prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Del är just det, herr talman, som gör mig fundersam.Kriminalvårdsstyrelsen har ju flaggat för atl den skulle vilja slängaanstalten, jusl om denna skulle drivas inom befintliga ramar Del är del som göranstaltsledningen bekymrad. Jag vill därför fråga utskottets förelrädare; Är del somutskottet skriver tvingande för all fortsätta driftenvid gamla anstalten i under minsl de som utlovades när denäteröppnades ? AnL 20BIRTHE SÖRESTEDT (s) replik: Jag har också besökt Kristiansladsanslalten -ganska många har gjort det i samband med hotel om nedläggning - och tagit delav den verksamhet som bedrivs där och hur man planerar den framöver Som del ärsagt i ulskoltsbetänkandet, är del av stort värde alt fortsätta driften, men vimenar alt man nalurliglvis måsle lilla på beläggningssiluationen och analyseramöjligheterna över huvud tagel atl ha anstalten kvar Vi förutsätter att manklarar det på . 21 () replik: Jag log upp frågan om gamla anstalten iKristianstad i mitt första anförande och poängterade att jag förutsätter attskrivningen i utskottets betänkande, som alltså i beslut blir elttillkännagivande - och ett enhälligt sådant - till regeringen, också innebäratl anstalten kommer att fortsätta. Dock förstår jag alt ställer sig någolfrågande inför skrivningen, men vi har inte extra medel att anslå i del härlägel, och då är det naturligt all det blir en skrivning av del slaget att vivill att del hela skall analyseras innan del befinnes nödvändigt atl fortsättaanstaltens drift. Jag är alldeles övertygad om alt när man väl haranalyserat behovet av anstalten, finner man att den behövs. Vi har faktiskt enöverbeläggning på anstalterna, såvida nu inte ochjustitiedepartemenlel berordrar nya massutskrivningar eller gör det ännulättare för internerna alt rymma. Dock skall var och en ha sin säng och sinspeciella plats, så det är ell mindre lämpligt säll atl lösaöverbeläggningsproblemel. Om vi äntligen får beskedet från regeringenatl halvtidsfrigivningen upphör och det alltså blir längre reellastraffpåföljder, kommer naturligtvis behovet av platser på fängelserna atlöka. Min prognos är atl om vi skall få en rimlig kriminalpolitik ochstraffpåföljderna blir reella, då kom- mer vi attbehöva bygga åtminstone ell par större anstalter - såvitt vi inte får bukt medbrottsligheten, inte minst då narkotikan. Jag upprepar; Där finns också behovav anstalter som den i . Jag förutsätter alltså, herr talman, atl utskottetshemställan, som blir ett tillkännagivande frän till regeringen,innebär all Kristiansladsanslalten kommer att fortsätta. Del vore angelägel omBirihe Sörestedt vill meddela, om hon har en annan uppfattning än denna. 22 () replik; Bara ett par korta kommentarer Jag hoppas att avsikten inte är att försöka lura mig ochkammaren genom att lala om anstalten i . Jag har hela liden talatom den gamla anstalten, för jag förutsätter all den nybyggda i Vä, som även denkallas anstalten i , inte skall läggas ned. Det år nödvändigt allhälla isär detta, sa alt ingen sedan skall kunna säga; Vi har inte stängtanstalten i . Den är kvar i Vä! Helt klarläggande var inte det svar som . har mera tolkat utskottets inställning så alltillkännagivandet skulle, som svar på den fråga jag ställde, innebära atl detär tvingande för att fortsätta driften vid gamlaanstalten. Men det har också sagts alt nu bygger man ett par nya anstalter, ochdå skulle man inte behöva den gamla anstalten i . Jag vill ha fastslagit här i kammaren att man står kvarvid det löfte som gavs när man anställde ny personal och åter öppnade den gamlaanstalten, alt den skall drivas under minst fem är. Jag hoppas all det blir såoch vi inte slår här och konstaterar att den gamla anstalten ärstängd. Då lär det icke bli nådigt för de debattörer som representerarutskottet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under12 §.) Föredrogs juslitieutskollels belänkande 1989/90;JuU19Besöksförbud. AnL 23INGBRITT IRHAMMAR (c): Våld mot