prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Det skall ske kollektivt, och manskall urholka äganderätten; det är en kontroversieU fråga. Detgår att stärka småfolket genom att se till att de kan äga mer, genom att inlestraffbeskatta vinstandelar, genom att sluta urgröpa de privata pensionerna,genom att se till att man kan få omvandla hyreslägenheter till bostadsrätter,osv. - alhså en politik för att stimulera ägande och sedan säkerställa dettaägande också för småfolket. - Detta var också en kommentar till Bo Hammarstidigare inlägg. Grundlagsregleringarskall vi göra där det behövs och där det är viktigt, men vi skall göra det medmåtta. Jag delar den uppfattningen att man inte kan föra in allting igrundlagen. TillHans Leghammar vill jag bara säga beträffande den poUtiska åsiktsregistreringenoch arbetet i säpo, att det jag sade inte var någon kritik av att ni för framde här frågorna i - självfallet inle. Jag ville bara förklara varförfolkpartiet har intagit den ståndpunkt som vi har Närdet gäller representation i säpokommiltén osv. skall Hans Leghammar inte vändasig till mig ulan lill regeringen. HANS LEGHAMMAR (mp): påstår att vi inle behöver grundlagsskydda nationalparkernaoch de outbyggda älvarna. Då vill jag ha elt klart svar: Kommer de att varaskyddade utan att vi grundlagsskyddar dem? Lovar på stående fotalt ni aldrig kommer atl bygga ut någonting i någon av nationalparkerna ochinte heller längs med de fyra outbyggda älvarna? BertilFiskesjö anklagade mig för ett övermaga anförande. har man svårt allhålla tillbaks skrattet, när han verkligen öser galla över mig och viU göramiljöpartiet till någonting inte större än en flugskit, som inte har tillförtnågonting till svensk politik. Temogjorde en undersökning, som visade atl avbefolkningen i detta land trodde att miljön skulle bU bättre med miljöpartieti . Befolkningen i detta land litar jag nog mera på i detta fall änBertil Fiskesjös animerade anförande alldeles . Sedankommer han dragande med att vi skulle ha plagierat miljöprogram!Bertil Fiskesjö! Jag har faktiskt drivit miljöpolitik , och en avanledningarna lill att jag var med och startade var just min storabesvikelse över agerande i dessa frågor, inle minst i kärnkraftsfrågan. Seroch hör ingenting i debatten, eftersom han säger att viplagierar och slår för ungefär samma frågor? Trycker jag på samma knappar i alla voteringar? Då skulle man ju kunna prata om attvi hade plagierat någonting, men det är faktiskt så att vi har oerhört olikaåsikter i väldigt många frågor Jag vill bara nämna några; IrafikpoUtik,miljölagstiftning, jordbrukspolitik och synen på tillväxt. Menlåt mig återkomma till frågan om en vilalisering av demokratin. Bl.a. detförhållandel att jag med min blotta närvaro här i kammaren kan uppröra på delvis som skedde visar att vi vitaUserar debatten. 1989/90:36 30november 1990 BOHAMMAR (vpk): Jag vill säga till att det är en styrka för vår demokratialt vi här i kammaren har en mångfald som speglar de olika poUtiska strömningarsom finns i vårt folk. Ett majoritetsvalssystem skulle skapa en oerhördensidighet både geografiskt och åsiktsmässigt. Del är inte mitt problem, menjag tror all det skulle vara helt förödande för det socialdemokratiskapartiet. Del är väl problemet med svaga regeringar som den socialdemokratiskaatl det är så svårt att samla sig kring en Unje. var inne påden saken. Skulle vi ha ett majoritetsvalssystem med enmansvalkretsar, skulleni få rena inbördeskriget vid fastställandet av vem som skulle kandidera i deolika valkretsarna. Men del där är inle milt problem. Slutligen vill jag säga något lill detta att skriva in egendomsrätten i grundlagen. Skulle verkligenriksdagen beröva småfolket dess ägande - villor, bostadsrätter, privatakonsumtionsvaror och kapitalvaror? Det handlar ju inte om detta ulan om allriksdagen måste ha en möjlighet all gå in och förändra när det gäller de storamakt- och ägandekon-ceniralionerna i vårt samhälle. Det gäller de sloraekonomiska imperierna. Ingen kan