prot · GD09118 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:118 1§ Justering av protokoll Justeradesprotokollet för deu . 2§Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutdebatterats Företogs till avgöraride arbetsmarkriadsutskottetsbetärikande /90; AU27 samt näringsutskottets betänkanden /90:NU7, NU25och NU28 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU27 Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (anslaget Lokaliseringsbidrag m.m.) Förstbiträddes reservation 1 av m.fl. - som ställdes motreservation 2 av och - genom omröstning meduppresning. Härefterbifölls utskottels hemställan med 204 röster mot 56 för reservation 1 avAnders G Högmark m.fl. 33 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (anslaget Regionala utvecklingsinsatser m.m.) Ulskoltelshemställan - som slälldes mol reservation 3 av son och - bifölls med acklamation. Moni.4 (elt nytt anslag för insatser i Bergslagen och norra inland) Förstbiträddes reservation 5 av och med 40 röstermol 35 för reservation 6 av och . 213 ledamöteravstod från att rösta. Härefterbiträddes reservatiori 4 av Ariders G Högmark m.fl. med 58 röster mot 44 förreservation 5 av och . 191 ledamöter avstodfrån alt rösta. Slutligenbifölls utskottets hemslällari - som ställdes mot reservatiori 4 av Ariders GHögmark m.fl. - genom omröslriing med uppresuing. 1 Riksdagetis protokoU 1989/90:118 Prot.1989/90:118 betänkande NU7 Mo/w./ (ökad etableririgskoritroll m.m.) Först biträddes reservation 1 av Per m.fl. med127 röster mot 22 för reservation 2 av . 140 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter bifölls ulskoltels hemställan med 168 röster mot123 för reservation 1 av Per m.fl. 3 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (auklorisation av städentrepreriörföretag)Hemslällari Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 4 av - bifölls med acklamation. Ulskoltels motiveririg - som ställdes mot deri ireservatiori 3 av Per m.fl. ariförda moliveririgeri - godkäridesmed acklamatiori. Mom. 3 (statlig kontroll av låssmeders vandel) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mol utskottets hemslällari med godkärinaride av den ireservation 5 av Per m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 4 (harmonisering med EG i fråga ometableringskontroll) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemslällari ireservatiori 7 av - bifölls med acklamation. Först biträddes den i reservation 6 av Per Westerbergm.fl. anförda moliveringeri med 87 röster mol 17 för deri i reservatiori 8 avLoui Bernal anförda motiveringen. 182 ledamöter avstod från atl rösta. Härefter godkändes utskottels motivering - som ställdesmot den i reservation 6 av Per m.fl. anförda motiveringen - genomomröstning med uppresning. Mom. 5 (utvärdering av lagstiftnirigeri omriäririgsförbud) Hemslällari Ulskoltels hemslällari bifölls med 272 röster mol 19 förhemslällari i reservatiori 10 åVRolf L Nilsori. 3 ledamöter avstod fråri atlrösla. Utskottets motivering godkändes med 175 röster mot 116 förden i reservation 9 av Per m.fl. anförda motiveringen. 2 ledamöteravstod fråri all rösla. Mom. 6 (minskad etableringskontroll) Ulskoltels hemställan - som ställdes mol dels reservation11 av Per Wes terberg m.fl., dels reservation 12 av och - 2 bifölls med acklamation. Mom. 3 (eldistribution pålandsbygden) Ufskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 50 för reservation 1 av . Mom.4 (särskilda tariffer för Vaftenfalls industrikunder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och -bifölls med acklamation. Mom.5 (omlokalisering av delar av till ) Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 55 för reservation 3 av . 