prot · GD09102 · 1989-12-31 00:00:00 — Kvarstår fortfarande att hovrätteninte har någon säkerhetssal. Hovrätten är dessutom ganska trångbodd totalt settmed små salar och besvärliga arbetsförhållanden, Regeringskanslietpåstår enligt uppgift alt den nyplanerade salen skall täcka del behov som finnsi . Jag tillåter mig all starkt tvivla på del. Utskottetkonstaterar litet slarvigt att man därmed tycker att frågan är löst. Då finnsdel inte anledning alt göra någonting mer Lokaliseringen lägger man sig intei. Eftersomvi är del enda parti som har något yrkande finns det ingen anledning att gå iclinch om detta. Vi vet väl att regeringen läser våra motioner ordentligt. Manhar nu på sig att komma till en annan uppfattning. Annars kommer underallmänna motionstideri som ett brev på posteri en ny motion om säkerhetssal iSvea hovrätt. Reservation10 handlar om handläggningstiderna i skattemål. Utskottet konstaterar att manmed hjälp av de nya taxeririgsbestämmelserria kommer att få riedhandläggningsliderna. Frommaönskningar har vi sett ofta i denna kammare. Verkligheten blir inte alllidsådan. Jagtycker del är ganska fantastiskt alt man inte vågar sätta upp målsättningarsom vore mer eller mindre självklara för att upprätthålla någoriting som liknarrättssäkerhet och vettig behandling av folk. Jagföreställer mig alt samtiiga partier kommer tillbaka även på denna punkt ominte de nya taxeringsbestämmelserna leder till det som regeringspartiet ochsocialdemokratiska riksdagsgruppen påstår här Jag yrkarbifall ånyo till reservationerna 9 och 10. Anf.7 ():. Först vill jag yrka bifall lill justitieutskottets hemställan i betänkandetom anslag till domstolsväsendet och därmed också yrka avslag på samtligareservationer Mankan väl lugnt säga att i stort är partierna överens om hur domstolsväseridetskall fungera. Vi är också överens om att det skall fungera bra, BirgitHenriksson tog nära lill storsläggan, måste jag säga, när hon inledde sitt anförandehär i kammaren med att säga alt vi socialdemokrater öser bidrag över alltingannat än rättsväsendet. Det vill jag på det bestämdaste protestera emot. Ikammaren här skall man bl.a. diskutera polisväsendet som fått stora resurserdelta år men den diskussionen kommer litet längre fram. Inte heller domstolarnahar varit indragna i de allmänna besparingsåtgärder som drabbat andra områden. Några kommentarer till vadandra har sagt. atl del ärviktigt all förbättra arbetsmiljön. Det försöker vi också göra. Vi har faktisktanslagit de medel som domstolsväsendet kan använda när det gäller datorisering.Förhoppningsvis skall det bli bättre så alt de kan göra mer, och då fårdomstolarna också mer resurser. och har varit inne på fråganom nämnde-mannaersättningen. Den behandlades då den höjdes. Vifinner ingen anledning atl göra det nu igen. En ulredning har kommit medförslag som är på remiss. Vi får se vad den innehåller när den kommer till vårtutskott. talade om säkerhetssaleri. Det står mycketutföriigt redovisat i belärikandet atl man givit i uppdragatl påbörja arbetel med en säkerhelssal i . Därigenom tillgodoses dekrav som framfört. Frågan om lokaliseringen lycker inte jag att utskottetskall lägga sig i. Del vore ungefär samma sak som att lägga sig i vilkafängelser och andra anstalter som skall byggas i . Det får ankomma påregeringen att besluta om detta. Förhoppningsvis slipper vi därmed få en motion som eltbrev på poslen, som sade. Med dellavill jag ånyo yrka bifall lill belänkandet. AnL 8 () replik; sade alt vi är i stort settöverens. Hon tyckte jag log lill storsläggan när jag uttryckte mill missnöjemed skötseln av rättsväsendet. Men del har faktiskt hänt alldeles för mångasaker som har stört rättsordriirigen. Man halverade t.ex. fängelsetiderna äv besparingsskäl. Dåstämde inte dom överens med tid som straff skulle vara. Del satte mångadomstolar i bryderi. Man införde t.ex. samhällstjänst, men bara på någraställen. På det viset har vi inte längre likhet inför lagen överallt i vårtland. Del är sådana saker som jag menar är mycket