prot · GD0913 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi diskuterar nu inte någon av de störrefrågorna, men jag vill ändå beröra det sade om byggnadslovsfriakomplementbyggnader eller friggebodar. Jag skulle önska att fler hade hörtdetta inlägg av . Det var ju ett typexempel på den inställning somsocialdemokraterna har gentemot enskilda personer, 1 den relativt lilla ochoviktiga frågan om man skall få bygga en friggebod på 10 m- och sedan byggatill den med 6 m- eller bygga en friggebod på 16 m- hade mångasynpunkter på det rimliga i att man på detta sätt kringgår lagstiftningen.Detta är en liten detalj, men detta visar den negativa syn socialdemokraternahar när det gäller att låta människorna få disponera sin mark litet mer frittän de får göra enligt den nya . Vad gäller frågan om att acceptera PBL konstaterar vi ireservation 2 att eftersom PBL nu trätt i kraft utgår vi från det och framförsynpunkter på de ändringar vi vill skall ske inom nuvarande PBL, De ändringarnaär väldigt många. Det visar att vi har många synpunkter på PBL och pålagstiftningen i allmänhet, påstår också att PBL lett till färre regler,I vissa fall är det riktigt, men resultatet av det faktum att det ärfärre regler har blivit att man överlåtit åt kommunerna ochkommunalpolitikernas godtycke att behandla människors önskemål litet hur devill. Vi riskerar att inte få ett enhetligt system över hela på dettaområde. Tillämpningen kommer att bero på den politiska majoriteten i olikakommuner. Det är alltså kommunernas godtycke som gäller i mycket störreutsträckning . Orsaken till det är den nya plan- och bygglagen.När socialdemokraterna vill genomföra någonting blir det i vanlig ordning såatt medborgarna sätts på undantag. Jag erinrar mig den debatt vi hade , som vi vartvungna att avbryta på grund av den sena timmen. , vpk, angrepmig och sade att han var litet förvånad över vad han kallade de rallarsvingarsom jag utdelade i inledningen av den debatten. berättade att hanminsann rest runt i kommunerna och efterhört hur PBL egentligen fungerat ute ikommunerna när den väl trätt i kraft. Han hade kunnat notera att den moderatakritiken av PBL inte har någon förankring hos kommuner och organisationer.Nej, det tror jag det. Vad vi kritiserarär just att det är kommuner och storaorganisationer som får ta över makten från alla enskilda medborgare i dettaland. Det är i första hand de enskilda medborgarna som vi moderater slåss för,inte för någon stor kommun eller någon stor organisa- Egenskapskrav på byggnader m.m. Grundentill den moderata kritiken av PBL-lagstiftningen, som vi kommer att återkommatill när frågan skall behandlas , är att godtycket får utvecklasalltmer och att det är kommunalpolitikerna som har fått alltför stor makt. Ochi vanlig ordning, om man ser på socialdemokratisk lagstiftning, är detmedborgarna som kommer i kläm. Det är detta som vi vänder oss emot, och det ärdärför som vi vill förändra . Jag skall fatta mig kort. Jag är beredd attge litet längre betänketid när det gäller att utöka byggnadsytanpå friggebo-darna från 10 nr till 16 m-. behöver alltså intesvara , utan vi återkommer till denna fråga , då vi mer ingåendeskall diskutera PBL-lagstiftningen. väckte under den allmänna motionstiden inte någonomfattande motion när det gäller detta område. Det sammanhängde med att viansåg att den nya lagstiftningen hade varit i kraft alltför , ett ochett halvt år. Men vi från kommer att framföra betydligt fler synpunkterunder motionstiden efter propositionsavlämnandet, kan vi därförmycket väl få en litet mer ingående debatt när det gäller PBL-lagstiftningen, Jag vill emellertid än en gång understryka att jag, efteratt ha talat med olika personer ute i landet, har känslan av att människor iallt större utsträckning börjar acceptera huvuddragen i PBL, Men jag geralltså betänketid till december när det gäller att ge besked omhuruvida ytan på friggebodarna kan utökas från 10 m- till 16 m-. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut fattades under10 §,) 9 § Egenskapskrav på byggnader m.m. Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1989/90;BoU3Egenskapskrav på byggnader m,m. AGNEHANSSON (c): Jag tror att vi kan ha en ganska kort debattom den här frågan. Huvuddelen av det som tas upp i detta betänkande ligger juför beredning i departementet, som skall föreslå åtgärder och ange vilkaresurser som skall avsättas. Förslaget kommer sedan att läggas fram i riksdagenför beslut. Den här frågan rör till stor del den inre och den yttreboendemiljön, Ett enigt bostadsutskott tog initiativ i denna frågasom mynnade ut i krav på åtgärder från regeringens sida, och ett arbete pågårnu i regeringen. Bostadsministern berörde denna fråga något under denallmänpolitiska debatten. Vi från , liksom socialdemokraterna, moderater ochfolkpartiet samt övriga partier, har i motioner upprepat de förslag tillåtgärder på det här området som vi har väckt och som mynnade ut iutskottsinitiati- Dettafår väl ses som ett sätt att så att säga trycka på arbetet i departementet.Därför har vi avstått från att reservera oss när det gäller de områden somdetta arbete berör. Jag skall därför inte närmare gå in i denna debatt, utan vikan lämna den därhän . Det är viktigt att detta arbete fortsätter, och vifår debattera detta när arbetet i departementet är färdigt. Det finns emellertid en del frågor som inte berörs i detarbete på departementet som jag har talat om och som vi har tagit upp i vårpartimotion och i vår kommittémotion och som vi inte har fått gehör för iutskottet. Därför har dessa frågor utmynnat i reservationer. Jag skallkortfattat kommentera dessa reservationer. I reservation 1 tas förslaget om införande av enbomiljölag upp. Denna reservation bygger på motioner från , miljöpartietoch vpk. Vi anser att det är viktigt att det sker en samordning i fråga ombomiljöarbetet. Det finns olika lagbestämmelser som rör både den inre ochden yttre bomil-jön. Vi anser att det är viktigt och angeläget att man nusamlar dessa lagrum och bestämmelser, och de bör kanske på en rad områdenvidgas för att en bättre bomiljölag skall gai-anteras. Jag tror att det är viktigt att man tar reda på vilkalärdomar man kan dra från arbetsmiljölagstiftningens område och som kananvändas för att man skall kunna garantera en bättre bomiljölagstiftning. Jag ber att få yrka bifall till reservation 1. I reservation 2 tar vi i upp kvalitetskrav när detgäller byggnormer och låneregler. Denna reservation har sin grund i vår syn påutvecklingen av boendet framför allt i och storstadsområdenajust nu med den enorma bristen på bostäder. Vi hyser därför vissa farhågor -som härstammar från miljonprogrammets dagar då man hade samma problem -om skall åsidosätta en planering som går ut på att tillgodose justkvalitetskraven i byggandet och boendet. Det finns därför en rad åtgärder sombehöver vidtas för att skärpa byggnormer och låneregler. Man måste låtakvalitetskraven mer än vad som är fallet genomsyra dessa bestämmelser. Vianser att detta måste ske för att man skall få till stånd en bättre boendemiljötotalt. Man måste också vara uppmärksam vid planeringen, och planeringen måstestyra boendemiljön. Jag ber med det anförda att få yrka bifall tillreservation 2. Slutligen, herr talman, vill jag beröra reservation 11 ivilken förbud mot direktverkande elvärme tas upp. De senaste årens utvecklingvisar att vi går mot ett ökat elberoende. Det är olyckligt i ett läge när vistår i begrepp att avveckla kärnkraften. Det är då viktigt att vi kan användaenergin så effektivt som möjligt. Det gäller inte minst elenergin. Och ett avde sämsta sätten att använda elen är att värma bostäder med den. Då får man utväldigt liten effekt. Det är därför viktigt att vi , för att få till stånd enbättre effektivare energianvändning och därmed resurser att underlätta enkärnkraftsavveckling, säger ifrån att direktverkande el i fortsättningen inteskall användas för bostadsuppvärmning. Vi i har inte fått gehör förvåra motionskrav, och vi har därför tillsammans med vpk och miljöpartietreserverat