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom.12 (visst interriationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mot 17 för reservation 4 av . Övriga moment Utskottels hemställan bifölls. Mom. 10 (ersättriirig förextra kostnader för förmånlig kreditgivning till u-lärider) Utskottetshemsfällari - som ställdes mot reservation 1 av Per m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.14 (AB Kanalbolag) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 2 av m.fl., delsreservation 3 av - bifölls med acklamation. Mom.16 (irigenjörsvefenskapsakademien) Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 17 för reservation 4 av . 1ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 3§ Meddelande om samlad votering Talmannen meddelade att näringsutskottetsbetänkande NU35, jordbruksutskottets betänkande JoU9 och lagutskottetsbetänkande LU31 skulle avgöras i ell sammanhang efter avslutad debatt. 1989/90:118 4 §Statliga företag Föredrogsnäringsutskoltets betänkande 1989/90;(prop. 1989/90:88delvis och 1989/90:109). Anf.1 PER (); Del stundar onekligen en ny era i i och med den snabbautvecklingen i de östeuropeiska staterna. Del avspeglar sig dess värre inte inäringsutskoltets belänkande 35. I och i världen i övrigt går den friamarknadsekonomin myckel snabbt framåt. Man sveper undari mycket av den gamlaplanhushållnirigen, och folken revolterar mot fattigdom, förtryck ochpolitiskt elände. Socialismhar blivit näst intill ell fult ord beroende på vad det förknippats méd imåriga olika lärider, riämligen fattigdom, förtryck, ineffektivitet och dåligastatliga förelag. Dellastår i ganska skarp kontrast till statsministerns numera berömda konstaterandei en bok som skrevs med ?författad av och : Såväl somländerna i Ösleuropa har genomfört en soabb iriduslria-lisering. Hankonstaterar vidare att de bevisar alt kapitalismen irite har monopol på aftskapa materiellt välstånd. Skullealltså Ösleuropa och vara bevis på att kapitalismen inte harmonopol på att skapa materiellt välstånd? Jag tycker att det konsta-leraridel närmast låter som ell dåligt skämt, om man nu inte ser vad som kommer frami de betänkanden som näringsutskoltets majoritet numera utformar Detförefaller som om socialdemokraterna inte har lärt någonfing av utvecklingen.Industriministern talar mer och mer om någon form av socialism och expanderandestatliga industrisektorer Del skall nu vara kollektivt nationellt kapital -dvs. det är statliga företag som skall utgöra de nya satsningarna. Men villbilda ett nytt statligt förvaltningsbolag som skall samla större delen av delstatliga företagandet under en hatt. Del låter onekligen som ell nyttStatsföretag, ett eko frän sluderitrevolleri 1968 och den aktiva näringspolitiksom och en gång i världen stod som arkitekterför DettaStatsföretag minner om konstiga namri som 80, Tjorven,Invesleringsbanken, Uddcomb och många andra som varit kännetecken för deri"aktiva näringspolitiken". Det var äventyr inom verkstadsindustri ochbyggmaterielinduslri, och allt skedde på skattebetalarnas bekostnad. Vägenkantades av misslyckanden, fiaskon och slora kapitaltillskott från statskassanoch skattebetalarna. Mennu stundar nya djärva grepp inom den svenska näringspolitiken, grepp somprövats tidigare och misslyckats, i och utomlands. De har misslyckatssnart sagt överallt där de har prövats, dock inte i socialdemokratiskaprogramarbeten och propositioner. Detbehövs inga nya lekstugor i form av nya statliga förvaltningsbolag försocialdemokratiska politiker att tumla runt i med skattebetalarnas surt för- värvade slantar Vad vi istället behöver är atl de statliga företagen verkligen drivs på exakt sammavillkor och efter exakt samma principer som är fallet med motsvarande privataförelag. Då behöver de inte längre vara statliga. Då kan de lika gärna säljasoch ge en bred ägandespridning lill de stora flertalet människor här i landet.Vad vi behöver är inte mer av statligt förelagande, ulan mindre. Vi behöver enbred ägandespridning lill hela svenska folket, inte en som begränsar sig lillnågra få nationella kollekliva institutioner Bredabörsinfrodukfioner och ägandespridnirig till allmäriheleri är inte något somär unikt för . Debatten härom hos oss i slutel av 70-talel var kansketidig, men är den allmängods världen över Den förs av snart sagt allavärldens regimer, oavsett