prot · GD0951 · 1989-12-31 00:00:00 — Iövrigt delar jag jordbruksministerns uppfattning att det går att lösa dessaproblem och att småskalig produktion av kött är en mycket värdefull del i detframtida svenska jordbruket. Jag hoppas med anledning av vad jordbruksministernhär har sagt att det inte kommer att dröja alltför länge innan vi får se ettkonkret förslag på hur det hela kommer att utformas. Det hoppas jag också. Med tanke på de uttalanden som vi har gjort ipropositionen - det är också vår avsiktsförklaring med anledning avriksdagsbeslutet - skall inte producenterna behöva känna oro för att de intefår utveckla sin småskaliga köttproduktion. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:51 16januari 1990 9§Meddelande om svar på interpellationerna 1989/90:106 och 107 Jag vill anmäla att interpellationer dels om jordbruketoch framtiden, dels om planerad odling av genmanipulerade sockerbetor på grundav arbetsbelastning kommer att besvaras först . 10 § Svar på fråga1989/90:328 om Europaharmoniseringen och den svenska jordbrukspolitiken har frågat mig om regeringen är beredd att eftersträvaatt den svenska handelspolitiken inte kommer att diskriminera 1989/90:51 16januari 1990 bönder Han harsärskilt åsyftat de diskussioner som pågår inom ramen för den s.k.Uruguayrundan i och i EFTA-EG-processen. Självfalletför regeringen en handelspolitik som inte diskriminerar svenska bönder Någotannat är uteslutet. Som utrikeshandelsminister är det min uppgift att på bästasätt tillvarata svenska handelspolitiska intressen, vare sig det gäller ibilaterala sammanhang eller i det slags multilaterala förhandlingar som nämntsav och oavsett vilken sektor av vår ekonomi som berörs. Jordbruksförhandlingarnainom har som mål att få bättre ordning på världens jordbruksmarknadergenom att minska handelsbarriärer och subventioner i jordbruket. Dennamålsättning delas av de svenska jordbrukarnas organisation . förraåret enades man vid en s.k. halvtidsuppgörelse i GATT-rundan om attförhandlingarna skall syfta till kraftiga, successiva minskningar av stöd ochskydd tiU jordbruket. Målenoch principerna för hur man skall nå fram till dem gäller lika för allaGATT-länder Att skulle ta på sig längre gående förpliktelser än andraländer är inte aktuellt. stöd har i själva verket ökat dårundan inleddes, medan t.ex. EG;s har minskat. Detta visar att inte,som har antytts i den svenska debatten, "går före" iarbetet på att minska stödet till jordbrukssektorn. Å andra sidan skall vi -ochmåste vi - fullt ut följa den uppgörelse som till slut träffas i Uruguayrundan.Det gäller jordbruket liksom andra områden. Samtidigtpågår ett internt svenskt reformarbete som skall ge bättre måluppfyllelse ilivsmedelspolitiken men även göra oss bättre rustade inför de förändringar somsker internationellt. Detär ännu för tidigt att uttala sig om hur slutuppgörelsen i kommer att seut. Låt mig bara säga att vi tillsammans med , och verkarför lösningar som på ett för våra förhållanden lämpligt sätt motsvarar deåtaganden som gjordes när Uruguayrundan startade och som preciserades i aprilförra året. Tillsammans presenterade vi en inlaga där vibetonade vår uppslutning kring de övergripande målen och beskrev metoder föratt nå dessa. Där beaktas vissa speciella värden som är en del av vårjordbrukspolitik. diskussioner som ägt rum mellan EFTA och EG är vi överens om att ettkommande inte skall omfatta någon gemensam jordbrukspolitik. Däremotkan det bli aktuellt med att ömsesidigt underlätta marknadstillträdet förenstaka produkter Vidare diskuteras möjligheter att liberalisera handeln medbearbetade jordbruksprodukter, vilket också är ett svenskt intresse. 