prot · GD0940 · 1989-12-31 00:00:00 — vet attjag personligen drev vad jag själv uppfattar som en balanserad inställning Ullbåde jordägarsidan och de historiska arrendatorerna. Det kan återfinnas isnabbprotokollet. Jag tycker att det vore glädjande, och det skulle varaklädsamt om antingen ville säga det eller i varje fall intemotsäga det. Då ser jag det som ett accepterande. Det tycker jag är ettminimikrav. (vpk): är inte så oansvarig som här verkar framskymta. Det somsades i den debatten var att detta är viktigt att se över Vi återkom i januarimed en motion i frågan, där vi krävde en parlamentarisk utredning för att seöver dessa komplicerade frågor - jag vet inte hur jag skall behövaupprepa detta. Vi har fått våra krav tillgodosedda. Att antyda att vi med detpå förhand har bundit upp oss för några folkpartistiska säkerhetsventiler -jag hittar inget adverb för att beskriva det. Det är inte på det sättet. Attinsinuera att vpk har så att säga lämnat en tidigare linje anser jag vara ettinsinuant påhopp och ett försök till en falsk historiebeskrivning. BENGTHARDING (): Prot. Jag skall bara tillägga att jag tycker att vi inte kommer längre 6december 1990 här Jag ärberedd att sätta ett kommatecken här, dock icke en punkt, för dennaföljetong om hur vi skall hantera myndighetsoffer i ett rättssamhälle. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden ) 26 § Vissa äktenskapsrättsliga frågor Föredrogs lagutskottets betänkande 1989/90:LU11 Vissaäktenskapsrättsliga frågor (prop. 1989/90:30). CHARLOTTECEDERSCHIOLD (m): I detta betänkande föreligger förslag omändring av äkten-skapsbalken i två avseenden. Det gäller ändring avvederlagsregeln från ett till samt införande av en jämkningsregel närdet gäller undantag av privata pensionsförsäkringar från bodelning. Båda förslagen innebär förbättringar i den riktning vimotionerat om under den allmänna motionstiden och 1989. Ettårsregeln är för kort och leder ibland till renskilsmässoplanering. Mot bakgrund av att lagen endast varit i kraft knappt tvåår finner vi inte anledning att nu överväga grundvalarna för lagrummet. Vi är positiva till att införa en oskälighetsregel, mennegativa till förslaget om restriktiv tillämpning. Att låta en skönsmässigbedömning bli avgörande utan att ens tillåta de makar som vill och kan ordnasina förhållanden att i förväg träffa avtal är en hållning som vi finner oacceptabel. universitets juridiska fakultetsnämnd påpekarsärskilt att motivuttalandena är alltför obestämt utformade och att enrangordning av de relevanta argumenten vore bättre än en skönsmässigbedömning. Resultatet skulle då bli både sakligt bättre och mer lättillämpat,enligt juristerna. Vi motsätter oss givetvis inte införandet av enoskälighetsregel som såd?n, men ändringen är otillräcklig. Den åstadkommer inte"faktisk rättvisa i det enskilda fallet", för att använda juridiskafakultetsnämndens ord. I och med att man inför en skälighetsbedömning kommertillämpningen att ske med viss återhållsamhet, dvs. tillämpning blir aktuellendast i oskäliga fall. Skälighetsbedömningen skall göras av domstol. Attdärutöver genom motivuttalanden ytterligare inskränka rätten att tillämpabestämmelsen är att gå för långt. Det är ingen bruklig metod. En undantagsregelsom endast får användas restriktivt riskerar i varje fall att skapatillämpningssvårigheter för domstolen. Det är förvånande att , som också kämpar förrättsstaten, inte har varit vaksam i denna för kvinnor så väsentliga fråga.Vpk;s representants ställningstagande är än obegripligare. De avser rösta 180°emot sitt eget yrkande och följer därmed majoriteten. Uppfattningenatt nuvarande lagstiftning missgynnar kvinnors ekonomi delas avYrkeskvinnors riksförbund. hem och samhälle. och som bl.a. skriver; "Attsom nu föreslås införa en undantagsregel kan vid första påseende förefalla varaen rimlig minimiåtgärd. Men den har försetts med en restriktivitet förtillämpningen som är stötande." anför"att man hade ansett det önskvärt om regeln fått en klarare utformning ochatt man sökt