prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Kan vi få ett klartbesked på den punk-' len? Politik är ju som bekant all vilja. AnL 62KARIN () rephk: Jag tycker att här gjorde enmycket märklig koppling. Först i slutet av anförandel erkänner hon alt det är en mycket komplicerad fråga som vi nu har att behandla i kammaren. Alldeles i början av anförandet näst intill hånade debatten och sade att den kantrat totalt ute i samhället och fått alldeles för uppförstorade proportio ner Detta stämmer inte, . Kan vi inte vara överens om aft vi har en svår fråga aft behandla och att det är mycket viktigt att vi behandlar deri så allvarligl och seriöst som möjligt? . talade om kantringen. Vi har enhel del systern och metoder som förändrar våra liv. sade aftdetta sker på ett fullstiindigi okontrollerbarl sätt. Hon drog sedanparallellen med biotekniken och sade all om vi nu kan behärska bioteknikenkommer vi att kunna hantera den tekriikeri på elt fullstäridigt koritrollerbartsätt. Detta kan jag definili\l inte hålla med om. Kan medglad miri säga att vi kan tillåla den här nya tekniken och alt vi hela liden kangarantera att vi kan behärska den? Jag vill påslå alt del är ett långt steg attförsöka uridvika atl tekniken missbrukas. Visst kan del inträffa mängaolyckliga snedsteg innan vi fullständigt kan kontrollera detta. Patentlagen tillåter patent på liv. Det konstaterarInger Hestvik. Det vi nu enligt min mening måste klara ul är inte hur vi tolkarpatentlagen och om man enligt denna kan säga ja eller nej lill patent påmikroorganismer Del som viktigt för oss politiker är att ta ställningtill om vi skall tillåta patent på liv. Vi icentern har klarl deklarerat atl vi inte tycker att liv är patenterbart och atlvi menar all delta klart skall uttryckas även i lagtexten. Men jag är i detavseendet fortfarande litet osäker om var socialdemokraterna står Alt påstå atl patenträtten driver päforskningen är fel. Också påståendet om att patenlrätteri är avgöraride för omforskriirigeri blir offentlig eller irite är felaktigt. Hela derigrundforskning som utförs är i allra högsta grad offentlig. Den skerdefinitivt inte bakom lyckta dörrar I stället 6 Riksdagetis prolokoU 1989/90:118 Bioteknik, tn.m. vill jaghävda atl det är precis tvärtom. Innan ett patent beviljas hemlighålls de olikastegen i arbetet i allra högsta grad. AnL 63 (vpk) replik; Jag håller med om atl del är slor skillnad.Inger Hestvik, mellan vad man kan åstadkomma med å ena sidan traditionellkorsning och växtförädling, å andra sidan genteknik, men skillnaden är någotannan än den som hävdar Med genteknik går det exempelvis lätt attsätta sig över naturliga barriärer Det kan man inte göra med den traditionellaväxtförädlingen. Del är också sant att myckel av det gamla kanifrågasättas. Atl påslå att man även inom gentekniken vet precis vad man gör ärmöjligen också sant, men vad man definitivt inte känrier lill är allakonsekvenser av del som man åstadkommer med gentekniska metoder Jag vet inte om verkligen menar alt om mariinte har patenträtt för liv, kommer forskningeri hädariefter att bedrivasbakom lyckta dörrar Om mari vore snäll kunde man kanske påstå att IngerHestvik något övervärderar patenträttens betydelse för den fria forskningen.Jag skulle vilja ha elt klargörande på den punkten. Jag tror egentligen intealt socialdemokraterna ser patenträtten som en garanti för en fri och obundenforskriing. AnL 64ELISABET () replik; Först vill jag kommentera beträffande reservationen om läkemedelsindustrins behov ochbeträffande pa-lenltidens längd. Om palenllidens längd i nuvarande lagstiftningär anpassad till de nuvarande intressenlerrias - irite bara lillläkemedelsindustrins - önskemål, är del skäl i all utgå från att det även iframtiden kommer all vara sä. Jag är glad för all delar vår uppfattningatt man måsle ta särskilda hänsyn till tredje världens intressen. Vi är dockförvånade över atl slutsatsen av denna uppfallning blir atl vi skall anpassaoss till de internationella patentreglerna. Dessa