prot · GD0991 · 1989-12-31 00:00:00 — När det gäller den vilja som kommer till uttrycki handelsdeklarationen om att medverka lill att integrera i deteuropeiska ekonomiska samarbetet kommer vi, inte minst ,all se hur oerhört central den europeiska gemenskapen är för detta arbete. blickar mol den europeiska gemenskapen ochknappast mot - som en del hävdat - den svenska modellen. För östeuropéerna ärdet viktigt att uppnå handelsrelalioner och ekonomiska relationer med deneuropeiska gemenskapen. Vi kommer alt finna att situalionen blir den att vårtstöd och bidrag till all involvera dessa länder i en bredare europeisk handelsgemenskapgår via den europeiska gemenskapen. Den europeiska gemenskapen kommer altspela en huvudroll för utvecklingen av det europeiska handelssamarbetet liksomför samarbetet kring forskning, miljö och ekonomi i övrigt. Vi ser framför oss många olika mer eller mindre sannolikautvecklingslinjer. Det nuvarande EG kan myckel snabbt kanske utvecklas mol enfederation där man går in för att prioritera en fördjupning av samarbetet,eller -vilket allt tyder alltmer på - mol elt breddat samarbete gentemotandra länder Detta ställer krav på vår egen analys och framför alll på våramålsättningar och vad vi vill göra för all kunna påverka denna framtidaeuropeiska, mycket vidare gemenskap. Den intressanta frågan borde vara i vilken mån Sverigevill vara med om att påverka denna utveckling, som kommer att ha EG som bas,och vilken syn vi har på hur del ekonomiska samarbetet med stater iframtiden bör se ut utifrån detta gemensamma europeiska perspektiv. Denna synborde utgöra grunden för vår handelspolitik och för vårt vidare europeiskasamarbete. Jag skulle vilja höra statsrådets syn på vadSverige skall göra för att påverka och vilka möjligheter vi kommer alt ha iförlängningen av de förhandlingar som förs inom ramen för EFTA- ochEG-förhandlingarna. Vad avser regeringen all göra för att skall kunnabidra till ett ökat ekonomiskt samarbete som kommer att ha just EG som bas? kommer i många viktiga delar - iden del som jag just har berört men även i andra centrala delar - sanningensminut när det gäller EFTA-EG-förhandlingarna. lyär handelsministern hävdar all ett rejält medinflytandeför och övriga EFTA-länder är en förutsättning förförhandlingslösningar, konstaterar hon atl det med nuvarandeförhandlingsambilioner inte är tal om någol medbestämmande för del.Medinflytande är någonting som ligger långt ifrån medbestämmande. Del ärnågonting suddigt som ges organisatoriska strukturer men vars innehåll vialdrig kommer atl ha samma kontroll över som över del reglerademedbestämmandet. I detta avseende tror jag atl vi kommer alt få se en paradox.Ju mer framgångsrika vi är med atl genom förhandlingar uppnå en så slor del sommöjligt av de fyra friheterna, desto mer begränsat kommer vårt medinflytandeatt bli, eftersom den europeiska gemenskapen knappast kommer alt kunna överlåtabesluten på några av de viktigaste områdena till en bredare sammanslutning änden egna gemenskapen. Detsamma gäller om man vänder på saken: Ju större inflytandevi kan få över de områden som inkluderas i en förhandlingslösning, deslo mindredel av de fyra friheterna kommer denna förhandlingslösning att täcka. kommer vi atl få se hur eltsvenskt fulll deltagande i de fyra friheterna kräver att en EFTA-EG-lösningbara blir ett steg på vägen mol elt medlemskap i den gemenskap som blir deteuropeiska samarbetets kärna, nämligen EG. Det blir nödvändigt för vårt egetfulla deltagande i EG;s inre marknad, men också för att skall kunnaspela en roll i det vidare europeiska samarbetet och för att vi skall kunnavara med och påverka. Det är genom ell sådant samarbete som vi kan bidra lillalt får ett stöd i form av öppna marknader och en avregleradhandel. Självfallel skall vi fortsätta och fullfölja EFTA-spåret.I detta sammanhang vill jag ge en komplimang till statsrådet för den mycketgoda och fullvärdiga information som hon regelbundet lämnar EFTA-delegationen.Vi uppskattar