prot · GD09117 · 1989-12-31 00:00:00 — Brevet i fråga bör snarareses som en politisk viljeyttring som följer på andra inlägg i den aktuelladebatten om EGs framtid. EGs rådsmöle i beslöt också atturiioosfrågan skulle utredas . Debatten gäller, somjag redan aritytt, irite bara tidlabelleri och koristruktio-nen av den politiskaunionen utan också färdriktningen, själva målsättningen. Dessa diskussioneroch vägval kommer självfallet alt påverka oavsett formerna för vårtsamarbete med EG. Det är en oerhört spännande och mycket nyttig debatt, och vikommer atl fortsätta atl följa den med slor uppmärksamhet. AnL47 PER (); Jag tackar för delta märkliga svar, som jag tycker visar att det finnsall anledning för regeringen all med mycket slor uppmärksamhet följa vad somhänder i EG. Härskriver alltså president och premiärminister elt brev,där de säger att man skall påskynda byggandet av en politisk union som bl.a.skall ha en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. De får i allt väsentligtslöd för detta av de andra regeringschefer viftar nuSveriges utrikesminister bort, som om del vore fråga om några obetydligakommurialpoliliker i Brelagrie eller Bayerri. del är alltså fråga omregeririgschefer, och de har fått stöd av de övriga ledare. Dessutomär det så, atl tanken på en union inte hänger i luften, ulan detta är ett led.ien Irestegsrakel. Den inre marknaden, som majoriteten här i villföra in i, är det första ledet, den ekonomiska morietära unioricri delaridra ledet och den politiska unioneri det tredje. Den ekonomiska morietäraunionen befinner sig på ett långt framskridet 19 stadium.Del handlar om en gemensam finanspolitik, en gemensam centralbank, en gemensamvaluta, gemensam budgelkonlroll, harmonisering av indirekta skatter osv.Sveriges beroende skulle öka enormt om vi anslöt oss till delta samarbete. Ovanpå delta säger nu och alt man skallfullfölja den politiska unionen med en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik.Måste ändå inte utrikesminister utgå från att man i EG själv vet vadman lalar om? Tror inte atl man kommer att bygga upp en politiskunion? Vill inte förklara för del svenska folket vad det innebärför relationer till EG? Vore del förenligt med svensk neutralitetspolitikalt vara medlem i eller bli starkt beroende av en politisk union mellan dessaeuropeiska stater inom ramen för EG? Delta är nalurliglvis någonting oerhörtviktigt också för , oavsett hur det går med unionen. Det är bara detatt jag tror att Per drar för långtgående slutsatser om hur snabbt debådas förslag skulle kunna verkställas. Del finns ju andra mäktiga inom EG,t.ex. som gell uttryck för en annari uppfattning. Det är bl.a. pådelta jag baserar min uppfattning atl det kommer att ta tid innan man når fram.Det finns olika uppfattningar som gör sig gällande i debatten inom EG. Vi iSverige bör , förutom atl följa denna debatl med största uppmärksamhet,koncentrera oss på de förhandlingar som jag hoppas snart skall starta mellanEFTA och EG. Det tror jag är klokt. AnL 49 PER (); Sanningen är ju atl EG håller på atl byggaden inre marknaden där säger sig vilja vara med, vilkel vi frånmiljöpartiet har kritiserat. Detta skall vara färdigt . EGbygger den ekonomiska monetära unionien som skall leda lill gemensamcentralbank, gemensam valuta, osv. Detta skall också vara färdigt den 1januari 1993. har och sagl att den politiska unionen, somEG-parlamentet antog en ny resolution om så sent som , också skallvara färdig . Delta har de i allt väsentligt fått slöd förfrån alla de andra . T.o.m. har låtit bli alt motsätta sigatt man går vidare och diskuterar della. Och om hon skulle motsätta sig dellaär hon i minoritet; då säger man från EG-parlamentel alt man bygger unionenutan inte utrikesmiriistern ta slällning lill vad detta betyderför den svenska EG-poliliken? Är del förenligt med svensk neutralitet atl Sverigeblir beroende av denria EG-stormakt? Överläggriingenvar härmed avslutad. 