allvarliga. När det gäller ersättningen lillnämridemännen är del sant atl den uppjusterades . Men villjag säga att detta år en belysande fråga. Vpk och socialdemokraterna har tycktatt ersättning är viktigare än själva rättssäkerheten. Tidigarevar nämndemannauppdraget elt hedersuppdrag. Någon som allmänheten satte tillittill blev vald att företräda allmänheten i våra domstolar. Det minsl vikliga äralltså egentligen arvoderingen. Del viktigaste är rättssäkerheten. AnL 9 KENTLUNDGREN (mp) replik: Jag vill säga lill att detär riktigt atl ulskotlel inte skall lägga sig i lokalisering o.d. Felet ärbara att utskottet inte svarar på det som motionen gäller Motionen gällernämligen en säkerhetssal lill, inte den som finns på tingsrätten , ellerden som skall tillkomma på tingsrätten. Om man avser att behålla den provisoriska salen påtingsrätten också, trots atl man bygger en ny sal, är det klarl att man kaparav köbildningen. Prot.1989/90:102 Men vi brukar ju räkna med atl har man mellan 80 och 85 %beläggning på vårafängelser, så är del väldigt svårplanerat. Högre får man alltså inte gå. Dagenssäkerhelssal, den provisoriska, är nästan belagd till . Alltså finns detköbildning, och planeringssvårigheterna blir då stora. Vad motionen begär ären säkerhetssal till, inte en förbättring av den redan beslutade. AnL 10 (vpk) replik: Representationen kan aldrig bli vad manönskar, om inte riämridemännen får ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Jagvill säga lill att man inte kan leva på ett hedersuppdrag.Särskilt om man får inkomstbortfall, skall man kärina det så hedersamt atl manskall kunna la den ekonomiska förlusten. Men jag fick inget svar från när detgällde fortbildning för riämridemäri och de pengar som utskottet anser att deinte skall ha. AnL 11 TALMANNEN; Jag vill erinra om alt replikskiftet gäller Ulla-BrittÅbarks anföraride. Men jag ville ge möjlighet atl bemöta desynpunkter som framförde. AnL 12 () replik; buntade ihop centerrisslåridpunkt med vpk:s i frågan om riämndemåririaersättningen. Jag vill i allstillsamhet bara påpeka atl det trots allt finns en skillnad. Huvudpoängen i reservationen från sida äralt vi anser atl del skall vara lika lön för lika arbete. I och för sig är detett problem, sade jag, atl ersättningarna är låga. Vi har inte föreslagit någrahöjningar, men vi vill ha lika lön för lika arbete. Vad man skall få iersättning för att vara nämndeman skall inte vara beroende av om man har eninkomst förut. Det är ett viktigt uppdrag i sig, och det bör vara lika lön. 13 () replik; säger all man så långt detär möjligt har tillgodosett behovet av tekniska hjälpmedel inom domstolsverket.Jag tror faktiskt att detta är fel. De datorer som skulle användas avkanslipersonalen måste man ju kunna få plats med, så att arbetet underlättasför dem som skriver ul domar osv. De skall inte behöva skriva samma sak gångefter annan. Datorer borde finnas lill varje kanslianställd inomdomstolsväsendet. Jag förstår inte, ,vad det är som skulle förhindra atl domstolarna lar emot mer tekniskahjälpmedel, och jag skulle vara lacksam om kunde tala om detför mig. Jag har alltså svårt alt se vad det skulle finnas för hinder AnL 14ULLA-BRITT ABARK (s) replik: Jag förslod irite rikligt ,när hon sade att samhällstjänst inte är detsamma som likhet inför lagen. Om jagmissuppfattade ber jag om ursäkt, men annars kunde jag kanske få enförklaring. När del gällerallsidigheteri lycker jag atl det är viktigt att vi får eri så allsi- dig kaderav nämndemän som möjligt. Del är den viktigaste frågan, tror jag. Sedan kan jagi och för sig hålla med om att man inte kan leva på elthedersuppdrag. tog också upp frågan om utbildning ochinformation. Vi har skrivit ganska mycket om det i betänkandet, och jag tyckeratt det är en bra och utförlig beskrivning av vad som har hänt. fickman exempelvis 5 milj. kr lill en bred informationsinsats för nämndemännen. Det är, som det står i belänkandet, ett upprag fördomstolarna att se till alt man som nämndeman får en bra