politiskt kulör, men i går del myckellångsamt. Motivenför privatiseringarria skiftar något, men del finns i stort sett fyrahuvudargument. För del första behövs en bred ägandespridning till de storaflertalet svenska skattebetalare. För det andra behöver vi skapa effektivareförelag med kompetenta ägare, som aktivt kan tillföra förelagen både kapilaloch kuririande. För det tredje vill man minska statsskulden och på det sättetbidra lill att dra ned räntenivåer och minska inflationstakter För det fjärdevill man, vilket kanske inte är minst viktigt, få klara spelregler för regeringoch riksdag kontra näringslivet, så att man vet vad som gäller Inte minstbehandlingen av propositionen om , , Provendor och Procordiavisar vilket tumult som uppstår när politiker och företagare skall försökakomma överens under politiskt piruetterande. ISverige har dess värre transaktioner med eller försäljningar av statliga företagkommit atf från socialdemokraternas sida kännetecknas väl mycket av makt- ochägandekoncentration och i en del fall tyvärr även av minskad insyn. Detta slåri ganska skarp kontrast till vad som sketl utomlauds, där mari verkligeri harsatsat på makt- och ägandespridning genom att ge förtur till småsparare ochfill anställda i företagen. Agerandet står i speciellt skarp kontrast tillsocialdemokraternas uttalanden i ägarulredningen, där man talade om alt manstod på de smås sida och om att man ville motverka ägaride-ochmaktkoncentration. går man i rakt motsatt riktriirig. Vihar från borgerlig sida i en trepartimotion fastslagit alt vi vill att detskall ske privatiseringar i form av breda försäljningar av statliga förelagtill många småsparare och anställda i dessa företag. Vi tror att man kan säljaföretag för Det kan ske via börsen, viadirektförsäljningar eller med en rad andra metoder, beroende på vilket företagsom det gäller Viinser mycket väl aft det kan firinas företag som under en övergångstid kanbehöva firinas kvar i statlig ägo, av beredskapsskäl, av regionalpolitiskaskäl, i samband med omstrukturering av förlustbririgande rörelser eller avandra mycket centrala skäl. Bl.a. kari myridighetsfunktioner vara inblandade iaffärsverksamheten. Denpolitik som vi föreslår skapar välfärd, ägandespridning och makt-spridning. Denär i takt med vad som sker utomlands, där man skapar välstånd i slället föratl sopa fram gamla metoder som redan prövats och misslyckats i land efterland. 1989/90:118 9 maj1990 Ibetänkandet behandlas även en nyemission i som det varit många tureromkring. Frågan om en nyemission i har föregåtts av att staten harsålt ut delar av till allmänheten, en lovvärd metod, som användes närman började introducera denna företagsgrupp på börsen. Det fanns nackdelar medmetoden. Vi hade inte velat ha en differentierad rösträtt för aktierna ibolaget, men åtgärden var ändå ett steg i rätt riktning. Detsom nu föreslås när skall gå samman med Proveridor och även blistarkt anknutet till är en för och statliga företag nystruktur Man skapar en stark svensk företagsgrupp för läkemedel och livsmedel.Vi har ingen anledning att ifrågasätta den affären som sådan. Det finns mycketsom talar för att den är strategiskt riktig, både för företagen, för deanställda och för som nation. Detfinns dock inslag som vi har invänt emot. Vi har fått med oss eu majoritet iutskottet på en omförhandling av det aktieägaravtal mellan svenska staten ochVolvo som avser hembudsskyldigheten mellan parterna. Det ger oss en möjlighetatt genomföra en bred ägandespridning i efter det att vi har fått enannan majoritet i kammaren. Viriktar dock fortfarande viss kritik mot det tecknade avtalet. Denna kritikriktar sig framför allt mot maktkoncentrationen och mot maktdelningen mellansvenska staten och . Efter det att denna affär är klar kommer ungefär 25 %av aktiekapitalet att finnas ute på marknaden, utspritt på några institutionermen också på tusentals småsparare. Dessa ställs enligt aktieägaravtalet ipraktiken utan någon form av inflytande i styrelsen. Det finns t.o.m.skrivningar