undvika att åt rättspraxis överlåta ytterligare entolkningsregel". Man anser att pensionsförsäkringar alltid skall ingå i enbodelning med undantag för av arbetsgivare betald pensionsförsäkring ellerförsäkring som ersätter arbetspension. , ,Föreningen jurister vid allmänna advokatbyråer och Fredrikorna intogsamma ståndpunkt vad gäller presumptionen. De får nu stöd hos Uppsalauniversitets juridiska fakultetsnämnd som konstaterar att den nuvarandepresumptionen ofta slår fel. Man vill därför öppna för ett tillrättaläggande. pekar på att det helt saknas upplysningarom vad man fattar beslut om, nämligen pensionsförsäkringarnas frekvens, syftenoch användning i olika familjetyper. Genom den stora omfattning som försäljningenav försäkringar har fått finns kanske anledning tro attförsäkringarna oftare är ett komplement till full pension genom anställningoch/eller kapitalplacering. Man konstaterar att i den mån lagen slår orättvistär det kvinnor som drabbas i allmänhet. Man ifrågasätter både motiven förtillämpningen och den spärr som läggs på möjligheterna att nå faktiskrättvisa i det enskilda fallet. Det är rimligt att begära att makar som kan och villsinsemellan träffa avtal som reglerar deras pensionsförhållanden skall hamöjlighet att göra detta. Varför socialdemokraterna motsätter sig detta ärsvårförståeligt. Varken politiker eller domare vet generellt bättre än deenskilda familjerna vad som bäst passar resp. familj. Men socialdemokraternaomyndigförklarar makarna liksom man gör med föräldrarna. Eftersom lagen intehar erbjudit möjlighet att upprätta bindande föravtal, måste argumentet attbehov inte skulle föreligga starkt ifrågasättas. Utifrån den svagarepartens-oftast kvinnans - synpunkt kan avtal endast förbättra läget. Ettargument värdigt socialdemokratin är att motsätta sig något eftersom detkräver aktivitet. Det är sannolikt mycket lättare att komma överens och träffarimliga avtal i början av ett äktenskap än när man står inför en skilsmässa. Att detta endast skulle gälla ett litet antal människorvet vi för det första inte någonting om. För det andra innebär det ennedvärdering av enskilda människors vilja att ta ansvar för varandra. , expert isammanhanget, är en varm tillskyndare vad gäller att möjligheten till föravtalöppnas både för ny-tecknare och för innehavare av gamla försäkringar. Därtillskulle man även undanröja problemet med makar som drabbats av den ändradepresumptionen genom den nya . Bodelning är för många intenågot alternativ eftersom detta måste annonseras i pressen och felaktigt oftauppfattas som förstadium till skilsmässa. Denna lösning avvisas också avförsäkringsbolagen. Även vadgäller de kollektiva pensionerna borde en möjlighet för makar att träffa förtida avtalföreligga. En sådan möjlighet finns i t.ex. , där systemet fungerarutmärkt. Man bara meddelar i förväg om pensionspoängen skall delas, och sedansker det hela rutinmässigt mellan motsvarigheten till riksskatteverk ochriksförsäkringsverk. Även i kan man dela på pensionspoängen. IVästtyskland och tar man hänsyn till pensionsrättigheter vid skilsmässan.Split pension är en av de stora frågorna som ligger i tiden när det gällerkollektiva försäkringar i ett internationellt perspektiv. ,försäkringsverkens internationella organisation, har skrivit en stor rapport omdetta relativt . Frågan ligger nu hos pensionsberedningen, men detfinns ändå anledning att även i detta sammanhang överväga Om kollektivapensionsrättigheter i viss mån kan vägas in vid en bodelning. Enligt min motionkan detta dock inte ske till det fulla värdet, mot bakgrund av urholkningen avATP-systemet. I motionen av och begärsen utredning om hur hänsyn vid bodelning skall kunna tas till makars samladepensionsrätt. De synpunkter som förs fram i motionerna vill vi ge regeringentill känna genom reservation 3. Motbakgrund av det som anförs i motion Ll vad gäller utredning om samlad pensionsrättoch motion L2 vad gäller möjlighet till avtal, restriktivitet vid tillämpningenoch samlad pensionsrätt yrkar jag bifall till reservation 1, 2 och 3. 