utbildning, samlidiglsom man inte skall bli jurist pä denna utbildning. Man skall fortfarande varalekman - det är också utomordentligt viktigt. När det gäller påpekande om tekniskahjälpmedel, slår det faktiskt i betänkandet all man anskaffar sådana hjälpmedeli deri takt som är möjlig. Jag kan alltså inte hänvisa till någonting annat ändet vi har skrivit i betänkandet. AnL 15BIRGIT () replik; När jag talade om samhällstjänsten, menadejag det sätt på vilket man införde den. Del har redan uppstått turbulenser ivårt samhälle. I en kommun har man för ett brott dömt till fängelse, utan har haft någol alternativ. 1 grannkommunen har man för exakt samma brott dömttill samhällstjänst, och när möjligheten till samhällstjänst förverkals har maninte dömt till fängelse utan lillämpal den konstruktion som infördes här ihöstas. Jag menar all detta skapar ojämlikhet inför lagen,eftersom lageri då inte tillämpas lika för alla medborgare i . Ävenlagmän har klagat på detta, bl.a. en av dem som satt till doms i elt avförsöksområdena. Han ringde, och vi hade ett samtal där han sade;"Hurskall jag kunna döma till samhällstjänst när t.o.m. ett nästan lindrigarebrott renderar fängelse i grannkommunen?" Sådana här nyheter, som införts och som man inte tillämparfullt ut under hänvisning till penningbrist, är enligt min mening ellsamhälleligt ont. Vi bör inte agera på detta sätt. 16 (vpk) replik; Det som jag tog upp först, angående avslag påansökan om sammanträdesarvode för nämndemän i , visar ju hur del är ställtmed pengar för utbildnings- och informationsbehov. Men vad vi kräver i vår reservationär atl en organiserad fortbildning för nämndemän skall komma till stånd, enfortbildning av den typ som man har haft I betänkandet står att någon mer organiserad ellerpermanent verksamhet som syftar lill en egentlig juridisk utbildning förnämridemännen kan inte anses lämplig. När jag läste detta kom jag spontant atltänka på att man i fattade beslut om atl del skulle byggasskolkåtor Man ansåg all man inte kunde la in samebarnen i vanliga hus, för dåskulle de inte vilja syssla med renskötsel längre. De skulle bara få nödigutbildning i att läsa, skriva och räkna - annars skulle utbildningen inverka påderas näring. Detta ärungefär samma sak. Om nämndemänneri skall få eri organiserad 1989/90:102 6 april1990 och kontinuerligfortbildning, kan vi inte i rimlighetens namn säga att det syftar till enjuridisk utbildning - det är ju alt underskatta den juridiska utbildning somvi har . 17 () replik; När det står i betänkandet atl man skaffar teknisk utrustning i dentakt som är möjlig, förmodar jag att den enda begränsningen är de ekonomiskaramarna. Jag har utomordentligt svårt att förstå varför det inte skulle varamöjligt att skaffa teknisk utrustning. Denna utrustning tar ju inte störreplats än den redan befintliga. Om man ersätter det som är ur tiden med någolsom är i tiden i tekniskt hänseende, borde det vara helt möjhgt när inteplatsen utgör någon begränsning. Jag har därför, ,utomordentligt svårt att förstå att del skulle finnas något annat hinder änjust de ekonomiska ramarna. Jag och övriga i anser att det är avstor vikt att den tekniska arbetssituationen i domstolarna förbättras. AnL18 () replik: Jag fick inget svar av . Hon hörde kanske inte vad jagsade. Jag skall därför upprepa det. Vad vi i begär i vår motion ären ny säkerhetssal, dvs. ytterligare en, i . Regeringskanslietpåstår att den som riu byggs skall räcka till för att täcka Stockholmsområdet.Vi brukar ta till oss domstolsfolk då och då och lyssna på vad de har alt säga.Och jag har lyssuat på domstolsfolk även i detta fall, och jag anser attregeringskansliet har fel. Därför kommer min motion, om inte något händer, somett brev på posten. Anf.19 () replik: Om jag har förstått rätt menar hon att det är fel atlvi har infört samhällstjänst, eftersom den inte fungerar i alla kommuner Mendet var ju faktiskt en försöksverksamhet, och vi får hoppas att BirgitHenriksson och övriga moderater kommer att ändra uppfattning. TillBerilh