kvinnor är ofta osynligt, vilketgjort det till ett gömt och glömt våld. Ändå utgör det en slor del av deltotala våldet. av våldet mot kvinnor utförs i hemmen. Var tjugondeminut blir en kvinna slagen. blir en kvinna våldtagen. Varjevecka misshandlas en kvinna till döds. Dessa siffror säger då ingenting om denvanmakt, förnedring och fysiska och psykiska smärta som slagna och våldtagnakvinnor bli utsatta för. Inte bara kvinnor blir utsatta för våld i hemmen, utan imånga fall är det också barn som far förfärligt illa. Barn drabbas speciellt avmisshandel och Del är viktigt alt uppmärksamma dessa brottsoffers situation. har beslutat om införande av enbesöksförbudslag, som tillkom 1988. Myckel snabbi insåg majoriteten iriksdagen, dock inte socialdemokraterna, att lagen var verkningslös.Majoriteten, däribland , motionerade om atl höja straffskalan förbrott mot besöksförbudslagen från lill , för atl kunnaanhålla och häkta den som bryter mol denna lag. Den förändringen skall nugenomföras, trots atl socialdemokraterna inte ville det, från ,alltså Del är en klar förbättring av besöksförbudslagen, men vihar sett signaler från olika brottsoffersorganisationer och från personer,främst kvinnor, som är utsatta för förföljelse och trakasserier av olika slag,om att denna lag inte är fillräcklig. När vi i under den allmänna motionstidenmotionerade om atl besöksförbudslagen behöver skärpas ytterligare trodde vi altdel var den lagen som behövde skärpas. Men efler hand som arbetet har pågåttmed att förbättra skyddet för dessa utsatta, i huvudsak kvinnor och barn, harvi fått information om att del finns andra vägar all gå fram pä för atl skyddetoch stödet skall kunna kompletteras. Del har sagts att en väg är all tillämpasocialtjänstlagens regler. Man lär också ha tolkat socialtjänstlagens reglerså, atl kommunen har ett ansvar atl se till atl kommuninvånarnas skydd och säkerhetgaranteras. Jag har erfarit att dessa regler har tolkals på ett sådanl säll iMalmö och . Där har man i vissa fall gjort detta för atl ge dem somfortfarande känner sig hotade av att de som har dömts till besöksförbud skallbryta mot detta och misshandla och trakassera dem. Då gäller det för dem somkänner sig hotade att snabbt få hjälp av någon, helst av polisen men i annalfall av vaktbolag, t.ex. . I och har socialtjänstlagensregler alltså tolkats pä ett sådant sätt atl kommunen är skyldig alt se tillalt överfallslarm skall ges lill de personer som känner sig hotade. Larmetskall kopplas antingen lill exempelvis eller direkt lill polisen. Dåkan dessa utsatta personer direkt påkalla hjälp för att snabbt få skydd vid deenstaka tillfällen då överträdelse mot besöksförbudslagen sker Vi i har fogat ett särskilt yttrande tillbelänkandet om besöksförbudslagen där det sägs att det finns ett behov av atten tolkning och ett förtydligande av socialtjänstlagens regler sker i dessafall för atl fler kommuner skall kunna använda sig av denna, som vi ser det,möjliga väg atl gå fram för att förbättra förhållandena för dessa utsattapersoner. I övrigtyrkar jag bifall lill hemställan i betänkandet. Idelta anförande instämde (). 24EVA (); Jag tror all jag vågar säga atl alla i denhär kammaren och inte bara de ledamöter som finns här nu delar avskyn mol allavåldsbrott. Det gäller inte minst vålds- och sexualbrott mot kvinnor. Del är enbrottslighet som ofta förstör hela tillvaron och leder till otrygghet ochisolering, förutom skador på både kropp och själ, för de drabbade. Det ärockså en brotts- lighet somofta indirekt och ibland även direkt drabbar barn, som tvingas se och höra hurde vuxna som betyder mest för dem förgriper sig mot varandra. Det arbete som bedrivs för alt motverka sådan brottslighetär värt all respekt. Sådant arbete ägnar vi oss åt även här i , bådegenom atl stifta lagar som reglerar samhällets syn på denna brottslighet ochgenom atl bidra med socialpolitiska åtgärder mol sådan brottslighet. Lagen om besöksförbud, som vi nu behandlar, har nyligenskärpts. Det