8 § Svarpå frågorna 1989/90:580 och 586 om misskötta permissioner Prot. 1989/90:117 i kriminalvården, m.m. 50 Justitieminister ; Svarpåfrågor harställt två frågor till mig som gäller till-lämpningen av permissionsreglerna ikriminalvården. Den ena frågari gäller anlalel misskötta permissioner och den andraett speciellt fall. Jag besvarar frågorna i elt sammanhang. Antalet beviljade permissioner uppgick föregående budgetårlill totalt drygt 40 000. 1 genomsnitt missköttes av dessa. Tre fjärdedelaravser särskilda permissioner, där andelen misskötta är I %. Den återstående andelenär regelbundna permissioner som missköttes i av fallen. Bilden avmisskötta permissioner är således myckel splittrad. I kategorin regelbundnapermissioner är del också mycket stora variationer mellan olika anstalter ävenmellan anstalter av samma kategori. Vid vissa slutna lokalanstaller uppgårandelen misskötta permissioner till , vilkel givetvis är en helloacceptabel siffra. Del som har kommit fram om permissioner för utrikes resorler sig också ganska anmärkningsvärt. Mol den här bakgrunden länker jag föreslå att regeringenger i uppdrag alt se över tillämpningen avpermissionsreglerna. 51 (); Jag lackar för svaret. Del ärett svar på två frågor, och delär elt mycket kortfaltal svar I synnerhet är svaret på den andra frågan mycketkortfatlat, bara två och en halv rad i det utdelade svaret. Svaret innehåller emellerlid något väsentligt. Äntligenger justitieministern och regeringen efter för den kritik som vi från moderathäll har riktat mol den slapphet som alltför länge har varit utmärkande för endel av fångvården, och framför allt för de s.k. regelbundna permissionerna. Nuskall alltså en utredning om permissionsreglerna tillsättas. Som moderat förelrädaretackar jag för det. Vi moderater vill ha ordning, vi vill ha ell rättssamhälle,och vi vill atl kriminalvård verkligen skall vara kriminalvård och allpåföljder i form av fängelsestraff också skall avtjänas. Min andra fråga till juslitieministern handlar om denmyckel uppmärksammade utlandsresan som en fånge, en s.k. direktör har fått lovall göra till . Under denna veckolånga vistelse misstänks häri för atlha ägnat sig åt ny brottslighet. De siffror som justitieministern lar upp ser inte såskrämmande ul som verkligheten är har refereratsiffror'rörande misskötta permissioner Del framgår där alt de regelbundriapermissionerna som missskötts har ökat i omfattning. Anser statsrådet atldetta skall fortsätta som utredningen pågår? AnL 52 Justitieminister : är som vanligt, höll jag på attsäga, historie lös. Permissionsfrågan har diskuterats i och i många andra sammanhang. Del har skell en översyn av reglerna och anvis- 21 ningarnafrån , och de nya reglerna trädde i krafl så sent som den1 . har därefter gjort en uppföljuirigav tillämpningen av de nya permissionsreglerna. Det gjordes alltså ganskaomedelbart efter del atl de hade börjat tillämpas. Redovisningen frånkrimirialvårdsstyrelseri gäller perioderi jurii-oktober 1989, alltså efter dentid som jag redovisade siffror för och som gällde ett helt budgetår Denuppföljningeri visar bl.a. alt antalet beviljade regelbundria permissioner vidde slutna lokalanstalterna, vilka är problematiska när det gällermisskölsamhel, har minskal . Utredningen visar även allandelen misskötta permissioner vid dessa anstalter är någol mindre äntidigare. Även om tendensen är att denna andel minskar, anser jaginte atl det är lill fyllest. Del är anledningen lill atl jag avser att föreslåregeringen att ge detta uppdrag till för att vi skall fåse i vilken utsträckning ylleriigare åtgärder kan vidtas för atl nedbringaandelen misskötta permissioner. Anf.53 (); Jag är nog inte rätt person all betecknas som historielös.Men statsrådet gör som vanligt en egendomlig beskrivning av verkligheten. Föralt vi här i inte skall missa något ber jag atl få hänvisa till kriminalvårdsstyrelsensegen tidning, i vilken man refererar vad generaldirektören , som ärunderställd , har sagt. Han säger bl.a.; "Får vi en diskussion i om missköttapermissioner, kommer