vill jag säga alt man kanske i och för sig kan jämföra allagrupper, och då kan man ju också jämföra med samerna på det sätt som BerithEriksson gjorde, dvs. alt de inte skulle få utbildning. Men är det inte somBerith säger slår faktiskt i betänkandet; "Medelför nämndemännens utbildnings- och informationsbehov anvisas överdomstolsverkets budget. Vissa medel återstår också av tilläggsanslag." Det finns alltså pengar.Men vpk anser tydligen att budgeten skall öka. Jagvill än eu gårig hänvisa till det som står på s. 4 i betänkandet.Där anges orsakerna till att denna tekniska service inte kan göras bättre ochsnabbare än . Jag yrkar fortfarande avslag på alla reservationeroch bifall till hemställan i utskottels betänkande. Talmannenanmälde att och arihållit att tillprotokollet få aritecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker 20BRITTA BJELLE (fp); Den i särklass största frågan som vi faktiskthar atl ta ställning till i gäller försäkringsrätterna ochderas placering i domstolssystemet. Jag tycker att den frågan har blivitalldeles för litet debatterad med lanke på den avgörande betydelse den fårbåde för försäkringsrätterna och för kammarrätterna. 1 årets budgetproposition har regeringen föreslagit enintegration av försäkringsrätterna i de tre kammarrätterna. Domstolsverketutredde denna fråga på regeringens uppdrag, och ansåg atl tidennu var inne för att handläggningen av socialförsäkringsmålen skulle flyttasöver till de allmänna förvaltningsdomstolarna. redovisade sittuppdrag och ansåg atl lösningen att föra socialförsäkringsmålen vidare till denvanliga instanskedjan i de allmänna förvaltningsdomstolarna, dvs. länsrätt, kammarrättoch regeringsrätt, var den lämpligaste. Men ansåg också attsocialförsåkringsmålen vid övergången i en första etapp kanske bäst skulle hörahemma i elt fätal länsrätter utarbetades en idéskiss av tjänstemän påjustitiedepartementet. I denna idéskiss, som egentligen handlade omdomstolsväsendets framlida organisation, pekade man bl.a. på atl socialförsäkringsmålenskulle tillföras kammarrätterna. Vid remissbehandlingen av denna idéskiss framförderegeringsrätten och de tre kammarrätterna åsikten atl socialförsäkringsmålenskulle kunna överklagas direkt, från socialförsäkringsnämnden till något annatställe. De avstyrkte alltså förslaget i idéskissen. De menade all dellaförslag inte var förenligt med kammarrättens uppgift och inte heller med dessverksamhetsformer eller med målens beskaffenhet, dvs. att de gick direkt frånen försäk-ringsnåmnd lill kammarrätterna. Länsrätten i angav i sitt remissvar att det varrimligt att försäkringsrätterna skulle integreras med länsrätterna. Efler denna remissomgång beslutade regeringen att enparlamentarisk utredning skulle tillsältas. Direktiven till dennaparlamentariska utredning är faktiskt en ganska intressant läsning. Där kan manläsa all denna ulredning skall se över principer, t.ex. att tyngdpunkten skallligga i första instans, all del skall vara en lokal förankring av målen, atldet skall vara elt starkt lekmannainflytande och att det skall vara enrenodling av domstolsinslanserna. Man menar alt det skall ske en översyn avinslansordningarna så till vida atl den första domstolsprövningen skall ske itingsrätt eller länsrätt. Och det har sagts alt kostnadsmedvelandel skall varastort. Detta är några av de viktigaste principerna då det gällerdomstolsutredningens arbete. I budgetpropositionen understryks ytterligare altregeringen anser att det är viktigt alt domstolsutredningen skall se över instansordningarna.Men trots regeringens egenhändigt tillsatta utredning med dessa principer ochtrots det som står i budgetpropositionen om instansordningen lägger regeringenfram ett förslag enligt vilket man går förbi domslolsulredningen och inte haren logisk lösning i enlighet med sina egna förslag, utan man flyttarförsäkringsrätterna rakt in i kammarrätterna och går förbi första instans. Tillyttermera visso säger regeringen för säkerhets skull i budgetpropositionen A tis lag tid