55 (): Jag tackar för svaret. Det är naturligtvis ofrånkomUgt att jag ävenkommer att beröra frågor som har kommit upp i den tidigare debatten här i dag.Jag har dock med denna fråga velat sätta in jordbrukspolitiken i ettövergripande handelspolitiskt sammanhang. Det är två saker som jag vill lyftafram: dels relationerna i de pågående GATT-diskussionerna, dels relationerna idiskussionerna med EG/EFTA. Något som jag tycker inte har kommit fram idiskussionerna när det gäller är att man. som det sades tidigare,enligt GATT-överenskommelsen skall börja dels frysa, dels sänkajordbruksstödet 1990. Vad man diskuterar inom ramen för GATT-överenskommelsenär i mycket hög grad sänkningar av det statliga exportstödet. i detperspektivet har gått långt före. har vi mycketproducentfinansierat exportstöd. Därför är det oerhört viktigt att det i dessaGATT-diskussioner - även den förra frågan gällde detta - inte uppfattas som attSverige tar ytterligare kliv. Vi ser ju i notifikationerna från de andraländerna, inkl. EG och , att det är det statUga exportstödet som manplanerar att sänka. Där är vi redan långt framme . Närdet sedan gäller diskussionerna om EFTA och EG tackar jag för det svar som jaghar fått, att det inte är tänkt att inom ramen för ha någongemensam jordbrukspolitik. 1989/90:51 16januari 1990 Det är riktigt att man i interimuppgörelsen - det är ju enhalvtidsuppgörelse i , inte någon slutiig överenskommelse, utan slutet påGATT-rundan hoppas vi skall bli -enades om en frysning och neddragning av jordbruksstödet under 1989 och 1990.Man sade också att GATT-rundans mål skulle vara kraftiga successivaneddragningar av stödet till jordbruket. Under rundans slutskede, alltså under1990, skall man komma överens om metoder för neddragningar av jordbruksstödetfno.m. Det är alltså i detta sammanhang som vi från , ochNorge har lagt fram vårt förslag. har inte på något sätt, som sägs idebatten ibland, gått före, utan vi har en gemensam syn. På många sättbetraktar man kanske det papper som vi har lagt fram som ett försök tillkompromiss med dem som tror sig vara större och mera betydelsefulla i detta sammanhang. AnL57HÅKAN (): Vi skall inte ha repris på den diskussion som fördes tidigare omhuruvida det var riktigt att lägga fram förslaget som notifikation. Jag delarsjälvfallet uppfattning. Det är risker med att lägga fram ettså utförligt förslag som en notifikation som avser än densom aprilöverenskommelsen egentligen gällen Detsom skapar oro bland jordbrukare är just att de tror att vi i är på vägatt gå före i harmoniseringsprocessen. Jag vill gärna säga i detta sammanhangatt det finns ett visst fog för det. Vi ser ju inom andra områden, t.ex. närdet gäller kapitaltäckningsreglerna för bankinstitut, att man hänvisar tillinternationella åtaganden som är antagna, innan vi beslutar om sådant iparlamentet. Detta drabbar också lantbrukarna. Detta är risken när man gör pådet sätt som man nu har gjort. Avslutningsvis: När man tittar igenomnotifikationerna från andra länder ser man att det föreslås neddragningar somvi redan har gjort i . Den notifikationsdebatt som vi tidigare hade tror jag var fullkomligtuttömmande. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:51 16januari 1990 11 § Svar på fråga1989/90:338 om Indienordern till har mot bakgrund av uttalanden av den nya indiskaregeringen frågat mig om jag är beredd att medverka till att sekretessen kringBofors kontrakt med om fälthaubitsar hävs. Regeringenhar i hög grad redan medverkat till en offentUg redovisning av omständigheternakring affär med . Jag vill här särskilt nämna riksrevisionsverketsrapport om betalningar, som regeringen beslutat offentliggöra till storadelar, det underlag om hela affären som vi lämnat till konstitutionsutskottetsamt de svar som jag och utrikesministern tidigare lämnat i - senastutrikesministerns utförliga interpellationssvar . Sekretessgäller fortfarande beträffande t.ex. haubitssystemets tekniska utformning,prestanda och de ingående kvantiteterna, upphandlingen i samtbetalningsvillkoren. Regeringen tillämpar härvid sekretesslagens bestämmelserpå samma sätt som vid andra exportaffärer Enligtregeringens uppfattning ankommer det på AB att skapa ytterligareklarhet kring de transaktioner som företaget har genomfört. Det ligger utanförregeringens möjligheter att tvinga ett enskilt företag