skedde så atl lagen ännu inte har trätt i kraft. Denna lagträder i kraft . Trots detta har , som sade,motionerat om en ospecificerad ytterligare skärpning av denna lag. På vilketsäll denna skärpning skall ske vet vi inget om. I utskottet har centernföljaktligen inte heller framställt något särskilt yrkande om en sådanskärpning, utan utskottet är enigt om att den lag som har fattatbeslut om är till fyllest. Men trots detta, och det är delvis därför som jag harbegärt ordet, kan man läsa i tidningen hur annonserar sin viljaatl skärpa lagen. I annonsen framgår delta. citerade delvisdenna annons, så hon måste ha läst den. Det sägs inte heller i denna annons påvilkel sätt lagen skall skärpas. Därför anser jag all det finns anledning attsäga atl antingen måste presentera hur man vill skärpa lageneller också dra in denna typ av annonser. Dessa dubbla budskap kan nämligeninte vara ägnade att annat än förvirra den som är intresserad av atl det händernågol på detta område och som faktiskt leder till alt brottsligheten minskaroch alt tryggheten ökar för män, kvinnor och barn som lider av att en delmänniskor förgriper sig mol varandra. Jag tycker atl politisk hederlighet ärviktig. 25 (); Jag vill börja med altinstämma i del sista som sade. nämligen alt politisk hederlighetär viktig. Jag gläds ål att vi från socialdemokraterna får höra atl det är viktigtatl man på alla säll bidrar till atl de som utsätts för olika brott -våldsbrott, sexuella övergrepp och trakasserier - får stöd och hjälp. Därförär del anmärkningsvärt - vilket också är anledningen till att vi har fogat eltsärskilt yttrande till belänkandet - att det sägs atl frågan om all det behövsförbättringar för att man skall kunna stödja och hjälpa brottsoffren är förtidigt väckt. Det är därför som vi, genom delta särskilda yttrande om altstödet skall förbättras, väcker denna fråga. Del är vår hederlighet i dettasammanhang. Vi tar i ett särskilt yttrande upp det som vi anser är viktigt attgöra för alt förbättra för denna utsatta grupp. Vi hoppas alt man inomregeringskansliet skall ta detta på allvar och arbela utifrån dessa förslag. Pådel sättet lar vi upp det som behövs för att offren snabbare och bättre skallkunna få hjälp och stöd. AnL 26 EVAJOHANSSON (s); Jag har inte sagl all frågan om socialt stödoch annal stöd för dessa kvinnor eller några andra som är utsatta för brott ärför tidigt väckt. Det som jag sade till var atl ni icenterpartiet har väckt en motion om en skärpning av en lag som inte har hunnitträda i krafl . Ni i har inte heller kunnat presentera ett endakonkret förslag lill hur ni vill att denna skärpning av lagstiftningen skallutformas. jag är eltkrav. Ett ospecifiserat krav på en skärpning skulle ju kunna innebära altlagen ser ut precis hur som helst när den är färdig. Därför tycker jag att delfinns anledning alt säga till er i all ni antingen får preciseravilken skärpning ni vill ha eller också får sluta alt genom era annonser geallmänheten intryck av att ni i större utsträckning än andra verkar för dessafrågor Det är nämligen ett felaktigt intryck. AnL 27 (): Socialdemokraterna skulle ju kunna visa envilja alt öka stödet till dessa utsatta människor genom att säga attsocialtjänstlagens regler borde tolkas och förtydligas. Då får ni se om det ärvettigt alt gå fram denna väg. Vi tror nämligen det. och det är därför viskriver det. Del förvånar mig atl socialdemokraterna inte mer aktivt tar del idella arbete. AnL 28 (); Om del behöver ske en precisering avsocialtjänstlagen för atl man ute i kommunerna skall vidta sådana åtgärder somjag tror kan vara alldeles utmärkta i vissa fall, är jag naturligtvis bereddatl arbela för alt del görs. Men jag vet också, precis som , atl della arbete pågår ute i kommunerna. Dessutom är justitieutskottetkanske inte det utskott som i första hand skall föreslå kammaren all fattabeslut om åtgärder när del gäller socialtjänstlagen. Det är ett annal utskottsom är ansvarigt för sådana åtgärder. såvitt jag förslår, därför somcentern fogade ett särskilt yttrande lill belänkandet och inte agerade på ellannat sätt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under12 §.) 