prot · GD0912 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag har ju sagt; Partiet harfatlat ett beslut om all vi skall se över arbetsrätten, inkl. medbestämmandelagen.Det beslutet gäller. Om sedan ett statsråd i dagens läge skulle gå ut och säganågonting annat, så skulle det väl vara alt vi inte skall göra någon översynav arbetsrätten framöver. Jag tror att detta är en hypotetisk fråga; del kommernog aldrig att bli fallet. Däremot dröjer vi med att genomföra kongressbesluteteftersom det händer saker inom fackliga organisationer, genomarbets-iniljökommissionens arbete och på annat sätt. Jag har i detta sammanhanginte gjort något uttalande om statsrådens ord ställt mot kongressbeslutet än Medbestämmande i arbetslivet, m.m. vad jaghar sagt i fråga om arbetsrätten, och där är väl frågorna ganska klara. Deandra områdena får andra uttala sig om. tar upp arbetsförmedlingslagen och vad somhar hänt på det området. Han tycker att någonting snabbt bör ske där. Jag skallinte lägga mig i den debatt han har haft med statsrådet. Det har pågått endiskussion, och jag har deklarerat vad jag anser i del sammanhanget. Jag skulleändå vilja ställa en fråga som även bör begrunda. Ni får välinte använda fler repliker; det är synd att vi har så på oss. Jagskulle velat ha i stället för tre; dä hade jag kunnat ställa denfrågan i min förra replik. Min fråga till och äralltså; Delar ni uppfattning att del är facken som skall ha rättatt bestämma om man skall få hyra in arbetskraft eller inte? Detta är juegentligen vad föreslår. Vi håller på att studera det hela. Menvi hyser vissa betänkligheter. Jag skulle tro att delta tilltalar ,som anser att man på olika områden bör ge facket större inflytande. Jag är dockinte i det fallet bekymrad över 90-lalsgruppens rapport och skrivningar pådetta område. Mot bakgrund av vårt partikongressbeslul, som ju harberörts, kan man ifrågasätta om del är helt riktigt all skriva alllagstiftningen finns. Del gör den i och för sig. Genom kongressbeslutet har viinte tänkt att rasera den arbetsrätlsliga lagstiftningen, ulan vi vill göra dentill ett bättre instrument för arbetstagarna. Det är alltså vår avsikt. Men detär ju de enskilda människorna som måste kunna utnyttja möjligheterna förframliden på ett kanske annat sätt än vad som var möjligt i de företag somLars-Ove och jag har arbetat i. Vi var bundna av bestämdaskiflarbetslider och annat. Det växer fram en helt annan industri medhelt andra möjligheter för de enskilda människorna, och då skall ju inte facketstå i vägen. Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat all de inte ägde rätt tillytterligare repliker. ERIKHOLMKVIST (m); Min uppgift är att något kommenterabetänkandena 5 och 3. Uppfattningarna är kända , menförhoppningsvis kommer nya människor alt läsa aktstyckena frånkammardebatlerna. Lagen om anställningstrygghet är ett alltför trubbigtinstrument i dagens näringsliv. Den cementerar trygghet för dem som är innanföroch förstärker svårigheterna för alla dem som står utanför, i synnerhet förunga som skall in på arbetsmarknaden, LAS innebär hinder vid nyanställning förframför allt småföretagen. För dessa innebär LAS en risk att anställa någon sominte passar in i mönstret i det lilla förelagets specifika miljö. Varjeanställd betyder myckel på en liten arbetsplats, medan en enda anställd intehar någon avgörande betydelse på en stor arbetsplats. En redan anställd är obenägen all flytta till en ny arbetsplats, eftersom platsen då gårförlorad i en eventuellt förekommande turordning. Detta är en litenbeskrivning av vissa av de avarter som faktiskt finns i den nuvarandelagstiftningen, Inlåsningseffeklernaär betydande och måste enligt vår mening ses över. Vi hardärför yrkat på en genomgripande analys, som skall sikta på att näringslivets funklionsmöjligheterökar som de anställda ges garantier som förbättrar valmöjligheterna. LAS är ofta sä svår att tolka att del för den uppgiftenkrävs juridisk kompetens. Vi menar all det borde bli en förenkling. Vi vill även se överdel s.k. arbetsiagarbegreppet. Visaknar entydiga regler vid tolkningen. Vein är anställd och vem ärföretagare? Del borde inte vara någon svårighet att göra en sådan avvägning,vilket faktiskt är fallet . Eftersom arbetstagarbegreppets uttolkning harså vittgående betydelse, vill vi all begreppet utreds särskilt. En samordningbör ske mellan LAS, den skatterätlsliga och den försäkringsrätlsligalagstiftningen. Vi begär även en ändring i lagens undantagskrets,Avgränsningen är för snäv. Det bör las större hänsyn till anställda medspecialistfunktioner och ökat ansvar. Fler bör alltså ges ett begränsat skydd, I reservation 2 pekar vi på