bestrida atl vi i vårt land fakliskl har enägandekoncentralion som vida överstiger vad som är vanligt i de flesta andraländer inkl. . Skrivs det då in i grundlagen att del rör sig om någontingsom inte får rubba, så all det blir frågor som nästan kräver all mangår till domstol, ja då har ni avlövat och också försvårat ettdemokratiskt inflytande för vanliga människor när del gäller den ekonomiskautvecklingen i vårt land. Jag skall kanske inle förlänga den här sena debatten. Men det ärtydligt atl vissa av de principiella frågor som jag log upp intresserar deövriga deltagarna i debatten. Låt mig slå fast följande.Jag har självfallet inte propagerat för inför- 1989/90:36 30november 1990 ande av majoritetsval ienmansvalkretsar Jag tillät mig all i anslutning till en motion somsignalerades här från föra ett resonemang om problem i densvenska demokratin, enligt min mening viktigare problem än många av dem som härhar tagits upp i samband med grundlagsreglering ofta med den innebörden atl mansätter olika käppar i hjulen för den demokratiska verksamheten och beslutenhär i kammaren. Denminoriietsparlamentarism och splillringsparlamenlarism som vi har fått ärverkligen ell problem. Jag tyckte all del var intressant att man från moderathåll kunde medge alt man kan verka för ell valsätt som inte ger ettfullständigt proportionellt utslag. Driver man den tesen behöver man inte utgåfrån alt del bara är överrepresentation för socialdemokratin som eftersträvas.Man kan på liknande sätt få en överrepresentation för de borgerliga partierna,om de kan hålla ihop. Det gäller alltså två ohka alternativ inom svenskpolitik. Är del inte möjligt all föra en sådan debatt bUr jag mycket ledsen. Dåfår hoppa på och alla statsvetare som fört dethär resonemanget och framhålla atl del här är så hemskt. Jag tycker atl del ären ganska intressant debatl. Denandra frågan som jag ville la upp gäller grundlagsreglerna. Hur långt skall vii en demokrati sträcka oss när del gäller all formulera grundlagsregler? Jagsade alt när del gäller en fråga som frågan om egendomsrätten kan man kanskeinle komma längre än dit man har kommit i och man verkligen inte erkänna att det kan finnas en motsättningmellan egendomsrättens krav och samhällets krav - krav när det gällerstrandskydd, miljölagstiftning osv.? Låt oss inte krångla lill den demokratiskabeslutsprocessen genom all skriva in så mycket i grundlagen. Låt oss ta enärlig kamp mot varandra i , med majoritetsbeslut här i . Jagvill ge samma svar lill Hans Leghammar: Han tror väl på sin möjlighet altövertyga svenska folket och väljarna om sin uppfattning när det gällerälvarna. Men låt det förbli ell beslut i genom vanlig lagstiftning,inle för inle en grundlagsreglering på det området. Det är mitt svar på dennafråga. Sedanförde jag en diskussion med om riskerna med atl försöka lösaproblemen genom atl se på de oklara punkterna. Jag tror inte all BertilFiskesjö har någol bidrag härvidlag. När vi har möjlighet atl klarare utformagrundlagsreglerna på dessa områden är jag beredd att tillstyrka, men jag harinle funnit all del är möjUgt . Del här har varit föremål för diskussioni olika utredningar där samtliga partier har varit representerade. Ge då inlesken av att del här är så enkell all lösa. Jag tror alltså på lagstifining avgod kvalitet. Jag menar att man skall utnyttja lagråd, jurister osv. Menriksdagen skall inle underkänna sin egen förmåga alt skriva så bra lagar atljuristerna behövs i annal än undantagsfall, med den begränsade lagprövningsrältsom vi har . Sedantill den ekonomiska politiken. Inte fick vi väl något exempel på hur bra detkan gå, när de borgerliga regeringarna hade hand om ekonomin. Nej, del fannsingen särskild styrka och konsekvens, trots atl de borgerliga partierna hademajoritet. Orsaken berodde på splittringen. Det vore kanske inte så dumt alllänka lilet på ett valsätt som kunde stimulera till ökad sammanhållning inomborgerligheten, men jag tror inle all del finns någon fram- Jag troratl vi i stort setl kommer