oss. Jag ber att få yrka bifall till reservation 11.1 övrigt yrkarjag bifall till de reservationer där mitt namn finns med, och i övriga delarber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Egenskapskrav på byggnader m.m. JANSANDBERG (m): I detta betänkande behandlas ett av deområden som det svenska regelsystemet på bostadsmarknaden omfattar. Ibetänkandet behandlas allt från nybyggnadsregler till krav på s.k.bostadssociala inventeringar. På detta område, liksom på så många andra, har vimoderater en annan uppfattning än utskottsmajoriteten och framför alltsocialdemokraterna. Vi moderater har under en följd av år kritiserat denmycket omfattande .floran av detaljstyrande och stela regler inom såvälnybyggnads- som ombyggnadsområdet. 1 detta betänkande har vi moderater avlämnat fyrareservationer i sak. Samtliga behandlar regelsystemet vid ny- och ombyggnader. Det är ganska talande att grundregelverket för hela vårvästerländska civilisation, tio bud, får plats på en A4-sida, medanbestämmelserna för hur en bostad skall se ut omfattar tusen och åter tusenpapper av samma storlek, ja t,o,m, hyllmetrar av regelsamlingar, pärmar, råd,anvisningar och handböcker. Detta omfattande regelverk kan med fördelbegränsas. sade i sitt anförande att man har inlettarbetet med detta och att man har ungefär halverat antalet sidor som tar uppnybyggnadsbe-stämmelsér. Problemet med det nya regelverket är att man nu integer sig in på så mycket detaljer som man gjort . Vad man däremot ger sig inpå är funktionskrav som skall uppfyllas. För att kunna kontrollera om dessakrav uppfylls kommer det att krävas detaljerade bestämmelser, som givetvismåste följas. Det här kommer att innebära att man troligen måste ha ett likaomfattande regelsystem som det vi redan har. Dessa regler medför att tidsåtgången vid ny- ochombyggnader blir orimligt stor. De får också till följd att kostnaderna förbostadsbyggandet skjuter i höjden. Sist, men inte minst viktigt, medför de attmänniskornas önskemål inte blir styrande för bostädernas utformning.Regelverkets krav kringskär de boendes vilja att få en bostad med en utformningsom de boende själva önskar. Man har redan prövat möjligheten att begränsanybyggnadsreglerna i vissa delar. Därigenom har man kunnat bygga några s.k.fribyggeområden. Resultaten av dessa försök har varit mycket positiva. Deboende har trivts, omflyttningsprocenten har varit lägre än i jämförbaranormala bostadsområden. Boendekostnaderna har sänkts. Sålunda har man byggtbåde billigare och bättre. Vi moderater vill att man skall gå vidare på denna väg.Därför föreslår vi att regelverket begränsas. I reservation 6 till detta betänkande har vi visat påvilka förbättringar sådana förändringar skulle medföra för en av allagrupperna på bostadsmarknaden - ungdomarna. Om regelsystemet skulle begränsasskulle fler ungdomar få tillgång till en egen bostad. Vi skulle få fart pånybyggandet av smålägenheter, och vi skulle kunna se många fler nya, mysigabostäder inredda i tidigare vindar. skulle vi inte behöva uppleva denformliga slakt på smålägenheter som de nuvarande ombyggnadsreglerna harmedfört. Alla, med undantag möjligen för vissa politiker ochtjänstemän inom det bostadsbyråkratiska området, skulle tjäna pä att manavreglerade detta re- gelverk,framför allt de boende och de som önskar få en bostad. Därför yrkar jag bifalltill de moderata reservationerna. Jag har en fråga till . Socialdemokraterna ärnegativa till att det byggs fler smålägenheter. Vad svarar en ungperson, en av de 140 000 ungdomar som står i bostadskön, när denna villha förklaring till varför man har fört en bostadspolitik, medsocialdemokratiska förtecken, som har medverkat till att mer än 150 000smålägenheter i det befintliga bostadsbeståndet har försvunnit genomlägenhetssammanslagningar? Den frågan skulle jag vilja ha svar på. Egenskapskrav på byggnader m.m. har i bostadsutskottet ett antalgånger tagit initiativ till information rörande problemen med byggnadersinomhusmiljö och s.k. sjuka hus och