prot · GD09120 · 1989-12-31 00:00:00 — Det finns enligt regeringens bestämdauppfattning inte skäl att göra någori skillnad mellan statliga och privataägare: AnL 24 HANS (); Miljöministern säger att det inte finns skälatt göra någon skillnad mellan statliga och andra ägare. Det är alltså tvåstorbolag som berörs men 121 små markägare. Vad jag talade om när det.gälldeersättningsfrågan var inte atl det skulle göras undantag för någon, ulan detvar all staten dvs. domänverket, skulle avslå från ett anlal hektar för altdessa 121 småbrukare skulle få ersättningsmark. Det är någonting som BirgittaDahl går helt förbi. sade vidare atl det har förekommit eltmyckel omfattande samråd mellan och regeringen. Del är mycketmöjligt alt del. är sant, men vilhelminaborna och de människor som berörskänner sig helt förbigårigria som enskilda markägare. De har endast fått eltkorl besked all de skall få kontakt med naturvårdseriheleris persorial. Delskall alltså ske , när beslutet är fattat, medan de anser att de skulle hafån information och haft ett samråd tidigare. De frågar sig varför mari gör pådella sätt. Del är intressant att höra vad partivän däruppe, kommunalrådet , tycker Han är mycket bitter och säger alldel har Prot.1989/90:1.20 . . 1989/90:120 11 maj1990 bedrivits skogsbruk där imånga generationer Del är alltså inte fråga om några urskogar Det finns folksom har jobbat här som är i livet, och de kanberätta om sina förfäder, som också har jobbat i dessa skogar Skogarna äralltså fortfarande skyddsvärda, och det innebär att detta enskilda, skonsammaskogsbruk tydligen har varit lill fördel för skogen, och därför borde detkunna få fortsätta. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar påinterpellation 1989/90:161 om åtgärder mot stranderosion Per Stenmarck har frågat mig om regeringen är beredd alt ta sådanainitiativ att en ökad forskning vad gäller åtgärder mot slranderosion blirmöjlig och om regeringen är beredd att ompröva sitt beslut atl inte ge bidragtill strandbevarande åtgärder i södra . Per Stenmarck har också frågat migpå vilket sätt staten i övrigt kan medverka till atf rädda ero-sionsskadadkust. Regeringenavslog en ansökan från lärisstyrelseri i ochfyra kommuner i södra om bidrag med 38 milj. kr för strandbevararideåtgärder i södra . Av beloppet avsäg 2 milj. kr medel förförsknirigsirisatser Eflerberedning i berörda departement framhöll regeringen i beslutet all förebyggandeav stranderosionens effekter främst förutsätter en framförhållning när delgäller lokalisering av anläggningar och byggnader Landets kommuner har, ienlighet med iritentionerna i plari- och bygglagen och nalurresurslagen, ettsärskilt ansvar i defta avseende. Inom ramen för sitt verksamhetsområde harstatliga myndigheter ett motsvarande ansvar Erihuvudpriricip bör vara att eventuellt erforderliga åtgärder för att komma lillrätta med stranderosioneris effekter bör utredas, vidtas och firiarisierasiriom resp. myridigheters arisvarsområden och ramar Regeringenhar mot denna bakgrund inte för avsikt att ompröva det aktuella beslutet. Närdet gäller forskningsinsatser inom detta område vill jag framhålla atlbyggforskningsrådet beviljade vid ett programanslag om förarbete med en projektansökan rörande långtidseffekter på anläggningar avsandtransporten i kustnära områden. Vidare har våren 1989beviljat institutionen för studier av sediment-transporter längskusten. Genom byggforskningsrådefs beslut blir det möjligt för aft ytteriigare utveckla sin ansökan. Jag förutsätter därvid alt etterfarenhetsutbyte sker med andra forskningsinsfitutioner som har tillägnat sigsärskild kompelens inom områdel. Jagvill avslutningsvis poängtera atf stranderosionen är en ständigt pågåendenaturiig process. För dem som direkt berörs av havets och vindens .inverkan påslränderoch fastigheter kari det rialurligtvis ofta vara svårt att accepteraaff vi märiniskor måste anpassa oss till de grundläggande förutsätt- ningar som naturen ställerupp. Men så är det ju, och ingen