prot · GD0993 · 1989-12-31 00:00:00 — Men del iir inte rikligt att alla licensavgiftsbelalandeskall bidra till den verksamheten, det kan jag hålla med om. När del slutligen gäller frågan om uppsägning av delgällande avtalet mellan och staten och atl tillsätta en bred.jag vill understryka della, parlamentarisk arbetsgrupp för alt förbereda detnya avtalet ser vi miljöpartister fram emot delta. Del är på sin plats med ellbesked från regeringen på denna punkt, dvs. huruvida det blir en bredsamverkan från alla partier Del är i alla fall vår önskan. Jag noterar atl denna interpellationsdebatt isin senare del har blivit en skärmylsling mellan ä ena sidan ochå andra sidan om huruvida den ene skall ses som drogleverantörlill en slalinist, om jag fattade replikskiftet rätt. För egen del kan jagnotera atl jag inte har någonting emot att mediedebalten förs mellan dessa tvåaktörer. Den socialdemokratiska regeringen får då se till all den med övriga iriksdagen representerade partier finner det samförstånd som kan behövas närdet gäller mediepolitiken. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Hänvisning av ärenden till utskott Prot. Föredrogs och hänvisades Förslag 1989/90:11till finansutskottet 1989/90;L2Itill lagutskottet 1989/90;Fi.34-Fi41lill finansutskottet 1989/90;Ju27-Ju31lill justitieutskottet 1989/90;L22och L23 till lagutskottet 1989/90;U8-U13lill utrikesutskottet 1989/90;So30-So41lill socialutskottet 1989/90;Kr21-Kr26fill kulturutskottet 1989/9();Ub22-Ubl51till utbildningsutskottet 1989/90;T22-T26till trafikulskotlel 1989/90;Jo8-Jo31till jordbruksutskottet 1989/90;N33-N46till näringsutskottet 1989/90;A23-A.30lill arbelsmarknadsutskoltet 1989/9():Bo42-Bo50lill bosladsutskollel 1989/90;Fi42-Fi48lill finansulskotlel 1989/90;Bo51 och Bo52 till bostadsutskottet 9 § Förnyad bordläggning Föredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /90;FiU17 och FiU32 Justiiieutskottetsbetänkanden /90;JuU 19, JuU22 och JuU23 betänkanden1989/90:KrU14 och KrU15 Anmäldes och bordladesPropositionerna 1989/90:78 Reformerat presstöd 1989/90:113 Instansordningen enligt lagen (1977:293) om handel med drycker 1989/90; 119 Övervakningskameror m.m. 1989/90;U14 av m.fl. (mp) Svensklerkännande av 1989/90;SkU25 Omsättningsskatten på värdepapper Prot.1989/90:93 Trafikulskotlets betänkanden 1989/90:TU 18 Sjöfart I989/90;Transportrådel, transportstödet m.m. Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1989/90:151 av (fp) till statsrådet om regeringens tekopolitik; anslöt sig regeringentill tidigare framförda liberala krav med innebörd att tekopoliliken måsleläggas om och alt importrestriktionerna på lekoområdel måsle avskaffas.Regeringen motiverade omläggningen med all imporlrestriktionerna var ett hinderför regeringens strävan atl genom ökad konkurrens bekämpa inflationen.Riksdagen fattade sedermera beslutet all allaimportrestriktioner skall avvecklas . Från sidaförordade vi en snabbare avveckling. fullföljdes omläggningen av lekopolitiken i ochmed att beslutade all alla delar av den skulle upphöra inom entreårsperiod. , när förhandlade fram bilateralabegränsningsavtal i enlighet med del s.k. MFA IV (Multifiberavtalels fjärde version), vidiogs vissaliberaliseringar Bl.a. avskaffades kvoteringarna för träningsoveraller,skjortor, tung herrkonfeklion och några andra varor, bl.a. underkläder, förnågra länder Skälet var alt svenska tillverkare inte fanns eller atl svenskatillverkare uppgivit alt "lågpriskonkurrensen" inte drabbade dem.Beträffande skjortor avvecklades vid det senare årsskiftet importrestriktionernaav dessa från . I de avtal som har upprättats med , ochTurkiel under MFA IV;s löplid har som elt led i denna begränsadeliberalisering-som alltså inleddes redan före socialdemokratins omvändelse lillfrihandel på tekoområdet som en följd av "lågprisimporten" inte ansågskunna drabba någon svensk tillverkning- inte importen av underkläder varitkvoterad. Sedermera har den svenska omläggningen av tekopolilikenföljts upp genom all , med som