jag all få svårl all försvara delta." I säger han: "Blir del debatt i om missköttapermissioner, får jag det svettigt." Detta är i alla fall någol som man inomkriminalvårdsstyrelsen inte lar som ett lappri, vilkel justitieministem gör härverball. Men jag uppmärksammar speciellt all en ulredning skall tillsältas. Detvisar sig alltså hur rätt jag har haft när jag, historielöst eller inte, tagitupp dessa frågor. Jag avser att bortse från de kommentarer somGöthe Knut-sori fäller om det sätt på vilket jag harilerar frågari om missköttapermissioner Låt mig emellertid bara korislatera attkrimirialvårdsdireklöreri Weibo hade rätt i siria aritagarideri atl häri skullefå det svettigt. 55 (): Jag skall inte heller fästa avseende vidjustitieministerns beteckning på mig som historielös. Däremot skall jag passapå alt nämna alt del på många anstalter är av permissionerna sommissköts. På Fä-ringsö är det , , , , Nyköping42 %, Hageby och . den 1 juni-den 31 oktober 1989 varsiffrorna följande; Prot. 1989/90:117 Hageby . Har man från departementet följt denna statistik och åsetthur del har skett en försämring? Det finns ingen rätt till permission - det säger också r pa jragor generaldirektörWeibo - men del skall finnas en möjlighel. Den möjligheten anser vi moderaterskall tillkomma de fångar som sköter sig. Del är förvånansvärt atl man sålänge från passivt har åsett hur fångar missköterpermissionerna och är ute och begår nya brott och inte kommer tillbaka lillanstalterna efter permissionerna. Man kan naturligtvis ha olikatidsuppfattningar. Jag försökte skissa vilka åtgärder som har vidtagits. Menjag nöjde mig med all gå tillbaka lill och den uppföljning somskedde och de åtgärder som har börjat vidtas . Jag tycker inte det är alt ta lätl på uppgiften. Tvärtomtycker jag att krimi-nalvårdsverkel liksom departementet och även många ipariamenlel har visat stort intresse och engagemang i denna fråga. Del glädermig atl kunna konstalera all de uppföljningar som hargjort tycks lyda på att vi får ner misskötsamhelen vid permissioner Vi skallupprätthålla ambitionen och försöka få ner misskötsamhelen ytterligare. AnL 57 (): Jag tackar för del kompletterande svaret. Detär i alla fall all konstatera atl det är generaldirektören förkriminalvårdsverkel och den som har refererat i tidningen nytt frånkriminalvårdsverkel som har gjort den avgörande insatsen för att regeringen nuskall komma loss och försöka all åtminstone se över det hela för atl fä enbättring. Del är också generaldirektören som har slagit larm och förklarat allhan är mycket bekymrad över situalionen. Han säger: "Är detförberedelserna som brister? Har vi hamnat i ett system, där de intagna ställerkrav på permission? Del finns ingen rätt till permission." Han har åstadkommil åtminstone ell första steg somjustitieministern då är beredd att la, kanske också med min medverkan. AnL 58 Justitieminister : Jag vill uttrycka min glädje över alt ävenGöthe är nöjd med våra myndighelschefer AnL 59 (): Jag är utomordentligt nöjd medmyndighelschefer som säger sanningen. hör till dem. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:117 9 § Svar på fråga 1989/90:563 om ett milounderhållsregemenle i Bengl frågat mig om jag är beredd alt låta elt milounderhållsregemenle upprättasi . Regeringen har i proposition till riksdagenhemställt om godkännande av atl bl.a. inrätta elt milounderhållsregemenle iÖvre militärområde. Propositionen är lagd bl.a. mol bakgrund av en strävan altåstadkomma en bättre överensstämmelse mellan försvarsmaktens grundorganisationoch dess krigsorganisation. Den i propositionen föreslagna organisationeri harbedömts lämplig för Övre militärområde. Den nu framlagda propositionen ulgör ingel generelltställningstagande till att motsvarande myndigheter skall inrättas inom övrigalandels militärområden. Det är vidare alldeles för tidigt alt nu fastställageografisk lokalisering av sådana myndigheter AnL 61 (): Jag får lacka försvarsministern så myckel försvaret. Försvarsbeslutet