9 § Anslag till åklagarväsendet Föredrogs justiiieutskottets betänkande 1989/90:JuU23Anslag till åklagarväsendet (prop. 1989/90:100 delvis). 29BRITTA BJELLE (fp); Vi skall nu behandla justiteutskottelsbetänkande nr 23, som gäller anslag till åklagarväsendet. Precis somdomstolarna har åklagarväsendet haft problem medrekryteringen av nya jurister. Rekryteringsproblemen lycks drabba hela landetmen är ändå mest akuta i . Det är därför glädjande all konstatera atlutbildningsutskottet hell uttalade sig positivt för en fullständigjuristutbildning i . Del säkraste sättet atl rekrytera jurister till norraSverige är ändå att man får möjligheter att utbilda juristerna i regionen. Förutom de akuta rekryteringsproblemen är emellerlidpersonalläget inom åklagarväsendet bekymmersamt, eftersom avhoppen frånåklagarba-nan är påfallande många. Det har visat sig att under en femårsperiodantogs 205åklagaraspiranter i , medan 164 åklagare slutade. Ensådan utveckling är ohållbar. Del finns säkert flera skäl till atl unga jurister inteväljer åklagarbanan och till alt etablerade åklagare lämnar banan. Elt harvarit löneutvecklingen. Men detta skäl kan man nog säga numera är någol så närjusterat. återstår dock många förbättringar alt göra. Det ärdärför tillfredsställande alt notera att av budgetpropositionen framgår attregeringen har för avsikt atl göra en översyn av åklagarväsendet. Denna översynkommer förmodligen alt ske i form av en parlamentarisk utredning, vilkel jagtycker är utmärkt. Eftersom utredningen ännu inte är tillsalt och direktiveninte heller är skrivna, har juslifieutskollel nu möjligheter och tillfälle altpåverka vad utredningen skall handla om. Tyvärr har utskollet valt alt inte hanågra egna synpunkter. Vi i har därför i reservation nr 1 pekat pånågra områden, som vi anser att utredningen borde behandla. Bl.a. har vi sagtatt yrket måste moderniseras och all principerna för rekrytering av ungajurister måste göras mera flexibla. Vi tycker också alt unga jurister borde fåmöjlighel att i större utsträckning välja placeringsorl . Det har också visat sig att åklagaryrket är anonymt förunga jurister. I en enkätundersökning bland unga jurister framkom atl mångainte visste vad åklagarbanan innebär Av della skäl är del angelägel att det ihela landet finns möjligheter alt fullgöra nolariemerilering vidåklagarmyndighet. På della säll skulle inånga fler unga jurister komma ikontakt med yrket. Eftersom del har visat sig svårt atlrekrytera åklagare lill norra , kan vi i länka oss någonform av belöningssystem för dem som väljer att tjänstgöra pä mindre attraktivaorter. Mot den bakgrund som jag nu har utvecklat vill jag yrka bifall tillreservation nr 1. I betänkandet behandlas även en rad andra frågor Jagtänker beröra några av dem. Den första gäller ordningsbot vid snallerier. 1980anmäldes ca 35 000 snatterier, och 1988 hade detta antal ökat lill drygt 59000.Totalt bedöms snallerierna kosta butikerna 2,2 miljarder kronor.Butikstillgreppen har fått en sådan omfattning all någol måsle göras.Stöldulred-ningen har i sitt betänkande "Stöld i butik" föreslagitalt del skall bli möjligt alt utfärda föreläggande om ordningsbot vid enklaerkända snatterier Ett sådant förfarande menar vi skulle vara rationellt ocheffektivt. Del skulle dessutom för den enskilde medföra en betydligt snabbarehandläggning av brottet än som sker . Vi i tycker att tiden nuär mogen att göra detta möjligt. Det har vi föreslagit i reservation nr 5, somjag yrkar bifall fill. I debatten om ungdomskriminalitel har mångaefterlyst nya och skärpta regler. Man menar också att de signaler som utgårfrån beslutsfattare är alltför otydliga. Även om vi i generelltinte håller med om denna beskrivning, menar vi ändå alt del är väsentligt altden som bryter mot en lag blir föremål för en reaktion från samhällets