som förutsätter att i princip enighet skall föreligga, i varje falli särskilt betydelsefulla frågor, mellan svenska staten och i samband medatt förändringar i bolaget görs. Vitycker att detta är beklämmande. När staten har sålt ut till småsparare ställermari dem helt utan inflytande. Man står på de storas och de starkas sida istället för tvärtom. Vi anser oss kunria vända på detta, just genom att få tillstånd eri bred ägandespridning och därmed slå sönder den förutsattamaktdelningen samt åstadkomma en maktspridning eller åtminstone en betydligtstörre möjlighet för alla de små aktieägarna och för alla andra aktieägare vidsidan av de två stora att få ett ord med i laget och att påverka utvecklingen. Ordetprivatisering återkommer gång på gång - det är en sådan som vi behöver mer av,men mindre av statligt företagande. Vi behöver privatisering för att kunnabygga ett starkt svenskt näringsliv. Vi behöver ett privat företagande och ettinternationellt företagande som tillåter alt fler utländska företag kommer tillSverige och att flera utiänningar får förvärva företag i , på samma sättsom svenskar skall ha möjlighet att förvärva företag utomlands. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till samtliga av moderaternaundertecknade reservationer vid detta betänkaride. Anf.2 HÄDAR (): Vad detta betänkande handlar om är egentligeri det sätt på vilket marii denna kammare och i våra politiska partier ser på frågan om vad som utgör ettstarkt samhälle. Låtmig allra först understryka att det för vidkommande är viktigt atlman har ett starkt samhälle. Eriligt vår uppfallriing är ett sådant samhälleett samhälle som först och främst präglas av en god ekonomi. En god ekonomiuppnår man när de som är bäst lämpade atl sköta olika verksamheter också fårmöjligheter och förutsättningar atl göra det. Viär inom helt övertygade om att enskilt förelagande i grundläggandeavseenden har bättre förutsättningar att bygga välfungerande företag än vadstaten har Därför finrier vi det viktigt att man så långt det är möjligtförsöker att flytta över ägariderätl när det gäller företagsamhet från denoffentliga till den enskilda sektorn i syfte atl stärka företageri ochdärigeriom det svenska samhället. Detär självfallet också viktigt alt de verksamheter som stat och kommun skallbedriva sköts på rätt sätt så att människor får den vård de behöver, att barnenfår den tillsyn som de skall ha och att gamla får den omsorg de behöver Menden offentliga sektorn bör koncentreras på dessa angelägna uppgifler medutnyttjande av enskilt förelagande för att också dessa delar av samhälletsverksamhet skall bli så välfungeraride och välskötta som möjligt. En starkekonomi i ett samhälle där människor sköter det som de är mest lämpade attsköta är en av fömtsältriingarria för ett gott samhälle. Eriaririari förutsätlriing, enligt vårt sätt alt se, är alt människors egen styrkabetonas. Det är när många disponerar över delar av samhället, när många är medoch äger, som mänriiskoroa upplever sig som siarka. Det är också i gruriderieri förutsättning för just det starka samhället. Det är för oss ett skäl föratt den statliga företagssektorri bör säljas och att ägarideskapet skall övergåtill måriga eriskilda märiniskor Det är just dessa frågor som det betänkande vii dag behandlar går ut på. Här ser man eri mycket klar skilje-lirije mellariden socialdemokratiska politiken och vad jag i god mening vill karakteriserasom borgerlig politik. Vad vi från deri borgerliga sidari, fråri ,öriskar är just att statlig företagsamhet skall övergå i enskild ägo att fördelasså alt många människor får vara med och äga den verksamhet som bedrivs avstaten för atl därigenom skapa förutsättningar för ett mer fungerande och ettstarkare samhälle. Delbetänkande som vi nu behandlar tar också upp några enskilda ärenden. Ett avdessa är förslaget om tillskapandet av ett förvaltningsbolag. Enligt vårt sättatt se behövs det inte något sådant förvaltningsbolag. Om målet är att statligföretagsamhet skall upphöra