nödvändigheten av attanställning vid arbelsan-hopning ges en ändrad lydelse. Bestämmelsen om entvåårig ram bör utgå. Denna ändring skulle göra del möjligt all effektivareutnyttja de nuvarande anställningsformerna, 1 reservation 3 angående provanställningens längdframhåller vi att det finns grupper som behöver en längre provanställning föratt kunna komma i fråga för en anställning. Dit hör exempelvis svaga gruppersom arbetssökande, invandrare och inte minst ungdomar. Dessa behöver en längrelids provanställning för att upparbeta den kompetens som skulle ge dem ökadrättvisa vid bedömningen när del gäller ett nytt arbete. I vår reservation 4 om begreppet saklig grund uttalar vialt det till grund för uppsägning skall ligga en mer nyanserad avvägning avsåväl arbetsgivar-som arbetslagarintressen i botten än vad som harvarit fallet. Arbetsresultat och atmosfär pä arbetsplatsen får inte äventyras.Arbetsplatsens storlek, verksamhetens art och tjänsteställning m.m, måste vägasin vid bedömningen, I reservation 6 om perinilteringslönereglerna skriver viatt vi vill ha en ändring av reglerna som undanröjer de negativa effekter somhar kunnat konstateras efter lagens genomförande. Detta gäller framför alltbyggbranschen och i synnerhet de mindre företagen. kan vi konstateraall svensk lagstiftning i alltför hög grad är en lagstiftning för de stora företagen,medan de mindre förelagen ofta kommer i kläm. Byggföretag med väderkänsligverksamhet har råkat i svårigheter. Alternativ sysselsättning föreligger iallmänhet icke i dessa mindre företag. Reservation 7 om turordningsreglerna innehåller ett krav påall lurordningsreglerna ändras så, alt arbetsgivaren ges möjligheter all vidändringar av verksamheten dels behålla arbetstagare med särskilt yrkeskunnandeeller annan kompetens, dels upprätta särskild turordning. Det skall intebehövas en konkurs ined en påföljande rekonstruktion för att rädda ett företagsom råkar i svårigheter på grund av de nuvarande turordningsreglerna. I ett särskilt yttrande i betänkandet tar vi upp dearbetsrätlsliga skadestånden. Vi anser att dessa skadestånd måste mer än nu geuttryck loren balanserad syn på arbelsgivar- och arbetstagarparternas ansvar.Detta tar vi upp i MBL-betänkandet som behandlades . Medbeslämmaiide i arbetslivet, m.m. Medbestämmande i arbetslivet, m.m. I betänkande nr 3 har vi ett särskilt yttrande. Därerinrar vi om all 1970-lalels arbetsrätlsliga lagar huvudsakligen har varitinriktade på att öka de anställdas inflytande och trygghet i anställningen.Dessa allmänt accepterade syften har i viss utsträckning uppnåtts. Menlagstiftningen har också har haft andra, mindre uttalade syften än de tidigarenämnda, nämligen att stärka de fackliga organisationernas politiska ochekonomiska inflytande. På grund av lagstiftningen har vissa fackligaorganisationers krav på långtgående inflytande inom näringslivet lillgodoseltsutan att organisationerna har behövt ta del därmed följande ansvaret. Dessutomhar organisationerna successivt blivit en del av den politiska maktapparatensom en följd av att de har representanter i offentliga organ och utredningaroch därtill betraktas som tunga remissinstanser. Delta behöver enligt vår åsiktutredas och studeras alldeles särskilt. Med del sagda yrkar jag bifall till demoderata reservationerna i betänkandena 5 och 3. KARL-ERIKPERSSON (vpk); Eftersom vi har behandlat de arbetsrätlsligafrågorna så grundligt, skall jag inte beröra de nu debatterade betänkandena sänoga. Men jag skulle till vilja ställa några frågor, som jag intetycker har blivit besvarade eller diskuterade utifrån våra utgångspunkter. Del gäller framför allt slyrelserepresenlalionen. Är detinte nu dags att se över styrelserepresenlationslagen, så attfackföreningsrörelsen får någonting att säga till om? fårfackrepresentanterna sitta med som gisslan och ta ansvar utan att kunnapåverka besluten. Det gäller framför allt nedläggningar, omstruktureringar,investeringar utomlands och på vilket sätt slyrelserepresenlalionen skall kunnastärka fackföreningsrörelsen. Jag skulle vilja ha några exempel på att dagensstyrelserepresentation har haft någon som helst betydelse. sitter man med vid köttgrytorna, utan alt få varamed och dela innehållet. All man har funktionärer som sitter med utan någotsom helst inflytande skapar misstroende bland de arbetande och bland defackliga medlemmarna. Det stärker inte fackföreningsrörelsen. Om man utnyttjarstyrelserepresentationen så att man får något att säga till om skulle det ökafackföreningsrörelsens styrka. Utifrån de synpunkterna tycker vi alt man skallstärka slyrelserepresenlalionen, i stället för som det är all man barafår