prot · GD0929 · 1989-12-31 00:00:00 — Låtmig slå fast; Moderata samlingspartiet slår för en human och generösflyktingpolitik och anser del självklart att vårt land skall la sin del avansvaret i anda. Jag vill också uttrycka den handlingshnje jaganser är riklig i dessa svåra frågor: Så långt det är möjligt bör de politiskapartierna samarbeta i flykting- och invandrarpohliken för atl tillsammanskunna hjälpa de olyckliga människor som verkligen behöver en här. Jagbeklagar därför alt partierna i riksdag inle mera enigt kunde ställaupp kring den utlänningslag som vi fattade beslut om under vårriksdagen.Turbulensen kring lagstiftningen och det faktum atl några viktiga möjlighelertill slävjande av dokumentlösheten lades på is - möjligheterna lillkroppsvisitering och ökade möjligheter till förvar av vuxna iulredningsären-den - har uppenbarligen gett omvärlden signalen alt taremot näst intill alla som söker asyl, särskilt om man kastar alla dokument!Detta liksom målet om en snabb handläggning har, som invandrarministern säger,gjort atl omvärldens bild är alt har en ytterst generös flyktingpolitik- världens generösaste. Några känner måhändastolthet över detta. Jag känner oro och anser alt det är djuptotillfredsställande om vår målsättning endast skulle vara alt släppa in såmånga som möjligt över gränsen, när vi vet all flyktingmottagandel sedan inlefungerar. Jag länker på de ca 6000 människor med uppehållstillstånd sompassivt tvingas vänta i förläggningar, eftersom kommunerna inte anser sig kunnala emot dem. Jag känner också oro över att polisen och invandrarverkelspersonal går mer eller mindre på knä av ansträngning. I moderata samlingspartiet hälsar vi regeringens förslagom ökade åtgärder för all motverka dokumentlösheten som välkommet.Dokumenllöshet skall minska möjligheterna alt få asyl i och skall i sigkunna vara skäl nog för avvisning med omedelbar verkställighet. Detta är ienhghet med vad FN:s flyklingkommissarie har sagt. Det är bra atl regeringenkommer att vidta åtgärder för atl öka passkontrollen. Del torde vara hell klartatl ingen kommer ombord på elt flygplan från ullandel ulan att kunna visa någrapapper, och här är det uppenbarl all agenter i vinningssyfte agerar ibakgrunden. Åtgärder för all stävja detta är nödvändiga och måste vidtasomgående. Är det en händelse som ser ut som en tanke alt de flesia asylsökandenumera kommer via båtar och färjor, där kontrollen hillills har varit merabristfällig? Jag har ett par frågor att ställa till invandrarministern.Kommer passkontrollen och andra kontroller att utökas även för dem som kommersjövägen? internationellt samarbele är oerhört viktigt när detgäller flyktingfrågor över huvud tagel och inte minst i vad gällerdokumentlösheten. Kommer regeringen all vidta några åtgärder på den punkten? Svar på interpellationer och fråga HANS GÖRANFRANCK (s): Jag tackar för svaret. Antalet asylsökande lill vårt land är förhållandevisstort. Det har dock varit slörre tidigare, exempelvis under andravärldskriget, då vi tog emot ca 190000 flyktingar. och1970 var också invandringen avsevärt större än . Resurserna är betydligt bättre , varför deltrots allt bör finnas goda möjligheter all lösa de uppkomna problemen medkonstruktiva åtgärder, har haft en generös flyktingpolitik, och det voremycket olyckligt om den skulle gå i en mera restriktiv riktning, har förpliktelser, traditioner och förutsättningarsom få andra länder. Hur skall vi kunna övertyga andra länder om vi ocksåändrar vår flyktingpolitik? Hur skall vi - för att referera UNHCR:srepresentant i Slockholm - kunna övertyga länder som med 720000flyktingar, med 745000 eller med 685 000 all fortsätta atl varagenerösa, om rika länder med betydande internationellt anseende börjar tolkaflyktinglagarna alltför restriktivt? UNHCR har uttalat sig om bl.a.dokumenllöshet. Det är konstruktiva rekomendalioner, som man bör följa i desshelhet. I heter det;"Dokumenllöshet kommer att minska möjligheterna lill asyl. Avvisning medomedelbar verkställighet