prot · GD09140 · 1989-12-31 00:00:00 — tionalprodukten är ettotillräckligt och ofta direkt missvisande mått på välståndet i ett land ochbland medborgarna där Vi i de gröna anser att det är mycketangeläget att ett bättre mått än BNP kan tas fram när det gäller att mäta vadsom verkligen är viktigt för ett lands ekonomi och för medborgarnasvälbefinnande. Behovet av ett sådant mått börjar bli tydligt för aUt fler Vi imiljöpartiet de gröna hälsar med glädje att har börjatarbeta med detta, och vi har också under den allmänna motionsfiden gett ganskamånga tips om hur naturräkenskaper kan se ut. Man bör inte låta nuvarandeBNP-begrepp vara ett tungt argument i den ekonomiska debatten förrän sådanabegrepp har blivit godtagna. Denandra missuppfattningen, att livskvalitet kan mätas i form av materiellstandard, är ett arv , då man faktiskt levde i den tron. Men ioch med en allt visare syn på livets värden har man börjat göra en omvärdering.Vi i hälsar detta med glädje. Såkommer jag in på frågan om de dynamiska effekterna av ändrade skatteregler ochvad dessa kan innebära för den enskilde - för dig och mig så att säga. Medsänkningen av den direkta skatten och ökningen av konsumtionsskatter - jagtänker då på energi, transporter och konsumtion - förväntar man sig attmänniskor skall bete sig på ett ansvarsfullt sätt, alltså att människorsbeteende skall grundas på att de förstår vad som är förutsättningarna förlivskvalitet. Mantänker sig att många människor i stället för att öka sitt lönearbete ochdärigenom driva upp sin materiella standard skall välja ökad fritid. Med sammabudget kan man alltså med lägre marginalskatt få ökad fritid. Man får tid förinsatser inom vad vi kallar den informella sektorn. Människor får mera fid förfamiljen, för att hjälpa sina medmänniskor och för andra obetaldasysselsättningar som de själva väljer. Sådana beteenden skulle minskabetydelsen av slaveriet under penningekonomin, till förmån för en bättrelivskvaUtet och en större självtillit. Jagåterkommer om till begreppet dynamisk effekt, som av andra partiermissförstås. Mendessförinnan skall jag gå in på några av förslagen. Jag kan absolut inte idetalj beröra alla förslagen i reservationerna. Jag skall dock ta upp detta med"ej yrkesmässig verksamhet", eftersom skatteutskottet inte riktigthar förstått vad vi menar. Vi har alltså föreslagit ett inkomstslag, kallat ejyrkesmässig verksamhet. Inom ramen för detta skulle det finnas ett extra avdragom Avsiktenmed förslaget är att uppmuntra till mångsidighet. På det sättet skulle det blibåde roligare och nyttigare att arbeta än att bara ha ett och samma lönearbete.Det skulle gälla dem som spelar litet musik på sin fritid och som får en slantför besväret. Flera aktiviteter, såsom biodling, hemslöjd och hästsport, skulleockså kunna inräknas här Däremot är det inte meningen att det extra avdragetskall utnyttjas för vad som i realiteten är övertid i det vanliga arbetet. Idagens samhälle finns den typen av aktiviteter. Men man får betala skatt i detavseendet, vilket gör en litet nedstämd. Alternativet - och det är, dess värremycket vanligt i - är det kvittolösa Men ingendera vägen är bra. Därför hoppades vi att vårt förslagskulle vinna gehör. Men vi kommer igen. Så till en annan och viktig detalj. Det gäller avdragetför resor med allmänna transportmedel. Det är beklagligt attsocialdemokraterna inte har kunnat stå fast vid sin tidigare miljövänligaståndpunkt - att det är avståndet som avgör storleken på avdraget för resortill och från arbetet, inte vilket transportmedel som har använts. Det handlarinte om huruvida man åker bil, tar tunnelbanan, cyklar eller samåker Om vifortsätter med det gamla systemet innebär det endast att vi uppmuntrar tillkrångel och så att säga halvfuskande, som också har förekommit under många årSå till en annan detalj. Det är litet tråkigt att vår motion om rätt tillavdrag för gåvor tUl bistånd avsett för tredje världen avstyrks av utskottetmed motiveringen att denna rätt skall vara av "privat karaktär". Vår