sitta med, Lagen om anställningsskydd behandlas i AU5. När det gällerbolagisering har vi bl,a. tagit upp de problem som har med turordningsreglernaatt göra. Utskottet skriver som svar all det utgår från att problem av dettaslag uppmärksammas i den fortlöpande översynen av arbetsrätten i regeringenskansli. Är inte det ett mycket tunt svar på en så stor och viktig fråga? Detfinns problem med bolagiseringen . I reservation nr 10 tar vi upp skadeslåndsbeloppens storlek,och vi begär en kraftig höjning av dem. köper sig arbetsgivaren fri frånbesvärlig arbetskraft. Det kan inte vara riktigt. Enda sättet att komma tillrätta med det är att höja skadeståndsbeloppen. Jag villäven beröra betänkande AU6 om medbestämmande i arbetslivet. tog på ett ganska bra sätt upp frågan om 90-talsgruppen, Döm om minförvåning när jag i reservation nr 1 läser att den samlade borgerligaopinionen där säger följande; "I vad gäller de enskilda arbetstagarna böröversynsarbelet syfta till att stärka deras rätt och öka deras inflytande påden egna arbetsplatsen," 90-talsgruppen skriver å sin sida att de formellarättigheterna redan finns och all det nu gäller att fylla dem med meningsfylltinnehåll för den enskilde. Frågan är nu vem som har plankal av vem. Har den samladeborgerliga reservationen plankat av 90-lalsgruppen, eller har 90-talsgruppenplankat av den borgerliga reservationen? Innebörden i de båda skrivningarna ärexakt densamma. Det förvånar mig mycket. Del skulle vara roligt alt få ett svarpå detta, Som sade till måste man vara mycketglad när man får ett positivt svar från den socialdemokratiska 90-talsgruppenom den framtida fackföreningsrörelsen. Det skulle vara mycket roligt att vetavad man från fackföreningsrörelsen skulle säga om man fick läsa vad som skrivsi den borgerliga reservationen och av 90-talsgruppen, Medbestätnmande i arbetslivet, m.m. STENÖSTLUND (s) replik: tar upp många frågor, menjag skall inte gå in i en ny debatt. När det gäller 90-talsgruppen vill jagbara säga att nog inte behöver vara så bekymrad över att ordsom används av de borgerliga partierna i ett sammanhang också kan användas avsocialdemokraterna i ett annat sammanhang. Man måste nämligen se mot vilkenbakgrund som socialdemokraterna resp. de borgerliga partierna säger detta. Man finner då att socialdemokraterna inte vill försvagaden arbelsrättsliga lagstiftningen, vilket vi upplever att de borgerligapartierna vill göra. Socialdemokraterna vill gå längre på den linjen ochexempelvis utarbeta nya regler som arbetsmiljökommissionen kan tänkas kommamed. De borgerliga har många förslag redovisade i sina reservationer, somenligt vår uppfattning skulle innebära en försvagning. skallalltså läsa dessa båda skrivelser mot helt skilda bakgrunder. Orden får då enannan innebörd. (vpk) replik; Det är ungefär som när man säger alt en fågelär en fågel, oavsett hur den ser ut. Det här är en lek med ord. De borgerligapartierna skriver samma sak som 90-lalsgruppen. Del kan man inte komma ifrån.Sten försöker tydligen trolla med ord. Jag förslår att tycker alt del är besvärandeatt samma formulering som 90-lalsgruppen använt hamnar i en borgerligreservation. Jag hoppas verkligen alt har rätt i del han säger omall den svenska fackföreningsrörelsen och 90-lalsgruppen vill något annat, I såfall borde man ta bort sådana formuleringar, där man hela liden skall tänka påden enskilde. Skall man lämna kollektivet? Kollektivet har varitstyrkan i fackföreningsrörelsen. Den har stärkt lagstiftningen och genomfackliga krav har vi fått mera inflytande. Del verkar som om man nu skall kastabort den delen. Jag hoppasatt har rätt, men jag betvivlar det. Prot,1989/90:12 Medbestämmande I arbetslivet, in.in. läsasådant här blir man faktiskt litet rädd. Vart håller den svenska fackföreningsrörelsenpå all ta vägen? () replik; får debattörerna från vpk snart ta ochbestämma sig. Ena stunden säger man i debatten att den arbetsrättsligalagstiftningen är ett klassamarbete och något som arbetsgivarna och SAF harbestämt innehållet i, exempelvis när det gäller medbestämmandelagen från 1976,1 nästa stund säger alt vi har kämpat för att få den härlagstiftningen, att vi har arbetat kollektivt för delta och all man nu är påväg att sälja ut den. Ni får göra upp sinsemellan, och Lars-OveHagberg, om hur ni skall ha del, innan vi driver debatten vidare. (vpk) replik; Det är en gammal debatteknik, ,och jag har inga skilda uppfattningar när det gäller den delav lagstiftningen som vi debatterar. Jag har inte sagt något som strideremot vad har sagt. Del har varit en kamp för att nå dit vi har nått i dag.Att man sedan från socialdemokratiskt håll i det här huset inte har