion när önskemålen i båda ö//-satserna på det här sättet blivittillgodosedda? Jag är övertygad om att måstebyggas ut inom en snar framtid.Det är en miljövänlig satsning som hör1990-talet till. Jag är dessutom säker på att en sådan satsning påinfrastrukturen i sydvästra måste till för att vi skall kunnaeliminera den del av biltrafiken i området som är onödig. Jag vill gärna ha svar på mina två frågor avRune . 81RUNE () replik: Jag tycker att har litet lågtställda ambitioner när han förklarar sig vara nöjd. Jag vet inte om Bo Nilssonhar hört debatten här . Jag redovisade då att man från banverketssida var besviken över de 11 miljarderna - man ville ha 20 miljarder Då skulledet finnas en chans att ha klar . För min del tycker jagatt man skall ha den klar mycket tidigare. Jag tycker därför att det är vikfigtatt vi kommer fram till att det möjligt bör satsas 40 miljarder Dessutom vill jag från sida säga att vi taravstånd från den koppling som gjorde mellan och enÖresundsbro. För vår del kan vi aldrig godkänna att man säger att underförutsättning att det byggs en skall man också satsa påvästkustbanan. skall vise till att vi får en satsning på oberoende av en . 82 () replik; Tyvärr medger inte debattregleratt jag bemöter . Jag skall i stället ge svar på de tvåfrågor som han ställde. Det är helt riktigt att prioriterar utbyggnadenav som en av de viktigaste investeringarna, kanske t.o.m. den vikfigaste. Ut skottet skriver i betänkandet: "Om skall kunna bli enlivskraf tig transportlänk-- bör den därför ges en väsentligt högre standard." och prioriterar alltså en satsning på som denkanske viktigaste investering vi har att göra nu en bit in . När det sedan gäller den nya sträckning som togupp vill jag säga att den innebär en transporttekniskt intressant lösning.Frågan är dock litet tidigt väckt, om vill ha ett svar, men denlösningen är klart intressant. AnL 83 BONILSSON (s) replik: Låt mig bara kort till säga attjag inte med ett enda ord har nämnt en bro över - jag har talat om denfasta förbindelsen över . Därför kanske t.o.m. skulle kunnaställa upp pä mitt krav. AnL 84 (); Vägtrafikens samhällsbelastning är stor Vikänner väl till de stora skador på vår miljö som den omfattande bilismenmedför Vi känner också väl till de enorma personskador som vägtrafiken orsakar;drygt 800 döda, mer än 5 000 svårt skadade och mångdubbelt fler med andra skadorDet medför en stor belastning på den offentliga sektorn, förutom det enormalidande som allt detta förorsakar har en tung vägtrafikbelastning. Tungtrafik går genom ett för vår livsmedelsförsörjning vikfigt län. Utsläppen frånvägarna bidrar till att försämra odlingsbetingelserna. Det är därför vikfigtatt i detta län satsa på spårburna, miljörimliga transporter och att få bort såmånga person- och godstransporter som möjligt från vägarna. de gröna har i omgångar motionerat om ochföreslagit att det skall byggas en järnväg mellan och för en sådan investering ryms i de anslag för utbyggnad av järnvägen sommiljöpartiet de gröna har krävt. de gröna har i motion också pläderat för ensnabb förbindelse från till genom att utnyttjaKinnekullebanan. Det intressanta är att de aktuella kommunerna har visat ettstort intresse för denna tanke. Man arbetar nu för sexstadsbanan, som skall gåsträckan . Vid ett besök hos kommunledningen i Lidköpingbehandlades denna fråga. Det visar sig att alla de aktuella kommunerna haruttalat ett Prot.1989/90:135 starkt intressefördenna järnväg, som skulle öppna snabbaförbindelser från trestadsområdet till . Jag vill än en gång betona att denna satsning ärutomordentligt viktig för '-'' , om det skall kunnabibehålla sin roll som en viktig livsme- Jag ser det som en framgång efter ett träget arbete av ossnär nu kommu- (irnv gf g nerna i denna del av landet villlansera våra tankar och arbeta för att de skall Sett ur ett kort tidsperspektiv förstår vi nu hur galetdet var att lägga ned persontrafiken mellan och . 