all få leva med dagens regler när det gäller vårtvalsätt. Tredjevice talman (): argumenterar hårt för alt man inte skaU belastagrundlagen med för myckel. Del Ugger naturligtvis en hel del i det resonemanget.Skriver man in för myckel, kan grundlagen tunnas ul som dokument. Vad vi härhar diskuterat är konkreta punkter, där man nalurliglvis kan tycka både det enaoch del andra. Den debatt som jag förde med avsåg ju gällandegrundlag. Den korta erfarenhet som vi har av grundlagen, gott och väl ,visar ju, och det är del som är del intressanta, att vi har hamnat isvårigheter på en rad punkter när del gäller tillämpningen. Vi har haft storagräl här i kammaren med våldsamma anklagelser från olika håll. Det har skett ianknytning lill behandlingen av sakfrågor Del är sådant som jag tycker all viskall undvika. Vi skall ha en grundlag, vars innebörd vi alla är överens om närdel gäller de saker som verkligen är reglerade i grundlagen. Vihar i angivit några områden där vi anser atl vi skall sälta oss ned ochresonera. Del är svårt all skriva grundlag, del vet alla vi som har varit meden gång i tiden. Men detta atl del är svårt medför alt man måste vara bereddatt efler en lid diskutera vissa saker på nytt, saker som inte har fungerat såbra. Del är det vi vill som ell led i vår strävan atl hålla grundlagen fräsch. Närdet gäller konkreta punkter ställde jag frågor omgrundlagsreglering av utlandssvenskarnas rösträtt. Del är en konkret fråga, eltfärdigt förslag. Inga principiella invändningar finns mot del. Varför i aUvärlden vill man då inle bifalla del förslaget? År del därför atl man planerarall avskaffa rösträtten för utlandssvenskar? Slutligenlill Hans Leghammar: Upprörd? Nej, jag är inte särskilt upprörd. Jag tycker omall få litet fart på debatterna som jag deltar i, så det är möjligt all jaghade ell röstläge som störde Hans Leghammars stilla ro. I anslutning till vadHans Leghammar hade sagt om partierna och programskrivningen gav jag enredovisning av min uppfattning, som jag anser är väl verifierad. Jag kannaturligtvis dokumentera den, om Hans Leghammar skulle önska del. 1989/90:36 30november 1990 HANS NYHAGE (m): Någol mer stockkonservalivi än dagens socialdemokrati lorde knappastslå atl finna. Socialdemokraterna säger nej lill krav på ökad rättstrygghetoch rättssäkerhet för den enskilde, nej till stärkt egendomsrätt, nej tillgrundlagsreglerat skydd för närings- och yrkesfrihelen, nej lill att frågan omförfattningsdomstol prövas, nej till vidgat folkomröslningsinstilul, nej tillgrundlagsreglerad rösträtt för utlandssvenskarna, nej lill alt stärka vårtparlamentariska system genom skilda valdagar och genom förlängda valperioder,nej till alt pröva frågan om personval och om ett minskal antal ledamöter iSveriges riksdag. Nej, nej och åter nej! Kanman tänka sig något mer tillbakasträvande? 1989/90:36 30november 1990 talade i sitt inledningsanförande engagerat om problemenmed den s.k. splittringsparlamentarismen. Uppenbarligen vill han försöka hittanågonting som gör alt vi kommer bort från den. Det är säkert hans önskan attdet gick att göra det. Han hänvisade också till att han tidigare hadeintresserat sig för enmansvalkretsar Jagtycker att detta är en oerhört intressant debatt. Men om fårlitet mothugg, betyder ju inte det att debatten är hemsk. Det kan väl inte varaså att bara skall få delta i den här debatten. Närjag började tala om den ekonomiska politiken, hade jag framför allt en artikelav i åminnelse - han skrev den eller på höstkanten.Han räknade upp en rad viktiga frågor, där det behövde åstadkommasstrukturförändringar, och han sade att eftersom vi inte har en starksocialdemokratisk regering med överrepresentation, kommer dessa frågor inte attlösas på ett bra sätt. Detvisade sig då att i alla de frågor han räknat upp var det splittring inomsocialdemokratin som gjorde att man inle kan göra någonting. På flera av de därpunkterna fanns det stöd här i från andra partier för att åstadkommanågonting. har svårt att bestämma sig, tycker