prot · GD09139 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag kan dock lova attbåde jag och mitt parti ständigt skall återkomma till frågan om basbeloppet,fram till dess att värdesäkringen av pensionerna är återställd. AnL92 (): Av tre skäl skall jag endast yrka bifall till reservationer Det förstaär den knappa tiden. Det andra är att vi har behandlat dessa frågor. Vihar, som sagt, inte heller ändrat åsikt . Det tredje skälet är attjag har tappat mina glasögon och därför ser dåligt. Jag har svårt att både läsaoch skriva. Jag hoppas dock att min andliga klarsyn finns kvar Jagyrkar bifall till reservationerna 2, 5 och 10. AnL 93 (): Jag ämnar följa den uppmaning som vi har fått att begränsa vår taletidoch vill redan nu säga att det här bUr mitt enda inlägg i denna diskussion. Jagvill bara kort redovisa vad vi om har att gå till beslut om. betänkande behandlas tre propositioner. I den sommest har berörts före mig från denna talarstol föreslås höjning av pensionstillskottoch vissa andra förbättringar för pensionärerna beträffande handikappersättning,vårdbidrag och KBT. De här förbättringarna är föranledda avskatteomläggningen, som ju närmare kommer att behandlas i morgondagens debatt. Dessa frågor har behandlats också Vi har ibetänkandet hänvisat till arbetet inom pensionsberedningen, som kommer attlägga fram ett förslag . När det gäller de påståenden som härgjorts i anslutning till olika reservationer hänvisar jag till vad vi harskrivit i betänkandet om pensionsberedningens arbete och till den ställning somvi har intagit i tidigare debatter. 1 den andra propositionen föreslås en reform som berör demsom har vårdat sj ukt eller handikappat barn och som därför hargått miste om förvärvsinkomster och därmed inte kunnat tjäna in ATP. Sådanapersoner får nu möjlighet till ekonomisk kompensationen genom ett särskiltskattefritt pensionstillägg till ålderspension inom folkpensionssystemet. Detär fråga om en helt ny reform, och den är, som framhållits av tidigare talare,begränsad vad gäller personkretsen. Avgränsningen överensstämmer med vad somgäller beträffande rätten att uppbära föräldraförsäkring vid barns födelse. Somjag tidigare sade är syftet att kompensera den som avstått frånförvärvsarbete för att ge sådan vård som här avses. Vi i utskottsmajoriteten menar att det för att man skallfå en sådan här närmast extraordinär rättighet skall krävas att man under rättmånga år har avstått från att förvärva ATP-poäng. ATP-reglerna ger ju godamöjligheter fill förvärvande av ATP-poäng för den som under en kortare tidmåste vara hemma för att vårda sjukt barn. Den tredje propositionen har tillkommit efter enbeställning från . I propositionen föreslås att fro.m. den 1 juli1990 s.k. undantagandepensionärer skall få pensionstillskott på samma grundersom gäller för andra pensionärer. Förslaget påverkar också KBT. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan under samtliga punkter i utskottetsbetänkande nr 20. 94 (): Jag vill bara göra en liten språkligdistinkfion. Om man måste kompensera någon för ett förhållande som har letttill en försämring, kan den kompensationen inte betecknas som en förbättring.Ur förslagsställarens synpunkt bör resultatet bli neutralt. Jag tycker att manskall vara noggrann med distinktionerna. AnL 95 (): räddarsig på grund av tidsbrist undan från en debatt. Hon hade kunnat kommentera enhel del av det som vi har sagt från denna talarstol här . Självfalletkan vi läsa i betänkandet vad utskottsmajoriteten har sagt, och positionernaär väl så fastlåsta att de över huvud taget inte går att diskutera. Jag förstårdärför att inte vill ge sig in i någon diskussion. 96BARBRO (): sade att det skall fordrasganska lång tids vård av ett handikappat barn för att man skall fåtillgodoräkna sig det särskilda 1989/90:139 12 juni1990 som kompensation för vissa skatteeffekter Det är orimligt att lägga till undervilka föräldrarna inte skall få någon ersättning alls för att de vårdat sinabarn. De skulle då varken få det vårdbidrag som de erhållit innan barnet fyllt16 år eller något annat bidrag. De skulle inte ens få tillgodoräkna sigvårdåren. Dettainnebär, som jag sade i mitt anförande, att de handikappade ungdomarna, om devill att föräldrarna skall få ett pensionstillägg, inte kommer att kunna flyttahemifrån, om tillfälle skulle ges, förrän de blir . Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 14§ Höjda studiestödsbelopp m.m. som kompensation för vissa skatteeffekter Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkandel989/90:SfU26 Höjda studiestödsbelopp m.m. som kompensation för vissa skatteeffekter(prop. 1989/90:147). AnL 97 (): Skattepolitik och ekonomisk politik över huvud taget har ju diskuteratslivligt här i kammaren . Även detta betänkande är en följd avskatteomläggningen, som sannerligen inte är någon skattesänkning. Skattereformenkommer helt enkelt att innebära att en viss marginalskattesänkning följs avbasbreddning och därmed ökad moms på vissa områden. Regeringen är heltmedveten om detta. Föreliggande betänkande är baserat på en proposition som harframlagts för att kompensera det andra steget i den s.k. skattereformen. Ökadeskatter nödvändiggör, som sagts tidigare i debatten, ökade bidrag ochförändringar i tidigare system, en ökad rundgång av pengar. Nuföreslås alltså viss höjning av studiehjälpen och studiemedlen. De s.k.fribeloppen föreslås höjda per kalenderhalvår, utöver den höjning vitidigare beslutat om. Vimoderater har i reservationerna 1 och 2 yrkat avslag på förhöjningarna därföratt vi i vår skattemotion yrkat avslag på höjningarna och breddningarna avmomsen. Vi har begärt en frysning av fastighetsskatterna och förbättratreseavdrag. Ireservation 9 har vi tillsammans med , vänsterparfiet och miljöpartietbegärt en översyn av studiemedelssystemet i syfte att komma fill rätta medproblemen kring skuldsättningen. Vihar framfört detta förslag tidigare men återkommer och kan med fog säga attskatteomläggningen ytterligare har aktualiserat behovet av en sådan utredningpå grund av de väsentliga fördyringar och skuldsättningar som kommer att bli enföljd av skatteförslaget. Vårastuderande är ju en verklig låginkomsttagargmpp som kommer att få väsentligaförsämringar genom detta förslag. Närdet gäller fribeloppet har vi tidigare föreslagit att prövning av rätt tillstudiemedel mot egen inkomst helt skall upphöra. Vi har därför naturligtvisingen anledning att motsätta oss att fribeloppsgränsen nu höjs med ytterligare5%. Jagskall, herr talman, med tanke på tidsaspekten be att få yrka bifall endasttill reservation 9, dvs. den gemensamma reservationen för , centernoch . För övrigt står vi naturligtvis fast vid vad vi föreslagit. AnL98 (): 1 morgon skall debattera och besluta om en skatteomläggningsom genom sin finansiering kommer att höja vanliga människors levnadskostnadergenom att vi flyttar över en hel del beskattning på indirekt skatt, framförallt mervärdeskatt. För detta måste olika grupper kompenseras. En del av denkompensationen skall vi besluta om när det gäller de studerande. Detkonstiga med den kompensationen är bara att de studerande till stora delarskall få låna till sin kompensation. Detta tycker är egendomligt. Dethade varit riktigare att ge en ökad bidragsdel. Centernhar en annan uppfattning när det gäller skatteomläggningens finansiering. Omman hade följt vårt finansieringsalternativ hade vi inte behövt ha dennadiskussion om att kompensera de studerande på detta sätt, kanske däremot iandra former. Vi vet dock att det inte finns någon majoritet för vårt förslag. Vihar närmare utvecklat detta i reservation 3. När vi sedanfattade beslut om ett nytt studiemedelssystem passade jag på att i den debattenfråga om statsrådet var medveten om att vi genom det riksdagsbeslutetkonstruerade en skuldfälla för ett antal studerande, dvs. en studieskuld som dealdrig skulle bli av med, utan som skulle få avskrivas vid deras pensionering. Sedansystemet trätt i kraft och man sett följderna har fler partieroch debattörer kommit till insikt om att skuldfällan är