gynnar ju i allra högstagrad industriländerna, alltför ofta på tredje världens bekostnad. sade vidare när hon tolkade patentlagen atli och med alt denna medger patent på mikrobiologiskt förfarande och alster avsådant förfarande skulle , när detta alster kan vara eri levandeorganism, denna organism vara patenterbar Man får då göra en"data-loop" och återigen ställa frågan om det handlar om en växteller ett djur Om svaret är ja, får man inte ta patent på detta alster Så fårske bara om det inte är fråga om en växt eller ett djur enligt den gamlabiologiska indelningeri. Deri nya indel-nirigeri är ju annorlunda. Del krävsfaktiskt atl man på riytt tar elt grepp på deri upphovsrältsligalagstiftriirigen och gör en utredning på området. Jag delar inte uppfattning attpatenträtten inte har riågon som helst belydelse för om forskningen sker bakomlyckta dörrar eller inte. Ett villkor inom patenträtten är faktiskt attpatenten måste offentliggöras. Men kan då näringslivet och industrin, som villha patent på uppfinningarna, medan vi diskuterar patent eller inte patent,hitta på nya former för upphovsrätfsligf skydd, som de får lika stor ensamrättpå och tjänar lika mycket pengar på, ulan att behöva offentliggöra deresultat som de får im- Prot. 1989/90:118 materialrällsligl skydd för? 65 TREDJE VICE TALMANNEN; Repliken gäller IngerHeslviks anförande. AnL 66INGER HESTVIK (s) replik: Jag vänder mig först lill . Vad gäller mikroorganismer; Det finns ingen definition iden svenska lagen av vad en mikroorganism är, irite heller i deri europeiskapatentkoriven-lionen. 1 Budapestöverenskommelsen har man försökt atl komma framtill en lösning. Man har beslutat om depositionsskyldighel under ochförutsatt atl det under den liden skall las ul material för kontroll av ommikroorganismen är livsduglig. Del gäller en mycket svår gränsdragning mellandels växter och djur. dels kemiska ämnen. Man får på detta sätt en praktiskt gräns, som man måsleutnyttja. Det är dock mycket svårl atl lagstifta om denna gränsdragning, och viär då också iririe på frågan vad liv egenlligen är Följer man strikt den definition som görs i patentlagenoch av forskare, kommer man fram till att liv egentligen bara är ell syslem föröverföring av information som sker automatiskt. Uppfinningen innebär att manmed en teknisk metod ändrar informationen, inte själva det bultande livet. Detfinns kvar - man har bara ändrat en del av informationen. Låt mig som exempel ta det genmanipulerade får som germedicin i form av mjölk, vilkel gör det möjligt för blödarsjuka ätt få enblodfaklor som leder lill alt de kan fungera som friska människor Faret leverju och mår brå. I ett sådant fall måste man kunna diskutera vad som är rättresp. fel och vad som är moraliskt försvarbart. Kan vi försvara dennagenmanipulation med atl den leder lill medicinska framsteg och med altmänniskor lack vare den mår bra? Jag inser alt della är elt gränsfall. Vi fårnärma oss dessa frågor med stor ödmjukhet. log upp frågan om . Bioteknikenkommer liksom all annan teknik att öka industriländernas försprång. Mensamtidigt får vi inse all biotekniken är småskalig, enkel och lätl att lärasig. Vi har exempel på t.ex. och , som snabbt har kunnatbygga upp en konkurrenskraftig forskning och industriell verksamhet. Jämförtmed annan teknik är gentekniken inte särskilt kapitalkrävande, och den kan merän annan teknik anpassas till behov. Jag tror inte att del är någon särskild bra idé alt luckraupp patentlagstiflningen för all skydda . Snarare tror jag all delskulle göra det lättare för de multinationella jättarna att exploaterauppfinningar på della område. Bengl ville all tilläggsdirektiv skallutfärdas. Jag tycker dock alt de fyra punkterna i beredningens direktivbehandlar just de frågor som vill la upp. Man fär väldessutom, precis som när det gäller alla andra utredningar, förutsätta att depariamentariker som ingår i beredningen har förmågan att iriitiera och lösafrågor som ligger inom utredningens ram. Del finns alltså slora möjlighetertill