att offentligt redovisasina ekonomiska mellanhavanden med en annan part. 60 (vpk): Jag ber att få tacka för svaret. Det är ju jag som harmottagit de fiesta svar som givits när det gäller den här affären. Det är ocksåjag som har deltagit i den interpeUationsdebatt som här refereras till. Men jagmåste säga att jag är litet besviken över svaret . I de tidigare debatternakom vi ändå en bit på vägen - även om vi hade olika uppfattningar Vi kom jufram till att det inte var omöjligt för regeringen att häva den sekretess somgäller. Det handlade om en affärssekretess i förhållande till -ingenting annat. Regeringen ville av, som sade vid enutfrågning i , moraliska skäl inte häva sekretessen. Manvar rädd för att det då skulle gå illa när det gällde de fortsatta affärernamed . Jag var av den uppfattningen att det här var djupt omoraliskt.Det hela visade att det egentligen var vapenindustrin som styrde och ställde ide här frågorna. Ja, så långt kom vi alltså. Utrikesministernsade i den aktuella interpellationsdebatten att han inte alls var orolig föratt skulle avbryta ordern eller för att propåer av den typ som harkommit skulle komma. Propåer har alltså kommit. Den nuvarande premiärministerni har gått till val med löftet att föra en okorrupt politik och tvättavapenbyken både ordentligt och offentligt - till skillnad från regeringensmedlemman Jag förmodar att det finns mycket prestige i den här frågan och därför också kommer att stå fast vid gjorda utfästelsen Detinnebär, enligt min uppfattning, att detta med regeringens prestige i dennafråga kommer att spela så stor roll att man är beredd att sätta Indienordernpå spel vad gäller framtiden. Det kommer otvivelaktigt att få vittgåendekonsekvenser för och för dem som arbetar dån Dessutom kan det fåkonsekvenser för de svenska skattebetalarna ifall man i väljer Prot.1989/90:51 att inte betala för den del av affären som man betraktar som mutor Jag tyckeratt man tar en mycket stor risk, och jag kan fortfarande inte [ [ förstå attde här intressena - jag tänker då på affären med och '>''P F Sf på förtroendet för denna - kan betyda så mycket som det tydligen görför regeringen. Det handlar inte om prestige. Vad vi iregeringen har sysslat med är ju att vi har försökt att tillgodoseallmänintresset i diskussionen om hur vi skall besvara de indiskaframställningarna. Då har vi gått så långt som det är möjligt med hänsyn tillandra väsentliga svenska intressen. Jag vill erinra om att har mycketbestämda krav på sekretessen beträffande betalningsbalansstatistiken. Det ärinte heller så, att den indiska regeringen har gjort någon officiellframställning i det här skedet. 62 (vpk); Jag vet inte vad menar när hontalar om en officiell framställning. Men det har ju kommit en officiellframställning tidigare om att man vill ha ut just den del avriksrevisionsverkets rapport som är hemligstämplad. Detta har varit ettstort allmänintresse för väljarna i och det här har också varit, och är,ett stort allmänintresse för den svenska befolkningen. Jag menar att regeringens agerande i den här affärenbestår i att sätta det som kallar för andra väsentliga intressen -dvs. och intressen - i högsätet. Jag tycker att man gör enfelbedömning. Det här visar just vilka intressen det är som styr den svenskavapenexporten Och den svenska vapenhandeln. Jag trodde att ett statsråd bl.a. har attfölja de lagar och regler som riksdag har fastställt. Det är vad viförsöker göra även när det gäller besvarandet av den framställning som hargjorts av den tidigare indiska regeringen om att man också skulle få ut dehemligstämplade delarna av . 64 (vpk): Enligt pressuppgifter har den nuvarandepremiärministern i också framställt krav på att få en bekräftelse på hurdet faktiskt förhåller sig. Man vet ju hur det är, eftersom uppgifter harläckt ut. Man känner alltså till de korrekta uppgifterna. Jag kan inte, , se att det när det gällerbeslut som har fattats av riksdag finns några hinder, som skulle göraatt regeringen inte har möjlighet att häva den sekretess som finns iförhållande till . Överläggningen var härmed avslutad. 