jag. Å ena sidan gläder han siggång på gång åt alt blockpolitiken har luckrats upp. Kritstrecket i mittenbörjar försvinna, och det tycker han är bra. Å andra sidan säger han att hanvill ha ett system som kan ge starka regeringar och om det var borgerligaregeringar skulle ett sådant system hålla samman de borgerliga partierna. Inteär del väl en sådan sak som valsystemet som avgör om partier kommer lill sammasakpolitiska uppfattning? Del tror jag inte på. Oenighet isakfrågor undanröjer man inte med konstitutionella förändringar. HANS LEGHAMMAR (mp): Jag misstänkte att jag inle skulle få något positivt svar av OlleSvensson om grundlagsskyddet för nationalparkerna och de outbyggda älvarna.Han kunde inte ge mig någon garanti, utan han sade litet smått faders-akligtalt det hänger på mig och min förmåga atl övertyga väljarna om älvar ochnationalparker kommer att bevaras eller inte. Detlugnar mig knappast, men inget ont utan atl del har något gott med sig. Jaglovar all jag skall strida ordentligt, och kanske vi har grundlagsskyddför de sista orörda älvarna och för nationalparkerna. OLLESVENSSON (s): Bara några slutrepliker Jag tycker atl debatten om när vi skall hagrundlagsreglering eller ej har gått framåt genom de inlägg som gjorts. Nusäger och också att man bör grundlagsregleramed måtta. Man bör vara försiktig med att föra över för många bestämmelserlill grundlagen. Ja,just därför atl då för man bort frågor från demokratins verkningskrets, frånden dagliga debatt som vi för i det politiska livet. Det är likadant med Det skall förasen debatt, och vi skall inte ha en grundlag som säger att detta får vi intebehandla. JagstäUer mig alltså bakom tes att vi självklarl skall ha engrundlagsreglering av områden där det råder värdegemenskap - om förbud mottortyr och sådana saker Men när det gäller andra områden, där vi fortfarandestrider i det politiska livet - och det är naturligt att vi gör det -skall viinle ha någon grundlagsreglering, utan där får majoriteten i riksdagenbestämma efter alt ha mött väljarna. ÄvenHans Leghammar måste övertyga väljarna. Del måste bU om han skall fåigenom sina förslag, och jag tror att han i fråga om älvarna har stöd avväldigt många andra än av dem som röstade på honom nu senast. Men mitt svar äralltså att sådana frågor som bevarande av älvar inte skall lösas genomgrundlagsreglering. Slutligenvill jag säga att jag tycker visst att det är intressant atl föra en diskussionmed . Jag vill gärna erinra om att var den som förstvar övertygad om all man borde ha majoritetsval i enmansvalkretsar Han varmycket bestämd om detta, därför att man skulle ha folkmakt och inte herremakt.När man då fick den parlamentariska demokratin, skulle den politiska rösträttenfå utslag genom majoritetsbeslut i . Folksuveränitetsprincipenär viktig, och det är bra att vi har fått diskutera den och inte baraönskemålet om att bygga ut grundlagsregleringen. För får vi grundlagsregleringav stora områden, då blir samhället stockkon-servativt, Hans Nyhage. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut skulle fattas ) 22§ Vissa kyrkliga frågor Föredrogs konstitutionsulskottets betänkande1989/90:KU2 Vissa kyrkliga frågor GÖRANÅSTRAND (m): Del här är en principiellt viktig fråga, och del är inle första gångensom diskuterar relationerna mellan kyrka och stat. Låt mig litetfrihandsmässigt först på de få minuterna skissera varför vi för debatten. SedanGustav Vasas tid har vi haft ell statskyrkosystem, relationen mellan stat ochkyrka formulerad av både staten och kyrkan. Först fick den somgick lill visst godkänt frikyrkosamfund möjlighet att lämna kyrkan. 