politiska initiativ. Ocksåfrågan om elikspärr är väl elt spörsmål för beredningen. AnL 67ELISABET () replik; När del gäller tredje världens problem hållerjag med om atl biotekniken i vissa fall kan vara lill fördel för . Vifår inte blanda ihop delta med patenträtten. All patent enligt deinlernationella patenträtts-liga konventionerna skulle gynna tredje väriden ärinte klarl. Vi har i vår reservation föreslagit att det skall tas ett samlatgrepp om hela immaterialrät-len pä detta område med särskild hänsyn lill tredjevärlden. Jag har alltså inte talat om biotekniken som sådan. Vad del sedan gäller definitionen av mikroorganismer ipatentlagen är det alldeles riktigt som sade att det inte finnsnågon speciell definition, eftersom man på den liden ansåg atl del intebehövdes någon. Då användes olika typer av jäsningsförfarande vid processerdär mikroorganismer ingick och därigenom fick man fram olika produkter Det varden enda metod som man kände lill. För övrigt var patent på växter och djurförbjudna. Man kunde inte ens tänka sig atl alstret skulle kunria vara en växteller ett djur I så fall hade delta på ett eller annat sätt förbjudits. Därförbehöver vi förnya och modernisera lagen så att den faktiskt ger uttryckför detta. AnL 68BENGT () replik: Här svingar man sig ul i djärva tolkningar avpatentlagen -särskilt - som kvalificerade jurister i hög grad gårbet på. Själv vågar jag inte ens ha en uppfattning. Men här har sagts atl vårgällande lag innehåller möjligheter lill patent på liv. Del är något som mantvistar om, men del var intressant alt få detta klarlagt. I övrigt överlåter detta ål rättspraxis. Hurser då pä atl denna praxis lill stor del skapas i , pådel europeiska pa-tenlorganet? I så fall kör denna praxis över vår gällandepatentlag. Konsekvensen är uppenbar, och jag har redan framfört den;se lill att modernisera patentlagen och gör det mer eller mindre ! Jag tog upp frågan om en etikspärr, men den fick jag intenågot svar på, eftersom det tydligen blev så litet tid över till den frågan.Jag upprepar dock min fråga; Blir del någon etikspärr mot utnyttjande avoetiska, bioteknologiska uppfinningar? antydde alt den fråganskall överlämnas till beredningsorganet. Har inte , regeringen ochsocialdemokratin någon egen uppfattning? Det är den jag efterlyser. När ni nutalar så vackert om etik borde ni kunna svara ja eller nej på den frågan. Slutligen skulle skälet till alt har en egenreservation i detta avseeride bara vara alt vi vill ha en egen profilering. Ja.vi vill ha en profil när det gäller dessa frågor. Om socialdemokraterna ställersig bakom vårt förslag, skulle t.o.m. regeringen få en profil när det gällerbioteknologins område. En sådan saknas, men efterlyses av många. Välkommen atlskaffa en sådan profil. Anf.69 () replik: Också jag lycker att det är dags att vi fårveta var socialdemokraterna står i patentfrågan. Tycker man all det skall blitillåtet alt ta patent på liv, att patent på mikroorganismer skall beviljas?Vare sig man tolkar lageneller inte är det på sin plats all socialdemokraterna klargör var de står jusli den här frågan. Om socialdemokraterna inte anser anlagen är tillräckligtfullständig, är ni då beredda alt ändra den? Detta har vi i nu arbetatför under en läng rad av år Vi tycker atl all den osäkerhet som råder verkligenkräver all vi går försiktigare fram. Vi är definitivt inte emot allt vad patentheter eller den ulveckling som sker inom bioteknikområdel. Vi ser klaramöjligheter till förbättringar med genteknik inom många olika områden, t.ex.inom läkemedelsindustrin. Och där kommer vi in på tillämpningen av de rön somman har kommit fram lill. Försök inte att krypa undan , , utange oss elt klän besked! Jag anser att det vore på sin plats att uttalarvar vi står och att,; den här beredningen som majoriteten förordar verkligenfår veta utifrån vilka förutsättningar man skall sätta i gång atl jobba. 