kan vara ovetande om denna process. Engrundläggande förutsättning för berörda myndigheter måsle yara atl verksamhetenplaneras långsiktigt, så all den lar hänsyn lill de konsekvenser som olikanaturkrafter kan föra med sig. Om man ändå-t.ex. om vitala samhällsintressenhotas - skulle behöva vidla motåtgärder bör utgångspunkten vara all resursertas fram av den för verksamheten ansvariga myndigheten. AnL26 PER STENMARCK (m); Jag ber atl få lacka miljöministern för svaret på min interpellation. Iflera sammanharig har jag uuder senare år tagit upp det problem som lill storadelar drabbar , nämligen stranderosioriCri ruut stora delar av kusterna. Dettaär ingel nytt fenomen, även om kunskaperria på områdel är tämligen nya. Om manjämför kartor av med kartor från början av 1800-talel framgår det klarlatl strandlinjen i vissa.fall har dragit sig tillbaka med över 100 m. Del flnns sannolikt fleraolika sammanhängaride orsaker till della. - Eripågåeride klimatföräridring med kraftiga stormar och ökad våghöjd som följd har sannolikt spelal in. . ,,. Myckel.tyderpå all delta är den främsta anledriingen till skadorna. I delar av dessaområden, framför allt inom stora kustavsnift iriom kommuu, har densenasle milda och stormiga vintern tagit ytterligare av kiisfen. Myckettyder dessutom på att detta är eu accelererande process. Skadorna är större nu än de var tidigare. - Den globalamedeltemperaturen beräknas stiga, förmodligen lill slor del som en följd av växthuseffekten. Därmed fortsätter den process som vi sett , nämligen alt havsnivån stiger Expertergör bedömningen atl en höjning är fullt möjlig . Del innebär i så fall alt kustlinjen retirerarmed ytterligare 25-50 m. Detta i sin tur skulle innebära att inte myckel återstodav dessa stränder, med alla de naturvärden som de representerar - Om man lill della ocksålägger både all drabbas av en konti nuerlig landsänkning - som ger en ojycklig kombination av stigande havsval len och sjunkande landmassa - och alt staten själv framhärdar i all ge tillstånd lill atl stora mängder sand transporteras bort har man förmodli gen också formulerat problemet. Självklartär del bara i begränsad utsträckning som vi kan påverka denna process. Delanses inte kunna bevisas atl del föreligger något samband mellan detta uttag avsand och de skador som har uppstått, men vanligt sunt förriuft bör rimligtvissäga alt det i varje fall inte gör situationen bälire. Sverigesgeologiska undersöknirig har för deri senste tioårsperioden givit tillståndlill uttag av ca 500 000 m sand. Detta har knappast medverkai till altförbättra situalionen. 1989/90:120 11 maj1990 1989/90:120 11 maj1990 denna bakgrund har rimligtvis också staten ell ansvar för den uppkomnasitualionen. Men del finns fleraanledningar till detta. Sloradelar av de erosionsskadade områdena är antingen naturreservat ellernaturvårdsområden, enligt naturvårdslagen. De har blivit det därför afflänsstyrelsen har klassificerat dem som sådana. Dessaområden är också allemansräftsligt tillgängliga. Det borde rimligtvis liggaockså i statens intresse att sådan mark inte bara försvinner, inte minst inomett landskap som har klar brist på sådana områden. ,Naturvårdsverkels generaldirektör besökte för några dagarsedan del förmodligen allra mest erosionsskadade området, nämligen Löderupsstrandbad i . Av tidningsreferat att döma verkar hans reaktion närmastvarit av arten: År def så här illa-def hade jag ingen aning om! Han menade attdef var möjligt att detta område "skulle kunna kallas för enkatastrofsituation". Och det faktum all områdel är ett nafurvårdsområdeskulle kuuna äudra riaturvårdsverkets tidigare iuställriing. , Jag ber, meddetta som bakgrund, att få fråga: År miljömiriisterri beredd att se likaförutsättningslöst på denna fråga? 