250 000årsresortogs bort från spårburen trafik och överfördes till osandedieseltrafik. Vi gläds naturligtvis över att man i nu ärintresserad av att aktivt arbeta för en miljörimlig transportform och satsa påsexstadsbanan. Med detta yrkar jag bifall till de reservationer som ocksåRoy har yrkat bifall till. AnL 85 BOFINNKVIST(s): Jag är givetvis mycket tacksam för detintresse som har visats för NKlJ-banan under den debatt som har föregått mittanförande. Det är bara litet synd att detta intresse dyker upp itolv. Det är faktiskt vad det handlar om. Tyvärr har den private ägaren redanbeslutat att lägga ned banan. Han håller på att handla upp lastbilstransporterFörmodligen finns det dock fortfarande tid att rätta till saken. Banan är som jag sade, privatägd och elektrifierad. 150000-200 000 ton gods fraktas på den. Banan som är smalspårig har ingenpersontrafik. Denna bana är mycket viktig ur såväl regionalpolitisk somindustripolitisk synpunkt samt givetvis även ur miljö- ochtrafiksäkerhetssynpunkt. Om denna godstrafik lades över pä landsväg skulleföljden bli att mellan 50 och 70 extra långtradare trafikerade landsvägen varjedygn. Vägarna i fråga är i dåligt skick. Befolkningsmässigt tillhör detta område ,ett område som är bland de värst drabbade i fråga om befolkningsminskning settöver en . Antalet boende i är av det antal somfanns 1970. Motsvarande siffra för är . Knappast någonannan kommun i landet kan i det avseendet uppvisa så dåliga siffror. finns en mycket stark exportindustri,stålindustrin, som går med hygglig vinst. Exportvärdet uppgår till ca 2,5miljarder kronor netto. Det kan sägas motsvara en ganska stor personbilsfabrikräknat på nettosiffror för export. Området är således viktigt ursamhällsekonomisk synpunkt och ur synpunkten att vi skall ha en brautrikeshandel. som gått sedan vi väckte den motion som jagnu talar om har det inträffat att , som äger dessa bruk, har träffat avtal med Böhler, ett stort österrikiskt företag inom stålindustrin, om ett framtida sam arbete. Det kommer med all säkerhet att öka fjärrtransporterna mellan Ös terrike och i . En del av dessa transporter kommer nog att ske med bil, men förmodligen inte hela vägen. 100 Av debatten har framgått att det ivarje fall blir ett vänligt uttalande frän kammaren i denna fråga,och det är bra. Jag hade önskat att hela utskottet hade gjort ett vänligtuttalande. Det skulle ha gjort mig än mer tillfredsställd. Visom bor och arbetar i det aktuella området är vana vid att ta emot ganska hårdasmällar Det är inget tärande område, utan det är värdefullt ur ekonomisksynpunkt. Det finns anledning att ta hänsyn till det och tänka på att vi skallha en livskraftig stålindustri. I detta fall är det fråga om tvä bruk, som detantagligen är nödvändigt att ha järnvägsförbindelse med. Jagkan dock inte stå här och säga att det absolut blir nödvändigt. måste vi nämligen vara inställda på att klara oss ändå. Jag hoppasatt det trots allt skall gå att lösa problemen. Vad jag har anfört är orsakentill att jag och andra av socialdemokraterna på Värmlandsbänken förmodligenkommer att rösta på reservationerna 65 och 64. Låtmig avslutningsvis säga att vi utöver den här järnvägen för godstransportergivetvis också skall ha bra vägförbindelser och flygförbindelser Vi har ocksåfått goda flygförbindelser i området. Detfår inte vara så att detta område allfid kommer sist när det gäller att satsapengar på saker och ting. Det gäller bl.a. järnvägar, vägar och även sjukvård -om man nu skall tro allt som sägs. Det bor ca 20 000 personer i området, ochdetta område måste, som jag har framhållit, anses som viktigt ursamhällsekonomisk synpunkt. Samhället bör därför också ställa upp för oss. Idenna fråga är det ytterst viktigt att man gör det. 1989/90:135 7 juni1990 AnL86 () replik: I likhet med Bo Finnkvist beklagar jag att vi i utskottet inte bleveniga om en annan linje. Om reservation 64 vinner kammarens gillande, måste deträknas när har att ta ställning i frågan. Anf.87 () replik: Jag kan instämma i det harsagt. Vpk har väckt en motion, som vi har försvarat i utskottet. Tyvärr har detinte räckt till för att bilda majoritet kring den. Men i en andra omgång finnsdet alltså möjlighet att åtminstone åstadkomma något i kammaren. Det mestatyder på att så blir fallet. Det hade varit bra att också få hörarepresentanten från styrelse uttala sin mening i den här frågan. 