motor, i ;sförhandlingsgrupp för tekovaror inom den pågående Uruguayrundan, presenteratdel mest progressiva förslaget på hur tekovaror skall kunna integrerasi världshandeln under normala GATT-regler. Allt del här har varit bra åtgärder som har lett. och somkommer att leda lill, fortsalla fördelar för såväl svenska konsumenter som för som exporterar lekovaror Att så är fallet har också visat sig när utfallet avlibera liseringar har utvärderats, bl.a. genom SPK;s försorg. Vad gäller underklä der väntar importörerna sig atl den fulla effekten av liberaliseringen kom mer med klarl billigare konsumentpriser som följd. 36 har emellertid regeringen begärtkonsultalionsförhandlingar med Ma- lasyia.Kina och Turkiel om atl begränsa imporlen av underkläder från dessa Prot.1989/90:93 tre länder som en följd av alt importen från dessa länder ökat under1989. innebär en myckel slor avvikelse frän deninriktning av handelspolili-ken på tekoområdet som alltså genomupprepade beslut stadfäst. Enligt uppgifter frän enskilda lextilimporlförelag såkommer en utebliven import av underkläder, från de här tre nämnda länderna,inte fä till följd alt produktionen av dessa varor kommer att öka i Sverige.Del framstår som självklart atl så år fallet när man studerar statensindustriverks rapport , där det konstaleras all importens andel av tillförseln- avunderkläder uppgick till och all den svenska produktionen inkl.export uppgick lill 4.5 miljoner plagg jämförl med de 63.5 miljoner plagg,som importerades . Antalet tillverkare av underkläder i Sverigeuppgår endast lill tjugo förelag enligt SIND;s adressregister för tekoföretagfrån . Många av dem har dessutom sin huvudsakliga tillverkning inomandra områden än underkläder. En kvotering och minskning av imporlen från , Kinaoch Turkiel skulle alltså endast leda lill en omfördelning av import till importfrån andra icke begränsade länder, t.ex. , inom EG och länder somBrasilien och utanför EG. eller leda till en återgång till källa. Vad viirre är är att ersättningen av importen från iförsta hand skulle leda lill all den delen av importen skulle öka med50-70 % i pris beroende på ersättningsmarknad. När det gäller skullepriserna på kalsonger fördubblas, bl.a. beroende på de höga kvolapriserna därKina har de lägsta priserna på underkläder. En begränsning avimporten från de aktuella länderna skulle alltså strida mot regeringens egenmotivering lill omläggning av tekopoliliken. att gå in på de aktuella förhandlingarna med de resp.länderna, och utan atl ifrågasätta åtgärdernas formella riktighet, vill jagfråga utrikesministern om skälen för alt begränsa underklädesimporten - när en sådan åtgärd inte kan varalill gagn för svenska lekoföretag, - direkt kommeratt drabba konsumenterna genom ökade priser - undergrävaförtroendet för agerande i GATT-sammanhang, - minskaförtroendet för den nya svenska tekopoliliken, - inte kommer atlha någon praktisk belydelse avseende importvolymen, - närkvoteringarna i vart fall skall avvecklas . 1989/90:152 av () till statsministernom energipolitiken; I den debatt som ägde rum i anslutning till atl avgav sinregeringsförklaring ställde jag ell anlal frågor lill statsministern omenergipolitiken. gav följande besked. "Jag har inget emot alt diskutera energipolitik, menjag tänker inte göra det i rubriker, eftersom del gäller slora och komplicerade frågor Jag kräver då faktiskt alt jag får rimlig lid atl besvara detta tillsammans med en långrad andra frågor Jag är beredd att ta den debatten, men icke på de villkor som slår miglill buds ." Prot.1989/90:93 Jag vill med anledning häravåterkomma lill statsministern om energipoli- 26 mars1990 fiken. pågår ell omfattande utredningsarbete somförberedelse för den proposition om energipolitiken som regeringen avser attförelägga . En särskild arbetsgrupp under försöker ocksä lösa upp de motsättningar som finns inom detsocialdemokratiska partiet. Jag inser alt åtskilliga överväganden återstår innanregeringen kan redovisa sina slutliga förslag. Däremot är del