omfattar inte underhållstjäristeri.Nu kommer eri separat propositiori, där man vill effektiviseraunderhållsfunktionen. Försvarsministern vill tydligen här uppnå enöverensstämmelse mellan krigsorganisationen och fredsorganisationen genominrättande av något som kan kallas milounderhållsregemenle. Av någon outgrundlig anledning skall sådanl nu endastinrättas i norra . En effekiiv underhållsorganisation är naturligtvislika viktig i alla delar av . Särskilt angeläget är det naturligtvis atldel nu sker en effektivisering även i , dä med lokalisering tillHässleholm. En rimlig beslutsordning, tycker jag, vore all man somträngregemen-tet i läggs ner inrättar ett milounderhållsregemenle påsamma plats. Tycker inte försvarsministern det? Del svar som jag fållskriftligen ger inget klart besked. Varför är försvarsministern så negativ lillHässleholm? Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1989/90:570 om villkoren för svenskmedverkan i Mol bakgrund av uttalanden avEG-kommissionens president har Per frågat mig omregeringeri står fast vid krav på undantag från vissa EG-regler samtmedinflytande på den relevarita EG-beslutsprocessen som villkor för svenskmedverkan i . Vid min information i omEFTA-EG-samarbe tet framhöll jag atl mycket tyder på all slutförhandlingen mellan EFTA och 24 EG i första hand kommer atl avseundantagen och beslutsprocessen. Delors harockså lyft fram dessa frågor vid upprepade tillfällen under senare Prot.1989/90:117 tid. BådeEFTA och EG eftersträvar ett balanserat avtal. Mot den här bak- I [ grundenser jag det som ett viktigt steg i rätt riktning atl alla EFTA- och EG- P F 8 f länder haraccepterat att alla friheter skall inkluderas i ett framtida avtal. Med andraord; det finns en accept på elt globalt angreppssätt. En annan sak är alt del på vissa punkler kommer attbehövas särlösningar i form av undantag eller övergångsålgärder Det är bådaparter i princip överens om. EFTA-länderna har bl.a. markerat att vi vill värnaom sådana områden där vi har väsentligt högre skyddsnivåer än EG när det gällerhälsa, miljö och säkerhet. EG-sidan har understrukit alt EFTAs undantag måstebegränsas lill elt minimum. Här står vi inför eri reell förharidlingssvårighet.Jag har tidigare påpekat att alltför långtgående krav på undantag riskerar attundergräva EFTAs möjligheter när det gäller den institutionella frågan. Beslutsfrågorna har av naturliga skäl hamnat i förgrundeni debatten kring EES. De tillhör de mest svårlösta. Här gäller det ju altförena EGs krav på beslulsautonomi med vårt önskemål om medinflytande. Vi harpå EFTA-sidan förståelse för EGs önskemål att vi inte skall blanda oss i EGsinre angelägenheter Eflersom missförstånd ofta förekommer på den här punkten-också i den fråga Per ställt lill mig - vill jag upprepa alt vi inteeftersträvar något deltagande i EGs interna beslutsprocess. Däremot anser videt nödvändigt alt skapa en mekanism för gemensamma beslul i EES-frågor. Ettgemensamt regelverk förutsätter en nära samverkan när det gäller att utformanya regler. Något annat vore politiskt oacceptabelt. EG å sin sida förslårsäkert denna ståndpunkt. Därför tror jag att del skall vara möjligl att finnaen för alla parter tillfredsställande lösning också på det här området. Med herr talmannens tillstånd vill jag, vid sidan om detskriftliga svaret, informera kammaren om alt godkänt ettmandat i förhandlingar mellan EFTA och EG. AnL 63 PER (); Jag lackar för delta sedvanligt optimistiskasvar om att myckel väl kommer att kunna fä alla fördelar avEG-anpassningen utan atl egenlligen betala någonting för del. Vi har hört mångasådana. blir mer och mer ensam om alt tro atl del skall vara såenkelt. sade att vi inte kommeratt acceptera någon social nedrustning, försämrad miljö, minskatkonsumentskydd, urholkad arbetsrätt, eftergifter pä jämslälldhetsområdet ellerförsämrade arbetslivsvillkor. är tonläget betydligt mer urvattnat. Vivill värna om vissa områden, heter det. Det är reella förhandlingssvårigheler,men samlidigl