domstolsväsendet 2 protokoll 1989/90:102 att densenare kanske kan länka sig en annan ordning. Med andra ord menar regeringenatt den nu skall flytta in försäkringsrätterna i kammarrätterna. Kammarrätternaskall alltså avgöra socialförsäkringsmålen, och länsrätterna skall hoppas överMen senare anser regeringen ändå atl något kanske skall göras åt delta. För alla de människor som arbetar med dessa frågor är delen mycket konstig ordning all de först får vara med om en förändring och sedankanske får vara med om en annan. Jag kan inte förstå alt man, riär mari redanvet atl del skall bli en annan ordning, inte låter den andra ordningen skeredan nu eller i varje fall låter domslolsulredningen, som har fått i uppdragalt se över instansordningen, också se över dessa frågor Man kan konstatera all socialförsäkringsmålen är ca9 000. som domslolsulredningen har i uppgift atl försöka minskaantalet mål i kammarrätterna flyttar man med hjälp av försäkringsdomslolarna 9000 mål till kammarrätterna. Om man skulle tänka sig en ordning där man i ställel gårvia länsrätt, kan man utgå från atl det stora flertalet mål skulle stanna ilänsrätterna och alt del kanske i slället skulle bli 2 500 mål som skullepassera vidare till kammarrätten. Då skulle dessa 2 500 mål som avgörs iöverförsäkringsdomstolen kanske minska till 500. Del finns alltså ingen rim och reson i regeringensförslag. Detta är en mycket stor och viktig fråga. Jag tycker att vi borde hadebatterat den avsevärt myckel mer innan går lill alt falla beslut iärendet. Jag yrkar bifall lill reservation 11, som jag tyckerinnebär den logiska och rikliga lösningen av frågan. 21BIRGIT (); beskriver i stort sett sammabakgrund som jag gjorde i mill anförande när jag talade om försäkringsrätternasintegration. Jag påpekade också alt vi inte har så myckel tid och alt vi medtanke på personalen måste vara redo att fatta beslut. Idéskissen frånjustitiedepartementet och ulredning har varit samlida remisserMed anledning av dessa borde vi för personalens skull kunna fatta beslut. Såvitt jag förslår är också mol alt flyttamålen över till kammarrätten. Det är precis vad vi moderater har sagl. Visäger att det för oss tyngst vägande skälet atl upprätthålla instansordningsprincipen,dvs, att prövning i första instans bör ske i länsrätten och överprövning ikammarrätten, är att vi då flyttar målen till länsrätten. Om jag uppfattarBritta Bjelle rätt var della precis vad också ansåg vara dellämpligaste och bäsla. Jag har tidigare hört att man från folkpartihåll talat omatl del brådskar, all vi egentligen inte har tid atl vänta och att vi måste taslällning . Då förslår jag inte varför man vill ytterligare utreda frågan,när utredningar redan är gjorda. Jag yrkarän en gång bifall till reservation 12 i det här ärendet. 22BRITTA BJELLE (fp) replik; Skälet till att vi i lycker attdet är rimligt all domslolsulredningen får i uppdrag alt studera denna frågamer är alt det finns en del komplikationer Skall dessa mål gå till samtligalänsrätter på en gång, eller skall de gå lill elt fåtal länsrätter? Var skallman göra av personalen? Skall den spridas över hela landet, eller skall denvara samlad med den kompetens som onekligen finns i försäkringsrätterna i dagoch därmed flytta försäkringsrätterna in i några enstaka länsrätter? Gör mandel kan effekten bli alt en länsrätt i sig blir en oerhört liten avdelning. Dennuvarande länsrätten kan bli en liten avdelning, därför alt en slorförsäkringsdomstol flyttas in i länsrätten. Det finns alltså många svåra frågordär jag åtminstone från synpunkt inte är alldeles säker pä vadsom är det bästa. Man har ju tillsatt en domslolsulredning, vars huvudsyfte äratt se till att de flesta målen avgörs i första instans, länsrätt ellertingsrätt, och har till uppgift - jag redogjorde för de olika principerna -atl se på kostnadsansvaret och annat. När en utredning finns tycker jag alt denockså skall få chans att titta på en av de största förändringar som förnärvarande sker inom domstolsväsendet. 