70 (vpk) replik; , vi motsätter oss inte allskydd för dyrbart framtagna forskningsprodukter kommer lill stånd. Men vi menar att jusl att införa patenträtt för levande materia infe är rätt väg att gå. Som jag sade i mitt anförande föreslår vi i slället att växtförädlarrätten utvecklas så atlden passar dagens behov. Det är en enorm skillnad mellan patenträtt och växt förädlarrätl. och jag tycker alt går förbi denna skillnad. Pa tenträtten ger skydd för den industriellt färdiga produkten medan växtföräd larrätten ger skydd för själva processen. Det kommer med all sannolikhet all få enorma konsekvenser om man väljer atl gå patenlvägen när det t.ex. gäller grödor och husdjur Tanken alt man skall äga själva grödan och kunna bestämma om den skall användas för utsäde osv. är möjlig endast om paten ten behålls. antydde alt det inte var fråga om att tapatent på liv. Jag vill påminna om atl i är del möjligt all lapatent pä levande materia. i har slagit fast alt alltunder solen som tillverkas av människan kan skyddas av patent. Del är nu femär sedan det forsla patentet på en växt togs, och det är detförsta patentet på ett djur kom - del var den här musen. I är del såledesnu möjligt alt ta patent på de flesia former av skapat liv - människan ärfortfarande undantagen. Vi menar att om man inte hittarbättre väg än patenträtten finns det risk för atl vi i och i övrigaEuropa befinner oss i samma situation, nämligen att det blirmöjligt alt la patent på ganska högt utvecklade former av liv. Det motsättervi oss. Man kan inte bortse från riskerna, och därför har vi framlagt de härförslagen. AnL 71INGER HESTVIK (s) replik: Bengl tyckle all jag tog utsvängarna ordentligt. Jag tror atl tog ut dem ännu vidare nunär hon talade om alt allting under solen som kunde tillverkas kundepatenteras, om jag uppfattade henne rätt. Det finns i alla fall vissa regler omnyhet, uppfinuings-höjd och om all produkten skall kunna tillverkasindustriellt osv. ansåg att vi går förbi problemen genomatt inte säga någonting om växtförädlarrätl kontra patenträtt. Jag lycker altden här debatten egentligen visar alt alla partier hyser stor respekt förlagstiftningen. Vi vill ha en lagstiftning som fungerar praktiskt och som ärbra för uppfinnarna. Framför allt har den etiska moraliska sidan av della ocksåkommit med i den patenträttsliga debatten. Vi har den inriktningen all vi villlösa denna fråga på elt väldigt bra sätt. Etikspärren finns med i beredningens arbetsuppgifter Jagvet inte hur Bengl etikspärr ser ul, men den frågan får vi taupp en annan gäng, för nu är väl replikerna slut. ville ha ell klarl besked. Lagen är oklar,och vi vill ändra på del förhållandet. Detta är en uppgift för beredningen, ochdet är ett arbete som pågår inte bara i , ulan även förslaget lill EG-direktivgår ut på atl skapa klarhet genom enhetliga regler 1 sin förra replik tog upp frågan omansvaret för människor Jag tycker alt vi som politiker måste ha ett ansvar förden information som vi lämnar ut till människor, i synnerhet när del gäller såhär allvarliga frågor Vi får inte handskas vårdslöst med detta. Debatten skallföras seriöst och vi skall kunna ta upp de saker som är väldigt dåliga, menockså de som är väldigt bra. Men vi får inte hafsa i väg dessa frågor ochprofilera dem på elt sätt som just för tillfället gagnar oss själva. handlar den stora deballfrågan om patent på liv. Vi rördock ihop två saker när del gäller patent. Man kan visserligenbevilja patent, men sedan är det fråga om tillämpningen. Det gäller huruvidaman får tillämpa patentet eller inte. Del är nästa spärr Jag tror alt jaghärmed har svarat på frågorna. Tredje vice talmannen anmälde att , BengtHarding och anhållit att lill protokollet få antecknat altde inte ägde rätt till ytterligare repliker. AnL 72 (): Låt mig först notera vad utskollet anför:"Utskottet kan konstatera att biotekniken har tillmätts enalll större betydelse inom olika samhällssektorer De störstalillämpningsmöjlighelerna av den nya tekniken förväntas inom växt- ochdjurförädling, med slora konsekvenser för foderproduklion,livsmedelsproduktion och annan fytokemisk produktion.