prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — medverkade regeringen tillatt ge mångmiljardbelopp för att investera i en ny bilfabrik. Nubehandlar vi den senaste, men säkert inte den sista, affären med . Somkronan på verket har blivit rådgivare i . Det är intressant atl sehur "Volvofieringen" på olika områden påverkatpolitiken, regeringen och socialdemokraterna. I propositionen framförs ett förslag om ett nytt centralt förvaltningsbolagför den statliga företagssektorn. Förslaget att tillskapa ett nytt ochceritralt förvaltriingsbolag anser vi vara elt steg i fel riktning. Möjlighetenatt ge ut konvertibla skuldebrev motsvarande högst av det egna kapitaletuppfyller inte krav på ägarspridning. Ettgemensamt bolag för stora statliga företag som , , ,, , , , SGAB m.fl. kommer aft bli en gigant bland svenskaföretag. Det är ett tydligt led i strävan att aktivera och utveckla denstatliga företagssektorn. Åvenförsäkringsinstitutioner och löntagarfonder skall ges möjlighet att engagerasig i förvaltningsbolaget. Enligt min och uppfattning kommer det attinnebära ett ökat institutionellt ägande av svenskt näringshv. Motivet ärsäkert att man deri vägen skall ge löntagarfonderna en förstärkt ställning.Den sammanblandningen av statligt kapital, AP-fonder och löritagar-fonder bliren hybrid i svenskt näringsliv. Av den anledningen avvisar förslaget. Avpropositionen framgår alt regeringen har en öriskan att åstadkomma en meravvägd riskprofil på förvaltningsbolagets placerade kapital. Detkan således innebära att bolagets ledning finner det mer angeläget och lönandeatt placera bolagets kapital i växande tjänsteföretag i stället för attinvestera i konjunkturkärislig råvarubaserad skogsiudustri eller i gruvor Det kan också betyda att enarigelägeri irivesteririg i t.ex. eller får stå tillbaka för eriirivesteririg i ett aririat företag och i en anrian del av landet, somförväntas ge bättre avkastning. Kort sagl: i stället för ett angelägel gruvprojekteller en angelägen investering i pappersindustrin kan det bli ett nyttstorhotell iriom som vinner Jag yrkar bifall till de reservationer som har undertecknat idetta betänkande. Anf.4 PER () replik: ställde en direkt fråga till moderata samlingspartietoch . Den kan besvaras ganska enkelt. När vi fick dennaproposition satt vi inte i någon önskeposition, där vi själva fick avgöra hurman skulle kunna genomföra en privatiseririg av , Ett alterriativ varatt acceptera riågon form av lösning, där man kuude behålla och bilda en starksvensk företagsgrupp inom livsmedels- och läkemedelsområdet. riskeradeatl den möjligheten försvariri om man inte gick med på avtal i den ena elleraridra formeri. Del andra allernativet var att stjälpa avtalet och frårisägasig deri möjligheteri för framtideri. Viskulle utari uågori som helst tvekari ha velal se en bred privatisering avProcordia i dess helhet. Vi skulle även ha velal se atl affären hade genomförtspå ett sådant sätt att man inte fått någori stor dominerande ägare. Av tvåOrida tirig valde vi deri lösnirig som vi tyckte var den minst onda. Av denorsaken valde vi att till syvende og sidst acceptera avtalet med de omförhandlingskravvi har ställt och de reservationer vi fortfararide har mot avtalet. Arif.5 () replik: Jag begärde inget svar av Per , utan jag gjorde bara eltkonstaterande. Jag är ändå tacksam för att han svarade på detta. som moderata samlingspartiet nu har medverkai till stämmer iriteriktigt övereris med de tidigare stora utfästelser som vi gemensamt har gjort iolika sammanhang. Jag hoppas att moderata samlingspartiet och övrigt parti somhar deltagit i den här uppgörelsen kan komma tillbaka till fadershuset vidlämpligt tillfälle. Anf.6 PER () replik: Jag delar den uppfattningen, men devalalternativ som fanns gav inte den möjlighet som vi skulle ha velat ha. 7 (vpk): Jag tror att partiernas principiella irislällningar till statligtföretagande är ganska väl kända vid del här laget. Vpk har länge hävdat altstarkt samhälleligt ägande av produktionsmedel, av