tanke var att samhället skulle uppmuntra just den typen avbistånd som visar på ett personligt engagemang. Det handlar ju om gåvor frånmänniskor här till människor i tredje världen. Nej, även när det gäller dettabistånd vill etablissemanget att detta skall förekomma i stor skala och på ettopersonligt sätt. Biståndet får inte vara av "privat karaktär". Utskottet visar stor nonchalans när det gällerbeskattningen av förmånen av fri bil. Förslaget är nonchalant mot miljönsintressen och särskilt inställ-samt mot svensk bilindustri. Det föreslås alltsåen viss höjning av förmånsvärdet jämfört med tidigare - vi noterar detta - somungefär motsvarar sänkningen av marginalskatten. Vad som är anmärkningsvärt ärdock att en begränsning har gjorts som innebär att förmånsvärdet av ny bilblir av bilens värde om bilen är dyr och om bilen är billig. För , energi-krävande bil, typ eller liknande, blir det alltså enprocentuellt lägre skatt än för en liten bil. Lyckligtvis är man inte heltkonsekvent, så tjänstecykeln är fortfarande en obeskattad förmån. Attfolkpartiet haft något att göra med en reform som innehåller detta förtäcktakonkurrensstöd är väl ganska tydligt. När vi nu avvisar den av majoriteten föreslagna modellenför en skattereform, är det främst av det skälet att man haft tillfället menunderlåtit att lägga fram ett paket som drastiskt skulle kunna styra denmateriella konsumtionen i miljövänlig riktning. Vidare har man åstadkommit regler som gynnarhöginkomsttagare i långt högre grad än låginkomsttagare. Detta är orättvist ochomoraliskt. Slutligen har man klart utsagt att man vill påverka delägre inkomsttagarna och delvis också pensionärerna, så att de stannar kvar ilönearbete i större utsträckning än . De skall vara till nytta även närde är ganska slitna -alltid kan de nyttjas i någon mån. Jag vill också säga något om finansieringen av reformen.Miljöpartiet de gröna har ställt sig bakom principen att inkomster och utgifterskall gå ihop. Någon tycker måhända att det är ganska gammalmodigt och naivt.Min uppfattning är tvärtom att det är naivt att tro att svenska folketverkligen faller för populistiska uttalanden, som innebär att skattereformeninte behöver finansieras. Förslag i den riktningen, speciellt från menäven från andra partier, höljs otillräckligt av den dimridå som kallasdynamiska effekter. Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90:140 13 juni1990 prakfiken tycks dettabegrepp fungera som ett slags bekväm term, som man tar till för att ekvafionenskall gå ihop. De utgifter som man känner för minskas med de skatteinkomstersom man tror inte är alltför svåra att svälja. Skillnaden kallar man dynamiskaeffekter Givetvis är det svårt att hitta erfarenheter från andra ländersskattereformer som bekräftar detta. GörelThurdin nämnde just att hon tar till 8 miljarder. Hon erkände dock i sammaandetag att det är mycket osäkra uppskattningar Det är skrämmande att höra.Det är en skakig basis att bygga på, när man diskuterar påståendet att allagrupper utom miljonärerna vinner på skattereformen. Detkan aUtså förväntas att människors handlingsmönster ändras vid en reform. Manräknar med två motverkande dynamiska effekter av en sänkning avmarginalskatten. Detär för det första inkomsteffekten. Människor kan välja mer fritid genom att enkortare arbetstid kan ge samma budget, och de kan ha en livsföring där dehushållar med knappa resurser Därmed motverkas effekten av den indirektabeskattningen något. Detär för det andra substitufionseffekten - som man i en del läger tror alltförmycket på. Människor kan anse det vara lönt att öka sin insats av lönearbete,eftersom de får behålla mer av extraförtjänsten. Det är därvid stor risk att deökar sin konsumtion och därmed förbrukningen av materiella resurser. Bäggedessa effekter är dynamiska, dvs. de sker som en reaktion på förändringarna avskattereglerna. Detär förväntan att människors ökande förståelse för livets värdeninnebär att inkomsteffekten i själva verket överväger, trots att den