påpekar att alltför långtgående krav och undanlagriskerar atl undergräva EFTAs möjligheter. Vad betyder det? Står inte löftenakvar? Är det så att del faktiskt har visat sig att skillnaderna mellan svenskaregler och EG-reglerna är så betydande alt man inte kan anpassa sig till EGutan atl göra väsentliga eftergifter? Det är mycket troligt alt det är så. har vi fåll en redovisning av väldigt mycket, menden är naturligt vis som vanligt hemligstämplad - den vanliga röda hemligstämpeln igen. Här har vi del som verkligen är dynamit i EG-debatten. Jag vet inte om jag ens 25 Prot.1989/90:117 kan tala om hur många sidor det är i denna redovisning, där regeringenänlli- gen redogör punkt för punkt för vaddet skulle kosta i sänkt miljöstandard, säkerhetsstandard,konsumentstandard osv. Del motsvarar i alll väsentligt P J b jg( sQ vi j de grönahela tiden har varnat för. Har regeringenfrångått de löften som gav ? Del firiris alltsåinget förhandlingsulrymme. Men vad är det som vi skall förhandla bort? Kan vifå några exempel på det? När blir delhär offentligt, så all debatten inte bara behöver föras bakomEFTA-delegationens lyckta dörrar? AnL 64 Statsrådet : Vi har kommit överens här i om alldel är EFTA-delegationen som skall vara rådgivare vid handläggningen av arbetetinför EFTA-EG-förhandlingarna. Del är av det skälet som EFTA-delegationen färdel av del arbetspapper som finns inom . Av det arbetspapperetframgår vilka problem det är som man från de olika departementen har tagit framvid genomgången av de 1 400 rättsakterna, som är översatta lill svenska ochsom även har presenterats för i en grönbok. Sedan finns del områden som definieras som problem. Nästasteg blir alt för det första se om problemet är av den arten all man frånsvensk sida skall begära undanlag. För det andra kan del ju vara så, atl det ärett problem som kan lösas genom övergångsbestämmelser För det tredje kanproblemet kanske lösas i och med atl vi på olika håll är i färd med allförändra vår vardag. Efter atl ha gått igenom dessa saker tycker jag atlSverige i väldigt stor utsträckning är anpassat lill en internationellsituation. Men sedan finns del ju områden där vi kommer alt begära undantagjust av det skälet atl vi har sagt att det är ytterst väsentligt atl vi integer avkall på den standard som vi har i det svenska samhället när det gällermiljö, hälsa och säkerhet. Dessutom har jag sagt all del är klarl atl man fränEG-sidan säger all om del blir - som man upplever situationen - alltför mångaundantag och alt det verkligen inte handlar om nationella intressen, kommer delatt få konsekvenser på andra områden, t.ex. på de institutionella områdena.Och det får vi väl acceptera. AnL 65 PER (): Under ell par års lid har det förts enEG-debatt, och vi i de gröna har varit ganska ensamma om att sägaatl den EG-anpassning som regeringen driver kommer all kosta i form avförsämringar av svensk miljöstandard, av konsumentskyddet, av densocialpolitiska standarden, av jämslälldhelsstandarden osv. Vi har, ofta medmycken möda och stort besvär, slitit fram hemliga papper Men vi publiceraraldrig hemliga papper - vi håller oss till de regler som gäller Men vi kräveratt papperna skall offentliggöras. Vi har blivit beskyllda för svartmålning, förskräckskildringar och för alt ha kommit med uppgifler som är lögn och förbannaddikt. sig attregeringen i sitt s.k. arbetspapper, som man har hemligstämplat med Prot.1989/90:117 rött, i allt väsentligt bekräftar den bild som vi har gett av läget - skallman anpassa sig till EG, kostar del, precis som vi har sagl, i form avförsämringar. AnitaGradin säger atl den här debatten skall föras i EFTA-delegationen. Men jaghävdar alt den måste föras offentligt. När kan vi föra debatten offentligt? Jag länker minsanninte publicera någol som är hemligstämplat, och har heller aldrig gjort det.Därför vädjar jag om ett svar från regeringen på frågan; När kan vi föra dennadebatt offentligt? Per vet lika väl som jag all detkommer en grönbok till där man också definierar och ser lill situationen i delsvenska samhället. Del gäller då dels EG-regler, dels svenska regler, och delrör sig om alla områden. Man kan själv dra slutsatser. Med utgångspunkt därikan man mycket väl föra en offentlig debatl. Per har emellerlid en annan åsikt om hur del härarbetet skall bedrivas. Över huvud laget är Per emot det riksdagsbeslutsom har fattals. nämligen att skall samarbeta med EG på alla områdenutom när del gäller utrikes- och säkerhetspolitik. Del är det arbetet som regeringenförsöker fullfölja. 