reell och att fler ochfler kommer att ramla in i den. Denna risk blir inte mindre genom beslutet . Det behövs en ny översyn för att komma fill rätta med skuldproblematiken.Det har vi redovisat i reservation 9. Föratt vinna tid åt kammaren nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation9. Höjdastudiestöds-belopp m.m. som kompensation för vissa skatteeffekter AnL 99 (): Det borde vara självklart att kompensation för de ökade kostnader somföljer av skatteomläggningen skall utgå till studenterna som bidrag, menmajoriteten i utskottet anser att studenterna är kompenserade genom att de fårlåna mera pengar. För studenterna innebär skatteomläggningen inga vinster Detkommer inte ens att gå jämnt upP för dem. Skatteomläggningen innebär attstudenterna får öka sin skuldsättning. Ävende gamla studiemedelstagarna kommer att 1989/90:139 12 juni1990 Höjdastudiestödsbelopp m.m. som kompensation för vissa skatteeffekter för de gamla studielånenhöjas så att studielånen också blir dyrare. Det är rättvisa enligt regeringen. Vänsterpartietanser att studielån inte kan jämföras med andra lån. Om man har lånat förmycket pengar när man köpt t.ex. villa eller båt eller någonting annat, kanman ångra sig och återställa lånet. Det går inte med studielån. Vifår också påminna om att i det gamla systemet låg subvenfionen i huvudsak pååterbetalningssidan. Man kan säga att bidragsdelen närmast var försumbar Såbortsett från att regeringen på detta sätt i efterhand ämnar bryta ett ingångetavtal, tar man också i stort sett bort den subvenfion som fanns i det gamlasystemet. Det tycker vi är ett otillständigt handlingssätt. Det framstår som alltmera klart att det behövs ett studiefinansieringssystemsom inte medför en livslång skuldsättning av den omfattning som nu-är fallet.Vår förhoppning är att socialdemokraterna eller , och helst bäggepartierna, skall tänka om och ansluta sig till kravet om en ny översyn avstudiemedelssystemet. Annars är det en uppenbar risk att våra ungdomar intekommer att ha råd med den statliga högskoleutbildningen. Vänsterpartietstår bakom de reservationer i betänkandet där vårt namn finns med, och jagyrkar bifall till reservation 5. 100 (): Jag vill understryka att det är mycket tveksamt om högre studieskulderär en kompensation. Vi i miljöparfiet anser också att den kompensation somstudenterna skall ha skall läggas på bidragsdelen. Även om skattereformen stårsig , är det inte säkert att de får så låga skatter att de kankompensera sig . Dessutom har inte alla högskoleutbildade höga löner. Jagkan som exempel ta socionomer, bibliotekarier och sjuksköterskor. Detär ett svek mot de studerande att göra på detta sätt. Det är samma sak som närman tar bort tryggheten för pensionärerna. Det är alltså bl.a. dessa gruppersom skall betala den nya skattereformen. Detbehövs en översyn av studiemedelssystemet. är med om att ställadet kravet i reservafion 9. Jag yrkar bifall tillreservationerna 4, 5 och 9. Anf.101 (): Som tidigare talare har sagt, berör detta betänkande en kompensationgentemot studiestödstagare för det andra steget i den skattereform somriksdagen kommer att behandla . Förslaget berör såväl studiehjälpen somstudiemedlen. Studiehjälpenföreslås följa barnbidraget storleksmässigt och således bli . Studiemedlensandel av basbeloppet föreslås bli förändrad. Vi vill här höja andelen till 180%av basbeloppet, dvs. en höjning , och fördela denna höjningproportionellt mellan bidrags- och lånedelen, så att bidragsdelen höjs med 3 %och lånedelen . .Mot detta förslag föreligger tvenne reservationer, och till dessa vill jag anföraföljande. Kostnadsökningarkompenseras studerande normalt för, genom den höjning sombasbeloppsförändringar medför. Då följs bidrags- och lånedel åt proportionellt.Det är precis en sådan åtgärd vi nu genomför, men genom att frångå tilläggstalpå basbeloppet, som innevarande år, och i stället höja andelen. Vill man göranågot annat för studenterna får man göra detta i annan ordning. Iutskottsbetänkandet föreslås också höjningar av