prot · GD0949 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag ser med tillförsiktfram mot att vi kommer att få se en god utveckling på det här området under denärmaste åren. 54ROLAND (); Om nu miljöministerns möjligheter att påverkautvecklingen har blivit t.o.m. ännu större i den här nya rollen, så är detnaturligtvis desto angelägnare att vi här och får ett uttalande frånmiljöministern som verkligen går i sådan riktning att saker och ting kan börjahända på det här området. I så fall kan man se framtiden an med tillförsikt -om vi vet att miljöministern har den inställningen. Men jag tyckerfortfarande, även om här uttalar sig mycket positivt, att vi intefår något tillräckligt klart och entydigt besked om att detta verkligen ärväldigt angeläget jämfört med mycket annat på det här området. Vad jag är ute efter gäller just det som miljöministernsäger här, nämligen att etanolens konkurrensmöjligheter har ökat genom framförallt miljöavgiften, som inte belastar etanolframställningen. Min förhoppningvar att detta i sig, plus ett positivt uttalande från regeringens sida om attdet nu verkligen är dags att på allvar satsa på detta, skulle vara tillräckligtgoda signaler till LRF och andra aktörer på den här marknaden om att sätta igång och bygga den fullskaleanläggning som vi efterfrågar, utan att man för denskull väntar på att varenda insats skall göras med statliga pengan Jag menaratt förutsättningarna finns. Om då dessutom regeringen och svenska staten ärlitet mera positivt inställda när det gäller jordbrukets omställningskostnader-och jämför med vinsubventionerna i - så skulle det här kunna ske påett vettigt sätt genom någon form av stöd, i varjefall tills vidare. Verksamheten skall naturligtvis vara självbärandeutan statliga insatser. Det är det beskedet som jag gärna skulle vilja få hän stannade vi vid etanolen - och vi kom inlitet på gengas. Jag vill också nämna att när det gäller rapsolja, som är ettannat biobaserat drivmedel, finns det redan utvecklad teknik för att drivafordon. Dessutom kan man producera detta drivmedel småskaligt på olika sätt. Åven forskningen om vätgasen är oerhört viktig förframtiden. Men jag är medveten om att detta måste ses i ett globalt perspektiv,eftersom det är en Jag tror emellertid personligen att vätgasen har en framtid somdrivmedel. Vad jag har velat säga ytterligare i den härdebatten är att vi måste räkna med att bilen är ett fortskaffningsmedel som viskall ha kvan Därför är det viktigare att försöka hitta miljövänligare systemän att i första hand slå mot dem som måste ha sin bil för sina dagligatransporter, för att kunna klara sitt dagliga liv. 55 (): Jag frågade faktiskt hur själv ser pågengasen som alternativt drivmedel. Det skulle vara intressant att veta omBirgitta anser att det är ett viktigt och ett bra alternativt drivmedel. Det är klart att det bedrivs forskning. Jag tackar förupplysningen att både STU och transportkommissionen sysslar med detta. Vi ärmånga som haren känsla av att det här är någonting som man håller vid livdärför att det kan vara bra att ha om det skulle bli krig eller något annatelände i landet. Men hur är det med den utveckling på detta område som är sånödvändig? Jag vet att det finns folk som har ett seriöst intresse av attsjälva använda gengasen som drivmedel för sina bilar och gärna skulle ställaupp och provköra. Jag tycker alltså att det är mycket tyst omkring den härforskningen och utvecklingen, och det vore bra om vi också på det här områdetfick ett positivt meddelande från regeringen om att detta är någonting som manskall satsa på. Det är inte minst bra för det arbete som ingår i Sverigesu-landsar-bete. Svar på interpellationer och fråga 56Miljö- och energiminister ; Till vill jag säga att det avde redovisningar som vi har fått och som jag har hållit mig tillframgår att gengas är mycket bra just för beredskapsåtgärder men att etanolen går före som alternativ. Det är möjligt att vi kan komma till en annanuppfattning - det utesluter jag inte - men jag håller mig alltså till debedömningar som har gjorts i det pågående forsknings- ochutvecklingsarbetet. Jag förstår inte hur kan begära mer tydligaoch vägledande uttalanden än dem söm jag har givit här inkl.redovisningen av de överläggningar som vi har haft och kommer att fortsätta attha med de olika viktiga aktörerna, inte minst jordbrukets egen organisation,som vi är överens med om att ha ett fortlöpande samarbete. Jag exemplifieradeockså med mycket viktiga konkreta insatser Får jag bara, herr talman, avslutningsvis säga till de tvåmeddebattörerna, som båda är centerpartisten att jag beklagar att deras partimissade tåget när det gällde att medverka till den förändring av priset påbensin som har gjort etanolen konkurrenskraftig på ett sätt som den tidigareinte har varit. 