67 PER (); Det är helt riktigt atl vi är kritiska lillregeringens uppläggning. Men del spelar ingen roll jusl i den härdiskussionen. Här handlar det om alt vi har gjort en beskrivning - det härkommer ju att kosta väldigt mycket. De som är arihärigare avEG-aripassriirigeri får lov atl redovisa kostnaderna och sedan får man mötasvenska folket i den debatten. Det gäller att fråga svenska folket: Vill ni betala för all få in asbesleri igen? Vill nibetala för att vi får iri eri mängd produkter för vilka gäller t.ex. sämreavgasregler? Vill ni betala för atl vi får in en mängd preparat, som saknar enredovisning av ingående kemikalier och som gör att t.ex. allergiker kandrabbas? Vill ni betala för alt vi får in hushållsmaskiner som är farliga förbarn? Vill ni betala för atl vi får in leksaker som är farliga för barn? Flerfrågor kan ställas. Dessa frågor kräver vi all ni ställer till svenska folket.Hittills har vi bemötts med uttalanden om atl vi ljuger, alt vi kommer medskräckskildringar och att vi svartmålar. Men visar del sig alt regeringensjälv i alll väsentligt dokumenterar att vi har rätt. Vad vi begär är atldebatten förs offentiigt och irite bakom lyckta dörrar Dä är det inte fråga omall publicera riågot som man enbart kan dra egna slutsatser av, utan då är delfråga om atl ni i regeringen måsle lala om vad ni är beredda att betala. Regeringen har myckel klart sagt att vi harolika regler när det gäller asbest och på en mängd andra områden som är väsentliga för Sve rige. Det vet Per mycket väl. Därför skall Per här inte an klaga mig för atl ha fört kammaren bakom ljuset. Vi har vid åtskilliga lillfäl- 27 1989/90:117 lenredovisat all det på de här områdena finns alla skäl atl göra ett antal undantag i de förharidlingar som skall föras vadgäller . Svarpåfrågor pj (): Men hur blir det om vi inte beviljas undantag? Del är ju detta som minfråga gäller har ju sagt: Er undantagslista är förlång. Alltingpå listan är visserligen inte undanlag, men myckel är det. Frågan är då om manfråri svensk sida är beredd alt hålla på delta. Eller är ni beredda atl säljasvenska intressen? Det är det som ni måsle redovisa. Skalljag tolka uttalandena här så, atl ni inte kommer att så att säga sälja bortasbesten? Del blir ingel om iote får igcriom sitt krav påundanlag för asbesten. Är det en riktig tolkning, ? Detta är ettkonkret exempel. Men del här är väldigt viktigt för stora grupper av löntagaresom jobbar med asbestprodukter och för alla dem som har anhöriga ellersläktingar som har fått cancer till följd av hantering med asbest, osv. De härmänniskorna skulle nog gärna vilja veta hur del förhåller sig. Kanvi uppfatta del som ett löfte atl del inte blir någol om vi inte fårdet undantag som vi vill ha när det gäller asbest? Del kan mycket väl bli ett med asbesten som undanlag. AnL71 PER (); Den som är slängd i del diplomatiska språket inser att detta inte varell klarl svar på den ställda frågan. Svaret var inte elt nej. Men det var hellerinte ett ja. AnitaGradin sade; "Det kan myckel väl bli ell med asbesten somundanlag." Ja, del är möjligl alt det kan bli så. Men min fråga är: Om EGinte beviljar undanlag för asbesten och priset för vår del för ett EES-avtalblir atl vi måste betala för att fä tillbaka asbesten i , blir del dåett ? Jag undrar alltså: Skriver under ettEES-avtal? Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på frågorna 1989/90:545,551,552,553, 554 och 557 om försäljning avopastöriserad mjölk, m.m.