sida.Reaktionen är särskilt viktig när det gäller unga människor. Ungdomar har iallmänhet outvecklade rättsbegrepp. I del s.k. Metropolitprojeklel visade undersökningar altdet hos en ålderskull stockholmare födda fanns en topp för brottslighet iåldersinterval- 1989/90:95 28 mars1990 Det är i det intervallet som åklagare har en befogenhet att i myckel storutsträckning meddela åtalsunderlåtelse. Eftersom åtalsunderlåtelse kanuppfattas som om samhället inte reagerar på brott, skulle vi vilja förändrakonstruktionen på åtalsunderlåtelseinslilutet och införa en typ av villkoradåtalsunderlåtelse. Det skulle betyda alt åklagaren, när han eller hon meddelaråtalsunderlåtelse, på ett entydigt sätt skulle göra klart för den unge allsamhällets reaktion åratal, om den unge i fortsättningen inte sköter sig. Dettaförslag har vi angivit i reservation nr 7. som jag yrkar bifall till. I reservation nr 8 behandlas åtalsunderlåtelse mergenerellt. 1985 gavs åklagarna vidgade möjligheter alt underlåta att väckaåtal. Utvidgningen innebar bl.a. att åtalsunderlåtelse kan meddelas när detkan antas atl påföljden vid åtal skulle bli enbart villkorlig dom. Den s.k.absoluta åtalsplikt som har åvilat åklagaren får numera anses närmasig en relativ åtalsplikt. Den absoluta åtalsplikten innebar enrätlssäkerhelsgaranli för allmänheten och en trygghet och ett stöd föråklagaren. Den uppluckrade ordningen på detta område kan medföra attsådana centrala rättsprinciper som lik-hel inför lagen och förutsägbarhet irättskipningen sätts åt sidan. Del år inte en främmande tanke alt besluten viden relativ åtalsplikt kommer all se olika ut i t.ex. en storstad jämfört med enmindre ort. Eftersom vi i lycker atl dessa centralarättsprinciper är av stort värde, önskar vi återgång till den ordning som råddeföre 1985. Vi vill helt enkelt bromsa utvecklingen mot en relativ åtalsplikt.Däremot vill vi icke, även om vi vill förändra ålalsunderlålelseinstitutet tillvad som rådde , ändra på den skärpning som genomfördes närdet gäller just unga lagöverträdare. Jag yrkar därför bifall tillreservationerna nr 8 och 9. Slutligen, herr lalman, vill jag yrka bifall lillreservation nr 4, som handlar om barnolycksfall. Barnolycksfallen överstiger iabsoluta tal antalet rapporterade arbetsolyckor Lika mänga barn dör avbarnolyckor som antalet vuxna genom olyckor i arbetslivet. I en undersökning som gjordes av barnmiljörådel angåendeden rättsliga behandlingen av olyckfall visade det sig att det bland de 20 800mål som granskades inte fanns ett enda som behandlade barnolycksfall. Det finnsi dag bestämmelser på området i t.ex. normer, allmänna ordningsstadganoch byggnadsstadgan, och i flera av barnolycksfallen har man kunnat konstateraalt bestämmelserna i någon av dessa stadgor har åsidosatts utan alt det harblivit någon rättslig prövning efteråt. Polis och åklagare har uppenbariigenvarit osäkra på hur barnolycksfall skall behandlas ur rättslig synpunkt, ochman kan fråga sig om lagföring och sanktionsmöjligheter för närvarandeutnyttjas till fullo. I reservationen 4 har vi pekat på alt del förmodligenbehövs bättre utbildning av polis och åklagare när del gäller barnolycksfall,och det är också angelägel att föräldrar lill drabbade barn får stöd och hjälpför alt driva fall där olyckshändelser inträffat vidare i en rättslig process. Med utgångspunkt i vad jag nu sagl yrkar jag en än gångbifall lill reservationerna 1, 4, 5, 7, 8 och 9. AnL 30GÖRAN (): Det belänkande från jusfitieutskottet somkammaren nu har att behandla avser, som framgått av anförande,anslaget fill åklagarväsendet.I betänkandet återfinns fyra reservationer som uriderleck-nats av oss moderateri utskottet, och jag ber inledningsvis att få yrka bifall till reservationerna5, 6, 8 och 9. Åtalet och åklagarens slällning i rättsprocessen är avutomordentlig slor betydelse i en rättsstat som . Det rör inte enbarlåklagarens möjligheier all fullfölja ärenden i domstol utan i lika hög grad derättsregler som styr dennes