1989/90:51 12 § Svar på fråga 1989/90:342 om vapenexporten ---- ;I AnL65 Statsrådet : !>var pa jragor Herrtalman! har med åberopande av uppgifter om att granatgeväret av gerillan i Cambodja frågat om jag avser att vidta några åtgärdermed anledning av att kontrollen av den svenska vapenexporten inte skulle varatillfredsställande. Kontrollenav den svenska krigsmaterielexporten har successivt skärpts sedan 1970-talet.Jag vill särskilt hänvisa till lagändringarna 1983, då tillståndspliktinfördes för licenser på krigsmaterielområdet och bruket av slut-användarintygblev obligatoriskt, samt till den kontroll av marknadsföringsåtgärder m.m. sominfördes . Vadsom närmast förestår är en översyn av riktlinjesystemet och en reglering avsamarbetsavtal på grundval av de förslag som 1988 årskrigsmateriel-exportutredning fått i uppdrag att utarbeta. Motbakgrund av de åtgärder som regeringen vidtagit vill jag hävdaatt vi har en tillfredsställande kontroll över den krigsmateriel-exportsom sker från mot vederbörliga åtaganden från köparlandets sida.Däremot kan vi inte alltid förhindra att svenska vapen som utförts enligtäldre bestämmelser ibland dyker upp i länder till vilka regeringen inte skulleha beviljat utförseltillstånd. Det gäller t.ex. sådan krigsmateriel som utförtsföre , då slutanvändaråtagandenas giltighet var begränsad till . Anf.66 (vpk): Jag ber att få tacka också för det här svaret. Men måste jagsäga att jag inte alls delar den uppfattning som här ger uttryckför, nämligen att det skulle finnas en tillfredsställande kontroll när detgäller krigsmaterielexporten från . Vi får ju ideligen påminnelser omatt svenska vapen används vid väpnade konflikter - alltså där det inte alls ärtänkt att vapnen skall användas. Frågan har diskuterats tidigare. Då handlardet bl.a. om , där man använder svenska vapen när det gäller konfliktenmed . Men tycker att är ett mycket bra land och attdess agerande svarar mot våra bestämmelser. Minfråga gäller Cambodja och gerillan där Hur vapnen kommer dit vet man inte. Jaghar framför mig en tidningsartikel där , KMl, säger: Vi vet inte omdet har skett på ett sätt som strider mot svenska bestämmelsen JagviU ställa följande fråga till - egentUgen skulle jag ha StäUtfrågan till : Kan vapnen ha kommit till Cambodja på ett sätt sominte strider mot svenska bestämmelser? På vilket sätt skulle det då ha skett? Detantyds i artikeln att vapnen kan komma från . Men är vapenexportentill av det slaget att den stämmer väl överens med de regler ochrestriktioner som gäller för svensk vapenexport? Vi vet ju vilken typ avvidareexport som har förekommit. Jag vill på det bestämdaste hävda att man inomden internationella vapenhandeln har väldigt Uten respekt för 24 svenska vapenrestriktionerJag tror att man på många håll tycker att det vilar ett löjets skimmer överdet hela. Kryphålen är många. Vihar ingen som helst möjlighet att kontrollera den internationella vapenmarknaden,framför aUt inte den stora andrahandsmarknaden, som i och för sig rör de gamlavapnen. Den andrahandsmarknaden kommer inte att förändras därför att vimöjligen skärpte reglerna 1983, utan den kommer att se precis likadan ut. Detär någonting som vi måste ha i medvetandet här i och som vi aldrig kanspringa ifrån. Det här är bara ytterligare ett exempel på att den svenskahållningen är omöjlig. 