och sätter värde på denna information, eflersom den utgör ettviktigt underlag för den debatt som förs, inte minst här . Jag villemellertid varna för atl skapa illusioner om all denna väg kan få uttillräckligt ur dessa förhandlingar Sådana illusioner kommer bara att skapa enosäkerhet för svenska företag huruvida de verkligen kan få full del avfriheterna. Illusioner om ett fullständigt deltagande parade med den mängd avbegränsningar och slängda dörrar - som ofta kännetecknat regeringensföreträdare när detalat om EG-frågor - bäddar för atl svenska företag ser osäkerheten som engrund för att flytta invesleringar utomlands. Jag menar alt vi , i det tidiga90-talet, i den handelspolitiska debatten och i debatten om det bredareeuropeiska perspektivet måste öppna för att tillsammans med andraaktuella länder i ett andra sleg under 90-lalel bör della i förhandlingar ommedlemskap i . Då kommer vi atl kunna delta fullt ut i det europeiskasamarbetet. Men för alt anlägga ett ännu någol vidare perspektiv; det är ocksåpå detta vis som aktivt kan bidra till atl, vid sidan omGATT-förhandlingarna, se lill att den europeiska gemenskapen utvecklas till eni sann och god bemärkelse frihandelsgemenskap. Står vi utanför kommer vi inte atl ha dessa möjligheter,utan då slår vi inför risken alt hamna mellan olika block. År vi med, får viförutsättningar att påverka en framtid och en verklighet som är vår egen. 1989/90:9122 mars 1990 3HÄDAR (): "Herre, skänk mig tålamodets konst, menlåt det gå undan!" Denna text, fastän på engelska, fann jag på en lilentallrik av plast i i för nu . Och äntligenverkar det som om ocksä sista hälften av bönen börjat nå fram. fri, och därmed växer också hoppet om frihet från apartheid. I ärdetta redan förverkligat. Självfallet gläds vi alla ål den våg som runt om ivärlden, också i södra , spolar borl diktatorer och förtryckarregimer Vi kan börja hoppas alt tiden snart är inne, då vi kanavskaffa de lagar vi infört i den uttalade avsikten att strypa handel ochekonomiskt utbyte med en del av världen. Ekonomiska sanktioner är ju, särskiltför liberaler, motsatsen lill alll vad vi önskar i relationerna mellan länderoch folk. Men apartheid är unikt. Det motiverar unika motåtgärderSanktionerna får vi ha kvar så länge apartheid finns kvar. Utvecklingen bortfrån det onda kan emellertid inte längre stoppas, Lål det gå undan! Vad roligt del blir den dag när vi kan bytahandelshämmande mol handelsfrämjande också i våra relationer med , Frihetsvågen har också med krafl sköljt inöver , Kommunistiska furslendömen har fallit, och fejkade val harblivit verkliga val. Plötsligt känner vi hur nära dessa länder är oss och vadde betyder och -än mer- kan komma alt betyda för oss. Förändringen avspeglar sig i regeringenshandelsdeklaration. upptog åtta rader, , avutrymmet, ägnas cirka en sjättedel av deklarationen åt Sverigesrelationer med den delen av världen, I hela söker man nu skaka av sig densocialismens tvångströja som alltför länge bundit folken till fattigdom ochlett till en förödande förstörelse av miljön. Uppbrottet från socialistisk planhushållning ochövergången lill marknadsekonomi är en komplicerad process. Den kräversjälvfallel lid. Men det innebär verkligen inte atl processen blir lättare julängre tid den får ta. Svårigheterna vid systembytet visar sig snabbt.Fördelarna kommer först när marknadstänkandet tränger in och genomsyraraktörerna, och marknaden på allvarblir styrande för de ekonomiska processerna, Skalömsningen bör därför inteförhalas ulan skyndas på så gott det är möjligt. De verkligt viktiga insatserna från svensk sida kan därförinte heller göras av statsmakterna utan av de svenska företagen. Flera av demverkar också vara framgångsrikt på väg med att utveckla sin verksamhet iÖsteuropa, Det viktigaste vi kan göra med statsmedel ligger sannolikt inomutbildningsområdet. Där är behoven dock mycket stora. Det finns en mycket bestämd sak som regeringen faktisktkan göra, och kan göra alldeles själv - därtill på