verksamhet. Åkagaren spelar alltså enutomordentligt viktig roll, och det är mot den bakgrunden som inte bara äradeledamöter av justitieutskottet ulan även andra funktionärer i Rätlssverigesett med stor oro på den flykt från åklagarbanan lill andra verksamheter somägt rum , vilket också utskottets värderade ordförande påpekat. Delta förhållande visar dels på den höga kvalitet somåklagaren har som jurist, dels på den svaghet som finns när del gällerlönebildningen för skickliga rältsfunktionärer. Det är enligt mening viktigt atl vi idebatten i samband med behandlingen här i kammaren av anslagen tillåklagarväsendet noterar della förhållande, eftersom en fortsatt avtappning avdugliga jurister från åklagarbanan kan komma atl påverka rällstatens funktionoch handlingskraft. I den budgetproposition som vi nu diskuterar har regeringenökat anslagen till åklagarväsendet med 40 miljoner. Om detta är tillräckligtvet vi inte. Jag menar dock all det finns anledning atl fortsättningsvis fästauppmärksamheten på den utveckling som jag nu aktualiserat. I reservationerna 5 och 6 tar vi moderater upp dels fråganom gränsdragningen mellan stöld och snatleri, dels frågan om att införainstitutet ordningsbot vid snatteri. RÅ;s rekommendation till åklagarna är atl medanpassning lill rådande praxis vid domstolarna utgå från en värdegräns mellanstöld och snatteri på var denna gräns Gränsen förflyttassåledes i takt med inflationen i landet. Få områden torde, herr lalman, varamindre lämpade atl knytas an lill inflationen än just detta. Denna konstruktionleder ju faktiskt till att statsfinansiella åtstramningar medför ett sänkträttsmedvetande . Gränsdragningen mellan stöld och snatleri skall fastläggasav . Den nuvarande gränsen vid bör sänkas. Resultatet häravblir naturligtvis att stöldområdel vidgas, medan del straffbara området försnatleri minskas. Denna ordning skulle ge till effekt att rättsstaten markeraravståndstagande mot det snabbt ökande antalet tillgrepsbrolt, som BrittaBjelle gav exempel på, och även skapa en något mera riskfylld miljö förbu-likssnattare, som inte behöver anstränga sig särskilt myckel för attnå upp till stöldbelopp i närheten av . Det kan, herr talman, synas politiskt petigt att ägna endel av kammarens tid ål jusl denna del av justilieutskoltets område, menstölden eller snatteriet är för del första elt debutbrolt, för det andra ocksåelt mängdbrott. mera skärpt hållning härvidlag skulle ge en positiv effektpå den unge brottslingen, som då snabbare skulle komma atl betecknas som tjuvoch därmed hanteras på ett mera handfast sätt i rättsstaten än som snällare.Det skulle också snabbt föranleda erforderliga och lämpliga åtgärder mot devuxna, vanemäs- 3 protokoll 1989/90:95 sigabrottslingarna, som kanske med en sjukdomsbild i bakgrunden stjäl för oerhördabelopp. När det gäller behovet av ordningsbot vill jag understrykavad sade. Del gäller att för den enkle snattaren och för deobetydliga beloppen hitta en rationell hantering i rättsapparaten, enhantering som är billig men samlidigl effektiv. Del gäller också alt överförade stora resurserna till stöldavsnitlel. där man på ett mera handgripligt ochnära sätt kan tackla jusl tjuven. , herr talman, har vi i reservation 8 från deborgeriiga partierna pekat på den rällsrisk som en utökad möjlighet tillrapporteftergift och åtalseftergift skapar Redan när jag kom lill riksdagen1982 försökte vi från moderata samlingspartiet varna för denna utveckling. Dåstod vi ensamma, men gläds vi åt atl vi snarl har av kammarensledamöter med oss i vår uppfattning. En utökad och ej förutsägbar eftergiftskonslruktion gerprecis som vi reservanter anför en oförulsägbarhel i rättskipningen. Dennasituation är på kort sikt ohållbar på medellång sikt en kalastrof, och påmycket lång sikl vittrar rättsstaten sakta sönder, eflersom behandlingen irättsapparaten blir olika för människor som begått samma eller likartade brott.Det är en bärande doktrin att ingen får behandlas olika i förhållande fill enannan.