1989/90:51 16januari 1990 Först skall jag ta upp själva frågan, nämligen om granatgeväret kan finnas i Cambodja. Ja, enligt den dokumentation som vi har, bl.a. iform av fotografier, kan vi tydligen utgå från att vapensystemet finns hosgerillan, även om det skulle vara i begränsade kvantiteten Vad vi nu gör är attförsöka se vilken typ av vapen och ammunition det är fråga om och varifrån dekan tänkas ha kommit. Vad som är viktigt för den är ju omdet rör sig om krigsmateriel som har överförts till Cambodja i strid medåtaganden som ett annat lands regering har gjort. Jagvill då påminna om att man med de slutanvändarin-tyg som fannsföre 1983 bara åtog sig att inte föra krigsmateriel vidare inom enfemårsperiod. Detta måste vi alltså komma ihåg. Då får vi också leva med attdet kan dyka upp svenska vapen i andra hand, utan att man har bmtit emot enöverenskommelse med . Anf.68 (vpk): Ja, jag förstår innebörden av detta. Jag tror också att det fanns ettärligt uppsåt att skärpa dessa regler när man fick klart för sig hurverkligheten såg ut. Men det är väl fortfarande så, , att svenskavapen som är sålda till andra länder också efter 1983 används i konflikter därdet inte var meningen att de skulle användas. Vi har , bara för någon vecka sedan, fåttreda på att svenska vapen användes vid invasion av . Jag vet inteom tycker att det är ett bra exempel på vapenanvändning som intestrider mot de restriktioner som har för svensk vapenexport. Jag tyckeratt det är ett bra exempel på hur bristfällig vår exportlagstiftning och vårarestriktioner än De är ohållbara, om man inte skall inta en hycklande attitydi denna fråga. Jag vet inte om delar den uppfattningen. Jag vet att Gudmn inte vill ha vapenexport utan vill stoppaden, och det är det enklaste sättet att klara ut alla de problem som finns pådetta område. Men finns det av oUka skäl möjligheter till vapenexport, ochdå hamnar man ofta i svårbedömbara situationer, där vi ändå försöker göra vårtbästa för att det skall fungera på ett bra sätt. Anf.70 (vpk); Vi är tydligen överens om att man hamnar i mycket svåra situationer,och jag undrar då: Anser inte att det skulle vara 1989/90:51 16januari 1990 ärligare om vi hade enlagstiftning som sade att vapenexport var tillåten, med kunskap och medvetenhetom vilka stora problem detta ställer till med, vilka stora affärer det blir ochatt det är så fullt av kryphål? Det är ju i praktiken omöjligt att tro att desvenska vapnen inte skulle användas i väpnade konflikten Skulle det inte varaett bättre förhållningssätt, som innebar att man slapp en massa hyckleri ochdubbelmoral i dessa frågor? Överläggningen varhärmed avslutad. 13 § Svar på fråga1989/90:354 om krigsmaterielexporten till har med anledning av militära intervention iPanama frågat mig om regeringen kommer att stoppa exporten av krigsmaterieltill . Regeringenbeslutar om utförsel av krigsmateriel enhgt de riktlinjer som hargodkänt. Det gäller även för export av krigsmateriel till . Varjeärende rörande utförsel av krigsmateriel behandlas för sig, och jag vill intehär föregripa de ställningstaganden som regeringen kan komma att göra medhänsyn till omständigheterna i varje enskilt fall. Beträffanderegeringens syn på den amerikanska interventionen vill jag hänvisa till detofficiella uttalande som tjänsteförrättande utrikesminister den 21 decemben Däri sades att den amerikanska militära interventioneni strider mot grundläggande folk-rättsUga principer om icke-våld,staters suveränitet och territoriella integritet samt icke-inblandning i enannan stats inre angelägenheter, och vidare att det är panamanernas sak atttillse att demokratiska principer iakttas så att den odemokratiskaNoriegaregimen ersätts av en regering tillsatt i fredliga och demokratiskaformen Detär vår förhoppning att ett fredligt och demokratiskt styre nu skall råda iPanama utan utländsk inblandning. Anf.72 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret, som jag dock inte är nöjdmed. konstaterades med bildbevis att det svenska pansarvapnet AT4 har använtsvid invasionen i . Det är ett pansarbrytande vapen, som harexporterat tiU , och det finns framför allt hos de luftburnaamerikanska divisionerna, som deltog i den första invasionsvågen i . Jagskulle vilja göra en liten historisk exposé över export och i olika internationella sammanhang, för att visa på den orimlighet somfinns i den svenska vapenexporten . 1984minerar hamnarna i . Den i Haagkonstaterar att det är en direkt krigshandling. 