88 MARIANNESAMUELSSON (mp); Jag skall börja med att citera vad utskottet skriver om samhällsekonomiskinvesteringsplanering. Så här står det: "1en rad motioner förekommer krav på upprustning och utbyggnad av skilda bandelarInnan dessa yrkanden behandlas vill utskottet erinra om de principer för ensamhällsekonomisk investeringsplanering som lade fast i samband meddet trafikpolitiska beslutet . Enligtdetta beslut skall investeringar i järnvägens infrastruktur genomföras efterdet att en allsidig samhällsekonomisk prövning gjorts av varje objekt. Äveninvesteringsplaneringen för länsjärnvägar skall ske på samhällsekonomiskagrunder. Enhuvuduppgift för är att ta fram en investeringsplan för hela bannätetdär olika projekt värderas och prioriteras. 1989/90:135 7 juni1990 denna plan är det möjligtför SJ och andra intressenter, t.ex. trafikhuvudmännen, att med egna medelbekosta tidigareläggning av angelägna investeringsobjekt." Samhällsekonomiskaberäkningar, står det. Ja, men det står ingenting om nedläggningar. Det stårheller ingenting om att man inte i de samhällsekonomiska beräkningarna skallta med miljöaspekter Riksdagenbör inte ta något inifiativ, säger utskottet. Är det för att riksdageninte vill ta ansvar, eller är det för att tycker att det fungerar brai dag? Det skulle väl knappast ligga så många motioner om lokala och regionalasatsningar, om riksdagsledamöterna tyckte att det fungerade bra och attsatsningarna vore tillräckliga. Jagtänker ta upp litet grand om situationen på och i västra man skall göra en allsidig samhällsekonomisk prövning, måste man också tamed miljöaspekterna, naturligtvis. tillhör de mestförsurade delarna av landet, och järnvägen är fortfarande den enda miljövänligatransport vi har Hur hanterar SJ och då detta? i debatt medkommunikationsministern har vi haft uppe just den frågan, och det har dåframför allt gällt nedrustningen på Uddevalla-Borås-banan. Jagvet inte var någonstans det står i intentionerna att man skall nedrusta. Somdet är , minskar man trafiken. Trots uttalanden och önskemål omatt skall kunna bli ett järnvägscentrum, minskar man hela tidenstoppen i . Och mellan och tror jag inte att det ensgår att åka tåg längre, utan man får ta sig fram med buss. Istället för att avslå motionerna med att hänvisa till utredning som pågår,borde åtminstone uttala att så länge man inte har prövat och bestämtsig för utbyggnader, får man i alla fall inte satsa på några nedläggningar Tydligendriver SJ sin politik endast utifrån vinstsyftet, i penningekonomiska termerräknat. Detta har man t.ex. förklarat i en artikel som jag hittat i tidningenLand, där man säger att man inte har någon sjuklig önskan att lägga ner Ändåstängdes stationer i landet. Dettastämmer inte heller med de satsningar och uttalanden som har gjorts frånregering och riksdag om en levande landsbygd. Här borde man ju verkligen setill att inte neddragningar och nedläggningar fick ske, sä länge man inteutrett och gjort klart om ytterligare satsningar AnL 89 (); Jag vill ta det här tillfället för att uttrycka min tillfredsställelseöver den positiva inställning som trafikutskottet, och också SJnumera har till , alltså snabba förbindelser mellan , Västeråsm.fl. städer i och . Jag väckte min första motion omMälarbanan 1971, men fanns det en inte så liten skepsis till attsatsa på snabbtåg i . Under80-talet har engagemanget och medvetenheten ökat om betydelsen av att bygga uppen snabbtågstrafik mellan de större tätorterna i och Stockholm.Mälarbanan