1951 fickvi religionsfrihetslagstiftningen. Mellan1958 och 1978 hade vi ett omfattande utredningsarbete. Alla utredningarna hadetill uppgift alt se på om det var lämpUgt, önskvärt och hur det skullegenomföras att eventuellt ändra relationen mellan kyrka och stat. Det ärintressant alt notera att och vpk, var det väl, har talat om attAlva tankar i utredningen skulle kunna ligga till grund för 1989/90:36 en ändradrelation. Del är en intressant markering, även om det har hänt 30 november1990 oerhört myckel på 17 år Detär också intressant alt notera atl efler det atl kyrkans egna organ avvi- issa yr iga tankarna på relationsförändring 1979, har kyrkanomorganiserat sin ' ° verksamhet. Vi har fått ett slörre kyrkomöte, vihar fått kyrkans centralsty- Den enskildaverksamheten i kyrkan har sammanförts i stiftelseform. Delär rikligt som påpekats all kyrkans förulsällningar alt klara sig själv videventuellt förändrade relationer har starkt förändrats. Det är ett alldeleskorrekt påpekande. Delär också riktigt, som noteras i utskoltsbetänkandet, atl del för närvarandepågår en uiredning om kyrkans ekonomiska villkor Den utredningen har tillutgångspunkt alt titta på kyrkans förutsättningar att klara sig dels vidbevarat samband, dels vid en ändrad relation, håller på meddenna utredning. Utgångspunkten är en flerpartimotion från kyrkomötet, alltsåell initiativ från kyrkomötet all se på frågan. Närjag och kommit fram lill all vi nu icke skall ta initiativ -det somockså blivit majoritet i utskottet - är en av utgångspunkterna att man böravvakta vad i sin uiredning kommer fram till. Enannan utgångspunkt är alt vi skall se på och ta ställning till frågan om dop-och kyrkotillhörighet. Rikligt när den frågan passerar kyrkomötet och sedermerakan ligga till grund för ett beslut här vet jag inte. Men det är en godgissning all 1991 eller kyrkomöte får ta stäUning till denna fråga. Vihar tyckt atl dessa bägge utredningar, den om de ekonomiska förutsättningarnaoch den om medlemskapet, bör avvaktas. Meddella korta konstaterande, herr talman, noterar jag atl vi moderater står bakomutskottets betänkande på denna punkt. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan vad gäller detta. Vimoderater har vall alt föra fram reservationer i tre frågor som vi tycker ärangelägna. Jag vill kortfattat redovisa hur vi där resonerar Enav frågorna handlar om kyrkans valdag. Vi vill i första hand komma bort frånden ordningen atl kyrkans valdag ligger i skuggan av riksdags- ochfullmäktigevalen. Vi vill ha elt årsmässigt brytande. Detär en gammal tanke. Del är inle bara vi moderater som har talat om del. Jagvill notera atl författningskommillén diskuterade saken. Del fanns anledningtro atl förfailningskommiltén skulle komma lill della ställningstagande. Detta är redovisat iulskoltets betänkande. Meneftersom vi inte nu kan få stöd för tankarna på denna skilda kyrkans valdag,framför vi delta i reservation. Vinoterar också atl frågan om biskoparnas ställning i kyrkomötet ännu inle är löst. Eftersom jag och några till har skrivit en motion lill riksdageni denna fråga och noterar atl regeringens egen uiredning, alltså kyrkoenheten i och dess egen utredning om kyrkomötet, kommit fram till atl del är rimligt atl biskoparna är självskrivna på kyrkomötet, tycker vi alt vår argumentering förstärkts. Vi kan också notera att kyrkomötet ligen fattat några olika beslut om biskoparnas ställning, men del sista och som jag bedömer avgörande ställningstagandet var att biskoparna bör vara 126 självskrivna på kyrkomötet. Delta har vi framfört ivår reservation. Dentredje och sista reservationen, herr talman, som jag här yrkar bifall till, ärden som handlar om kyrkofondens styrelse. Jagär litet förvånad över atl vi inte kunnat få majoritet i utskottet kring della.Kyrkofonden förvallar och fördelar de medel som kyrkans egen verksamhetgenererar, och vi tycker alt del är myckel märkligt all inte kyrkan skall hamajoritet i denna kyrkofondsslyrelse. Närvi nu inle kan få bifall i utskottet för detta har vi markerat det i enreservation. Meddetta, herr talman, yrkar jag alltså bifall till utskottets betänkande vadgäller kyrka-slal-frågan och bifall till de tre moderata reservationer som ärfogade lill betänkandet. Underdetta anförande överlog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp): I de av november månad skall nu kammarendebattera ett av de viktigaste områden