--- Medgenteknik kan växter och djur ges egenskaper som medtraditionell förädling ej kan uppnås. Enligt utskottets mening kan bioteknikenbidra till att föra utvecklingen framåt inom det medicinska och veterinärmedicinska området, liksom inom växtförädling och husdjursföräd ling. Biotekniska processer har också, som nämnts, en slor betydelse och en slor utvecklingspotential inom den farmaceutiska industrin och livsmedelsindustrin- ." Synsättet är skrämmande. Det är denna storvulna tro påarten människa som en avskild del av övrigt jordeliv som har lett lill dentillväxtförslöring av miljön som vi drabbas av stundligen, och ävenkommer atl drabbas Vad kommer dessa tankar ifrån? Låt oss studera detta litet Prot.1989/90:118 historiskt. I 1 § i den franska deklarationen om de mänskligarättigheterna från sägs t.ex. att människorna föds ochförblir fria och till rättigheter likställda. Denna människocenlrerade etikråder fortfarande och anammas starkt av de tre största politiska partierna. Dentar numera en extrem hänsyn till människans egna intressen. Människan är ettmål i sig, medan allt annat i sinnevärlden är medel som får brukas. Denna, denegna etik, skapar en klyfta mellan människan och den miljö som omgerhenne. Lantbruksstyrelsens yttrande omfattade sammanlagt åttapunkter Det behandlade de former av genteknik som diskuteras inomhusdjursområdel. En av dessa punkler var produklionshöjande effekter Gener förproduktion av tillväxlhormoner kan tillföras djuret, dvs. i stället för atlspruta in tillväxthormoner låter man djuret självt producera samma hormonerDet är en listig lösning, tror man - inte sett ifrån djurets synpunkl, menfrån människans. En annan punkt var förändring av produktionssammansällning.Gener kan bytas så atl t.ex. mjölkens sammansättning förändras. En tredje punktvar att idisslarnas mikroorganismer kan förändras genom genteknik för att ökaeffektiviteten i näringsupptaget. De maktgrupperingar som kontrollerar samhället och demäktgruppe-ringar som kontrollerar politiken, forskningen, näringslivet,utbildningen och mediaflödet har utsöndrat och inplanterat sina ideologiskagener i hela samhällskroppen. Socialdemokratin, moderatismen och liberalismen harutvecklats ur det industrialiserade samhällets tidiga framväxt. I takt med atlde stora klassmotsättningarna minskar uppträder nu de tre största partierna ien enad front där de uppläckt sin filosofiska värdegemenskap. De socialliberalamaktgrupperingarna ulgör de facto samhällets verkligt konservativa och förstockadeetablissemang. Dessa partier har inte ändrat något i singrundläggande ideologiska drivkraft för sin egen existens. Sysselsättningen,näringslivets vinstnivå och BNP-tillväxten har alltid vunnit slagetom och mol miljön. Deras gentekniska tillväxltro kommer att visa sig vara likaödesdiger som deras ekonomiska tillväxltro har varit och är för vårt klots allalivsformer och miljöer Man inbillar sig också alt nuvarande lagar ärtillräckliga, och man vill uppenbarligen inte föra sammangenteknikproblemaliken i en enhetlig och gemensam lag. Man tycker atl del ärgodtagbart med de brister som finns. 1 djurskyddslagen, SFS 1988:534, finnsgrundläggande bestämmelser om djurens vård och behandling. De innebär bl.a.att djur som föds upp eller hålls för produktion av livsmedel, ull, skinn ellerpälsar skall hållas och skötas i en god närmiljö och på ell sådant sätt att detfrämjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Redan med nuvarande avelstekuik har allt fler riölkreaturpasserat sin na turliga biologiska gräns. Nötkreaturet som idisslare hade funnit sin ekolo giska nisch och utvecklats just i form av idisslare för all kunna omvandla nä- ringsfatliga växter och växtdelar till högvärdigl protein och andra högkvali- 87 1989/90:118 9 maj1990 taliva, för människanupplagbara, mineraler och näringsämnen. ges nötkreaturen minimala mängderslråfoder ner lill en gräns för alt undvika atl de får människans motsvarighetlill magsår Övrigt foder är högkvalitalivt fo,der som i huvudsak är lämpligtför människor