har hög prioritet i investeringsplaner, och startåretför investeringar på vissa bandelar, som att bygga dub- helspår Västerås-Kolbäckoch delar av sträckan , anges nu redan till 1991. Förutsättningarnaatt påbörja ytterligare investeringar i bör öka, anser jag, med detstörre belopp till nyinvesteringar i stomjärnvägar som kommeratt besluta om. Vianser att det är av stor betydelse att den standardnivå som utarbetats avMälarbanekommittén och som syftar till hastigheter redan frånbörjan blir utgångspunkten för Mälarbaneinvesteringarna. Därmed skapasförutsättningar att göra till en ekonomiskt slagkraftig zon ochavlasta den överhettade genom ökade pendlingsmöjligheteroch större valfrihet vid företagsetableringar och boende. Kompletteradmed Bergslagspendeln, där ju investeringarna redan har påbörjats, kommerMälarbanan också att stärka infrastrukturen för Bergslagen , vilket är mycketviktigt med tanke på de stora strukturförändringar som denna viktigaindustriregion genomgått och genomgår Enligt beräkningar kommer en färdigMälarbana att bidra till ett 70-procentigt ökat resande med Bergslagspendeln. Medtanke på att och har en gemensam högskola vill jag lyftafram byggandet av en ny järnvägssträcka mellan och som endel av som bör påbörjas. Den skulle innebära att restidenmellan dessa båda medelstora städer blev endast , vilket skullestärka högskolan och betyda mycket för den industriella förnyelsen i det inreav . Och näst är dessutom den spårinvesteringen den mestlönsamma. Detär min förhoppning att dagens riksdagsbeslut skall bidra till ett snabbtförverkligande av hela , vilket även är något som önskarDet skulle också bidra till en bättre miljö, inte minst i ,genom den avlastning av landsvägstrafiken som det skulle leda till för såvälgods- som persontransporter Jag har ingetsärskilt yrkande. 1989/90:135 7 juni1990 AnL 90 (); Det var en som kom in med andan i halsen på järnvägsstationen i Arvikaoch frågade stinsen: När går tåget till ? Det går när som helst,svarade stinsen. Det var bra det, sade han som skulle med tåget, dä hade jaginte behövt ha så bråttom. Denhär tålmodigheten kanske är betecknande för det värmländska kynnet. Efter attha hört på dagens debatt och de många vackra ord som har fällts här om vilkenpositiv betydelse järnvägen har för miljön och hur viktig den är förinfrastrukturen, måste jag säga att vi är luttrade med tanke på de satsningar,framför allt på järnvägen, som gjorts i . Rälsen är borttagen och banvallen delvis riven.Inlandsbanan, med start i , som var ett väldigt lyckatturistprojekt, avhände sig staten allt ansvar för Fryksdalsbanan slogs mångaför att fä in i stomnätet, och den överfördes också dit . Menefter ett tag överfördes denna till länsjärnvägen. Jag skulle kunna ge fler sådanaexempel. handlar det bl.a.om NKlJ-banan. Det är märkligt att utskottet. 1989/90:135 7 juni1990 både när det gällerNKlJ-banan och när det gäller järnvägstrafiken mellan och ,väljer att inte göra något direkt uttalande om denna trafik. När det gällertrafiken mellan och vill vi från sida ha ettuttalande om att den också fortsättningsvis skall gå via , enbansträcka som saknar fjärrblockering, där det är halvruttna slipers ochdär man får dra ner hastigheten . Kommunikationsministern har också här i kammaren sagt att han tycker atttrafiken skall dras över Kil-Arvika-Charlotten-berg. Jagtycker att trafikutskottet på sätt och vis, genom att inte ta upp detta somsitt eget yttrande, dels "desavouerar" kommunikationsministern, delsväljer att inte sätta tryck bakom detta uttalande. Det oroar naturligtvis oss iVästvärmland. Närdet gäller NKlJ-banan är det, som Bo Finnkvist här påpekat, i hög grad fråga omvilka garantier som skall ges för en utveckling av framför allt orternaMunkfors och . Som Bo Finnkvist framhållit innebär t.ex. nettovärdet avexporten från järnverk 2500 milj. kr Då är det ju märkligt att inte densvenska för del skulle kunna gå in med en investering