politiskamajoritet som står bakom propositonen, dvs. den koalitionen avsocialdemokrater och folkpartister, hoppas och anser att substitufionseffektenöverväger, så att människor, speciellt de lågavlönade, kan hetsas till alltstörre ansträngningar i det formella arbetslivet. Jag har endast perifert berört företagsbeskattningen, och KristerSkånberg kommer senare att gå mer in i detalj på dessa frågor Låtmig slutligen påpeka att alla reservationer till detta betänkandeär utmärkta och skulle förbättra den planerade skattereformen betydligt, menjag yrkar bifall fill reservationerna 23, 29 och 67. Jagvill också i det sammanhanget påpeka att jag inte har någon hög uppfattning omden demokratiska synen hos partier som vill reducera voteringarna i kammarenfill närvarokontroll. De vill tydligen i stället motverka att voteringarnaanvänds i situationer där enskilda ledamöters åsikter och beslut kan vara avintresse. Jag har alltså motsatt uppfattning i det fallet. 5 BO ()replik: Jag vill ta upp två saker, och låt mig börja med det praktiska. Vi harfrån moderata samlingsparfiets sida gjort den bedömningen att vårareservationer sannoUkt kommer att falla. Det är otur för landet, men det finnsen majoritet i som kommer att rösta för detta. Att då begära voteringi varje enskilt fall vore ett slöseri med kammarens tid. Varje ledamot somtycker att han eller hon av någon anledning vill ha votering om såväl våra somandras reservafioner har naturligtvis all möjlighet att yrka bifall till Det är en demokratiskrättighet, och inga synpunkter kan anföras mot det. GöstaLyngå säger att det förekommer resonemang om att skattesänkningen inte behöverfinansieras. Jo, det behöver den. En aUtför snabb uppgång av köpkraften måsteundvikas, då det kan påverka inflafionen och bytesbalansen negativt. Vi hardäremot olika uppfattning om hur finansieringen skall ske. En del tycker attskattesänkningar allfid skall finansieras med skattehöjningar, därför attskattetrycket skall vara oförändrat högt. Socialdemokraterna tycker att mangärna kan höja litet extra och överfinansiera, och om man lyckas göra det fårpolifiker och den kollektiva sektorn mera pengar att röra sig med, och merapengar kan läggas i de stelbenta offentliga monopol som finns. Vi moderatervill sänka skattetrycket, då vi tycker att människorna skall disponera enstörre del av sina egna inkomster Det finns alltså olika uppfattningar om hurfinansieringen skall ske. Närdet gäller dynamiska effekter som en del av finansieringen finns det trebedömningar, vad jag vet. Folkparfiet och socialdemokraterna talar om 5miljarder , vi moderater om 6 miljarder och om 8 miljarder Detär klart att detta är slumpartat. Personligen är jag övertygad om att vårbedömning är för låg, men man måste vara försiktig. En sak är dock klar: om maninte väger in dynamiska effekter över huvud taget kommer man att få störreskatteintäkter och högre skattetryck än som är nödvändigt. Det vill vimoderater inte vara med om. 1989/90:140 13 juni1990 AnL6 GÖRELTHURDIN (c) replik: hänvisade till att de s.k. dynamiska effektema är osäkra.Ja, det är mycket som är osäkert i skattereformen. Det är nog svårt att hävdaatt det kommer att se ut exakt som i den slutliga kalkyl som är upprättad ifinansdepartementet, med tanke på hur siffrorna har ändrats . Vi vet t.ex. inte hur stor inflationen blir, ochden påverkar storleken på skatteuttaget. inriktning är först ochfrämst att skattetrycket inte skall höjas nu och att det skall sänkas såsmåningom. Ju mer man finansierar och riskerar att överfinansiera reformen,desto svårare blir det att upprätthålla en fördelningspolitisk profil,samfidigt som man har ett effektivt skattesystem. 