har även i olika motioner pekat pä viktenav att kartlägga problemens omfattning när det gäller sjuka hus samt andrabrister, t.ex. fukt och mögel. menar att man måste se överändamänsenligheten i dagens ansvarssystem och stödsystemet. Något som också äroerhört viktigt är att se till att det blir ytterligare forskning kringproblemen med sjuka hus. pekar här på vikten av tvärvetenskapligforskning. När bostadsutskottet tog initiativ till ettomfattande utredningsarbete rörande problemen med byggnaders inomhusmiljö ochsjuka hus tog inte utskottet ställning till den organisatoriska uppbyggnaden avjust utredningsarbetet. Det framgår i motion Bo544 att det är vårprincipiella uppfattning att utredningen borde ha fått formen av en parlamentariskkommission. Men då utskottet nu behandlar förslaget dåutredningsarbetet är inne i sitt slutskede, anser vi oss inte kunna föra dettakrav vidare. Detta gör vi för att inte försena utredningsarbetets slutförande.Vi avstår också från att föra vidare de olika motionskraven rörande byggnadersinomhusmiljö, vilka jag nämnde inledningsvis, av samma skäl. Våra krav har vilämnat i ett särskilt yttrande. vill dock understryka vikten av attutredningsarbetet genomförs med allra största skyndsamhet och att man så fortdet över huvud taget är möjligt för ut de nyvunna kunskaperna ocherfarenheterna i praktisk till-lämpning. Alltför många människor far på olika sätt illa avatt vistas inomhus, det må vara dagis, kontor, sjukhus eller lägenhet. Dettamåste vi ändra på så fort som det nu går. ser därför med spänningfram emot utredningens förslag. I den mån utredningens förslag inte kommer att tillgodosejust våra förslag återkommer vi till . vill ocksåunderstryka, att om det behövs ytterligare utredning, bör denna ske i form aven parlamentarisk utredning. Jag yrkar bifall tillde reservationer där folkpartister finns med och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. JANSTRÖMDAHL (vpk); Frågan om sjuka hus ligger hosdoktor , och därför har även vi från vpk nöjt oss med att bara formuleraett sär- Egenskapskrav på byggnader m.m. Däremot följer vi upp, precis som , värt krav på en nybomiljölag, som vi tror är central för att hävda kravet på friska hus. Jag villpåpeka att när det gäller bostadsbyggande regleras enbart tillkomsten ochstörre förändringar som skall göras genom de regler som vi har och som moderaternaojar sig över. När det gäller arbetsmiljön kan man alltid med stöd avlagstiftning gå in och förbättra arbetsmiljön. Den parallellen är det viktigahär. Vi vill hä en lagstiftning som gör att man alltid kan gå in och förbättraäven bostadsmiljön. Vi följer också upp i reservation 10 i detta betänkandevårt krav, som i övrigt tillstyrkt, på en källsortering av sopor.Det finns ett beslut i om att man vid nybyggnad och ombyggnad skallgöra om fastigheterna så att källsortering av sopor blir möjlig. Här finns nuett krav på att också sjösätta en åtgärdsplan som innebär att man ändrarbefintlig bebyggelse så, att det där också går att genomföra en källsorteringav sopor. Slutligen vill jag nämna vår reservation 13, som jagförväntar mig att även kommer att stödja. Vi vill där nämligenavreglera en viktig sak när det gäller miljön. Vi vill slakta den heliga kon,grunden för parkeringsnormerna. Vårt resonemang är att en bil inte alltid vidall bebyggelse skall ges plats i den fysiska planeringen. Det handlar om attordna en vettig transportförsörjning på olika sätt, med bil eller kollektivatransportmedel. Då skall man inte i byggnadslagstiftningen ha kvar den absolutagrunden att bilen alltid skall ha plats på varenda tomt. Det finns en annanmer vidsynt grund för en vettig planering av transporter och en vettigtrafikmiljö. Jag förväntar mig som sagt att ni som vill avreglera allt stödjerförslaget om denna lilla avreglering i alla fall. KJELLDAHLSTRÖM (mp); I mitt s.k. jungfrutal förra veckankonstaterade jag att begreppet ekologiskt byggande numera är accepterat, bådei teorin och i praktiken. Arkitekter och forskare fick i