förslag avutrikeshandelsminislern. Det är att omgående avskaffa de kvoter som begränsarimporten av textil och konfektion från , Dessa handelshinder skall ju ändå bort. Om intesocialdemokratin svänger på klacken - det har jag ingen anledning alt tro -försvinner kvoterna fr.o,m. Det bestämde vi här i riksdagenredan för ett år sedan - före den slora omdaningen i , Vad vore då naturligare, fru statsråd, när vi nu alla villunderlätta den omvandling som är på gång, än atl ta bort de särskildabegränsningar vi har i vår handel med våra nära grannar i ? För nog förefaller det obegripligt om vi nu räcker framena handen med några hundra miljoner i för alt hjälpa omdaningen och ekonomin iÖsteuropa på väg och brukar den andra handen som stoppsignal motimport av sådana varor som dessa länder redan är dukliga på att tillverka. Ett så ologiskt handlande vill jag inte tro statsrådetGradin om. Låt oss därför, innan denna debatt är avslutad, här i kammaren fåhöra att regeringen avser att omgående avskaffa de kvoter som begränsar importenav textilier och konfektion från bl,a, och , Varför skulle dessaländer behöva tåla sig? Nej, lål del gå undan! dyker det i den svenska debatten upppåståenden om atl omvandlingen i på något säll skulle ha förändratförutsättningarna för den integration som redan ägt rum i och somär på väg att ytterligare fördjupas. Del är en integration som har deneuropeiska gemenskapen, EG, som drivkraft. kommer sådana uttalanden från personer som längehar haft en negaliv inslällning lill gemenskapen och till de former avgemensamma organ och gemensamt beslutsfattande som utvecklas inom denna. Derasförhoppning tycks vara all enande och de möjligheter till ett vidgatsamarbete i hela som förändringarna i öst öppnat dörrarna för skullesätta fart på de nationella känslorna och få EG och det gemensamma,överstatliga beslutsfattandet alt bryta samman. Jag gerinte mycket för sådana förmodanden. Del människorna och länderna i själva villverkar ju vara något helt annat. De har uttalat sin avsikt atl så snart derasekonomier medger det söka medlemskap i , Det finns goda skäl all tro all dekommer att lyckas i denna föresats, I stadgas att alla europeiskademokratiska stater med marknadsekonomi skall kunna bli medlemmar Gemenskapenhar heller inte tvekat att öppna sina dörrar även för ekonomiskt mindre välutvecklade sådana stater, exempelvis , och , När EG får flera medlemmar minskar inte behovet av sådanalikformiga regler som tillkommit genom gemensamt beslutsfattande - snararetvärtom. Även för dem som till äventyrs hyser farhågor inför tankenpå ett enat - jag tillhör inte den gruppen - bör en långtgåendeekonomisk och politisk integration med alltmer av gemensamt beslutsfattandeframstå som särskilt önskvärd. Inom en sådan ram bör förutsättningarna för altstärka demokratin och den ömsesidiga förståelsen ha särskilt goda möjligheteralt utvecklas. Min utgångspunkt är därför alt EG både kommer alt utvidgasoch all integrationen kommer atl fördjupas. På sa sätt kommer ocksågemenskapens betydelse, såväl för den ekonomiska ulvecklingen som för fredenoch säkerheten i , att växa. Den viktigaste frågan i dagens debatt gäller därför hurSveriges relationer med den europeiska gemenskapen skall komma alt utvecklas,såväl på kort sikt som i ett längre perspektiv. Visst har vi även häranvändning av tålamod, men viss ökad brådska kanske ändå inte vore ur vägen. Genom den kompromiss som nåddes iutrikesulskotlet, med anledning av regeringens proposition om och denvästeuropeiska integrationen, kan regeringen föra förhandlingarna med EG om eneuropeisk ekonomisk sfär, EES, i vetskap om alt den i denna fråga har starktstöd i . Jag noterar den tidsplan som finns angiven iregeringsdeklarationen för förhandlingarna med EG, Hur realistisk planen är fårframtiden utvisa, men jag ser ingen anledning till kritik av regeringen, föratt den i de här avseendena markerar optimism och verkar pådrivande. Av deklarationen framgår att del är ett mycket omfattanderegelverk