7 ()replik: Först skall jag ta upp den praktiska frågan om voteringarna. Nej,jag tror inte att huvudreservafion stöds av några andra än osssjälva, och därför har jag inte yrkat bifall till den. Det finns däremot andra reservafioner till betänkandet där jag gärna villtesta andra partiers åsikter och beslut. Det är det som är intressant, och detär det som jag tror menas med politik. Låtmig nu ta upp hur vi ser på skattetrycket. På lång sikt hoppas vi, Hksom BoLundgren och , att skattetrycket skall minskas, helt enkelt föratt behovet av inkomster skaU minskas. Om program får råda närdet gäller omsorg och resurssnålhet i samhäUet kommer i själva verket behovetav inkomster att minskas. Dettaär alltså inte en diskussion om de dynamiska effekterna. Jag talade om inkomst-och substitutionseffekterna. Jag tror faktiskt att inkomsteffekterna är väl såkraftiga som substitutionseffekterna. Jag har inte hört något som talar emotdet. 8 BO ()repHk: Jo, jag är fill skiUnad från övertygad om att det är påmotsatt sätt det förhåller sig i fråga om substitutions- och inkomsteffekterna. Denpraktiska detaljen är vi tydligen överens om. Vi kommer naturiigtvis om densituafionen uppkommer att stödja de reservationer som har yrkatbifall till, där vi har en gemensam uppfattning. Det finns ett par sådanareservationer, faktiskt. Detär viktigt att komma ihåg att man inte kan vänta hur länge som helst med enfråga som skattetrycket. Det höga skattetrycket har skadliga verkningar. Detframgår av långfidsutredningen och t.o.m. av regeringens egenkompletteringsproposition att det höga skattetrycket har negativa verkningar.Det gäller att undvika att dessa verkningar fortsätter att vara negativa, detgäller att sänka skattetrycket så fort som möjUgt. Jag hoppas att miljöpartietgår hela vägen och säger att vi skaU sänka skattetrycket. Rösta gärnapå vår reservation 1! Anf.9 () replik: pratar om osäkerhet som om den gällde alla oss andra. Någotslags allmän osäkerhet kunde eventuellt tänkas röra förslag ochdess rimlighet. Men vi har alla utgått ifrån att det finns osäkra faktorer, föross allihop, när vi skall bedöma en sådan här fantastiskt stor skattereform. Vihar också utifrån våra speciella värderingar i de olika partierna lagt framskilda förslag och bedömt rimligheten i de förslagen. Det är så vi kan arbeta.Vi kan inte arbeta på något annat sätt. Det viktiga är i alla fall attrespektera att vi allihop arbetar seriöst, fastän vi har olika värderingar Detär dem vi skall lyfta fram och visa att det står oUka saker i våra förslag. Iert fördelningspolifiska förslag vill ni sänka ersättningsnivån i sjukförsäkringentill . Det kan också ha sina effekter. Skall man jämföra så, får vi granskafler punkter än dynamiska effekter. Anf.10 () replik: Vi kan kanske komma överens om att osäkerheten är stor. Det är mycketmöjligt att statsrådet håller med om detta när det gälleruppskattningen av dynamiska effekter Vi får helt enkelt se vad somegentligen skett. Jag är inte beredd att utlova att vi har fått sådanadynamiska effekter att skatterna skall sänkas. Det är inte alls säkert att detblir så. Men vi får se. AnL 11 (): Det har diskuterats hur stor denna skattereform egentligen är - om detär århundradets skattereform eller om det bara är en i raden av 1900-taletsskatteomläggningar Jag tror att det är en fråga som vi får lämna tillframtidens historiker att avgöra. Men en sak är fullständigt klar: effekternaav skattereformen kommer att märkas av många människor - i stort sett avvarenda svensk. Detär också klart att en så pass omfattande reform har väckt en hel del undran,men kanske framför allt oro hos väldigt många människor. Det är känslor som harblåsts under av en olycklig och kortsynt fokusering på några få av reformensenskildheter, samfidigt som det har funnits en tendens att bortse frånhelheten. Detär inte särskilt konstigt att man blir orolig om man dag ut och dag in matasmed information om försämrade villkor för resor med bil i tjänsten, höjdabensinskatter och beskattning av måltidssubvenfioner, om man inte fårklart för sig att skatterna på arbete och sparande sänks kraftigt och att istort sett varenda svensk får en ökad köpkraft på . Inte heller ärdet särskilt förvånande om s.k. vanligt folk bUr upprörda, om de enbart blirupplysta om de fördelningspolifiska effektema av de föreslagna skatteskalorna,utan