23 () replik; Vi från moderat håll menar atl frågan är såpass utredd, alt när vi väl har fattat ett principbeslut, kau man i lugnoch ro och med den personal som vet vad del innebär för framliden, omorganiserapå bästa sätt. AnL 24 () replik: Jag förslår inte varför ochjag debatterar I princip har vi samma inslällning, nämligen att man måste börjai en annan instans. Varför skall vi falla ett principbeslut och låta andrautreda hur det skall gå lill? Det vore väl rimligt alt låta dendomslolsulredning som är parlamentariskt tillsatt och vars uppgift är just attse på instansordriingen låta göra del, i ställel för atl fatta något slagsprincipbeslut nu och sedan låta andra se på samma fråga. 25 (); Det lät på som om vi inte hadediskuterat denna fråga. Jag vill då bara påpeka atl vi faktiskt hade enutfrågning i ärendet med förelrädare för kammarrätten och försäkringsrällernasom lade frarii sina synpunkter. Försäkringsrättens organisation har varitföremål för överväganden . Då borde vi alltså kunna fatta beslutsnarl. Frågan har varit ute på remiss. Så nog lycker jag atl frågan ärtillräckligt behandlad. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan. AnL 26BRITTA BJELLE (fp); Till vill jag säga; Om mantycker att en Slor och genomgripande förändring som sker med försäkringsrättenär nog debatterad därför att man 1988 började diskutera frågan och att manefler är mogen alt fatta beslut, måste jag säga alt ur mittperspektiv inte är så lång lid. Bortsett från det, finns det ju inga klaralösningar Det är Prot.1989/90:102 detta som är intressant. Kammarrätten, regeringsrätten ochpersonalen som har atl göra med dessa frågor inomandra områden är tveksamma till vilket ~ som är den bästa lösningen.Kammarrätten har påpekat att den i stort sett förmodligen inte kommer all kunnatillhandahålla föredraganden. Där finns väldigt slora rekryteringsproblem somär komplicerade och svårlösta. Hur kan man då i det läget säga all frågan ärfärdigdebalterad när det råder delade meningar och man egentligen inte ens vetom kammarrätten klarar av situalionen? Just av del skälet tycker jag att denparlamentariska ulredning som har fått sina principer fastlagda, enligt vilkaregeringen ändå tycker atl man framöver skall arbela i socialförsäkringsmål,även om just inte , skall få arbela. Atl nu falla elt beslut för all laupp frågan igen verkar inte vara någon särskilt god eller logisklösning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under8 S.) Föredrogs justilieutskoltets belänkande1989/90;JuU25 Domarbanan (prop. 1989/90:79). AnL 27 (); I del belänkande JuU25 som vi nu skalldiskutera om domarbanan behandlas en proposition i samma ämne som bygger på endeparte-inenlal utredning med namnet "Domarbanan - Utbildning ochmeritvärdering" som fick sina direktiv . Frågan om domarutbildningen och tillsättning av domare ären central fråga i rättssystemet. Slor del av rättstryggheten vilar på attdomarens skicklighet och oväld inte kan eller får ifrågasättas. Domaren ärdomstolens och rättens yttersta spjutspets personifierad. Över dennes kunskapoch kompetens får inga ivivel resas. Till domaren har den tilltalade,målsägaren och andra aktörer i domstolen atl fästa sin tillit. Domaren blirdärför centralgestalten som leder processen och fattar de strategiska beslutenunder processens gång. Från moderat håll har vi under ett anlal år understrukitdelta förhållande och menar'all domarens särställning i rättsstaten rimligenbör föranleda alt utbildningen, meritvärderingen och inte minsl tillsättningenav domare bör ägnas alldeles särskild uppmärksamhet. Vi välkomnade därförutredningen och propositionen. Resultatet blev dock inte det vi hade förväntatoss, varför vi har elt anlal reservationer fogade till betänkandet. Regeringsförslaget innehåller en klar markering attskicklighet skall fälla avgörandet vid tillsättning av domare. Det finns dockflera oklarheter som enligt vår mening bör hänskjulas lill den pågåendedomslolsulredningen. Elt riktmärke bör vara all del s.k. kallelseförfarandetskall upphöra.