service, dvs. av företag, ärviktigt av flera olika skäl. Det är viktigt av maktskäl, och det är viktigt avdemokratiskäl. Svensk industri får inte läggas helt i händerria på svenska ellerinterriationella kapitalägare. Del gör samhället sårbart. Det gör det svårt,nästiritill omöjligt, att planera för alla. Det innebär svåra hinder för enrättvis fördelning av service och välstånd över landet. Privata företag, ävenstora och rikakoncerner visar myckel sällan del samhällsansvar eller den uthållighet somkrävs för en allsidig utveckling av ett land. De kan lägga ned företag ochförsätta hela bygder i kris. Det finns gott om såväl svenska som internalionellaexempel på della. Alltför ofta har samhället, staten, fått gå in och agerastädgumma i sådana sammanhang. Privata företags bristande trohet och samhällsansvar ärett gott argumeril för ett starkt samhälleligt ägaride. Del finns också enmängd andra goda skäl härför Del är emellerlid inte sä mycket vunnet om statligt ochannat samhälleligt ägande agerar pä samma säll som del privata förelagandel.Givelvis är det viktigt alt samhällsföretag sköts bra och har en rimliglönsamhet även på kort sikt, men del är ändå andra ting Som är viktigare. Delgäller långsikligheten och uthålligheten saml satsningar på branscher ochprojekt som är framtidsinriktade. Det gäller vidare regionalpolitiskasatsningar och över huvud tagel satsningar som kan ge resultat på lång sikl.Samhällsägda förelag skall kunna vara föregångare inom områden som demokratioch inflytande. De skall också kunna vara föregångare när del gäller att isiria produktiousmeto-der och med sina produkter lä hänsyn till bl.a. miljön. På dessa uppräknade områden finns del all anledning atlkritisera svensk statlig företagsamhet. Den är alltför lik den privata. Man kankanske ursäkta den något med att säga all det är likhet under tvång och att detär svårt att bedriva alterriativ slorförelagsamhet. Men del går atl utveckladen bättre än vad som har sketl. De tre borgerliga partierna - man kan i viss mån förvåriasig över ceriterns uppslutning - förordar en omfattande utförsäljning avstatliga företag. De har en gemensam motion med denna innebörd. Synpunkternahar utvecklats av samtliga borgerliga talare . tycks inta enliknande position. Man är milt sagt kritiskt till samhälleligt ägande och hari en följd av motioner föreslagit privatisering av statliga företag. Dessaförelag skall bara förbli i statlig ägo om det finns särskilt siarka skäl fördetta. Om den splittrade borgerligheteri kan man säga atl den åtminstone ärförenad i en fråga, nämligen i önskan all privatisera vårt gemensamma ägande. Jag skall kortfattat kommentera den lovsång som deborgerliga har stämt upp för del privata ägandet. Del breda ägande, denmaktspridning och den akliespridriing som mari så lyriskt lalar om är erihopplös dröm. Det vet rii om. Alla fakta och all utveckliug lalar emot detta.Utvecklingen förklaras inte på det sätt som ni gör, all skulden ligger hos densocialdemokratiska riäringspolitiken. Socialdemokraterna är inte ulan skuld,men vad som sker ligger i själva systemet. All erfarenhet säger att deaktieposter som ni vill sprida ul till småsparare och anställda gariska sriabbtsugs upp av de stora intressenterna. I ställel för en ökad ägarspridning och enmaktultunning för de stora bolagen blir det en koncentration av ägandet. Dettalar all erfarenhet för I föreliggande betänkande finns en hel del nyheter Jagskall kommentera dem i annan ordning än i den ordning som de nu förs fram ibelänkandet. Lål mig först säga några ord om förvaltningsbolaget. Jag välkomnar all det i samband med bildaridet av ettstatligt förvaltningsbolag talas om ett aktivt statligt ägande.Förvaltningsbolaget skall förvalta del statliga ägandet påelt effektivt och rationellt sätt. Bolaget skall vara öppetför.kapitaltillskott frän pensionsförsäkringsiriSlitutiorier och från löntagarfonderSyftet är att statligt ägande och företagande skall kunna utvecklas på bästamöjliga sätt. Om jag har