57 (); har inte haft någon annanuppfattning utan har stöttat förslaget om miljöavgiften på bensin. Det ärframför allt den som gör skillnaden i konkurrensförmåga för etanolen. Vidavvägningen mellan att satsa på t.ex. alternativa drivmedel och att 1989/90:49 11januari 1990 Svarpå interpellationer och fråga straffbeskatta dem som bori glesbygd och på annat sätt är beroende av bilen i sitt dagliga liv, tyckerjag att satsningen på alternativ är bra mycket intressantare. Det handlar omatt långsiktigt lösa problemet, och då måste man skapa ett uthålligt system,som gör att människor kan bo och verka på det sätt som de vill i detta land. Talmannen anmälde att anhåUit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Anf.58 Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag måste ändåavslutningsvis göra litet ledsen. Jag frågade mycket noggrant vid vilken prisnivå på bensin som gränsen gick för att etanolen skulle blikonkurrenskraftig, och jag fick då ett mycket klart besked att den nivå somcentern är beredd att gå till inte räcken Man måste gå så långt som till dennivå som det blir fråga om vid nästa höjning, som träder i kraft ,annars klarar sig inte etanolen. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Hänvisning av ärenden till utskott m.m. Föredrogs och hänvisades Motionerna1989/90:Fö28-Fö30 till försvarsutskottet Föredrogsoch lades till handlingarna Skrivelse 1989/90; 103 (kommittéberättelsen) 14 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1989/90:111av () till statsrådet om vapenorder frånIndien: Frågan om mutor i samband med den indiska ordern avfälthaubitsar från är fortfarande ett olöst problem. Trots tidigareutfästelser från utrikesministern om att "vapenbyken" skulle"tvättas offentligt och ordentligt" har de utredningsarbeten som genomförtsi blivit utan resultat. Lika litet har indiska ansträngningar kröntsmed någon framgång. Undertiden har Bofors-affären i utvecklats till en symbolfråga som domineradekorruptionsdebatten under den indiska valrörelsen och verksamt medverkade tillatt det tidigare regerande försattes i minoritet i parlamentet. FörSveriges rykte i och internationellt har hela affären givetvis varitmycket skadlig. Att ett viktigt svenskt företagsnamn i debatten används somsynonym för korruption är givetvis förödande för synen på svenska affärsmetodenAtt det rör ett så politiskt känsligt område som vapenhandeln gör intesituationen bättre. De svenska myndigheternas hittillsvarande oförmåga attbidra till att klarlägga vad som förekommit kan ytterligare ha fördjupatmisstron mot . Dennya regeringen i har igångsatt en ny utredning av fallet, och dennautredning kommer sannolikt att genomföras med större intensitet och vilja attnå resultat än de tidigare. Detbör vara naturligt för att på allt sätt söka bidra till att en slutgiltigklarhet nås. Förutsättningarna för en mer framgångsrik svensk utredning börockså kraftigt ha förbättrats med hänsyn till den nya indiska regeringens mergenuina intresse att nå resultat. Varken hänsyn till "främmande makt"eller till "köparens rätt till sekretess" borde numera utgöra någothinder Medhänvisning till det anförda ber jag att få ställa följande frågor till utrikeshandelsministern: Avser statsrådet att ta initiativ till någon nysvensk utredning av frågan om mutor i samband med avtal med omleverans av fälthaubitsar? Avser statsrådet att ta några andra initiativ föratt stödja den nya indiska regeringen i dess ansträngningar att nå klarhet ifrågan? 1989/90:49 11januari 1990 1989/90:112av i (m) till finansministern om skattereformen ochtravsporten; Den dominerande delen av travhästarna, dvs. de s.k.hobbyhästägarna anser att skattereformen innebär ett hårt slag mot svensktravsport. - Hobbyhästens saga all med nya beskattningsregler - är ett oftaanvänt uttryck. Travsportenär oerhört populär i , och baserat på detta aUmänhetens intresse fårstaten in stora summor i skatt. Dessutom konsumerar de svenskahästarna, där travhästen är i dominans, jordbruksprodukter för drygt 1,2miljarder kronor per ån Frånrent sportslig synpunkt kan svensk travsport anses vara ytterst framgångsrik,ja rent ut sagt världsledande. Densvenska travsportens bas är de s.k. hobbyhästägarna, dvs. de som äger högst tvåhästar Denna bas anser nu många riskerar att ryckas bort i och med skattereformen.Man har inte kunnat dra av förlusterna, vilka är stora, men kunnat drömma omatt vinna Travderbyt, som förvisso är få förunnat. Men drömmen har funnits där Kommer skattereformen att innebära väsentligtförsämrade villkor för de s.k. hobbyhästägarna, och om så blir fallet ärstatsrådet beredd att på något sätt kompensera nämnda kategori? 