som utvecklats inom EG och som vi i , i allt väsentligt, skallinförliva med våra lagar Säkert träffar man i detta regelverk på områden därdet för svensk del finns behov av särbestämmelser När det gäller svenska bestämmelserlill skydd för liv och hälsa finns del ingen orsak all tro att EG skulle sättasig på tvären, I övrigt bör vi så långt som möjligt undvika atl söka permanentaundantag - lill skillnad från övergångsbestämmelser - från reglerna. Detta börske bl,a, av hänsyn till att avtalet måsle bygga på principen om balans mellanförmåner och förpliktelser Det är inte helt lätt alt se hur , utan medlemskap,skall kunna nå ell inflytande i EG som svarar mot vårt ökande beroende -särskilt inte inom ramen för ett så långtgående samarbete som det här är frågaom. anger regeringen alt elt reellt medinflytande är enförutsättning för atl en lösning skall kunna nås, Självfallel är detta någol vibör eftersträva. Jag vill dock här peka på två risker Den ena är risken för alt den lösning kan kommaall erbjudas i medinflytandefrågan av regeringen måste beskrivas somtillfredsställande, även om den inte blir den eftersträvade. För visst kan deli slutändan bli svårt för all säga nej till ett avtal, som skulle gesvenska medborgare, institutioner och företag samma rättigheter och skyldighetersom EG;s motsvarigheter inom elt område om 350 miljoner människor av delskälet alt de svenska statsmakterna skulle få för litet alt säga till om. Inteminst eflersom vi ändå har anledning utgå från all EG förblir drivkraften iprocessen. Den andra risken är att och övrigaEFTA-länder blir alltför framgångsrika i sina välförstådda strävanden att nåelt reellt medinflytande. Fördraget måsle ju nämligen för EG;s del godkännasav EG-parlamentet. Och i det parlamentet finns det många som inte skulle tvekaatl fälla ett avtal, om det innehöll en aldrig så liten bestämmelse som kundetolkas som atl länder och medborgare utanför EG skulle få ett finger påGemenskapens styråra. Och det vore ju synd om hela den idogt framförhandladehärligheten skulle gå i kvav av det skälet. Inom har vi förhoppningen att utvecklingen motdemokrati, fred, nedrustning och ökad gemensam säkerhet i skallfortsätta, och därigenom göra det möjligt för alt med bevaradalliansfrihet söka och beviljas fullt medlemskap i . Vi är övertygade om attSverige som land har erfarenheter och ambitioner av stort värde i det fortsattaarbetet för en alltmera omfattande och fördjupad europeisk integration. Det vore värdefullt om statsrådet nu ville lyfta på detskynke som döljer regeringens och socialdemokratins motsvarande långsiktiga målför Europapolitik. För vi hoppas att också ni har ett perspektiv somsträcker sig längre än till 1993. För del kan jag i alltväsentligt instämma i det som i deklarationen sägs om målen för Uruguay-rundanoch om strävandena alt integrera i en expanderande världshandel.Ökad frihandel, inte minst med avseende på jordbruksvaror och teko, är här ennödvändig förutsättning. Självfallet bör frihandeln också omfatta den snabbtexpanderande tjänstesektorn. Som understrukils, inte minst av , är detde små staterna som har det största behovet av fasla spelregler och av attingångna internationella avtal respekteras och efterlevs. Delta gäller inteminst med avseende pä handeln. Det är därför i hög grad angelägel atl för övervakning och tvistlösning ges en stark ställning inom deområden avtalet gäller Ju tydligare vi människor i alla delar avvärlden upppfattar hur beroende vi är av varandra för att värna livsmiljön ochutveckla goda levnadsförhållanden, desto mera ökar även förutsättningarna förvaraktig fred. Det är därför som internationell handel och ekonomiskintegration allt klarare framstår som verkningsfulla instrument för en sådanutveckling. Vakthållningen kring frihandeln blir därigenom också en viktig deli vårt lands fredssträvanden. AnL 4PER-OLA (): I likhet med fjolårets handelspolitiskadebatt förs dagens debatt i ljuset av den pågående Uruguay-rundan inom GATToch