rimligt altstatsministern för redovisar om regeringen nu överväger all frångåde energi- och miljöpolitiska riktlinjer som har gällt. Frågan äralltså om regeringen är på väg att ompröva några av de grundläggandeförutsättningarna för energipolitiken. De många kommentarer frånregeringsledamöter som har gjorts , exempelvis i endebattartikel av och i , gör det ihög grad motiverat att frågan ställs. När jag i debatten frågade statsministern omdella föranleddes mina frågor närmasl av utredningen 90 (Den elintensivaindustrin under kärnkraftsavvecklingen, SOU 1990:21), som några dagardessförinnan hade presenterats. all eltpar av de orörda huvudälvarna skall regleras, atl målet alt begränsa koldioxidutsläppen till 1987 årsnivå skall överges, samt alt de hillills tillämpade principerna för hur elprisernasätts skall överges och ersättas av priser baserade på genomsnittskostnadernavid elproduktion. Kommenlerarna från miljöministern och andra företrädare förregeringen har också varit påtagligt återhållsamma, vilkel gör alt man kanmisstänka alt utredningens förslag är förankrade inom regeringen. Lål mig ikorthet beröra de tre nämnda frågorna. Det har stått åtskilliga strider kring deorörda älvarna och andra skyddsvärda vallendrag. Hillills har dessa, med någraundanlag, till exempel Klippen i , avlöpt på elt frånnalurvårdssynpunkt tillfredsställande sätt. Gång på gång har emellerlid, isynnerhet från LO-håll, krav framförts på all fler älvar bör regleras. ÄvenBirgitta har ibland uttalat sig i samma riktning. Uppenbart är alt EL 90tagit fasta på dessa signaler Vi som har engagerat oss i kampen för alt skydda älvarnahar drivits av övertygelsen att del är oersättliga naturvärden som står på speloch att en reglerad älv aldrig kan återställas. När älvskyddel förstärktesgenom naturresurslagen var det många som kände sig lättade och hoppades atlstriden var slutligt vunnen. Så tycks emellertid inte vara fallet. Det måste framhållas alt älvutbyggnaden under ingaförhållanden är någol alternativ lill kärnkraften. Kärnkraften ger 65-70TWh medan en utbyggnad i den omfatlnine EL 90 diskuterar skulle kunna ge ca 10TWh. ligamiljövården skulle alltså spolieras utan atl energiförbrukningsproblemet Prot. 1989/90:93 skulle lösas. För folkparliel är krav på att rädda älvarna absolut. Avmiljöskäl molsät-ter vi oss bestämt någon utbyggnad av de orörda älvarna. Koldioxidmälet lades fast av vidbehandlingen av regeringens miljöproposition. Bakgrunden är den s.k.växthuseffekten som befaras bli en följd av omfattande utsläpp av koldioxidoch andra växthusgaser För atl möta denna risk krävs internationell samverkan,men det är uppenbart att kraven måste bli särskilt siarka på de länder som iutgångsläget släpper ul mer koldioxid per invånare än genomsnittet. Sverigetillhör den gruppen med utsläpp som är dubbelt så stora som genomsnittet ivärlden. Niir fattade sitt beslut gick socialdemokraternaemot del. Alltsedan dess har riksdagsbeslutet lill och från ifrågasatts avledande socialdemokrater. Exempelvis har miljöministern vid olika tillfällenhävdat all man bör kunna acceptera ökade koldioxidutsläpp fränenergiproduklionssyste-inet. Del framstår allt klarare all den förlida avvecklingen avkärnkraften inte kan genomföras ulan en omfattande satsning på fossila bränslenoch därmed ökade koldixodutsläpp. Regeringens planer lycks hillills ha gäll ulpå alt i första hand tillåta och uppmuntra en omfattande utbyggnad avnaturgasen. har antytt all en sådan visserligenskulle leda till ökade koldioxidutsläpp, men att dessa skulle kunna motverkasav bl.a. ål-gärder för atl dämpa biltrafiken. Om man menar allvar medkoldioxidmålet, och andra centrala miljömål, måste biltrafikens expansiondämpas - bl.a. skall den just genomförda bensinskallehöjningen ses i detljuset. Men alla beräkningar tyder på all biltrafiken även efler den höjningenkommer atl fortsätta expandera, om än i lägre takt. och orsaka ökadekoldioxidutsläpp. Även med ökade restriktioner mot biltrafiken är det knappastrealistiskt