kan även komma i fråga." Delta är en informationsom kan ge upphov till missförstånd. har delvis rättat lill deltai 3 protokoll 1989/90:29 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga Frågan kvarstårdock; Vilken ändring av praxis har egentligen skett genom regeringsbeslutet ochvad gällde tidigare? UNHCRsäger all användande av vilseledande dokument och avsiktligt förstörande avdokument kan försvaga en asylsökandes skäl. Det sägs också alt det är erkäntatt det finns omständigheter som kan förmå en flykting eller asylsökande atltillgripa vilseledande dokumentation när vederbörande lämnar elt land i vilkethans fysiska säkerhet eller frihet är i fara. Bara när inga sådanaomständigheter föreligger är användandet av falsk dokumentation oberättigad. Isill svar säger alt asylpolitiken skall vara generös, men inte såsom jag uppfattar henne, tillämpningen av asylreglerna och utlänningslagstiftningen.Maj-Lis Lööws svar står inte i överensstämmelse med gällande räll på området. Fråganom en generös tillämpning av asylbestämmelserna har berörts iutlänningslagens förarbeten, och även doktrinen berör denna fråga. Iproposition 1979/80:96 sägs följande: "När den asylsökandes påståenden omförföljelse framstår som rimliga men de faktiska förhållandena inte kanklarläggas bör, liksom , den asylsökandes uppgifter läggas till grundför bedömningen. Denna bör åtnjuta 'the benefit of the doubl'." Iproposition 1983/84:144 sägs följande: "vill jag kraftigt understryka,atl vikten av en generös flyktingbedömning måste ägnas fortlöpandeuppmärksamhet i den praktiska tillämpningen." Maj-LisLööw bör nu göra en rättelse och ett klarläggande av sill svar. Hon bör på ettentydigt sätt förklara alt hon ansluter sig till vad gällande rätt föreskriver.Maj-Lis Lööw säger alt den ändrade praxisen avseende doku-mentiöshet inleinnebär någon förändrad syn på asylsökande som sådana. Jag upprepar att deltainte är särskilt klart uttryckt, i varje fall inte för en asylsökande. Deoklarheter som finns i svaret belyser väl alt den asylsökande behöver ettförstärkt rättsskydd för att inte nya fel skall begås och orikfiga tolkningar skallgöras i avvisningsärenden. Isitt svar förbigår helt den andra delen av frågan, nämligen vilkaanvisningar och rättssäkerhetsåtgärder som fordras för atl upprätthålla engenerös asylprövning. Jag har i min fråga hänvisat till bl.a. att det finnsbehov av att ordna jourverksamhet med rättshjälp vid gränserna. Detta behovtorde inte ha minskal ulan snarare ha blivit slörre under senare lid. Maj-LisLööw bör ge besked i denna debatt även i frågan om rättshjälpsjourer. GÖRANÅSTRAND (m); Jag ger mig in i denna interpellationsdebatt främst för alt försöka fåfram konkretiseringar rörande några av de frågor som statsrådet, från minautgångspunkter, har svarat alldeles utmärkt på. Lål mig först rent allmäntmarkera, så del inte skall råda något tvivel om det, atl min inställning äratt vi skall bedriva en mycket generös, human och solidarisk flyktingpolitik. Delär rimligt att ställa frågor som rör hur vi på ett mänskligt och humantsätt behandlar de flyktingar som redan har kommit hit, när vi diskuterar hurvi ser på flyktingmottagandel och den våg av flyktingar som väller in överlandels gränser. Jag menar alt en rad av de åtgärder som har disku- terats, som delvis harpanikkaraktär, bör leda lill slutsatsen all man åtminstone tillfälligt börminska flyktingmottagandet, för att på elt riktigt sätt hjälpa dem som kommer.Jag uppfattar också regeringens PM av som ett resonemang iden riktningen. Jag uppfattar även statssekreterarens artikel från i förrgår iden riktningen. Man frågar sig då: När och på vilket sätt skall dessa åtgärdervidtas? Detär viktigt med signaler. Jag kan inle underlåta att säga att jag vill dra enskammens tystnad över den signal som lämnades här i talarstolen frånregeringen. Men den signal som vill att vi skall ge om hurvi från riksdag ser på flyktingmoltagandet har ett antal mottagare - iandra länder, i flyklinglägren, bland dem som skulle kunna länkas fly tillSverige. Del framgår av statsrådels svar atl hon menar all de beslut som vihittills har fattat uppfattas som en myckel generös flyktingpolitik. Det kanfrån flera utgångspunkter vara utmärkt att man uppfattar det så. Men det ärockså alldeles uppenbart atl denna mycket generösa signal har lett till mångaav de problem som statsrådet här så riktigt har beskrivit iinterpellationssvaret. Min fråga är: När och på vilket sätt avser statsrådetatl de åtgärder skall vidtagas som redovisas i PM-en från , bl.a.de som gäller krav på dokument? 