början av 70-taletnågonting som kan liknas vid aha-upplevelser efter 60-talsbyggandet ochmiljonprogrammet. Det kanske inte var så lyckat att statarlängorna ersattes avsnabbt monterade byggkranelängor med illa utprovade nya material. Jag och andraarkitekter började tala om behovet av ekologiskt byggande. Det uppfattades dåsom akademiskt, marginellt och konstigt. , när vi får betala för detosunda byggandet med mögel, allergier, buller och tråkiga allmännmiljöer,betraktas det ekologiska nybyggandet av byggfolk som är framåt som fulltmöjligt. Det finns därför ingen anledning att skynda långsamt. Vibör, och kan, i full utsträckning - i lag och i normer - pröva ett ekologisktbyggande. I det betänkande som vi nu behandlar tar man, det framgårav de olika motionerna, upp en del aspekter på ett ekologiskt byggande. Menlångt ifrån alla aspekter har belysts i det här sammanhanget. Ett mycket brasätt att samla alla ekologiska krav på byggandet är att införa en bomiljölag,som både och vpk här har yrkat på. Utskottsmajoriteten ställer upp onödigahinder för staten med detta arbete som man erkänner, enligtskrivningen, att lagstiftningen inom området bör samlas. Låt oss då ge rege- ringentill känna att vi vill ha ett ekologiskt byggande genom en samlad bomiljölag! Detta gäller även de specifika kraven på åtgärder för snabbt skall kunna komma i gång med sopsortering, förbud mot direktverkandeel, skorstensstockar för krisberedskap, avvecklingen av parkeringskrav och införandetav tvingande gränsvärden för buller. Jag instämmer i förslag omavvecklingen av normerna när det gäller bilparkering i våra bostadsområden. Denormer som planverket kom med har varit fullständigtförödande för vår bomiljö. Det är nu dags för en i stort sett fullständigavreglering när det gäller kraven på bilparkering i bostadsområden. Här har juden nya tagit över. Vad gäller lossning och lastning harjag dock en liten randanmärkning, nämligen att det aktuella kravet nog måste fåkvarstå i detta avseende. Man kan ju alltid diskutera vidare hur en sådan lagi så fall skall utformas. Jag yrkar bifall till samtliga reservationersom avgetts av ensam eller gemensamt med andra.Jag instämmer även i den bedömning av arbetet med sjuka hus som KristerSkånberg gör i sitt särskilda yttrande. Jag instämmer alltså i hotet motregeringen; Om det inte kommer någon proposition om de s.k, sjuka husen, kommervi att jaga vidare med blåslampa - detta för att något skall hända på detområdet. Egenskapskrav på byggnader m.m. RUNEEVENSSON (s): 1 det betänkande som vi nu behandlar tar manupp olika krav på byggnader vad gäller standard, miljö, hälsa och säkerhet. Ettantal motioner behandlas. Många av dessa är kända från tidigareårs riksdagsbehandling. Jag skall i mitt inlägg bemöta och kommentera några avde reservationer som har fogats till betänkandet. I en del motioner krävs åtgärder mot s.k, sjuka hus.Centern, vpk och reserverar sig till förmån för en särskildbomiljölag. I råder det full enighet om att alla boende börgaranteras ett boende i sunda och hygieniska bostäder som är av god kvalitet.Människor skall inte behöva riskera att dra på sig ohälsa i sitt boende. På senareår har problemen med s.k. sjuka hus ökat. Felaktiga byggmetoder, felaktigt material,felaktig ventilation m.m. anses vara några av orsakerna till problemen. Förrahösten beslutade , på förslag av bostadsutskottet, om ett tillkännagivandesom innebar en mycket bred översyn i syfte att man skulle kunna komma tillrätta med problemen. Arbetet skulle bedrivas skyndsamt. Arbetet har bedrivits av den arbetsgrupp som redaii vartillsatt när fattade sitt beslut. Arbetsgruppen kommer att redovisasitt arbete under innevarande höst. Låt oss avvakta detta resultat, I det här sammanhanget kan också nämnas attbostadsministern har uppmanat byggindustrin att kraftigt öka satsningen påforskning inom detta område. Nivån när det gäller forskningen frånbyggindustrins sida är mycket låg i förhållande till vad som gäller förforskning och utveckling inom andra