fribeloppen i konsekvens mednyss nämnda förslag och i konsekvens med tidigare, av fastställda,fribeloppsgränser. Ipropositionen och betänkandet föreslås nya avskrivningsregler för återbetalningav studiemedel. I propositionen flaggar regeringen för en kommande höjning avdet s.k. garantitalet, som berör lån tagna . Riksdagenhar delegerat beslutanderätten i denna fråga till regeringen, och vi kansåledes inte under behandling av ärendet ta fillbaka denna delegering. Någotuttalande i denna del bör därför inte göras. sista reservationen begär fyra partier en översyn av studiemedelssystemeti syfte att komma fill rätta med problemen kring en förväntad skuldsättning. Dethar presenterats oUka beräkningar av hur skuldut-veckUngenskulle kunna te sig i olika situationer Dessa beräkningar har inte varitjämförbara sinsemellan och har alla byggt på givna förutsättningar gällanderealränta, inflation, löneutveckling m.m. Jagkan försäkra reservanterna att frågan om skuldsättningen följs, och det mycketnoga, på regeringsnivå. Avbetänkandet framgår också att CSN kommer att lämna en djup analys avstudiemedelsreformens effekter i nästa års anslagsframställan. Att då i dagensläge dra sådana slutsatser om effekterna av det fortfarande relativt nyastudiemedelssystemet att man är beredd att hos regeringen begära en översynsynes mig väl drastiskt. Jag yrkar bifall till samtliga hemställanspunkter i betänkandet. 1989/90:139 12 juni1990 Höjdastudiestödsbelopp m.m. som kompensation för vissa skatteeffekter 102 (): Hur än beskriver den här kompensationen, kan han intekomma ifrån det faktum att de studerande är den enda grupp .som får sinkompensation huvudsakligen som lån, som de skall återbetala, och det med ränta.Detta är uppenbarUgen orimligt. AnL103 MARGÖ (): Det är en märkUg syn på beslutsfördelningen och beslutsordningen somArne och socialdemokraterna ger uttryck för. Socialdemokraternamenar, att eftersom det är regeringen som beslutar om höjning av garantitaletför de gamla studielånen skulle därmed avstå från att säga sin meningom det förslaget. Det är helt obegripligt. Jag tycker tvärtom att det är på sinplats att uttalar en mening. Jag har förmodligen ocksåen annan filltro fill regeringen än vad 11Riksdagens protokoll 1989/90:139 1989/90:139 12 juni1990 Höjdastudiestödsbelopp m.m. som kompensation för vissa skatteeffekter Om en majoritet i skulle uttala att det intebör ske någon höjning av garantitalet är jag fullkomligt övertygad om attregeringen också skulle rätta sig därefter. Därför tycker jag att det ärviktigt att säger sin mening i frågan. AnL104 (): Vi i anser inte att det är drastiskt att begära en översyn,när man redan nu kan se hur utvecklingen går och vad det kan innebära förstudenterna. Det är mycket viktigare att se en sak och göra en förändringinnan flera generationer av studenter drabbas. Räntehöjningenoch subventionerna är långsiktiga och dyra. när studenterna kan beräknas lån kvar i viss mån ända fram till pensioneringen. Detta talar för attstudielön är det enda riktiga, som verkligen ger studenterna någonting som dekan arbeta vidare med för att få en utbildning som inte ger efterräkningarBidragen är dyra för staten, som subventionerar med halva marknadsräntan ändafram till dess man fyller eller går i pension. AnL105 (): Jag uppskattar att kallar dagens förslag för en kompensationför de försämringar som kommer att ske genom skatteomläggningen och inte fören höjning av studiemedel och studiehjälp. Attdet finns en oro för utvecklingen framgår tydligt av utskottsbetänkandet, därvåra förslag om en översyn av bl.a. skuldbördan kommenteras. Men frånsocialdemokratiskt håll vill man i dagens läge inte gå med på en sådanutrednihgeller på någon förbättring över huvud taget. säger attdet får ske i annan ordning om man skall göra någonting för studenterna. Jagvill bara stillsamt ställa frågan: Är utskottets talesman över huvud tagetintresserad av att förbättra villkoren för de studerande? Anf.106 (): När det gäller den översyn som har nämnts av flera talare