tolkat regeringen rätt är syftet också atl detstatliga ägandet skall kunna öka, växa och omfatta nya sektorer Det är någotsom vi i vpk huvudsakligen är positivt inställda till. Det är viktigt altsamhällets ägande kan bedrivas rationellt och att del inte finns onödiga hindersom försätter del statliga ägandet i underläge gentemot privata ägare. Del härkan bli bra om holdingbolagel lever upp till vad som skrivs i propositionen. Delär givetvis inte problemfritt alt skapa en så stark statlig ägare som holdingbolagelblir Problemen rör demokrati' och insynsfrågor Del handlar om insyni och inflytande över verksamheten och över föräridririgar i del statligaägandet. Enligt vår uppfallning är nödvändigt att dels får utförlig,fortlöpande information, dels får la slällning lill och besluta om vikligaförändringar i ägandet. Ulskoltsmajorilelenhar en skarpare skrivning än propositioneri i della avseende. Riksdagensiriflylande skall inte bara begrärisas till majoritetsför-äridririgar Det måsteklart framgå atl riksdageri kan vara intresserad av försäljning av även ganskasmå minoriletsposter Dessa kan vara avgörande ur inflytandesynpunkl. De reglersom beslöts 1987 skall gälla tills vidare. Regeringen skall därefter återkommamed nya regler som garanterar detta inflytande. Vii vpk välkomnar alltså ett starkt och effektivt förvaltat samhällsägande medbevarad makt och bevarat iriflylande för , näringspolitiska propositionen föreslås att försvarels fabriksverk skallombildas lill aktiebolag. Vi delar inte den uppfattningen. Koncernen harutvecklats till all syssla med både militär oeh civil produktion. Det är intehelt lätl alt dra gränser mellan de olika verksamheterna. Man anför ipropositionen - och del gör också utskotlsmajoriteten - all bl.a. hänsyri lillutländsk konkurrens ligger bakom de föreslagna organisationsförändririg-arna. Vpkhar krävt dels all krigsindustrin skall ägas av samhället, dels att den svenskavapenexporten skall upphöra helt. Förslaget pm bolagisering oeh argumenten förden strider mot vår välgrundade syn på krigsindustrin liksom vår syn päkrigsmaterielexporten. Det senare har vi fört fram i motioner och i andrasammanhang. Medanledning av det föreslagna godkännandet ay en nyemission i vill jagsäga att för diskuterar ägarförändringar idetta företag. log ställning för en minskning av statensägaride i lill , och föreslås alltså att riksdagenskall godkänna en nyemission som minskar iriflytandet till och ger Volvolika stort iriflylande. Tankenalt skapa en stark svensk koncern inom sektorerna bioleknik, läkemedel ochlivsmedel förefaller välmotiverad, Det är inte den vi vänder oss mot när viyrkar avslag på förslaget om nyemission. Vad vi vänder oss emot är hur dennaemission är tänkt att genomföras saml hur deuria koncerri och del slorastatliga inflytandet skapas. Enligt vår mening-borde del vara 1989/90:118 9 maj1990 möjliglalt uppnå samma stordriftsfördelar på annat sätt, dvs. utan dennasammansmältriirig riiellan staten och och utan att minska det statligairiflytaridel över på det sätt som sker . I eri socialdemokratisk motion betonas vikten av attstateri investerar i basindustrierna i . berördesamma sak i sitt anförande. Del är viktigt att sådana investeringar görs, såatt de vinster som skapas i de statliga företagen i basindustrierna i Norrlandåterförs dit. Det är angelägel att inte glömma bort detta i den omstruktureringav det statliga ägandet som pågår Med detta yrkar jag bifall till dereservationer där mitt namn finns med. AnL 8 LOUIBERNAL (mp): behandlas den statliga företagsamheten.Det ger oss miljöpartister lillfälle att visa skillnaden mellan grön och gråideologi på näringslivets område. Näringspolitiken är del område i samhällslivet som för ossmiljöpartister har den starkaste kopplingen till miljöpolitiken. Det är inomnäringslivet som vi hanterar jordens ändliga tillgångar av råvaror, mark,vatten och luft. Det är när vi fattar beslut inom näringspolitiken som vi ihandling måste visa hänsyn och solidaritet med