atl räkna med minskade koldixodutsläpp från den sektorn. Del framstår som nödvändigt atl i varje fall inte ökakoldioxidutsläppen från värme- och elproduktionssektorn om målet skall kunnanäs. Alternativen till fossilbränslen är biobränslen och vind. Problemet är att tekniken för användning av biobränslenoch vind ännu inte är tillräckligt väl utvecklad. Dessa framstår alltså intesom realisliska alternativ i det tidsperspektiv som blir aktuellt om de förstakärnkraflsreak-torerna skulle slängas av redan under 1990-lalet. Till del kommer risken, sompåtalats av bl.a. , alt en slor naturgassatsning nu kan komma altkonkurrera ul bioenergin. Det innebär atl den naturgassalsning som skulle varanödvändig för alt klara den förtida avvecklingen kan komma atl slå undan förutsättningarnaför en kraftigt ökad användning av biobränslen i det svenska energisystemet. Prissättningsfrågorna har ett nära samband både medmöjligheterna att för- Prot.1989/90:93 bättra energihushållningen och med utvecklingen avalternativa energikål- lor En samhällsekonomiskt riktig prissättning bör baseras påkortsiktiga marginalkostnader I princip är detta också den prissällningsmetodsom används av Vallenfall, som är prisledande på den svenska energimarknaden. Marginalkostnadsprissätlningen utgår ifrån alt priset påel bestämts av vad den sist producerade kWh kostar atl producera. Med en sådanprissättning stimuleras alla åtgärder för alt spara el som är billigare än attproducera ytterligare elektricitet. Kraftföretagen ges också incitament attbygga ut ny krafl när priset ger täckning för kostnaderna i en nyelproduktionsanläggning. El 90 konstaterar all elpriset kommer att siiga kraftigt,i synnerhet om ny el skall produceras med biobränslen och vindkraft. Del ärhelt rikligt. En real prishöjning på el är i del långa loppet oundviklig.Visserligen bör det med teknisk ulveckling vara möjligt all pä sikl någotreducera priset jämfört med vad som kalkyleras, men det kommer inte altkunna hindra myckel kraftiga prishöjningar En förlida avveckling av kärnkraflen gör emellerlid alldessa prisökningar kommer tidigare än vad de eljest skulle göra. Det gör atttiden för anpassning blir betydligt kortare med mer dramatiska effekter påvälfärd och sysselsättning som följd. I EL 90 drar man mol den bakgrunden slutsatsen att densamhällsekonomiskt riktiga prissätlningsprincipen bör överges till förmån förpriser baserade på genomsnittskostnader. Dessa kommer under överskådligframlid att understiga marginalkostnaderna, vilket sammanhänger med detbetydande inslaget av billig vattenkraft. Utredaren inser alt detta kommer alt leda lill mindreelsparande än vad som är samhällsekonomiskt motiverat och kommer att stimuleraelanvändning utöver vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. Han konstaterarockså alt det blir svårt atl motivera kraftproducenter att bygga ul produktionskapacitetennär priset inte ger täckning för produktionskostnaderna i nya verk. Han rekommenderar därför en långtgående planhushållning påenergiområdet. Eftersom incitamenten till elhushållning blir mindre bör statenförsöka få till stånd överenskommelser med den ellunga industrin om åtgärdersom går utöver vad som för dess del är motiverat av elpriset. Vad gäller utbyggnadav ny elproduktion förutsätter han atl staten måste ta på sig ett huvudansvar. Trots de slora nackdelarna med genomsnittspriset föreslårutredaren atl sådana skall införas för alt förhindra en snabb utslagning avindustrin. I allt väsentligt kan emellerlid samma effekt uppnås genom atl manavstår den förtida avvecklingen och håller fast vid den riktigaprissättningsprincipen. 1 några uttalanden har antyttatt det kan bli aktuellt alt avslå från den förlida avvecklingen avkärnkraften. Del vore enligt min mening utomordentligt klokt. Mol bakgrund av vad jag här anförtvill jag till statsministern slälla följande frågor; 40 överväger regeringen atl föreslå atl någon av deorörda Norrlandsälvarna skall byggas ut? Överväger regeringen att föreslå alt målet omatt begränsa koldioxidutsläppen skall överges? Överväger regeringen atl föreslå atl priset påelektricitet skall grundas på genomsnittskostnader snarare änmarginalkostnader? Överväger regeringen att föreslå atl den förtidaavvecklingen av kärnkraflen ej skall genomföras? 