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga skälver när vi debatterarflyktingpolitiken. Denna rädsla för vad som håller på all hända har bl.a. fåttregeringen att skriva ihop ell pressmeddelande om diverse åtgärder för alt få rätsidapå situationen. Den har föranlett en mycket upphetsad debatl både hosallmänheten och i massmedia. Endast några månader sedan vi antog en ny lag ärflyktingpolitiken, av den politiska majoritet som antog denna lag, salt igungning. Närman diskuterar den uppkomna situationen är det viktigt atl utgå från fakta,inle minst fakta om vilka som har kommit till och sökt asyl iår och varifrån de kommer. Vi kan konstatera all vi under del första halvårethade ett lägre antal asylsökande än . När det blev sommarkom lurkbulgarerna. Det var helt oförutsett. sökte bortåt 700turkbulgarer asyl . Det är, som jag ser del, detta som är grundentill atl skälver av rädsla för att inte klara den situationen. Det ärgrunden för den upphetsade och skräckblandade debatt som har gett eko långt ini regeringen. Utan turkbulgarerna skulle vi nämligen ha haft relativt normalasiffror när det gäller antalet asylsökande . Vivet varför lurkbulgarerna kommer hit. Vi vet atl de kommer hit därför att delill slora delar blev utkastade av sin egen regering och att della skedde videlt visst datum. Därutöver är det fem andra länder som harproducerat flest flyktingar till . Del är , , , Libanonoch . Flyktingar från och har inte tidigare årvarit bland de absolut största grupperna. Vi kan konstatera att det har varitökade oroligheter i . Vi vet också, efter att ha läst tidningarna, attdel har varit myckel oroligheter i . Det har följaktligen letttill en ström av asylsökande som är Kosovo-albaner. Svar på interpellationer och fråga kommitfärre polacker och ungrare. Vi vet varför. Också della har politiska orsaker.Man har inlett ett arbete i demokratisk riktning i och , När man talar generellt om alt människor inle hartillräckliga skäl är det ell sätt all skapa förvirring i debatten. Vimisstänkliggör alla dessa olika grupper, inkl, de smågrupper som jag inte harnämnt. Genom vårt sätt atl debattera skapar vi en känsla hos allmänheten av altsamtliga dessa flyktingar är snyllare. Man kan då fråga sig hur del kommer sigall dessa, i mångas mening, snyllare som saknar tillräckliga skäl, plötsligt isamma månad som kastar ul slora delar av sin turkiska minoritet, fårför sig atl de skall störta till i stora mängder för atl äta vårasocialbidrag. Hur kommer det sig alt en grupp jugoslaver, som det äroroligheter i , får för sig all de skall komma lill ochpåstå att de är asylsökande, fastän de egentligen inle är det? Det är inlelogik i delta resonemang. Däremot avvisar jag inle tanken atl det finns asylsökandesom saknar skäl. Det finns asylsökande som inle har tillräckliga skäl. Men dengruppen måste vi kunna diskutera mera specifikt utan atl förvandla dem till etttillhygge mot den absoluta och slora majoritet som kommer hit i direkt sambandmed en politisk händelse, som en direkl följd av alt del pågår ell förtryck avmänskliga rättigheter i deras hemländer. Det vore värdefullt om de olikapartierna i denna debatt erkände och talade om atl de allra flesia som kommerhit har legitima skäl och alt dessa s,k, snyllare inte är någon majoritet, Dokumentiöshelen är ett problem, I själva verket kanskeden inte är ell så stort problem som denna debatl har gett sken av. Enligt deuppgifter