förhandlingarna med EG om ett utvidgat ekonomiskt samarbete. Det är tvåskilda förhandlingar med avgörande belydelse för vårt land. De kommer atl påverkanäringslivet, den ekonomiska utvecklingen och de enskilda människornas vardag.Därför är det viktigt med en öppen och konstruktiv debatt i hela samhället omdessa två viktiga frågor och de svenska medborgarna har elt stort beroendeav samarbete med andra länder. Det svenska näringslivet har ett mycket stortexport- och importberoende.Det gör vårt ullandsberoende särskilt starkt och behovet av internationelltsamarbete alltmer påtagligt. Vi centerpartister eftersträvar en omfattandeinternationell handel men utan alt underkasta oss "den starkesrätt". Isolering föder inte framgång. Därför skall vi inte resahöga murar runt vårt land i tron alt kan vara oberoende av vår omvärld.En öppen internationell handel är ett avgörande villkor för vårt land. Handelnoch kontakterna med andra länder är berikande både för vår kultur och för denekonomiska utvecklingen. Från vill vi betona all ekonomiskutveckling är hållbar i längden bara om den också är ekologiskt bärkraffig.Därför behöver .sambandet mellan handel, miljö, resurshushållning och ekonomiskulveckling bättre belysas i handelspolitiska sammanhang. Jag noterar med tillfredsställelse miljöavsniltet i denhandelspolitiska deklarationen. Det är steg i riktning mot vad längepläderat för. När handelsregler kommer i konflikt med miljömål måstemiljömålet överordnas de ekonomiska intressena. Det är fel alt, som en del gör,sätta upp ett motsatsförhållande mellan viktiga miljökrav och handel ochindustriellt samarbete. För oss i är det självklart att ekonomi,handel och miljö kan och måsle förenas. I deklarationen sägs, med hänvisning till Uruguay-rundan,att "på kort sikt är del risk för alt handelsreglerna inverkar hämmande påvåra möjligheter alt genomföra angelägna miljöåtgärder nationellt och samordnamiljöansträngningarna internationellt". Jag vill fråga statsrådet ; Vad avses med denformuleringen? Vilka angelägna miljöåtgärder kan inte genomföra i detkorta perspektivet? Är regeringens avsikt atl i de pågåendeGATT-förhandlingarna kapitulera på något område som kan få konsekvenser förvår miljöpolitik? En knäckfråga inom är jordbruket. Här vill jag betonaatt inte får gå före och sälja ul svenskl jordbruk för alt vinnaframgångar på andra områden. Därför vill jag fråga ; Vilken ärregeringens strategi inför de avslutande GATT-förhandlingarna? Blir jordbrukeieller någon annan del av svenskt näringsliv en bytesvara? av utrikeshandel sker medde övriga västliga industriländerna, varav med länderna iVästeuropa. Den svenska exporten till har ökat kraftigt under desenaste åren, och investeringarna är betydande. Däremot har handeln medu-länderna och stalshandelsländerna minskal. För , som är ell litet land med stor utrikeshandel,är det viktigt all bedriva handel med så många länder som möjligt. Enligtcenterns uppfattning är det nödvändigt alt och svenska företag kansamarbeta och handla med alla delar av världen. Centernvill betona följande mål för svensk utrikeshandel; Stärk som hemmamarknad. Förhandlingarnamed EG måste inriktas på ett omfattande och innehållsrikt . Handeln ochindustrisamarbetet med måste intensifieras. Ökat samarbeteinom forskning och teknikutveckling, även med och NIC-länderna,måsle eftersträvas. Ökad handel och samarbete medu-länderna i syfte alt stärka deras ekonomiska situation. har skapats under årtusenden.Starka kulturer och handelscenlra har kommit och gått. Imperier har byggts uppoch fallit. På tröskeln till ett nytt årtusende är på nytt i stöpsleven.Det öppnar nya perspektiv och nya möjligheter För svenskl näringsliv, svenskhandel - och inte minst för handelspolitisk debatt här i kammaren - finns nyapotentialer Riksdagsbeslutet , som upprepades 1989, innebäratt skall delta i den västeuropeiska integrationen i största möjligautsträckning, så långt detta är förenligt med vår neutralitetspolitik. För oss inom är det en självklarhet