på 5 %av detta värde för att garantera en hygglig infrastruktur för framför alltorterna . Närman ser att det finns risk för ökande arbetslöshet i dessa orter, är detmärkligt att man inte kan lyfta in detta i beräkningarna, uttala sig om den härsatsningen och säga att man då också drar slutsatsen att detta har en positivinverkan för möjligheten att skapa nya jobb i dessa orter harin-frastrukturella problem liknande problemen i inland. Det ärmärkligt att den svenska ännu inte har insett detta. Jagvet inte om vi måste bli ännu tydligare från och driva våra krav ännuhårdare. Det är beklagligt att man, trots att så många riksdagsledamöterbesökte , inte har insett de problem somtrots allt finns där Jagvill med dessa ord, herr talman, yrka bifall till reservation 65, som innebäratt vi tar ett fullödigt ansvar för fortsatt trafik på NKlJ-banan och inteersätter denna med 50-60 långtradare . AnL 91 (): Samtliga ledamöter från - från samtliga partier -har i enmotion framhållit upprustningen av och dess förlängning till Norge.Argumenten för är väl kända här i kammaren, och jag skall inteupprepa dem i deras helhet. Men jag vill understryka vad sade härför , nämligen att vi ser en kombination mellan ochden nuvarande förbindelsen med över Kornsjö som den bästa lösningen. Vimenar inte att dessa banor står mot varandra. FörBohuslän är en utbyggnad av nödvändig, såväl med hänsyn tillutvecklingen i som ur miljösynpunkt. Jag vill erinra om att över 500långtradare passerar över gränsen mellan och . Vad det betyder urmiljösynpunkt kan ju var och en förstå. Vi är välmedvetna om att frågan nu är utredd, som det står i betänkandet,men att den inte är avgjord utan föremål för remissbehandling. Därför villutskottsmajoriteten avvakta. Vi vill emellertid för vår del markera hur viktigvi anser frågan vara, och vi kommer därför vid voteringen att rösta för denreservation som tar upp och tillstyrker vår motion, nämligen reservation 63.Liksom yrkar jag alltså bifall till reservation 63. I detta anförande instämde SverrePalm (s), (), (), () ochLisbet Calner (s). AnL 92INGRID (): Jag vill anknyta till , där han redovisade det långvariga arbete - påsocialdemokratiskt initiativ - som föregått det som vi nu kallar ,det projekt som så många knyter så stora förväntningar till. RolandSundgren har också redogjort för projektets stora betydelse, och jag villgärna understryka det, särskilt vad gäller dem som bor i och Håbokommuner För gäller att något tågstopp över huvudtaget inte förekommer Trots en väl utbyggd lokaltrafik med buss är mångamänniskor hänvisade till att klara de dagliga arbetsresorna med bil. Det ärett stort och växande antal människor som sitter i bilköer till ochfrån . Det är slitsamt, det tar , det är fariigt och detsliter på miljön. För dem som kombinerar buss och pendeltåg blir restidenonödigt läng i förhållande fill den sträcka det gäller Mot den bakgrunden ärdet svårt att acceptera att det enligt uppgifter, hämtade från banverketstioårsplanering, skall dröja ända innan dubbelspåretKungsängen-Bålsta påbörjas. Och dubbelspåret skall påbörjasalldeles i slutet på 90-ta-let. I trafikutskottets betänkande redovisas att regeringen den19 utsett en förhandlingsman för att åstadkomma en lösning avfrågan om utbyggnaden av järnvägstrafiken runt . Förhandlingsmannenskall också studera etapplösningar och olika finansieringsalternafiv. Det äralldeles klart att finansieringsfrågorna har en direkt avgörande betydelse förhur snabbt kan förverkligas. Jag vill nu framhålla vikten av att allt görsför att finna ett utökat ekonomiskt utrymme för just delar mellanEnköping och . Den snart färdiga nya motorvägen behöverkonkurrens från järnvägen. Ett ytterligare argument är det beslut om biltullar iStockholm som diskuteras. Byggs inte kollektivtrafiken ut så att denbetjänar även boende, tilllika bilberoende, utanför , kommersäkert biltullsavgifter att kunna kasseras in, men bilarna fortsätter