27 Miljöminister : "'Herrtalman! Def här är naturligtvis en mycket allvarlig fråga. Stranderosion avdefta slag förekommer som ett naturiigt fenomen på flera håll i , längskuster och vatleridrag, och det känner Per Stenmarck väl till. Del mest kändaexemplet är , där det kan sägas atl ön flyttas mycket långsamt mendock norrut genom alt havet eroderar bort sand på den södra delen av ön mentillför sand på den norra delen. Också flera strandomräderi i Hallarid haräridrat karaktär uuder de senaste mansåldrarna. Jag har i mitt eget hemlän ettexempel på vad som kan hända i det nedre loppet av en älv, nämligeri Dalälvensriedre lopp, där problemen har varit liknande . Änså länge har dessa problem inget samband med klimatförändririgarria. Del ärnaturligtvis utomordentligt allvarligt om sådana klimatförändringar skulleinträda alt problemen skulle mångfaldigas, och jag tror att vi är överens omatl man lill varje pris och med alla tillgängliga medel måste förhindra defta. Forskarnasnuvarande ståndpurikt - de kommer atf redovisa sitt arbele inför IPCC vid enkonferens i i augusfi - är aff det är säkerställt alt enklimatförändring kommer att ske. Hur stor den kommer att bli är de inte överensom. Storleken beror på hur snabbt världens regeringar ingriper för attförhindra klimatförändringen, och här är världens regeringar inte övereris. Jaghoppas atf skall kuuna medverka till att vi blir överens omlångtgående åtaganden. Nästa tillfälle atl diskutera de frågorna har vi underen konfereris'som uuder äger rum i Bergeu. Låtmig också bara i margirialeri anmärka att stormarna i naturligtvisär besvärliga från den här synpunkten. Men för totala hälsa är detväldigt bra med stoi-mar som rör om vattnet och gör det möjligt att få infriskt syresaff vatten från . Som miljöminister gläds jag därför alltid när del stormarlängs våra kuster. Jag hoppas all vi också är överens om all del är bra förhavel all det gör det. Sedanvill jag säga till Per Stenmarck all del interpellationssvar som vi harutarbetat grundar sig på framför alll information från . Jaghar inte haft möjlighel all arbela in resultatet av de överläggningar som vihade i går med chef, bl.a. som ett resultat av hans besök därnere. Men jag är glad alt i den här diskussioneri kunna meddela att naturvårdsverketnu är berett alt satsa ökade resurser för all verkligen få grepp om problemelsomfaltuing och vilka insatser som måste göras. Man har satt i gångmed del arbetet, självfallel med regeringeris välsigrielse, och täriker avsällaresurser för det av sitt forskningsanslag. 1989/90:120 11 maj1990 AnL 28 PER STENMARCK (m): Lät mig först säga atl jag lycker alt den sista delen av svaret låterutomordentligt positivt. Jag har självfallel all förståelse för atl det iutehar varit möjligl all ännu så länge ha några mer långtgående överläggningarmellan miljöministern och generaldirektör Itidigare debatter har miljöministern ofta förklarat atl naturen måsle ha singång. Det är en inställning som delvis återfinns i svaret . För miljöministernverkar det på någol sätt vara en planeringsfråga. Hon säger att verksamhetenskall planeras långsiktigt, så all den tar hänsyri lill de korisekven-ser somolika naturkrafter kan föra med sig. Det är då viktigt all forskningen fårmöjlighet all på olika sätt förutsätta detta. Det är en forskning som åtminstonehittills, som jag ser det, icke har fått de anslag som den rimligtvis borde hafått. Det är positivt om besök och debatten här pånågol sätt skulle kunna ändra pä delta. Detfinns kvalificerade metoder som skulle kunna bidra lill en förutsägelseom framlida kusllinjeförändringar även sådana som är en direkt följd avmänskliga aktiviteter generaldirektör var häromdagenuppenbarligen myckel bekymrad. Han säger nu: Vi skall noga överväga om vigjorde fel när vi sade alt naturen skall ha sin gång. - Det visar atl ValfridPaulsson har tagit intryck av besöket, vilket självfallel är positivt ochländer honom till heder Delsamma gäller givelvis miljöministern, om hon nuockså är beredd all på någol sätt ändra sin inställning. Vidsill besök inom del erosionsskadade områdel sade enligttidningsreferat vidare: "Vi har i studerat slranderosion,kontra växthuseffekt. Därför kommer jag atl noggrant gå igenom