atl Sverigeskall delta i utformningen av det nya . Vi har gemensamma värderingarmed övriga västeuropeiska länder inom många områden. Vi måste på vårt sättbidra lill ett utan murar, utan handels- och gränshinder, utanöverstatlighet. Under 1990-talel kommer, förhoppningsvis, den alleuropeiskaplattformen atl byggas stabilare, och den kommer atl få betydelse för lång lidframöver 1990-lalel kommer att få en central plats i de historieböcker som2000-lalets elever skall läsa i skolan. När förhandlingarna med EG nu går in i ett avgörande skedeär strävan att åstadkomma ett så brett som möjligt. Dethandlar om de fyra friheterna och angränsande områden. Inom ell fårvi den nära samverkan med EG som eftersträvar Vi får också ettsaniar-betsorgan beslående av självständiga stater Men della fär inte innebäraall vi avslår från vikliga miljö-, hälso- och regionalpolitiska ambitioner, tvärtom.Vimåste skaffa oss handlingsfrihet för att gå längre i miljöarbetet och för altgenomföra regionalpolitiska reformer så att hela kan leva ochutvecklas. har vid olika tillfällen efterlystredovisningar från regeringen inför rörande situationen iförhandlingarna mellan EFTA och EG. Jag vill instämma med ibedömningen att den information som statsrådet och regeringen har lämnat lillEFTA-delegationen och i andra sammanhang har varit positiv och fyllig. Nukommer en grön bok vilket jag efterlyst. Del är bra - inte bara därför alt denär grön utan därför att den ger en redovisning av hur de olika regelverkenskall behandlas och hur de kan påverka oss. Vi får också möjlighel atl i brett samförstånd förankradessa frågor Men samlidigl vill jag säga när del gäller relation tillEG och den västeuropeiska integrationen i ett längre perspektiv att det ärviktigt att vi här i i första hand satsar på att åstadkomma ett brettEES-avtal. Till dem som reser tanken på medlemskap i vill jag säga;Jag tror att ni gör det litet för . Den som reser frågan om medlemskap i ger samfidigt felsignaler till motparten. När man är rädd för att vi skall få ett bra EES-avtalmed EG som kan försvåra det medlemskap som en del människor drömmer om tyckerjag alt man är ute och reser väl mycket. Väriden växer ihop. Avstånden mellan länderna blir alltkortare: problemen men även möjligheterna kommer allt närmare. För mindre änett år sedangällde debatten nästan uteslutande den västeuropeiska integration och Sverigesrelationer till EG. Åven om detta alltjämt är ett centralt ämne måste debattenföras i betydligt vidare termer . Den snabba ulvecklingen mot demokrati och fria marknader ide östeuropeiska länderna är lika imponerande som välkommen. Varken murareller ridåer av järn kunde i längden hejda människors frihetslängtan. I landefter land i tas initiativ för alt skapa fria marknader enatTyskland med D-marken som valuta står för dörren. I introducerasmekanismer för marknadsekonomi och ökad handel med väst. Den nya utvecklingen berör hela . När Berlinmurenhar fallit fär vi inte ensidigt nagla oss fast vid den västligaintegrationsprocessen. Det kan resa nya murar, och det har en rad viktigaaktörer i näringslivet redan insett. De riktigt stora företagen är redan på språng in iÖsteuropa. De är i färd med alt göra nya prioriteringar som kan komma allpåverka handeln och näringslivets utveckling här hemma. ABB-chefen visar en glädjande snabbhet ochvilja att ta till vara nya möjligheter Utöver engagemang i EFTA;s,EG;s och ekonomier kalkylerar ABB nu med nya slororder frånÖsteuropa som kan bli mycket vinstgivande och som säkert kan påverka näringslivetsutveckling i . Planerna på företagsköp i är konkreta.Ingvar Kamprad och har en rad nyetableringar på gång i . "Vihar rätt varor till rätt pris", säger han. För och svenskl näringsliv öppnar elt nyttAlleuropa många nya möjligheter. Därför måste den ochriksdagen visa prov på flexibilitet - agera aktivt och ta initiativ. Annarsriskerar de många svenska företagen all komma på efterkälken i förhållande tillde nya europeiska hemmamarknaderna i vardande.