att drivas av staten och övertas av de eriskilda,firiris det irigen grund för att först samla ihop allt ägande i eri klump ochlägga det uuder en myndighet - för så kommer faktiskt resultatet att bli - därdet dessutom skall ingå företrädare för löntagarfonderna och andra organ,vilkas förutsättningar att sköta företagsamhet ingalunda har blivitväldokumenterad. Vi säger därför nej till förslaget om ett förvaltningsbolag.Det är viktigare att man i stället utnyttjar de förutsättningar som redanfinns för att efter hand överiåta växande delar av den statliga företagssektorritill eriskilda ägare. Ibelärikandet behandlas också den s.k. Procordia-affären. Vi har inte alls någoninvändning mot den föräridring som föreslås. Vi tror att det är positivt ochriktigt atl olika verksamheter ioom förs ihop med . Däremotreagerade vi emot att det förslag som lades på riksdageris bord skulle 1989/90:118 9 maj1990 haförsvårat förutsällriirigarria för eri riy regeririg att ändra ägarstrukturen iden del som stateri alltjämt förfogar över. Det farins i detta avtal enhem-budsklausul som skulle ha inneburit all en regering skulle ha varitförhindrad att sälja ut resterande aktieinriehav i , utau all Volvohade kunriat begära att få köpa dessa aktier med utnyttjande av hembudsklausul.Eftersom vårt mål är, inte bara all en utförsäljning skall ske, utan att enulförsälj-nirig skall kunria ske i små poster för att många människor - inteminst de som arbetar i företaget - skall kunna bli delägare, reagerar vi motdenna klausul. När det visade sig att det fanns en majoritet i utskolletmol avtalet i deu form som var föreslageri, upptäckte också socialdemokraterriaatt det irite var rimligt atl deri regeririg vi har geriom enavtalskonstruktiori skulle kuriria förhiridra en annan regering atl fullföljaden politik som den vill föra. Det blev då en betydande majoritet i ulskotlel för att detförslag som inriebär att avtalet mellari staten och skall skrivas om såatt en ny regering får de fömlsältnirigar som vi anser vara väsentliga, dvs.alt kunna sälja resterande statligt aktieinriehav i lill dem som ärariställda i företaget och till många mindre aktieägare. Med del anförda vill jag yrka bifall till dereservationer i delta betänkaridet som slår bakom. AriL 3 (): Statens främsta uppgift inom näringspolitikenmåste vara atl ange riktlinjer och ramar för näringslivets verksamhet. Statligtägande får inte bli ell självändamål. I vissa fall och vid särskilda tillfällen kan det varamotiverat med statligt ägande för alt klara viss teknikutveckling,omstrukturera olika branscher eller medverka lill en positiv regionalulveckling. Slora delar av den affärsverksamhet som bedrivs avstaten kan faktiskt avyttras. Genom försäljning av statliga förelag kan man åstadkommaett spritt ägande som ger människor möjlighet lill ell ökat akliesparande. Enligtcenterns uppfattning skall försäljnirigen av statliga förelag ske i sådanaformer att en ökad aktiespridning främjas. Målsättningen måste vara att skapaett brett folkligt ägande, vilket i sin lur förutsätter regler som förhindraratt dominerande aktieposter kan samlas i en ägares harid. Det sveriska näringslivet har under 1980-laletkännetecknats av en stark ulveckling mol ägar- och maktkoncentration. Tidigareekonomiskt starka företag, finansiella institutioner och stora aktieägare harkunnat stärka sin ställning. Den främsta orsaken till den ökandekoncerilraliorieri är deri ekonomiska politik som socialdemokraterria fört. Av årets budgetproposiliori framgår alt av sammarilagt 90börsnoterade företag med vardera minst 500 anställda köptes riärmarehälften upp av något anriat företag . Fusiorisgaloppen har således inom privata storföretag,t.ex. inom skogsindustrin, byggnadsindustrin, bank- och finansseklorn, varitsnabb. Och ser vi nästa sleg: fusioner mellan statliga och stora privataförelag. Densocialdemokratiska näringspolitiken har i stor utslräcknirig anpassats Tydligast har detta manifesterats när det gällt slöd tillindustriinvesteringar och formerna