industrigrenar. Vad gäller en bomiljölag finns de regler som styrboendets utformning i PBL och dess byggnadsregler samt i miljö- ochhälsoskyddslagstiftningen. Innan ställning tas i fråga om behovet av ensärskild bomiljölag Egenskapskrav på byggnader m.m. börboverkets ombyggnadsregler, fler erfarenheter av PBL och arbetsgruppensöversyn av sjuka hus avvaktas. Moderater och folkpartister kräver i en reservation färreregler och normer samt fler s.k, fribyggen. Kravet på färre regler känner vi igen , utgåva av nybyggnadsregler har reservanternas önskemål i stort setttillgodosetts. Antalet regler är ju avsevärt färre . Ändå upprepaskraven mekaniskt. Reglerna har i stort uttryckts som funktionskrav, vilket germöjligheter till olika lösningar. De s.k. fribyggena har inte varit någon succé.Att minska kostnaderna genom sämre standard är ingen innovation. Lägretakhöjd, inga sopnedkast, slopad hiss till vindar, minskade ytor m.m. - alltdetta är försämringar för de boende. Låt oss avvakta fler fribyggen på provinnan vi definitivt avgör detta. Regeringen prövar sådana ansökningar ochavgör från fall till fall. Jag vill ställa frågan till moderater ochfolkpartister; Vad är ni egentligen ute efter när det gäller era krav på färrenormer och fler fribyggen? Såvitt jag kan se är det fråga om sänktstandard för de boende. Särskilt gäller detta ungdomen enligt moderaterna.Varför skall ungdomens bostäder utformas med sämre standard än andramänniskors? ställde en direkt fråga till mig. Det handlaralltså om att ungdomar står i kö för en bostad som man har slagitsönder en mängd smålägenheter till större lägenheter. Men då vill jag säga; Deflesta av dessa lägenheter försvann då vi hade borgerligregering. Så var så god och svara på frågan själv, ! Vi socialdemokrater har satsat på särskildaungdomsbostäder genom att ge stöd till företag som tar fram sådana bostäder. Vihar också medverkat till ungdomsbostadsbidrag. Vidare har vi utökatbostadsbyggandet från 27000 till 55 000 lägenheter. Vi har alltså fördubblatbostadsbyggandet . har gått emot alla dessa förslag. Åtgärder för att underlätta källsortering av sopor ärangelägna. Detta har också uttalat i ett tillkännagivande tillregeringen . Det skall ske genom att ny- och ombyggnadsreglerna iPBL ges en sådan utformning att källsortering underlättas. Frågan bereds nu avregeringen enligt beslut. Någon särskild åtgärdsplan av den typ somvpk och kräver i en reservation är därför nu inte nödvändig. I en reservation krävs totalstopp för direktverkande el.De beslut redan har fattat i denna fråga innebär näst intill dettotalstopp som reservanterna är ute efter. Regeringen har gett iuppdrag att inkomma med förslag som är sådana att man motverkar långsiktigabindningar till system med direktverkande el. Dessutom har , påförslag av regeringen, beslutat att direktverkande el efter den 1 juli 1989endast får installeras om särskilda skäl finns eller då åtgärder vidtagits föratt underlätta övergången till alternativa uppvärmningskällor. På det sättetminskas det elberoende som finns inom boendet. yrkade bifall till en reservation angåendeborttagande av parkeringsnormer i våra tätorter. Jag vill här säga att det hargjorts en utredning. Remissbehandling har skett. förväntas en motion idessa frågor . Jag tycker att vi kan avvakta och se vad som dä kommerfram. 1985 beslutade om regler för skyddsanordningarpå tak. Fastighetsägarnas slarv i detta avseende gjorde att vissayrkesgrupper, såsom skorstensfejare och plåtslagare, kom att utsättas för storaskaderisker. De regler som beslutade om har fått dåliggenomslagskraft. Det är därför nödvändigt att på olika sätt tillse attskyddsanordningar på tak kommer till stånd i den utsträckning som riksdagenhar beslutat. Även kommunernas tillsyn bör bli bättre. Utskottet föreslår nuatt ett tillkännagivande om detta görs till regeringen. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i betänkandet och avslag på reservationerna. 1989/90:1319 oktober 1989 Egenskapskrav på byggnader m.m. JANSANDBERG (m):