problemalikenmed mina medarbetare och se om vi kan göra något ål det". Delsom diskuterades var ell forskningsprojekt, knutet lill del här området, somdels skulle ge eu unik möjlighet all studera de effekter som finns här och somom några decennier faktiskt kan komma att bli en realitet runt stora delar avvåra kuster, dels skulle kunna innebära att vi får slut på problemen medstranderosion. Problemetär då bara att , i varje fall enligt tidningsuppgifter, inteanser sig ha några forskningspengar . kommer någravinterstormar lill all ylleriigare förvärra situationen. Min fråga blir därför;Pä vilkel sätt kan miljöministern medverka fill att forskarna på 4Riksdagen protokoll 1989/90:120 dettaområde i rimlig lid tilldelas tillräckliga anslag för att kunna bedriva dennaforskning, som är så viktig för vår framlid? Jo, vi hade ingående diskussioner i gårmellan departementet och , som ledde lill all jag kan gedet här beskedel. Men vi hade inte lid atl arbela in del i del svar som enligtde regler som gäller redan var lämnat till - del lämnades i gårmorse. Del står dess bättre inte så illa lill med forskningen iSverige på det här områdel. Vi har myckel dukliga forskare vid flera av vårauniversitet. Vi har en av viirldens främsta vid nalurgeografiska institutionenvid . Han har forskat om stranderosionen både i och påandra håll i världen och anlitas faktiskt av en rad länder ute i världen förall hjälpa dem med deras problem. har ell betydande forskningsanslag, somdessutom har fån ett kraftigt tillskott genom årets forskningspoliliskaproposition. Såsom den myndighet som förvallar de forskningsresursernabestämmer verket självt över deras användning. Som jag sade i mitt tidigaresvar har man regeringens välsignelse för all använda pengar för del härändamålet. AriL 30 PER STENMARCK (m): Jag är tacksam för det sista tillägget - delär ytterligare ett klarläggande som jag tror är mycket glädjande för många. Jag är medveten om atl del finns framstående forskning pådet här områdel i . Problemet har närmast varit all man inte har haftde ekonomiska möjligheterna atl bedriva forskningen på del sätt somförmodligen hade varit önskvärt. Förutom i finns det myckel framståendeforskare vid i . Tillbaka till del jag ursprungligen tog upp. Hösten 1989uppvaktades miljöministern i det här ärendet av ell antal kommuner tillsammansmed i . Målsättningen var att övertyga regeringen omatt på ett eller annal sätt vara med och stödja räddningsarbetet. Jag menar altdet borde vara en självklarhet alt staten lar sin del av ansvaret, eftersom detgår ut på att rädda allemansrältsligl tillgängliga områden. Genom alt regeringen den gången sade nej - jag harfortfarande förhoppningar om all del på ett eller annat sätt kan ske eriändring därvidlag - får dessa kommuner lill myckel slor del själva bedriva detarbetet. De har redan satsat pä detta. Det är faktiskträll små kommuner som del här gäller. Något som också bör vägas in i sammanhanget är alt statensegen myndighet, SGU, har tagit in åtskilliga miljoner på atl ge tillstånd tilloch ta betalt för sandsugning ulanför sydkusten. Inte minsl ur den synvinkelnborde staten också ha åtminstone ett moraliskt ansvar I ställel sade miljöministern nej, och det var inte hellerförsta gångeri. Motiveringen var alt staten inte har ansvar för den typen avskador Jag tycker atl det är en något underlig inslällning. Frågan om hurstranderosionen skall kunna stoppas kan självfallet inte delegeras tillenskilda markägare. Inte heller kan den begränsas lill nivå. generaldirektör är nu uppenbarligenberedd atl tänka Prot. 1989/90:120 om. Jagar tacksam föratt miljöministern häri daghar meddelat atl general- direktören och har regeringens välsignelse när del gäller all vara med och satsa pä forskningen på del här områdel. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motionerna1989/90:Jo56-Jo98 till jordbruksutskottet Anmäldes och bordlades Motionerna medanledning av prop. 1989/90:139 Underhållsljänslen i försvarsmakten /90:Fö36av Bengl () 1989/90;Fö37 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:155 Förnyelse inom polisen 1989/90;Ju39av och (båda s) 1989/90;Ju40av () 1989/90;Ju41av och (båda s) 1989/90:Ju42av m.fl. (fp) 1989/90:Ju43av m.fl. (vpk) 1989/90;Ju44av () 1989/90;Ju45av m.fl. (c) 1989/90;Ju46av m.fl. (m) med anledning av skr 1989/90:137 Redovisning av allmännapensionsfondens verksamhet 1989/90;N77 av och (båda mp) Finansulskoltels belänkande 1989/90;FiU26 Statliglokalförsörjning Justilieutskoltets belänkande 1989/90;JuU36 TilläggsbudgetII 1989/90;LU32Internatioriella frågor om makars förmögenhetsförhållanden 1989/90;LU39Ersättning lill efterlevande till vissa omkomna vid flygolyckan 1989/90:120 1989/90;LU41 Ändring i försäkringsavtalslagen m.m. 1989/90;UbU26 Verkställd granskning av StiftelsenRiksbankens jubileumsfonds verksamhet och förvaltning 1989/90;NU41 Internatioriellt iriformaliorisulbyte iriom områdel tekriiska föreskrifter1989/90:NU42 Auktorisatiou av handelskamrar /90:NU43 Stöd lillarbetskooperalion m.m. 8§ Anmälan om frågor Anmäldes all följandefrågor framställts 1989/90:601av () lill arbetsmarknadsministern om arbetsförmedlingarnasverksamhet; 1 ansträngningarna atl förbättra sin servicebedriver arbetsförmedlingarna en viss uppsökande verksamhet hos förelag ocherbjuder sina tjänster Förelag kan också vid en förmedling fa en särskildkontaktperson för den fortlöpande personalrekryteringen. Arbetsförmedlingarnager i dessa sammanhang en mycket kvalificerad service som påminnerom den somrekryteringskonsulleroch liknande erbjuder. Förmedlingen alar sig exempelvisatt intervjua de sökande och gallra ut de som är bäst lämpade för enarbetsuppgift och bland vilka företaget kan välja. Arbetsförmedlingenövertar således en väsentlig del av förelagets perso-nalrekrylering ochavlastar företaget i fråga avsevärda administrativa och andra kostnader Denna service ges hellutan kostnad för företaget. Då denna form av skattefinansieral företagsstödinte synes förenligt med det offentliga arbetsförmedlingsmonopolel vill jagfråga om del påtalade förhållandet föranleder någon ålgärd från regeringenssida. 1989/90:602av () till justilieministerri om friköp av historiskaarrenden; gav regeringen iuppdrag atl utarbeta ett lagförslag om friköp av historiska arrenden. Beslutet är historiskt och in nebär att de kanske sista resterna av ett feodalt syslem kan eliminernas. Ge nom ett sådant lagförslag ges arrendebrukare möjlighel atl förvärva lagfart på den jord som de själva i generationer röjt, brukat, bebyggt och som de i 32 många fall lill väsentlig del äger. När avserregeringen framlägga den av beställda propositionen? 1989/90:603 av (vpk)till statsrådet om tillämpningen av avvisningsreglerna; Enligt utlänningsförordningen 7kap. 1 8 skall avvisning lill första asylland inte ske bl.a. om utlänningen harförälder bosatt i landet, om han inte har lika stark familjeanknytning tillförsta asylland. En tjänsteman vid invandrarverket har lill ell offentligtbiträde uppgivit alt ;s tillslåndsbyrå vid en praxisdiskussion den 6februari 1990 beslutat att rekvisilet förälder inte skall tillämpasbokslavstroget utan efler rimlighetsavvägning. Rimlighetsavvägningen innebärenligt bl.a. atl vuxna gifta par där den ena har sina föräldrar i Sverigeskall uteslutas från tillämp-riirigen av förordningsbestämmelsen. Vidareuppgavs alt skulle arbela för all förordningen skulle förändras i enlighetmed denna nya praxis. Vilka åtgärder avserinvandrarministern vidta för alt invandrarverket skall tillämpa den aktuellabestämmelsen i utlänningsförordningen? 1989/90:604 av () lillslatsminislern om planerna på svenskl engagemang i kolkraftverk i : I firiska tidriirigen Demari den 10maj kan man läsa all via ABB planerar ell kolkraftverk i Polen.Kraftverket skulle i första hand vara till för alt förse med energi dåPolen inte har behov av ytterligare energisalsningar Uppgiftenkommer från två av varandra oberoende källor, och enligt tidningsartikeln ärstalsministerri välinformerad. Med anledning av tidningsuppgifterna vill jag frågastatsministern: Om de pågående förhandlingarnaleder till resultat, hur påverkas koldioxidlaket av beslutet? Tänker svenska statengå in med krediter? 