12 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1989/90:477av () lill socialministern om åtgärder mol spridning avHIV; Även om del inte skrivs så mycketom Hl V-infektionen utgör den elt allvarligl hälsohol. Ingen möda fårsparas för atl förhindra spridningen av HIV. En viktig sådan åtgärd är alt görameladonbehandling tillgänglig för de injektionsmissbrukare som är lämpliga försådan terapi. Läkare som arbetar inom narkomanvård-infektionssjukvårduppskattar antalet injektionsmissbrukare som väntar på meladonbehandlingtill minst 400. De HlV-smittade prioriteras i kön, medan de som är osmiltadeoch som del är ytterst angeläget all skydda så all de slipper bördan av tvåsvära hälsoproblem, kominer i andra hand. Resurserna för meladonbehandlingbehöver ökas. Elt hinder för delta är del s.k. tak för meladonbehandling somför närvarande finns. Vad avser socialministern göra föratl undanröja de hinder som finns för en adekvat behandling av vissainjeklionsnarkomaner och för atl hindra spridning av HIV inom denna grupp samtfrån denna grupp ut i samhället? 1989/90:478 av () till socialministernom Salberga sjukhus; Köerna till rällspsykiatriskundersökning och köerna för undersökta som väntar på vård har länge varit ettallvarligt problem. rapporteras alt utvecklingsstörda lagbrytare kan fåvänta i månader på vårdplats. planeras en avveckling av Salbergasjukhus som utgjort en specialresurs för dessa svårt störda och mycketvårdkrävande patienter Vad avser socialministern göra för atl undanröja dettaproblem? 1989/90:479 av () lilljuslitieministern om förslaget till ändringar i sekretesslagen: beställde en översyn avsekretesslagen. föranlett av de hinder dagens sekretesslag lägger för alt åtgärdaläkemedelsmissbruk. På svar på min fråga om när förslag lill ändringar isekretesslagen var all vänta, svarade justitieministern att honräknade med all regeringen skall kunna falla beslut om en proposition underförsta . I den reviderade propositionsförteckningen daterad den 1mars 1990 som vi riksdagsledamöter erhållit kan jag inte återfinna någonproposition om ändringar i sekretesslagen avsedd atl lämnas under våren 1990.Med anledning av ovanslående vill jag fråga justitieministern: När kommer förslaget till ändringari sekretesslagen, så all vi kan komma lill rätta med dessa problem? 1989/90:480 av () lillsocialministern om omhändertagandet av dödfödda och aborterade : På grund av en motion av undertecknadoch Per beslutade 1987 atl dödfödda böromhändertas på ett värdigt och respektfullt sätt. Vår motion var föranledd avatl dödfödda, som avlidit före omhändertogs somriskavfall och brändes med sjukhusels sopor Först efter drygt ett är, sedanjag påmint om beslut, gav regeringen direktiv åliransplantalionsutredningen atl utreda hur rutinerna bör utformas. Under tidenhar sjukhus på olika håll i landet utarbetat egna modeller för hur fostrenskall omhändertas på ell värdigt sätt. förbereder också socialstyrelsenallmänna råd i frågan. krävde jag i en frågedebaltall utredningen borde påskyndas. Den naturliga gången borde vara all denulredning, som fåll direktiv atl behandla frågan, först säger sitt och altallmänna råd utarbetas med ledning av utredningens överväganden. Onödigamisstag kan begås, när ingen allsidig ulredning finns tillgänglig alt grundasitt handlande pä. I redogjordes t.ex. för en rutinsom utarbetats på ett sjukhus, där identiteten av kvinnor som gjort abort röjspå ett icke acceptabelt säll. Vad har regeringen för avsikt attvidta för åtgärder för atl rutiner för omhändertagande av dödfödda ochaborterade skall utarbetas med ledning av sittande utredningsöverväganden? 