jag har fått är det nu bortåt av de asylsökande som i slutändanhar en oklar identitet. är givelvis elt problem, men det är inle ell likastort problem som man har sagt i debatten. Jag menar atl tillstor del skapar denna dokumenllöshet genom all vi medverkar till en politikför att flyktingar icke skall kunna resa mellan olika länder utan atl ha passoch giltiga dokument. Och vi vet alt iranier och etiopier inle kan fåulrikespass, vi vet alt visum inte utfärdas till flyktingar, och vi vet all vimed dessa åtgärder tvingar allt fler att vända sig lill flyktingsmugglare.Därför får vi också ett problem med falska handlingar och dokumenllöshet. 1della sammanhang behöver vi en konstruktiv politik. Tyvärr är den nuvarandepolitiken alldeles för destruktiv. Jag välkomnar konstaterandeatl vi behöver en konstruktiv politik och en konstruktiv debatt. Jag kan ocksåhålla med om alt vi vet alt det kommer grupper som saknar skäl alt få göra del,men alt som sade, den stora gruppen flyktingar ändå har skäl allfå göra det. Vi menar alt dessa skäl skall redovisas. Men det går ju inte atlpröva skälen på elt seriöst och rättvist sätt om flyktingarna gör sig av medsina dokument. Vi vet nämligen att del har funnits dokument under resans gång,och många flyktingar lalar om all de har förstört dessa dokument. Del är verkligen atl vända på siffrorna om man säger alt10 % av flyktingarna inle kan styrka sin identitet i slutskedet, men det är iså fall efler ell myckel långl utredande,vilket ju lar lid och knappast gör det bättre för dem som kommer till Sverigeoch redovisar sina skäl öppet. Del långa utredningsförfarandet drabbas allaav. Faktum är atl av de flyktingar som kom lill under tredjekvartalet inte hade några dokument. I vissa grupper var denna siffra 100%.Della kan ju inle leda lill någon annan slutsats än att denna dokumenllöshet ärsatt i system. Jag har sagt, vilket också är mitt svar till ,alt del visst kan finnas skäl för människor all komma utan dokument, vilketäven UNHCR och andra har påpekat. Och skall vi komma ihåg att det handlar ommänniskor som inte har några dokument alls - inte sådana människor som saknarpass eller har falskt pass, eller sådana som saknar visum eller falskt visum.Del gäller sådana människor som har gjort sig av med alla de handlingar som vivet alt de har haft med sig för alt komma igenom en utresekontroll på enflygplats i hemlandet eller för alt komma med på elt flygplan. Då måste vi irimlighetens namn ändå få föra ut signaler om atl människor, om de har godaskäl för all få stanna i , har allt inlresse i världen av att spara sinadokument och visa dem. MariaLeissner och har sagt att är i gungning, att det ärpanikkaraktär på åtgärderna, m.m. Jag vill påminna om att när förslaget om nyullänningslag och förslaget om invandrarverkets organisation antogs - detträdde i krafl - fick regeringen uttryckligen i uppdrag av riksdagenatt noga följa ulvecklingen. Regeringen följde den och såg attasylsökandeströmmen efler den , när den nya lagen och den nyaorganisationen trädde i krafl, ökade. Del var i och för sig inle så alarmerandeav den enkla anledningen all vi vet all det blev en större tillströmning , . Men denna ström blev mycket större än den harvarit tidigare, och den fortsatte också . Och tycker jag attdet är precis i enlighet med del uppdrag som regeringen fick av atlfölja utvecklingen. Men del är inle så stor mening med all enbarl följautvecklingen, utan vad man naturligtvis skall göra är atl också vidta någonform av åtgärder. Detrestes från många håll krav på att flyktingarnas skäl för att få stanna iSverige skulle så att säga snävas in, man skulle alltså bromsa tillströmningengenom en snävare tillämpning. Jag tyckte inte all del var den väg som vi skulleeller kunde gå, efler atl ha haft en intensiv debatt och efler alt så nyligenha fattat beslut om en lagstiftning som vi diskuterade men ändå i slora dragblev överens om. Vi var åtminstone överens om vilka skäl som skulle godtas föratt utfärda asyl. Jag tyckte i