1985- strax efter det att domen från i har kommit -ger och den det första exporttillståndet för AT4till . Någramånader senare 1986 ger det andra exporttillståndet till . ger Sverigeett tredje tillstånd för export av AT4. Vikan alltså konstatera att - denna notoriska återfallsförbrytare, eller vadvi i kanske skulle kalla en "världsvärsting" - trots direktakrigshandlingar har fått importera svenska vapen. Nya avtal om export harmedgivits trots att har varit direkt inblandat i krigshandlingar och därtillindraget i ett antal internationella konflikter, som kan leda till väpnadkonflikt . Jagvill fråga statsrådet, eftersom jag inte tycker att svaret är uttömmande; Skalljag tolka statsrådets svar så att regeringen mot denna bakgrund kommer attvägra tillåta exporttillstånd när ansöker om att få , som man förhandlar med om just nu? 1989/90:51 16januari 1990 Det är riktigt, som påpekar, att vi under de senaste årenhar haft en ganska betydande svensk krigsmaterielexport till . När detgäller den fortsatta behandUngen av utförselansökningar avseende , kan mankonstatera att det i de gällande riktlinjerna inte finns någonting som förnärvarande förhindrar utförsel av krigsmateriel till . JagviU också erinra om att utrikesutskottet vid fiera tillfällenhar behandlat just och då har dragit denna slutsats. Anf.74 (): De riktlinjer som bl.a. har beslutat om säger att vapenexporti princip inte skall tillåtas till länder som är invecklade i väpnad konflikteller är inblandade i konflikt som kan leda till väpnad konflikt. Vi kankonstatera att "världsvärstingen" har varitinblandad i sådana krigsaktioner och att strax därefter har tillåtitexport och regeringen har beviljat exporttillstånd. Det är märkligt. Jag måstehålla med , som var uppe tidigare. Om man tolkar riktlinjerna pådet sätt som regeringen uppenbart har gjort , kommer det attskada tilltron till lagar och beslut som vi fattar i . Då vore detbättre att man i sådana faU ändrade lagstiftningen och tillät export, så inte behöver utsättas för den här formen av svekdebatt. Det kan tolkas såatt uttalar en officiell princip och handlar efter en annan. Överläggningenvar härmed avslutad. 1989/90:51 16januari 1990 14 § Svar på fråga1989/90:267 om miljöproblemen vid har frågat mig vad jag som ansvarig minister tänker göraför att skydda befolkningen och miljön i det stora område som drabbas avverksamheten vid i kommun. SomViola själv nämner i sin fråga pågår nu i koncessionsnämnden förmiljöskydd en tillståndsprövning av verksamheten vid flygplatsen. har ansökt om tillstånd tiU verksamheten vid flygplatsen.Koncessionsnämnden har att, med anledning av bolagets ansökan, pröva omtiUstånd enligt miljöskyddslagen kan lämnas till verksamheten och vilkavillkor som i så fall skall gälla. En sådan prövning får regeringen inteföregripa, och jag kan därför inte nu gå in närmare på frågan om miljöproblemenvid just denna anläggning. Jag vill dock erinra om den ökade uppmärksamhet somregeringen fäster vid flygets miljöproblem. Ett uttryck för detta är attanläggande av flygplats med banlängd överstigande sedan den 1 juli1989 är tillståndspliktig enligt miljöskyddslagen. AnL76VIOLA (vpk); Tack för svaret. Jag beklagar naturligtvis att intesvarar specifikt om . Jagtycker att hade helt rätt när hon sade attDala Airport är onödigaste flygplats. Det är många som tycker det, mendet blev ett förfärligt oväsen efter det uttalandet. Särskilt vad det företagensom gick till attack. Nuär företagen på alerten igen, eftersom fiygplatsens miljötillstånd skallomprövas i koncessionsnämnden. riktas attacken mot läkaren om flygplatsen. Som expert på området uttalar läkarenbl.a. : "Miljömedicinskt sett är den aktuella flyglinjetrafiken ejförsvarbar, framför allt med tanke på de ansenliga luftföroreningar som är enföljd härav." Redan1976 lovade att ta bort miljöstörningarna inom två ån Då gälldedet framför aUt urea och glykol. Men först , när det var ett faktumatt alla varningar om miljön visat sig berättigade och när flera sjöar hadedött, lovar företaget att man skall låta bU att använda urea och glykol -tillfälligt! Detta är bara ett exempel.