1989/90:481av () lill statsrådet om möjligheten att ansökaom asyl; beslutaderegeringen all införa en undanlagsklausul när det gäller asylrätten i . Tilläggsprotokollet lill , som Sverigeskrivit under, innehåller ingen undanlagsklausul. När den nya utlänningslagenantogs innehöll den ett beslut alt inte sända tillbaka flyktingar till eltförsta asylland, där risk finns för återsändande lill ursprungslandet. I dagsänder vi tillbaka asylsökande lill . De har inte fått möjlighel atlansöka om asyl. har inte undertecknat . Jag villdärför fråga invandrarministern; Håller på atl på allvar ge upp asylrätten? Kommer vi att byta ul asylrätten motarbetskraftsinvandring och blanda ihop begreppen flyktingar ocharbelskraflsinvandrare? 1989/90:482 av () till socialministernom gravida kvinnliga missbrukare; Många kvinnliga missbrukare vaknarupp över sin situation närde blir gravida. De försöker förändra sina liv föralt kunna la hand om elt barn. När de då söker till något behandlingshem föratl få hjälp, blir de nekade plats för alt de är gravida. Man kräver abort föralt erbjuda dem hjälp. Är della möjligt i värt svenska samhälle, där vi skallskydda de svagas rätt? Vad är socialministern beredd att göra för att förhindraalt sådana krav ställs på dessa kvinnor? 1989/90:483 av () tillindustriministern om de regionala utvecklingsfonderna; Regeringen har i sin proposition1989/90:88 bl.a. föreslagit atl de regionala utvecklingsfonderna successivtskall betala in av sina lånemedel till staten och placeraytterligare 600 milj. kr av sina kvarvarande lånemedel i nya regionalariskkapitalbolag. 5 eller 6 inom hela . Vissa av fördelarna med de regionala utvecklingsfondernasverksamhetsformer riskerar därvid att gå förlorade, helt eller delvis: Den relativanärheten mellan företagen i en region och "deras" utvecklingsfond -en närhet som minskar initiallrögheten alt la en första kontakt, somunderlättar de fortsatta kontakterna och som ökar möjligheterna förutvecklingsfondens personal alt hålla sig väl underrättade om hurverksamheisförulsältningarna för företagsamheten och för de enskilda företagenutvecklas. Möjligheternaför utvecklingsfondens konsulter alt erbjuda ett stort antal små och medelstoraföretag en kombination av rådgivande och finansieringsfrämjande insatser Bl.a.kommer omsättningstiden på riskkapitalet i riskkapitalbolagen att bliväsentligt längre än de nuvarande låneliderna. Möjligheternaatt hjälpa de minsta företagen med finansiering. Riskkapitalbolagen kommerbara kunna göra ett begränsat antal insatser och frestas då göra dem i störreföretag. Vad avser statsrådet att göra föratl fördelarna med de regionala utvecklingsfondernas verksamhetsform inteskall gå förlorade? 13 § Kammaren åtskildes . 1 S Återkomst................................................................... 1 2 § Justering av protokoll.................................................. 1 3 § Svar på interpellation1989/90:122 om privatiseringen av vården 1 StatsrådetBengl (vpk) () 4§ Svar på interpellation1989/90:137 om en förändring av nuva rande spelutbud....................................................... 9 5S Svar på interpellation1989/90:125 om samlevnadsfrågor i skol undervisningen ........................................................ 12 StatsrådetGöran (vpk) 6§ Svar på interpellation1989/90:124 om de turkiska kurderna ... 15 Statsrådet (vpk) (vpk) () 7§ Svar på interpellation1989/90:140 om den framtida radio/TV- politiken .................................................................... 26 UtbildningsministerBengt () () () 8 § Hänvisning av ärenden tillutskott............................... 35 9 § Förnyad bordliiggning.................................................. 35 10 § Bordläggning.............................................................. 35 11 § Meddelande om interpellationer 1989/90:151av (fp) om regeringens tekopoliiik . . 36 1989/90:152 av BenglWesterberg (fp) om energipolitiken ... 37 12 §Meddelande om frågor 1989/90:477 av () om åtgärder mot sprid ning av HIV................................................................... 41 1989/90:478av () om Salberga sjukhus 41