att få veta att kapitalbeskattningen skärps kraftigt, attavdragsmöjligheterna beskärs och att de svagaste gmpperna kompenseras fullt ut. Det har varit en stor och svår pedagogisk uppgift att förklara en såpass omfattande och genomgripande reform som den vi nu skall fatta beslut om.Men vi har varit många som har tagit oss an den uppgiften.Jag tror faktiskt att vi har lyckats. Debatten har vänt. Fler och fler ser tillhelheten i skattereformen. Fleroch fler inser nu hur nödvändigt det är att skattesystemet läggs om frångrunden, så att vi kan komma till rätta med de skevheter som finns i dagenssystem. Fleroch fler förstår också att om det skall kunna uppnås, måste en och annanskatteförmån försvinna, och en och annan skatt måste höjas. Dettainnebär naturligtvis inte att vi får slå oss fill ro. Än återstår det mycketinformationsarbete. Ingen möda får sparas för att hos så många som möjligtskapa förståelse för skattereformens principer överlämnades propositionerna om ett nytt skattesystemtill . På mindre än har alltsåskatteutskottet behandlat detta gigantiska aktstycke. Det kan tyckas vara enkort tid, och visst har arbetet skett under stark tidspress. Visst har detinneburit påfrestningar för såväl politiker som tjänstemän. Men jag vågar nogändå, , påstå att ärendet har fått en noggrann behandling och enhygglig genomlysning i skatteutskottet. Vihar t.ex. hunnit med att inhämta yttranden från sju andra riksdagsutskott. Vihar genomfört offentliga utfrågningar med 28 organisationer och myndigheter Vihar uppvaktats av ytterligare ett trettiotal organisationer Så även om det harvarit bråttom, är utskottsbetänkandet inget hastverk. 1detta sammanhang vill jag passa på tillfället att framföra ett tack till utskottetskansli, som har varit tvunget att jobba såväl dag som natt. 1989/90:140 13 juni1990 Det är mycket tack varetjänstemännens lojaUtet som arbetet i utskottet -trots tidspressen - har kunnatflyta relativt friktionsfritt. Dessförinnanhar det lagts ned ett enormt arbete i på att utformapropositionerna, som i sin tur bygger på ett omfattande arbete i ett antalstora statliga utredningar. Detär alltså många människor som har utformat denna skattereform.Det är, tycker jag, en god garanfi för att slutprodukten skall bli av högkvalitet.Och ändå är arbetet inte riktigt färdigt. Det finns en del smärrekantigheter i förslaget som måste filas till. Det måste t.ex. göras en teknisköversyn av hela lagstiftningskomplexet. Detfinns ett antal detaljer som ännu är oklara. De måste utredas. Men framför alltmåste en utvärdering av hela skattereformen göras, så att den verkligen blirfördelningspolitiskt acceptabel, så att eventuella nya kryphål täpps till.Ingenting skall lämnas åt slumpen. Ingen möda skall sparas för att vårt nyaskattesystem skall bli enkelt, enhetUgt, effektivt och rättvist. När - -skapadedet nuvarande skattesystemet med dess progressiva inslag, hade han två syften. Fördet första ville han dra in pengar till samhället för stora och viktigauppgifter som social uppmstning, utbildning för alla, bra kommunikationer, osv. Fördet andra ville han uppnå en ökad jämlikhet i samhället genom atthöginkomsttagare skulle betala en större andel av sin inkomst i skatt än låginkomsttagare.Ernst Wigforss och svensk socialdemokrati lyckades i sina uppsåt. Sverigeblev ett välfärdsland, blev ett land med relativt små klyftor mellansamhällsklasserna. Sedandess har mycket hänt med vårt skattesystem. En nästan permanent inflation påganska hög nivå har gjort att allt fler löntagare i vanliga inkomstlägennumera drabbas av höga marginalskatter. Skattesystemethar fått nya uppgifter som ligger långt ifrån vad hade tänktsig. Så t.ex. spelar skatterna numera en stor roll i regionalpoUtiken, inäringspolitiken, i energipoUtiken, i miljöpolitiken, i trafikpolifiken, osv.Det säger sig självt att skattesystemet då förr eller senare blir olikformigtoch ohanterligt. Det blir ett lapptäcke. Ochdet skapar naturligtvis många problem. Det värsta är kanske att skattesystemetblir