för direktkonsumtion eller också är fodret taget fråri marker somär lämpade för grödor för humankon-sumliori. Vårakor avkastar riu så myckel mjölk alt juvren har blivit så stora att korna harsvårt aff ligga och gå. Den övervägande delen av landets mjölkkor slås ut, dvs.de måste slaktas innari de ens uppnått vuxen ålder på grund produktionsskador- t.ex. ben- och klövlidande, juverskador, för låg avkastning m.m. ' 1 När inte denna lagfungerar, hur blir del då när man låter avelsteknikernas galenskaperaccelerera? Vad händer när och om man t.ex. ändrar idisslarnas mikroorganismer?Går någol snett får vi mikroorgariismer spridda över laridets alla åkermarker,eflersom det är vanligt all korna då och då spottar ul en idisslad boll. Avsärskilt intresse är 12 § punkt 3 i djurskyddslagen där del sägs att avel medsådan inriktning som kan medföra lidande för djureu eller påverka djurensnaturliga beteende kan regeringen eller lanlbruksslyrelsen meddela förbudeller villkor för Det är i princip på det sättet som all avel bedrivs. Avelnhar som ledstjärna att öka de enskilda djurens avkastningsförmåga. Regeringen, lanlbruksslyrelsen och de tre stora partierna står för tomtprat i tryck. Jag skall villigt erkänna att del finns vettiga människor medförståndet i behåll även i dessa partier, men jag lalar nu om partierna i formav ideologiska organisationsformer Deras filosofi slår för elt uttryck därmänniskan äntligen tycks kunna besegra naturen, där möjligheter firiris att gåin i livels innersiamysterier, dessutom utan att veta vad man gör och utanstörre kunskap. Man får möjlighel all äntligen uppträda som . Ett patent pånågon eller varje form av liv kommer dessa organisationers anhängare att tasom del formella beviset för ett sådanl faktum. Detallvarligaste med det som har sagts i denna debatl - som jag egenlligen intefår kommentera - är all skillnaden mellan den i numera avlidne ayalollansoch maktelablissemangets filosofi inte är slor Den är minimal. Om jag iiite tarfel har de nu , medan vi har 1990. Del är i stort sett skillnaden.Likheten är emellertid slående. Man vill pådyvla samhället sin ståndpunkt utandemokratisk debatt hos svenska folkel. Man vill inte ha något moralorium, dvs.man vill inte länka lill och man vill inte tänka efler Det är fråga om fullttryck på gaspedalen, helt utan ansvar De som inte vill invända mol vad jag härhar sagl håller antagligen med mig. AnL73 (); Den socialliberala värdegrupperingen är samhällets konservator, anserAnders . Med samma inlevelse som visadehäromkvällen när han tog plats i talarstolen med ölburk och andraosmakligheler, med samma schvung fäklar han vill om extrem,människocenlrerad syn. En flod av oseriösa hästhandlarargument väller fram urhans mun. Tidigarei denna debatt sade t.o.m. dåvarande företrädare att forskarnainledningsvis själva hade stoppat upp i sin forskning och infört en hel radrestriktioner på detta område. År det ett skäl att hindra forskningen ochmisstro den enskilda människans moral och ansvar? Är skall ochförslag om förbud och moratorium i själva verket inte ett bevis för att mariligger efter utvecklirigen? Är det inte i själva verket ett bevis på altmänniskorna, t.o.m. de så hemska och för så hemlighetsfullaforskarna, faktiskt far ett ansvar? Iavvägningen, herr talman, mellan risker och möjligheter lar miljöpartietgreppet att avlyfta människan hennes ansvar - det sämsta av allahandlingsal-ternaliv. Så typiskt för ! Men det beror väl på , precis såsom här, så helt förnekar förvaltarskapstanken. Detfinris ell djup mellan oss i och : sökandet efterkunskap. Det kan förvisso förbjudas och kriminaliseras, och människor har sombekant skickals lill Gulag för sådanl. Vi i tar kraftigt avståndfrån det. Jo, ni säger ja till moratorium och förbud. AnL74 (): Eflersom tog upp frågan om ölburkarna, vill jag sägaatt min demonstration var ett konkret och tydligt bevis på vad AndersCastbergers och andra stora partiers politik leder fill. Man ställer undanölburkarna i stället för atl samla in dem.