15 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1989/90:348av () till jordbruksministern om användningen av genteknik pådjur och växter: frågade jag på vilket sättregeringen avsåg att kontrollera gentekniken på djur och växten Jag efterlystedå en övergripande lagstiftning på området. I sitt svar utlovadejordbruksministern en utredning om framför allt forskning på området inom enmånad (dvs. ) som bl.a. skulle ge underlag för lagstiftning. Viskriver nu 1990 och det finns fortfarande ingen utredning, än mindre förslagtill lagstiftning. Det bemyndigande regeringen fått i växtskyddslagen äroanvänt och oanvändbart. Vi i är oroade över regeringens uppenbarahandUngsförlamning på detta område. FöretagetHilleshög uppger öppet att man anser att det saknas svensk lagstiftning påområdet. Det gör att företaget kan satsa på utplantering av genteknisktmodifierade växter i , vilket inte skulle vara möjligt i t.ex. . Detbehövs inga tillstånd för att få släppa ut gentekniskt modifieradeorganismer i naturen. Det finns inte heller någon anmälningsskyldighet. Med anledning avovanstående återkommer jag till frågan: På vilket sätt avser regeringen att regleraanvändningen av genteknik på djur och växter? 1989/90:349av () till finansministern om insiderregler för anställda iregeringskansliet; Avser regeringen att skärpa kraven när det gällerinsiderregler för anställda i ? 1989/90:350 av ViolaClaesson (vpk) till kommunikationsministern om och ; I budgetpropositionens bil. 8 om kommunikationernahar regeringen brutit ut anslagen på väg- resp. järnvägsområdet. Motiveringenär att regeringen skall återkomma med en proposition om"transportsektorns infrastruktur". Någon motivering till varför detbehövs ett sådant regeringsförslag finns inte i budgetpropositionen. Enligtuppgift i massmedia är anledningen att regeringen har planer på att förvandlavägverket och till affärsdrivande verk. Jag vill därför frågastatsrådet: Kommer den aviserade propositionen om"vissa infrastrukturfrågor m.m." att innehålla förslag om attombilda och till affärsdrivande verk? 1989/90:351av () till finansministem om tioöresmyntet; Att 10-öringen fick vara kvar som växelmynt var ettmisslyckat beslut. Konsumenterna har kastat bort 10-öringarna eller samlat demi glasburkar hemma. Av och t 11 har 1 isten på 10-öringarna i dr jhank n varitmycket stor Riksbankenskampanj skapade vissbalans men saknas det återigen 10-öringan I Roslagen har man radikaltavskaffat detta växelmynt. Man höjer resp. sänker priserna till jämna . Tillverkningskostnadernaär dessutom alldeles för stora. Det kostar att tillverka en 10-öring. När avser finansministern att komma med förslag omatt avskaffa 10-öringen som växelmynt? 1989/90:352av () till finansministern om fyllnadsbetalningen avpreliminärskatt: Möjligheterna att beräkna1989 års inkomster för att kunna göra fyllnadsinbetalning av preliminär skatthar visat sig förenat med stora svårigheten Företagare hinner inte få fram sinabokslut, löneuppgifter från arbetsgivarna kommer först ochnu senast har bankerna förklarat sig inte medhinna att före den 18 januarilämna sina kunder erforderliga uppgifter . Avser finansministern med anledning härav föreslåen senareläggning av sista inbetalningsdag? 1989/90:49 11januari 1990 16 § Kammaren åtskildeskl. Prot.1989/90:49 Innehållsförteckning 1 § Anmälan omkompletteringsval till fullmäktige i och tillstyrelsen för Stiftelsen .................................... 1 2 §Svar på interpellation 1989/90:81 om åtgärder mot missbruk av offentligauppgifter.......................................................................................... ...... 1 3 §Svar på interpellation 1989/90:84 om rekryteringen till domar- 4 §Meddelande om svar på interpellationerna 1989/90:75,77 och 98 9 5 §Svar på interpellation 1989/90:94 om skolans syn på samlevnads- Statsrådet 6§ Svar på interpellation1989/90:49 om det kommunala inflytandet överskogsavverkningar inom den egna kommunen....................................... 10 () 7§ Svar på interpellation 1989/90:51 omflyktingars möjlighet till RagnhildPohanka (mp) SiggeGodin (fp) () 8§ Svar på interpellation 1989/90:78och fråga 1989/90:237 om de kinesiskastudenterna i ...................................................................... 26 MariaLeissner (fp) () 9§ Svar på interpellation 1989/90:85 omregnskogen på ... 30 10 §Svar på interpellation 1989/90:99 om de framtida elkostnaderna 36 Miljö- ochenergiminister () 11 §Svar på interpellation 1989/90:101 om produktionen av klorblekt MUjö- ochenergiminister () 12 §Svar på interpellation 1989/90:95 om alternativa drivmedel för Miljö- och energiministerBirgitta . 13 §Hänvisning av ärenden till utskott m.m.............. 52 14 §Meddelande om interpellationer 1989/90:111 av PärGranstedt (c) om vapenorder från 1989/90:112 av i (m) omskatterefor men och travsporten....................................... 53 15 § Meddelande omfrågor 1989/90:348 av () om användningen avgentek nik på djur och växter...................................... 54 1989/90:349 av () om insiderreglerför an ställda i regeringskansUet................................. 54 1989/90:350 av (vpk) om vägverketoch ban verket .......................................................... 54 1989/90:351 av AlfWennerfors (m) om tioöresmyntet 55 1989/90:352 av () omfyllnadsbetal ningen av preliminärskatt.................................. 55