haftförmågan att gå längre än man har gjort är en annan sak. Det är detta detegentligen handlar om. Finns del en förmåga alt gå vidare all stärka debefintliga lagarna, eller är del upp till den enskilde att ta över kampen ochföra den med vassa armbågar? TREDJE VICE TALMANNEN; Jag får meddela alt anslag nu harsatts upp om att detta sammanträde skall fortsätta efter kl, 19,00, KRISTERSKÅNBERG (mp); EG-anpassningen har tagits upp även i dennadebatt, med all rätt, eftersom den kommer att påverka utrymmet för den fackligaverksamheten och dess inflytande, EG-anpassningen kommer att påverka medbestämmandeti arbetslivet och tyvärr även till slut anställningstryggheten. Vi är inte kritiska till att det har hänt så litet pådelta område, ulan till att det har hänt så myckel. Det är kanske inte så lättatt få någon uppfattning om hur mycket som har hänt, eftersom överläggningarnasker bakom stängda dörrar mellan regeringsrepresentanter och ledare för en delstorföretag. Representanter för fackföreningarna är visserligen med, men de resonemangsom förs kommer inte ut till allmänheten och inte heller till alla politiker. Jag uppfattade inte hur mycket ni är beredda att sälja utnär det gäller arbetsrättsfrågorna, , Jag förstod bara all ni inteär beredda alt sälja ut allt. Frågan är hur mycket ni är beredda att sälja utnär det gäller frågor som berör arbetsmarknad, arbetsliv, trygghet påarbetsmarknaden och arbetsrätt. Varför tror arbetarrörelsen, fackföreningsrörelsen, att destora svenska företagen. och , är såangelägna, all man här har mera bråttom med anpassningen och kanske har nåttlängre än man hargjort inom EG? De stora företagen har ju redan flyttat ut och säkrat plats ochdeltagande i den kommande gemensamma inre marknaden i EG, Det kan väl inte varaså att de stora förelagen vill ha in EG-reglerna på den svenskaarbetsmarknaden? Då skulle ju den svenska modellen på detta område kunna sopasåt sidan och lämna plats för en ännu större storskalighet, som den som råderinom EG, Dä skulle det bli ännu större genomslags-kraft för de storaföretagsägarna och deras beslut och ännu mindre för all i demokratiska former,t.ex. här i riksdag, fatta beslut på de områden som har debatteratshär . Det skulle vara spännande, herr talman, alt få reda pa litet mera omhur mycket man inom socialdemokratin tror alt man kan behålla av arbetsrättsfrågornaoch inflylandemöjligheterna. Jag tycker att detta ytterligare aktualiserar vadmiljöpartiet har tagit upp när det gäller medbestämmandet. Medbestämmande i arbetslivet, m.m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I(övergripande utredningar av arbetsrätten) Uiskotiels hemställan bifölls med173 röster mot 121 för reservation 1 av m.fl. Mom. 2 (ökat arbetstagarinflytande) Först biträddes reservation 2 av - somställdes mot reservation 3 av av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 270 röster mot20 för reservation 2 av . 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (negativ föreningsrätt) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 137 förreservation 4 av m.fl. Mom. 5 (löneavdrag för fackföreningsavgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avSonja Rembo m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 (MBL och den offentliga sektorn) Utskottets hemställan bifölls med174 röster mot 122 för reservation 6 av m,fl. Mom. 7(förhandlingar och information i mindre företag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avSonja Rembo m.fl, - bifölls med acklamation. Medbestämmande i arbetslivet, m.m. Mom. 8(chefstillsättningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (facklig vetorätt vid entreprenader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10(begränsningar i rätten till stridsåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation10 av m.fl., dels reservation 11 av - bifölls medacklamation. Mom. Il (200-kronorsregeln m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation12 av m.fl., dels reservation 13 av - biföllsmed acklamation. Mom. 14 (internationella solidaritetsaktioner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avAnna och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (förbud mot blockad av enmansföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (blockadrätlen i övrigt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (arbetsrätlsliga skadestånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (facklig och politisk verksamhet påarbetsplatserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU5 Prot. Mom. I(översynskrav m.m,) 18oktober 1989 Medbestämmande i arbetslivet, m.m. Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 54 för reservation I av m,fl. () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats Mom. 2 (arbetstoppar) Utskottet hemställan - som ställdes mot reservation 2 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (provanställningens längd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 5 (innebörden av begreppet saklig grund m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation4 av m.fl., dels reservation 5 av - bifölls medacklamation. Mom. 6 (permitteringslönereglerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (turordningsreglerna) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 7 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom 8 (koncerner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 9 (rätt till återgång i arbetet efter domslolsutslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 10 (höjning av det särskilda skadeståndet) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 21 förreservation 10 av , 81 Medbestämmande i arbetslivet, m.m. Mom. I(lagens allmänna inriktning) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 55 förreservation 1 av m.fl. 18 ledamöter avstod från all rösta. Mom. 2 (facklig representativitet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avElver m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 (val av arbetstagarrepresentanter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avElver m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (minoritetsorganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot 87 förreservation 4 av in,fl. 21 ledamöter avstod från alt rösta. Mom. 5 (beredningsorgan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avSonja Rembo m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 (verksamhetens mål och inriktning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avElver m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. /(skadestånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m.fl., dels reservation 8 av - bifölls medacklamation. Mom. I(tillträdesrätt för utomstående förtroendemän) Utskottets hemställan biföllsmed 275 röster mot 21 för reservation I av . Mom. 2 (facklig verksamhet i transnationella företag) Först biträddes reservation 2 av med 22röster mot 20 för reservation 3 av . 253 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottetshemställan med 268 röster mot 22 för reservation 2 av . 5ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3(facklig förtroendeman och ordinarie arbete) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. 8 § Beslut om samlad votering Beträffande de påföredragningslistan närmast upptagna ärendena, kon-stilutionsutskotieisbetänkande KU7 samt lagutskottets betänkanden LU2 och LU1, beslöt kammaren påförslag av tredje vice talmannen medge att de fick företas till avgörande i ettsammanhang sedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. Negativ föreningsrätt samt kollektivanslutning m.m. vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 9 § Negativ föreningsrätt samt kollektivanslutning m.m. Föredrogs konstitulionsutskoltels belänkande 1989/90;KU7Negativ föreningsrätt samt kollektivanslutning m.m. HANSNYHAGE(m): har vid upprepade tillfällenuttalat att kollektivanslutning, dvs. ivångsanslutning av medlemmar till ettpolitiskt parti, står i strid mot demokratin och den enskildes rätt att självbestämma över sin egen partitillhörighet. Dessa uttalanden har emellertidsocialdemokraterna och den LO-anslutna fackföreningsrörelsen totalt nonchaleratoch låtit denna ovärdiga behandling av enskilda människor fortgå som omingenting hänt. Visserligen har den socialdemokratiska partikongressen 1987beslutat att kollektivanslutningen skall upphöra med utgången av 1990, menalltjämt pågår således denna icke-demokratiska hantering, och dessutom är detenbart kollektivanslutningen i dess nuvarande form som beslutet gäller. Socialdemokraterna behöver alltså ha på sig föratt kunna klara av något så elementärt enkelt som att tillämpa, alt deluteslutande är den enskilde själv som skall bestämma om hon/han vill tillhöraett politiskt parti eller inte. Den åtgärden borde rimligen kunna ske pånolltid, men så icke för socialdemokraterna. För dem gäller all så länge sommöjligt suga på karamellen och tillskansa sig pengar från människor med annanpolitisk uppfattning för alt sedan använda dessa pengar i politisk verksamhetmot bl.a. just dessa människor. Hur kan man bara försvara något sådant? kommunisterna fortsätter all spela sin fögaheroiska roll. Man påstår sig vara emot kollektivanslutningen, men påståendetvisar sig som vanligt vara en munnens tomma bekännelse när del verkligen kommertill skott.