fidigare,vill jag påminna om att föredragande statsrådet redan i studiemedelspropositionen,som låg till grund för det studiemedelssystem som vi har , förklarade attdet, i det fall systemet skulle råka i mer allvarlig obalans ,enligt hans mening var självklart att åtgärder skulle vidtas för att komma tillrätta med denna. Såsent som i det utskottsbetänkande där studiemedelsfrågor senast behandladesuttalade utskottet att det är mycket angeläget att följa hur låntagarnasskulder utvecklas, för att korrigerande åtgärder skall kunna vidtas omskuldutvecklingen blir en annan än vad har förutsatt. Somjag sade i mitt första anförande, följer regeringen utvecklingen mycket noga.Så sent som har departementet tillsammans med förenadestudentkårer, CSN, och även andra parter påbörjat en diskussion isyfte att finna gemensamma beräkningsgrunder för en skuldprognos. Närdet gäller garantitalet, som det alltså har flaggats för en förändring av här,vill jag påminna om att i botten ligger ett regleringstal, och det i sin turberäknas med utgångspunkt i förändringar av konsumentprisindex under Det är detta regleringstals maxvärde som begränsas avgaranfitalet. Viden Uten förändring av konsumentprisindex kommer inte regleringstalet upp tillgarantinivågränsen. Garanfitalet kan således inte ses som ett mått påuppräkningstalet. Med anledning av det, herr talman, och med anledning av MargöIngvardssons fråga vill jag uttala att min filltro till regeringen härvidlagär obruten. 1989/90:139 12 juni1990 Höjdastudiestödsbelopp m.m. som kompensation för vissa skatteeffekter Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Företogs till avgörande 1989/90:SfU20 och SfU26. Mom. 1 (höjd grundpension) Förstbiträddes reservafion 1 av och med 43 röstermot 12 för reservation 2 av . 243 ledamöter avstod från attrösta Härefterbifölls utskottets hemställan med 250 röster mot 37 för reservafion 1 av KarinIsraelsson och . 13 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (beräkningsgrunden för basbeloppet) Utskottetshemställan bifölls med 218 röster mot 28 för reservation 5 av Margö Ingvardssonoch . 53 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (ett särskilt okorrigerat "basbelopp") Utskottetshemställan bifölls med 204 röster mot 94 för reservation 6 av . Mom.7 (grunderna för KBT) Utskottetshemställan -- som ställdes mot reservation 10 av - bifölls medacklamation. Mom.14 (vårdar) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 129 för reservation 14 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1989/90:139 betänkande SfU26 Vissa ekonomiska styrmedel inom miljöpoHtiken, m.m. Mom. 2 (höjtstudiemedelsbelopp) Utskottetshemställan bifölls med 190 röster mot 37 för reservation 4 av Margö Ingvardssonoch . 73 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (garantitalet) Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 61 för reservation 5 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.8 (översyn av studiemedelssystemet) Utskottetshemställan bifölls med 177 röster mot 123 för reservation 9 av . Utskottets hemställan bifölls. 16§ Beslut om samlad votering Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, jordbruksutskottets betänkande JoU24 och socialutskottetsbetänkande SoU28, beslöt kammaren på förslag av tredje vice talmannen medge attde fick företas till avgörande i ett sammanhang sedan debatten i båda dessaärenden avslutats. 17 § Vissaekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. betänkande 1989/90:JoU24 Vissa ekonomiska styrmedel inommiljöpolitiken, m.m. 1989/90:141). AnL107 (): I jordbruksutskottets betänkande 24 behandlas vissa ekonomiskastyrmedel inom miljöpolitiken. Det sker dels i anledning av regeringensproposition /90:141, dels i anledning av ett antal motioner väckta ianledning av propositionen, men också i anledning av motioner väckta under denallmänna motionstiden Samtliga motionsyrkanden har avstyrkts av utskottet.Man har då hänvisat till den aviserade miljöproposition som skall läggas framunder Jag skaU beröra