att köraoch miljön förblir lika dålig - och förståelse för biltullar vinns inte.Biltullsavgifter till spår inom , kan det bli enmöjlighet? Det är naturligtvis glädjande att nu finns medi planering, men det finns starka motiv för ytterligareansträngningar för att kunna tidigarelägga genomförandet jämfört med banverketsplaner Varje ytterligare år som såväl buss- som pendeltågsresenärer och bilpendlare 1989/90:135 7 juni1990 måste vänta pä detidsvinster och den ökade reskomfort som kommer att ge, upplevs somett mycket långt år Det finns en stor otålighet men en storförväntan. Utskottet vill avvakta förhandlingsmannens arbete, och det är ju ettnormalt tillvägagångssätt. Jag hoppas att stora ansträngningar nu görs för attsnabba på byggandet av delar mellan och . Dettahar som alla förstår betydelse för i dess helhet och inte bara förEnköping och . I detta sammanhang borde den nya infrastrukturfonden kunnaöppna möjligheter. Jag vill avsluta med att klargöra att det är ökade resurser och inteomprioriteringar inom som jag förordar 93 (); Det har under dagens debatt talats väldigt mycket om infrastrukturen,och om det är något som vi har behandlat och arbetat med inomBergslagsdelegationen, är det infrastrukturfrägor En av de frågor rörandeinfrastrukturen som allra först kom upp var just Bergslagspendeln. RolandSundgren och även har mycket vältaligt beskrivit varför manmåste satsa på och varför det är nödvändigt att koppla ihopBergslagspendeln och i syfte att få en förbättrad resmöjlighet frånVästerbergslagen. Dettaär mycket viktiga frågor, och det är självfallet så att man, om man harpåbörjat en upprustning av en bandel, naturligtvis räknar med att de ökadekostnaderna i dessa områden skall kunna kompenseras på ett eller annat sätt säatt inte arbetet behöver avstanna. Den anslagsram som har diskuteratsgör ju att hela objektet inte kan fullföljas inom överskådlig tid, och detta ärtill stort förfång för den fortsatta utvecklingen av Västerbergslagen. Jagunderstryker det som sade, nämligen att vi naturligtvis måstese till helhetsbilden. motion som vi socialdemokratiska ledamöter på länsbänken för Kopparbergslän har väckt har vi framhållit detta. Men vi har också i ytterligare enmotion framhållit att Bergslagskommunerna för att vara konkurrenskraftigagentemot omvärlden är beroende av goda kommunikationer Här har vi tagit uppandra tvärförbindelser men också snabba förbindelser till ochArlanda. Hurgärna vi än vill tala om ändrad infrastruktur ute i landet, måste vi ändå varaså klarsynta att vi ser att detta också innebär att det är nödvändigt att habra förbindelser med de utvecklingscentra som finns. Sådana förbindelser göratt överlevnaden i dessa områden blir bättre. motion, T210, där vi har tagit upp dessa frågor har vi också tagit uppfrågan om . Vi är väl medvetna om att den skrivning utskottet gjordei denna fråga är helt korrekt. Vi har i mofionen framför allt tagit upp fråganom snabba förbindelser mellan och men också järnvägssträckningenFrövi-Avesta-Krylbo-Storvik. I denna fråga kan man säga att det har gåttframåt, eftersom utskottet har sagt att det blir aktuellt med vissa insatserför att förstärka banan. Vi ser detta som värdefullt. Vadvi framför allt ser som värdefullt är den skrivning utskottet har inte bara omden kraftiga ökningen av anslagen som redogjorde för, utanäven om behandlingen av de fem miljarderna, som kommer att ske under hösten.Det blir ett återkommande ärende där man kommer att ha en planeringsomgång som,får vi hoppas, leder fram till goda beslut som också kommer att gagna deärenden jag har tagit upp och berört i mitt inlägg, nämligen en fortsattupprustning av Bergslagspendeln, en fortsatt satsning på goda tvärförbindelseroch kanske framför allt snabbtågen. Jag har inget yrkande i denna fråga, men jag ställer migbakom mycket av just det som utskottet har tagit fram i sina satsningar påjärnvägstrafiken. I dettaanförande instämde (). AnL 94 ():