stället atl det var rimligare atl angripa detsom vi har kallat missbruk av asylrätten, vilket vi dessutom uppmanas att göraav och av alla som följer denna ulveckling, äveninternationellt. Jag ansåg alt det var viktigt atl få ut signaler om att de somhar goda skäl atl få stanna i bör behålla sina dokument och redovisasina skäl på ett så bra sätt som möjligt när de kommer lill gräns ochsöker asyl. Jagvill sedan till säga alt det sätt på vilket vi nu tillämpardetta är all ge anvisningar i elt antal fall som vi i regeringen har lill prövning,där vi ser alt skälen i sig har varit svaga. Och detta kombinerat med 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga dokumenllöshet gör altdokumentlösheten kommer atl väga tyngre i den negativa vågskålen. Jagskall gärna återkomma senare i debatten och närmare beskriva elt sådantpraktiskt fall. HANSGÖRAN (); Det råder inget tvivel om all dokumentlösheten i en hel del fall är ettallvarligt problem. Jag för min del har inga som helst erinringar mol det sättpå vilket flyktingkommissarien har beskrivit della problem i dess helhet. Detär, som jag ser det, gjort på ell mer nyanserat sätt än vad som skedde i delpressmeddelande som regeringen lämnade. Denfråga som jag måste ställa är om dokumentlösheten bedöms som extremt utbredd.Om så är fallet borde en undersökning göras om vad dokumentlösheten beror på.Någon sådan undersökning har varken ellerinvandrarverket gjorl. Det skulle inte vara så svårt, all göra en sådanundersökning. En sådan skulle säkerligen visa att det i en hel del fall liggeroegenlliga skäl bakom. Men i många fall finns del säkerligen helt legitima ochförsvarliga skäl bakom. Men del är viktigt atl man får klarhet i omfattningenav det ena och det andra. Då kan man ju vidta de riktiga åtgärderna. Detär möjhgt all en viktig anledning lill dokumentlösheten är att det finns oro bland dessa människor för alt de inle skall få sin sak prövad. En annananledning kan vara bristande information. Men det finns åtskiUiga andraanledningar. Denfråga som jag anser är viktigast är den som hell förbigick,nämligen hennes felaktiga svar när det gällde frågan om en generös tillämpningav asylreglerna och utlänningslagstiftningen. Det besked hon ger på s. 5 i detutdelade svaret ger nämligen intryck av alt del endast är själva politiken somskall vara generös men däremot inle tillämpningen av asylreglerna. Om Maj-LisLööw vill vidhålla den uppfattningen, då slår den ståndpunkten klart i stridmed vad som är gällande rätt i , som den har kommit lill uttryck ipropositioner, riksdagsbeslut och den doktrin som finns på delta område. STENANDERSSON i (m): När man lyssnar på debatien kommer man att tänka på , ElsaBeskow - och ! Ingenlämnar , , Turkiel eller utan att vid flygplatsen visa uppett pass eller klara utresedokument. Det har alltså funnits papper Man kan intekomma lill via eller utan att under resanha visat upp papper. påstående om stämmer inte alls medverkligheten. Man har haft papper, men man föredrar av skilda skäl all intevisa desamma. Vihar haft olika debatter om naivitet. ville , miljöpartietoch vpk atl de som bara uttalade ordet asyl skulle slippa någon form av tullkontroll.Deras handbagage och väskor skulle inle undersökas. Alla andra skulle kunna bliundersökta, men de som sade ordet asyl skulle slippa kontrollen. Jag hoppasatl trots allt i förlängningen förstår vad del här skulle innebäramed tanke på vad som händer runt om i vår omvärld avseende brottslighetoch kriminalitet. Sedan,herr talman, försökte statsrådet här atl "prata över" oss andra närhon svarar på frågor. Besväras statsrådet inle av atl totalt ochmedvetet struntar i de visumbestämmelser som hennes egen regering har utfärdatvad gäller lurkbulgarer? Så gör faktiskt . Statsrådet förespråkarhär vissa förändringar i lagen, för alt man skall kunna förhindramänniskosmuggling. Kan statsrådet här i ge något exempel på hurlagstiftningen på detta område skall kunna skärpas? Det vore sannerligenklargörande! Tillsist, herr talman; Jag är glad och tacksam över alt den här debatten ännu intehar "trillat över" till en debatt om rasism och främlingsfientlighet. 