moderata samlingsparfiets välkända inställning i den här frågan. Vi har länge krävt att det skall finnasekonomiska styrmedel, och de skall användas för att försöka bemästramiljöproblemen. Enligt vår mening bör miljöavgifterna - eller bättre uttryckt,utsläppsavgifterna - uppfylla följande kriterier: Avgiften bör stä iproportion till utsläppens skadeverkningar. Avgiftssystemetbör utformas på ett sådant sätt att det får ordentligt styrande effekter. Avgiftssystemetmåste få en rättvis utformning och måste, i den mån det är möjligt, inkluderaalla som i någon betydande omfattning förorenar miljön. Avgiftsuttagen bör interiktas selektivt mot vissa näringsgrenar Avgifternabör användas till miljöförbättrande åtgärder, exempelvis till utveckling av nymiljövänlig teknik, kalkningsinsatser etc. Vimoderater har i anledning av detta betänkande avgivit två reservafioner. I denena har vi just tagit upp det förhållandet att miljöavgifterna bör stå iproportion till utsläppens skadeverkningar Vihar i den andra reservationen tagit upp frågan om miljöavgifter för mindreanläggningar Man eftersträvar nu en kraftig minskning av kväveoxidutsläppen.För att detta skall kunna uppnås måste man, anser vi, även lägga avgifter påmindre anläggningar. Givetvis är det kanske på grund av tekniska ochadministrativa svårigheter svårt att göra detta . Men så snart det ärmöjligt menar vi moderater att man skall göra detta för att uppnå den totaleffektsom eftersträvas. Det är med regeringens förslag få anläggningar som kommer ifråga för avgifter i detta hänseende. Jag yrkarbifall till reservation nr 4 till betänkandet. 1989/90:139 12 juni1990 Vissaekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, mm. Anf.108 (): Det finns två konkreta förslag i det betänkande som behandlas i dag.Dels föreslås en miljöavgift för stora pannors utsläpp av kväveoxider, delsföreslås skärpta avgaskrav för tunga fordon. Folkpartietbiträder förslaget om miljöavgift för pannor, men anser att skärpningen avavgaskraven kan tidigareläggas. Detkan också nämnas att det finns en rad reservationer som tar upp frågeställningardär också vill ha ökade insatser Det gäller kväveutsläpp frånsjöfart, flyg och trafik samt avgifter på klorutsläpp. Med de frågorna arbetarmiljöavgiftsutredningen. Alla partier är representerade i utredningen, ochalla vet att förslag kommer att redovisas, och därför har vi i intereserverat oss. Miljöområdet har genomgått en märklig och positiv utveckling. Det ärinte vi liberaler var ensamma om att vilja genomföramiljöavgifter. I många debatter som jag haft med miljöministern ochutskottsföreträdare har jag fått höra: Miljöavgifter innebär att företagen kanköpa sig fria. Det har varit en av många förekommande invändningar. Liberal politik genomförs med stort parlamentariskt stöd. Förhållandet är likartat på trafikområdet. Vi varlänge ensamma om att driva förslaget om blyfri bensin. Vi i drevlänge tillsammans med andra frågorna om bättre rening av avgaserna. Regeringenvar senfärdig, och vi har fått driva miljöministern och regeringen framför oss.Även är regeringen och socialdemokraterna i utskottet tillsammans medmoderaterna alldeles för försiktiga. Det går bra att genomföra skärpningenredan från 1992 års modeller Jag yrkar bifall fill reservation 14. AnL 109LENNART BRUNANDER (c): Hotet mot vår miljö blir alltmer påtagligt och innebär stora kostnaderbåde för samhället och för den enskilde. Man kan beräkna de 1989/90:139 12 juni1990 Vissaekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. kostnader som utsläpp ochmiljöförstöring på olika sätt förorsakar det svenska folkhushållet till ungefär70 miljarder kronor . Det är nödvändigt att göra någonting åt detta,inte bara för kostnadernas skull utan för att vi över huvud taget skall få ettfungerande system som tar hänsyn fill de gränser som naturen sätter CenternviU utnyttja ekonomiska styrmedel för detta ändamål. Men vi kan naturligtvisinte uppnå allting bara med detta, utan vi måste också fastställa vissaminiminivåer som vi måste uppnå.