så krångligt. Det blir svårt att administrera. Den enskilde får svårt atthitta rätt i skattelabyrinterna och kan kanske inte ens överblicka sin egenskattesituation. Värstav allt är nog ändå att själva komplexiteten gör det möjligt att slippa ifrånatt betala skatt. Allt fler kan sänka sin skatt eller helt undgå attbetala skatt genom smarta skattetekniska manövrer Det håller på att bildas ettnytt skattefrälse i . Och det är de välbärgade, de som har råd attutnyttja dyrbar skatteexpertis, som kommer undan. Det kan vi socialdemokrateraldrig acceptera. Därför måste skattesystemet förenklas. Ettannat problem är det stora antalet s.k. skattefria öar och lågbeskattadelöneförmåner. Det kan röra sig om gmndavdrag vid aktieförsäljning och Det kan röra sig om lågbeskattade bilförmåner och förvärv avvärdepapper av arbetsgivaren på förmånliga villkor. Resultatet av detta blir att ungefär lika inkomst mycketväl kan beskattas olika hårt. Den horisontella rättvisan, som det heter, sättsur spel. All erfarenhet visar också att det är höginkomsttagarna som utnyttjardessa förmåner mest. Därför måste skattebasen breddas genom att förmånernaminskar radikalt. En av de mera påtagliga och stötande asymmetrierna idagens skattesystem är skillnaden i beskattning av arbete och kapital. Detillustreras bäst av det faktum att den personliga kapitalinkomstbeskattningenger ett årligt bortfall på . För att uttrycka det litet mera brutalt och rakt på sak ärdet numera möjligt att bygga upp avsevärda förmögenheter med hjälp avskattesystemet. Det kan naturligtvis vi socialdemokrater aldrig acceptera.Därför måste kapitalbeskattningen skärpas kraftigt. Vi strävar alltså efter en förenkUng av skattesystemet, enbreddning av basen, inte bara för inkomstskatten utan också för de indirektaskatterna, och en skärpt kapitalbeskattning. Detta ger samfidigt ett utrymmeför kraftiga marginalskattesänkningar, som i sin tur ökar köpkraften, gynnararbete och sparande samt motverkar skatteplanering och fusk. Man har anklagat oss socialdemokrater för att inte hatagit itu med problemen tidigare. Sanningen är den att vi redan 1982- efterden borgerUga valförlusten - satte i gång med saneringsarbetet. Vi har genomfört ett stort antal förenklingar av vårtskattesystem. Mest påtaglig är kanske härvidlag den förenklade självdeklarationen,som kan användas av ett stort antal inkomsttagare. Vidare har vi under den tiden, tillsammans med folkpartietoch , genomfört den största marginalskattesänkningen någonsin,som skattebasen har breddats rejält. Vi har också genomfört ett tjugofemtal åtgärder motskattefusk och avancerad skatteplanering, i samtliga fall under hårt motståndfrån framför allt moderata samlingspartiet. Man kan fråga sig - och det vorebra om kunde ge ett svar här - vad som ligger bakom en sådanovilja att ta itu med ett av vår tids största problem. När detta är sagt, måste det också tilläggas att många avde åtgärder som vidtagits har provisoriets karaktär. Vi socialdemokrater harlänge förstått att något radikalt måste göras åt vårt skattesystem. Därförfillsatte regeringen en kommitté med uppgift att se över helaföretagsbeskattningen. Det var utredningen om reformerad företagsbeskattning,populärt kallad URF. , partikongress, antog partietriktlinjer för en total omdaning av skattesystemet. Det var riktlinjer som pådet hela taget överensstämmer med principerna för den skattereform som vi skallfatta beslut om . Det betyder - det vill jag gärna säga till LarsBäckström -att väljarna val fick ta ställning till de principer somligger bakom skattereformen. som vi hade denna partikongress, alltså 1987,tillsattes ytterligare två stora utredningar. Det var kommittén för enreformerad inkomstbe- Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90:140 13 juni1990 skattning, RINK, ochkommittén för indirekta skatter, KIS. Därmed var arbetet med en genomgripandeskattereform i full gång. Det ligger ett värde i att ett skattesystem blir bestående under långtid. Människor måste hinna vänja sig.