1989/90:605 av () till justitieministernom placeringen inom kriminalvården av interner med besöksförbud: Det är inte ovanligt atl män, somdöms för trakasserier, olaga hot och/eller misshandel av kvinnor och barn,numera också får ett besöksförbud utdömt över sig för atl förstärka skyddet förde utsatta offren. Men tyvärr är det inte heller ovanligt atl dessa mänplaceras på anstalter i kvinnans hemkommun eller grannkommuri. Ofta är delskyddskorisulenter eller psykologer som utverkar denna "näraplacering". En sådan placering är emellerlid inte alls tillfredsställande,eflersom larm då inte hinrier utfärdas från anstalten till kvinnan om mannenavviker, vilket innebär alt de hotade offren känner ständig otrygghet. Delkrävs i så fall all offret utrustas med personsökare och larmanordningar förall kompensera denna nära placering. Är statsrådet beredd att medverkalill alt kriminalvården tillhandahåller sådan utrustning vid dessa placeringar, alternativt alt medverka till attplace- 33 1989/90:120 ringen sker längre ifrån offrets hemort - säg - när besöksförbud fiuris utfärdat? 1989/90:606av () lill kommunikatiorisminisfern om televerkefs regler förtillstårid till spårning av ingående telefonsamtal: Kvinnor och barn, liksom ibland även andrabrottsoffer, som trakasseras och hotas av kriminella element, kan enligtgällande lag få elt besöksförbud utdömt mol den trakasserande parten, somutfärdas för av upp till elt år. Dessa trakasserade offer har möjlighetatt hos begära telefon-spårning av ingående samtal på sillabonnemang för atl inför rätlsvårdande myndigheler kunna bevisa all hot ochtrakasserier fortsätter Televerketsnuvarande rutiner är sådana alt spårningsljänslen måsle förnyas var tredjevecka. Delta ger upphov lill misslag, som innebär att den hotade parlenstundtals inte har spårningstjänsen inkopplad. Är kommunikationsministern villig alt medverka tillatt dessa rutiner förändras lill längre intervall så all dessa utsattamänniskors trygghet förstärks? 1989/90:607av () till industriministern om effektivareenergianvändning; Del danska Folkelingel har beslutat atl dendanska energiförbrukningen skall sänkas med lill och altutsläppen av koldioxid skall sänkas med , utsläppen av kväveoxider med50 % och utsläppen av svaveldioxider med , Därmed börjar man följaBrundtlandrapporlens rekommendation all industriländerna skall halvera sinenergiförbrukning för all dämpa ökningen av växthuseffekten ochmiljöförstöringen. Föralt nå dessa mål skall man salsa på effektivare energianvändning och påmiljövänligare energikällor har redan, liksom de europeiskairidustriläriderna, myckel lägre energiförbrukning per innevånare än Sverige.Den riorska regeringen har lagt fram ell lagförslag för omeffektivare energianvändning och utnyttjande av del norska elnätet. Vad kommer den att göra för altfölja Brundtlandrapporlens rekommendationer och fullfölja den energipolitiksom beslutade om ? 1989/90:608av () till utrikesministern om sankfiorier mot för bronmol FN-deklaralioneri om mänskliga rättigheter: är en nation som lycks strunta totalt i FNsdeklaration om de mänsk liga rättigheterna. Men härigde riyligeri eri engelsk journalist som spion. Mi litären ägnar sig åt en kontinuerlig klappjakt på den kurdiska minoriteteu i laridet, och mari har som bekant begått de gräsligaste grymheter mol den kurdiska civilbefolkningen. Dessutom undertecknade den irakiske presiden ten egenhändigt - enligt den svenska lexl-TV;n - en lag för inte så lärige se dan som tillåter vem som helst att avliva en kvinna som påstås vara otrogen, ulan att hon vare sig rannsakas eller döms. Den enda restriklonen är- enligt -,, samma källa - atl mordel måsle ske i det egnahemmet eller i kvinnans för- Dessa grymheter mol kurderna, liksom denna avskyvärdadiskriminering Prot.