som har altbehandla. Jagkan väl som enkel gräsrot och ledamot av denna kammare få uttrycka minförvåning över atl år lyckas nedpriorie-terabehandlingen av dessa frågor på sådant sätt att de alltid kommer upp ungefär enmånad innan vi alla börjar skriva på nästa års motioner i samma ärende. Jagskulle i all ödmjukhet vilja föreslå atl konslitutionsulskottets värderadeordförande funderar på om del möjligen kunde vara värl att en gång varjeriksdagsperiod priorilera detta ärende. Så pass viktigt är det, GöranÅstrand talade litet om vad som hänl tidigare. Den första riksdagsmotionen idella ärende väcktes vid riksdag. Den första motionen till eltkyrkomöte väcktes vid kyrkomöte, 1920 skrev socialdemokraterna in isitt partiprogram kravet på statskyrkans avskaffande. Vi vet alla all flerapartier länge har haft krav på reformer och en ökad frihel för frånstaten. Detär ju faktiskt så alt även moderata samlingspartiet vid sinpartistämma flyttade sina positioner och uttalade atl målsättningen skall varaall lagstiftningsmakt över den skall upphöra ochdärmed kyrkan bli fri all besluta om egna angelägenheter. Det var ett braställningstagande. Skallman titta på partiprogrammen finner man all det bara är centerpartietsom entydigt ullalat sig för all nuvarande syslem skall bestå. Omman går tillbaka och tittar på den internationella litteraturen om religionsfrihet- och jag hade anledning häromsistens att göra det - så skall man finna atl manfår ett alldeles entydigt besked. Statskyrkosystemet är oförenligt medreligionsfrihet. Den största undersökningen på della område gjordes inom ramenför i mitten på 1950-lalet under ledning av en indier .som,om jag erinrar mig hans namn räll, helte . Denna kommission komfram lill alt inte bara ett statskyrkosystem var oför- 1989/90:36 30november 1990 enligt med religionsfrihetulan all även den typ av konkordat man i vissa länder haft med denromersk-katolska kyrkan är oförenlig med religionsfrihet. Delär väl inte så många som bestrider delta. I allmänhet har man ståndpunkten,atl jovisst är det så, men det är lilet för tidigt alt vidta någon reform. Hurser då vi i på denna fråga just nu? Vi menar att det nuvarandesystemet innebär att riksdag och regering har ett avgörande inflytande överbeslut som rör kyrkans organisation, ekonomiska ramar och tillsättande avandliga ledare. Den främsta anledningen till att vi diskuterar dennafråga är all fortfarande i väsentliga avseenden styrs av riksdagoch regering. Dennaordning är av principella skäl inle godtagbar Varje trossamfund bör stå frittfrån staten. Utifrån en sådan principsyn är del angeläget att både staten ochsvenska kyrkan gör klart vilken avsikt man har med relationertill staten för framtiden. Därförbör nu en precisering ske av de reformer som återstår innan slutmålet är nått,dvs. all låta bli ett från staten fristående trossamfund. Enligt vår mening börföljande reformer genomföras. bör själv få bestämma över sin organisation. Det betyder alt kyrkansjälv får bestämma om de författningar som styr inre ochyttre form skall bli bestående i form av inomkyrkliga beslut eller ersättas avandra bestämmelser Förändringarav organisation har genomförts på lokal-och stiftsplanet.Kyrkan har därigenom fått en basorganisation som ökar förutsättningarna försjälvständighet. Nubör också få befogenheter att tillsätta biskopar och domprostar,vilka lillsälis av staten. Enligtell riksdagsbeslut skall folkbokföringen föras över tillstatligt organ. Närdet gäller begravningsväsendet bör den allmänna principen vara att staten, omsvenska kyrkan så önskar, kan överlåta på kyrkan att i sin lokala organisationombesörja denna uppgift mot statlig ersättning. Den kyrkUga egendomen skallsjälvfallet förbli den egendom, och kyrkan måste garanteras ensäker ekonomi. Kyrkomötet1988 tog ett betydelsefullt initiativ i slat-kyrka-frågan genom sin begäran attregeringen skulle tillsätta en ny uiredning för att se över de rättsliga ochekonomiska villkoren för , bl.a med sikte på ett eventuelltskiljande.