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga säger atl strömmen av asylsökande steg i och med att lagenträdde i kraft. Om påslår detta så kan del inte ha sin grund i enanalys av sommarens siffror för asylströmmen lill . Det går inte atlvinna något stöd för del, om man nu inte menar atl del just var turkbulgarersom fick signalerna från och att della gjorde att 300 000 av dem välldeut till och atl det spillde över litet till . Skulle dennarörelse alltså vara föranledd av atl vi i har antagit en ny lag somträdde i kraft ? I och för sig har ofta ganska stor betydelsei världspolitiken, men inte rikligt så stor. Den ökning man har kunnatkonstalera gäller nämligen lurkbulgarer. Någraandra av de övriga grupper som jag har talat om har ökat i antal liletmer än föregående år. Vi har litet fler libaneser, lilet fler iranier, litetfler Kosovojugoslaver, men inte särskilt mycket. Den stora majoriteten, där vikan räkna i hundratal - 600-700 - är lurkbulgarer, och deras anlal avviker frånförra sommarens siffror. Det är på delta man bygger höstens upphetsade debatt.Det är på delta man bygger talet om alt komma med kraftåtgärder för attåterigen hindra dokumentlösheten, få ner antalet och att ge de rälla signalernautåt. Med förlov sagt tycker jag inte åtgärderna är grundade på en tillräckligtklarsynt och logisk analys av problemen. De10% som har en oklar identitet är förvisso elt problem. Denna siffra fick jag iförra veckan när jag var i och talade med invandrarverketshandläggare. Del kan vara en siffra som är lagen så där på en höft, men del vari alla fall invandrarverkets uppfattning om läget . Det vidarebefordrar jaggärna i debatten, för jag tycker ändå att det är ägnat att ge debatten litetbättre proportioner. Problemetmed dokumentlösheten är naturligtvis allvarligt. Jag ställer en fråga - jag vetinte hur jag ställt denna fråga men inte fåll svar, så jagförsöker igen - till invandrarministern: Hur anser invandrarministernatt en asylsökande på lagligt sätt utan att använda sig av falska dokumenteller förfalskade papper kan ta sig till gräns? Om det finns eltlagligt sätt skall jag gärna medverka lill all sprida kunskap om det så all manslipper alt ta sig hit med hjälp av en flyktingsmugglare eller förfalskade papperoch slipper alt ha flyktingsmugglare som enda alternativa möjlighet atl kommafram lill gräns. Problemet är väl att regeringens politik de 1989/90:29 20november 1989 Svarpå interpellationer och fråga snarare hargått ul på all del inte skall finnas något alternativ till atl vända sig flyktingsmugglare. Så länge man inte tar itu med della problem kommer manalt ha olösta problem. GULLANLINDBLAD (m): Jag sitler här i min bänk och undrar vem det är som är upphetsad. Jagtycker precis som invandrarministern all vi bör kunna ha en konstruktiv ochlångsiktig debatt om dessa frågor. Om den lag som vi har stiftat inle fungerarbra skall den givelvis kunna ifrågasättas. Men är del faktiskt inle detta videbatterar, utan hur vi skall tillämpa lagen på ett sådanl sätt alt vi hindrarall människor kommer hit på falska premisser, dvs. Enligt desiffror som jag har fått mig lill del rör sig dokumentlösheten om avfallen, ja ända , som vi fick höra av invandrarministern. Liksominvandrarministern anser jag att de signaler som vi sänder ut från dennärmaste tiden kommer atl ha stor betydelse. Förhoppningsvis kommer det allinnebära all människor ändå lar med sig någon form av papper som visar vilkade är, all de alltså kan visa sin identitet. Invandrarministern är för sin delinle beredd all ompröva flyktingstatusbegreppel, som hon säger i sitt svar.Skall vi tala om ell mera långsiktigt perspektiv ifrågasätter jag nog om viinle måste göra det. Andelen asylsökande med s.k. flyktingliknande skäl harvarit i klar majoritet , under senare lid. Vimoderater har länge förordat en ökning av antalet kvolflyktingar, dvs.