naturen, kommande generationer,och svaga grupper i om mänskligheten över huvud taget skallha någon framtid på planeten. I detta sammanhang kan vi konstatera atl det finns en klargräns mellan de gamla grå partierria i riksdag och . Dethar lett till att vi har tvingats reservera oss på snart sagt varje punkt närdet gäller näririgspolitikeri. Inför varje förslag i näringspolitiken som vi har anledningatt ta ställning till, ställer vi följande frågor; Kommer förslaget, om det genomförs, att leda till bättrehushållnirg med energi och andra naturtillgångar? Kommer förslaget, om det genomförs, att leda till minskadstorskalighet, minskad alienation, ökad lokal tillverknirig och ökadsjälvtillit? Kommer förslaget, om det genomförs, att leda till ettminskat transportbehov? Kommer förslaget, om det genomförs, att leda till ett ökatpersonligt ansvar för ägare, ledare och medarbetare i företagen? Kommer förslaget, om det genomförs, att leda lill att desom arbetar i företagen får ett ökat direklinflylande på produktion ocharbetsmiljö? Kommer förslaget, om det genomförs, atl leda till en ökadgräsrotsdemok-rali på del ekonomiska området? Det är ju gräsrötterna som harsatt oss miljöpartister här i . I dagbehandlar vi elt anlal vikliga frågor inom den statliga företagssfären. Vilka blirsvaren på våra frågor när det gäller Volvo-Procordia-affären? Vilkelblir svaret när del gäller det nya statliga förvaltnirigsbolaget? Vilkelblir svaret när det gäller omorganisationen av FFV? Vi kankonstatera atl del finns elt grått block här i . socialdemokrater,moderater och folkpartister, som utan den minsta tvekan främjar storskaligamiljöexploalerande och maktkonceritrerade lösningar Högerkrafternainom det här grå blocket vill att all makt skall koncentreras till del privatakapitalet. Socialdemokraternavinglar mellan atl gynna den privata och den statliga maktkoncentrationen, somju är än mera odemokratisk när det gäller företagens ledning. Cerilerrisäger sig vilja främja ägarspridriirig och småskalighet, men saknar enkonkret och genomtänkt politik för hur detta skall genomföras. Vpksitter fast i sina gamla dogmer atl statligt ägande - som ju med nödvändighetär storskaligt och lätt blir byråkratiskt, korrumperat och ineffektivt - ärdet ideal som i varje läge skall främjas. Just är det lågkonjunktur försådana idéer, sedan de visat sig totalt oanvändbara i . Socialismenhar, när det gäller missbruk och exploatering, visat sig var minst likahänsynslös som kapitalismen. Dedemokratiska krafterna har ju i någon mån kunnat utöva kontroll överprivatkapilalismens exploatering av naturen. Men när staten själv, som iSovjet, står för kapitalismen upphör alla koritrollmöjligheter Världeri ropar efter etttredje alternativ. Dethar visat sig att såväl privat- som statskapitalismeri saboterar människornasoch naturens livsmöjligheter Socialdemokratinbehöver uppenbart förnya sig. Den skulle ha kunnat bli en kraft för en nypolitik som tar ansvar för riatur och människor mot de storskaliga systemen -men icke. Socialdemokratin har i stället kapitulerat för storkapilalismen. VapenindustrinFFV skall bli aktiebolag. Så mycket som möjligt skall un-dandrasoffentlighetens ljus, inte för all den hiltillsvararide koritrollen av FFV:svapensmuggling och myglande chefer har varit effektiv, men ökarmöjligheterna lill ljusskygga affärer geuom aktiebolagslagens anonymitetsskydd. BeträffandeVolvoProcordia-affären går socialdemokraterna, i stället för alt försöka fåbukt med en produktion, som ur miljösynpunkt måste betraktas som ytterligttveksam, in för sambruk med det här företaget. Vapenindustrinoch bilindustrin borde inte vara, oeh kommer sannolikt inte heller att vara,framtidsbranscher Vårt ekologiska ansvar bör leda till den slutsatsen. Vi sertydligt hur krishoten tornar upp sig som åskmoln vid horisonten. Idetta sammanhang hade del varit på plats för en framtidsanalys och motåtgärder1 slället går socialdemokratio ihop med för atttillsammans skapa ett storskaligt imperium med livsmedel, läkemedel