för försäljning av statliga företag påförmänliga villkor lill redan ekonomiskt starka grupper och institutioner Regeringenhar tidigare medverkat till försäljning och börsintroduktion av vissa statligaförelag, t.ex. , PKbanken och UV . Del har funnits ettgenomgående mönster i samband med dessa affärer Slora kapitalplacerare haralllid favoriserats och kurserua vid ulförsäljuing av aktierna har varit låga.Regeringeri har därigenom befrämjat och förstärkt den redan starka ägar- ochmaktkoncentrationen i svenskt näringsliv. Socialdemokraternasekonomiska politik gjorde lill koncentrationens årtionde, och dettatycks fortsätta under 1990-talel. Densenasle storaffären som vi behandlar, affären mellan och ,är bara ett ytterligare exempel och bevis på socialdemokratiskt intresse atlfrämja stora förelagsbildningar Inriktningenav den socialdemokratiska näririgspolitikeri har uuder lårig tid varit attskapa balanseraride maktkonceritrationer. Den ökande privata makt- ochägarkoncentrationen har regeringen försökt balansera med statligmaktkoncerilralion - firiarisiell och institutionell maktkoricerilration. Nästasteg blir nu att gifta samman privat och statligt ägande, med kompliceradeägarförhållanden som följd. Ägarkonceritralionenoch del korsvisa ägandet i näririgslivet har, med all rätt, ofta kritiserats avledande socialdemokrater näringsutskottets högt värderade ordförandeLenriart Petlerssori har som ordföraride i den s.k. ägarulredningen uttrycktoro för den ökande ägarkoncentrationen. Del tycks inte hindra atl han nuvälsignar avtalet mellan och och därmed medverkar till justägarkoricentralion. Nuhar vi lärt oss den socialdemokratiska strategin. Det finns ett tydligt mönsterI debattartiklar, annonser och affischer har vi kunnat läsa hur illasocialdemokraterna tycker om ekonomisk maktkoncentration. I den socialdemokratiskapartistyrelsen sägs en sak, men i regeringen och görs något heltannat. En slor del av den statliga företagssektorn kan, som jag sadeinledningsvis, avyttras. Följande principer bör gälla i samband med försäljnirigav statliga företag; Ägarspridriirigeri måsle var slorDeceritraliseririg bör väljas före cerilrali- sering. Någon diskriminering av småsparare lill förmån för större kapital placerare skall inte få förekomma. Aktierna bör säljas i små poster för alt gynriasmåspararna. De anställda bör i första hand få möjlighel all blidelägare i företagen. Därmed får de också elt ökat medinflytande, och ettmarkerat spritt ägaride uppnås. Av kapitalmarknadens ordinarie aktörer bör sådanasom ägs av många, t.ex. aktiefonder och pensionsstiftelser, få köpa aktier,allt för atl motverka ett koncentrerat ägande. Av erfarenhet vet vi attsocialdemokraterna inte ställer upp bakom de principer jag här har redovisat.Däremot har såväl 1989/90:118 9 maj1990 som gjort det.Vi har en gemensam trepartimotion om dessa principer. Denfråga man riu måste ställa är; Varför hoppar moderaterua och avden gemensamma som gällt för de tre partierria och hjälpersocialdemokraterna att lotsa genom ? Jagbegär inget svar . Jag konstaterar bara atl ert agerande och ställningstagandei dag inte riktigt stämmer överens med den motion om försäljning av statligaföretag som vi gemensamt underteckriat. Enligtcenterns mening strider alltså avtalet mellan och om bildandetav en koncern på livsmedels- och läkemedelsområdena mot vår principiellanäringspolitiska syn. Det strider också mot vår syn på formerna förförsäljning av statliga företag. Detkan visserligen vara en fördel om ett svenskt företag med ett sprittaktieägande är ena parten i eri strukturaffär av den här arten - i synnerhet omalternativet är en försäljning till andra och större koncentrationsiritres-sen.Vi anser dock att övervägande skäl talar emot att skall godkännaavtalet mellan och i den form som är aktuell. Volvoär ett för svenska förhållanden stort företag och spelar en betydande roll isvenskt näririgsliv. Den rollen minskar inte med den nu aktuella affären. Socialdemokraternaskärlek till är ganska unik.