och drogerOch del de bryter ried geriom öl och tobak bygger de upp geuom läkemedel ochhälsokost för att på så sätt göra vinster för svenska folket. Iställel för alt på allvar ta itu med vapenexporten och vapenindustrinsoundvikliga kris vill man ombilda FFV till aktiebolag. Somkronan på verket, för atl använda uttryck, blir nu förrefinansministern, ledamoten av socialdemokraternas verkställande ut- 1989/90:118 9 maj1990 1989/90:118 9 maj1990 skott ochstyrelseordföranden i SJ, , också betrodd rådgivare ål . Delhär samarbetet mellan största företag och staten är inte baraförkastligt ur miljösynpunkt och med hänsyn till maktkoncentration ochstorskalighet. Det är även i högsta grad betänkligt ur demokratisk synpunkt. Viser här hur den ekonomiska makten och deri politiska makleri smälter sammarilill ett oklart koriglomerat. i själva verket är det fråga om statsmaktensoch socialdemokratins kapitulation inför kapital- och industriintressena.Detta sker på område efter område i accelererande takt. Det gällerEG-harmoniseringen som styrs av iridustriintressena. Detgäller de fria kapitalrörelserna, som ger en större frihet åt förelag som ärallt mindre solidariska med landet och som är på full flykt från . Det gäller t.o.m.Öresundsbron, Detgäller även början till kapitulation för storindustrins intresseri i kärnkraftsfrågan. Vihar från sida ställt ett antal frågor om vilka syften staten harmed sitt ägande av företag: Vilkenprincipiell skillnad ser regeringen mellan affärsverk och aktiebolag? Hur skall regelsystemetmellan dessa företagsformer skilja sig åt? Kan andra krav ställas påstatliga bolag äri på övriga förelag? utgöra ett föredöme i fråga om miljö, affärsmoral, etc? Skallslateris innehav av företag användas för att främja ekonomisk demokrati? Har staten ansvar förkrisbranscher i en vikande ekonomi? Dessafrågor har vi ställt i tre motioner under del senaste halvåret. Fortfarandehar vi inte fått något vettigt svar fråri socialdemokratin. Vi kommer att sågott vi kan tala om för svenska folket all socialdemokratin anser att de härfrågorna är oviktiga. Sammanfattningsviskan vi konstatera all socialdemokratin totalt tycks ha fallit för denkortsiktiga, materiahstiska och natur- och människofientliga politik som kommeratt föröda miljö och mäririiskor Deriria lättjaris politik -med vilken manförsöker intala människor atl de skall kunna öka sin konsumtion år för år ulanalt la hänsyn lill naturen, kommande generatiorier eller de faltiga folken -leder inte lill välfärd utan till ofärd. Naturligtvisär och politik lika materialistisk och moralisktklaridervärd. Men jag har uppehållit mig vid socialdemokratin, som ju dels harregeriugsarisvarel, dels påslår sig ha solidaritet och mil-jöarisvar på sittprogram. Vimiljöpartister tror varken på statskapitalism eller storkapitalism. Därförförordar vi småskaliga lösningar, gärna i kooperativ form med stark anknytningtill dem som arbetar i företagen och till dem som bor på orten där företagenverkar Påsikt krävs en långtgående strukturförändring av hela vårt näringsliv. Vi har ivåra reservationer velat peka på hur man skall kunna ta de första stegen iriktning mot ett ekologiskt sunt och demokratiskt näringsliv i de konkreta fallsom är aktuella i betänkandet: FFV, , , domänverket och Celsius.Pä varje punkt har våra förslag avvisats av utskottet, som saknar förmåga attse atl vi lever i en kultur som är på väg mot en katastrof. Vi miljöpartister kommer atl kämpa till del yttersta föratl väcka inte bara den här kammaren ulan hela svenska folket lill del sannakrismedvelande som krävs. Den ekologiska krisen är nämligen tio gångerfarligare än den kostnadskris som del har varit så myckel väsen om under vårenoch som vi miljöpartister i och för sig inte vill förneka. Jag yrkar bifall lill samtliga dereservationer som jag ställl mig bakom i utskottet. 9 (); Först några ord lill den närmasl föregående talaren föremig, . Han lät i sill anföraride alldeles förfärligtantikapilalislisk och anlimarknadsinriktad. Jag kan bara göra den reflexionenatl de borgerliga partiföreträdarna i dagens debatl måste ha lyssnat med enviss fasa på hans inlägg. De hade kanske hoppals på all kunna involvera honom ide borgerliga leden, men så verkar inte alls bli fallet. ställde många frågor En fråga ställde han dockinte, som har en viss betydelse för framtidsinriklning på dessaområden. Den frågan kan jag ställa: Kommer en ökad privatisering ochutförsäljning av de statliga företagen atl innebära större omsorg om miljöneller inte? Kommer det atl vara bra att mera avgörs enbart utifrån de privataaktieägarnas avkastningskrav? Det tror jag inte. Jag tror att det är en viktigframtidsfråga för när partiet inte längre i ett hårdnandepolitiskt klimat kan gömma sig bakom diskussionerna kring näririgsforider. Det var bara en reflexion när det gäller miljöpartietslångsiktiga inställning i dessa frågor Den är inte klar, och del skall bliintressant att se var man hamnar längre fram. I övrigt, herr talman, yrkar jag bifall tillnäringsutskottets hemställan i belänkande 35 om statliga företag. Derassönderfall vill vi betrakta i tre,större delar. För del första; Skall vi hastatliga företag eller inte? För det andra; Är det förvaltningsbolag som vikommer att besluta om bra eller dåligt för och när del gäller atthantera de statliga förelagens verksamhet? För det tredje: Vi måste taställning kring Volvo-Procordia-affären, Vi har även en fjärde fråga ibetänkandet av en viss vikt, nämligen bolagisering av FFV. Frågan hardiskuterats länge, och har man kommit fram lill ett beslut där även deanställdas organisationer medverkar Del hälsar vi med tillfredsställelse fränutskottsmajoriteten. Det kommer atl underlätta för FFV all bli mera expansivtoch skapa mer sysselsättning för sina anställda och konkurrera bättre samtåven bli mer framgångsrikt i den omställning som jag antar måste komma när detgäller den krigsindustriella delen. Jag riktar mig lill Per . Hanbörjade med det sedvanliga Östeuropaköret, som har blivit så populärt påsenare lid bland . Del var planhushållning och dåligt skötta statligaföretag som var erfarenheten därifrån. Vi borde sluta att ta efter idet avseendet, menar . Det har vi aldrig gjort, Per Westerberg.Vi har fört vår socialdemokratiska linje. Vi är en del av den västligamarknadekonomin. Därmed inte sagt atl statliga företag inte behövs. Jag villuppmana Per Wes- 2 protokoU 1989/90:118 lerbergalt komma tillbaka lill den svenska verkligheten och inte ägna sig åt moderatönsketänkande. Man kan möjligen säga att vi hade dåliga statliga förelagunder de borgerliga åren. Den utveckling som den statliga förelagsverksamhetenhar genomgått kan illustreras på mångaolika sätt. Jag kan ge en sifferredovisning som brukar ha relevans för moderalerna,och det gäller resultatutvecklingen. , då borgerligheten satt iregeringsställning, låg de statliga affärsdrivande företagen pa minus 3 miljarderkronor i resultat. kan vi konstatera en resultat som visar en vinst på 5miljarder kronor Därför hävdar jag att den statliga företagsamheten varkenmåste vara dåligt skött eller ens år det. Den är tvärtom en verksam del i enpositiv näringsutveckling i . I övrigt kan jag konstatera när del gäller frågan om viskall ha statliga företag eller inte att det finns argument för all ha dessa.Jag skulle vilja ta upp ett argument som jag tycker blir alltmer viktigt, ochdet är hur lilla och svenska ägarintressen agerar i en alltmerinternationaliserad värld på näringslivets område, med fria kapitalrörelsermed multinationella företag som rör sig mer eller mindre fritt övernationsgränserna. Vi kan alltså konstatera alt den privata slorföretagsamheleni blir alltmer trolös i förhållande lill vart eget land. Jag tror altdet är en trygghet för de svenska medborgarna och de svenska löntagarna att viändå haren viss andel statliga förelag, som på ett speciellt sätt ställer uppför , för vårt land. för våra medborgare och anställda, även om denalurliglvis också deltar i internationaliseringsprocessen.