1989/90:40 6december 1990 När en man och en kvinna gifter sig brukar de göra det därför att dehar föresatt sig att leva ihop och åldras tillsammans. De skaffar ett gemensamthem och bil, båt och sommarstuga. De arbetar båda för dengemensamma framtiden och för barnen. De kanske tar en pensionsförsäkring föratt säkra en ekonomiskt trygg ålderdom. Det blir då den make som har den högstalönen som tecknar försäkringen. I de allra flesta fall är detta mannen, eftersomdet är vanligt att hustrun utför en större del av det oavlönadearbetet för familjens försörjning, t.ex. arbete med barn, hushåll, inköp ochmannens s.k. markservice. Detta görs för familjens gemensamma tillvaro ochframtid. Dåoch då händer det emellertid att makar beslutar att gå åt var sitt håll ochskiljas åt. I skilsmässan delas hus, hem, bil, sommarstuga och pengar lika omingenting annat är avtalat. Pensionsförsäkringen ingår däremot inte, och detfinns ju skäl för det. Men det borde finnas en möjlighet för makarna att träffaavtal om att dela på pensionsförsäkringen i händelse av senare skilsmässa. Detfinns ju makar som är förutseende. Därför vill jag yrka bifall till reservation1. Sedankommer jag till reservation 2, som inte stödde i utskottet vidjusteringstillfället, eftersom texten i betänkandet skrevs om. Jag blev dåosäker på vad den egentligen innebar, och jag var rädd att dessarestrikti-viteter tog ut varandra. Men efter att ha tänkt över det hela menarjag att den möjlighet som öppnas, möjligheten att räkna in enpensionsförsäkring i vissa lägen, är en undantagsregel som i sig skalltillämpas restriktivt som sade. har utskottetdessutom skrivit in i betänkandet att denna regel skall tillämpas medytterligare restriktivitet, efter det 1989/90:40 6december 1990 att den har kommit in i"skälighetsgruppen". Det kan bara bli till den svagare partens,oftast kvinnans, nackdel. Från vill vi alltså stödja reservation2. Tillsist vill jag säga att jag tycker att det är alldeles utmärkt dels att möjlighetenatt räkna in pensionsförsäkring i särskilda fall kommer till, dels att vederlagsregelnförlängs till tre år Den nu gällande trädde i kraft den 1 januari 1988.Riksdagens beslut hade även i detta ärende föregåtts av ett mycket omfattandeutredningsarbete och en tidskrävande utskottsbehandling. I samband medriksdagsbeslutet framhöll lagutskottet behovet av ordentligainformationsinsatser om den nya samt nödvändigheten av attmed uppmärksamhet följa utvecklingen. På utskottets vägnar kan jag nuockså konstatera att på ett engagerat och positivt sätthar uppfyllt de krav som vi ställde. Relativtsnart efter ikraftträdandet kunde man urskilja två frågor som diskuteradesinom de yrkesgrupper som arbetar med familjerättsliga frågor, nämligenadvokater, socialsekreterare, familjerådgivare m.fl. Det gällde reglerna vidbodelning. Den ena frågan gällde den s.k. vederlagsregeln i 11 kap. 4§, och denandra frågan gällde bestämmelsen om att en privat pensionsförsäkring normaltskall hållas utanför bodelningen. Såvälfrån sida som från utskottets sida följde viutvecklingen mycket noggrant . Det ledde fram till att justitiedepartementetinbjöd många företrädare för olika grupper till en hearing den 10 maj 1989.Denna hearing ledde fram till en departementspromemoria, som också harremissbehandlats. har också haft samråd med motsvarandedepartement i , och . Allt är en bra belysning av hur nogaman följt utvecklingen . Dennu aktuella propositionen, som vi skall besluta om, behandlar just de tvåfrågor som jag tidigare nämnt. Vederlagsregelnhar utökats från ett till , som redan har nämnts av tidigaretalare. Utskottet anser att den föreslagna förändringen är motiverad. Denandra förändringen gäller pensionsförsäkringar och rör, som sagt, behandlingenav pensionsförsäkringar vid bodelning. Förslaget innebär att en rätt tillpensionsförsäkring av sådant slag som normalt skall hållas utanför bodelningenligt 10 kap. 3§ andra stycket kan dras in i bodelningen, omdet skulle vara oskäligt att hålla rättigheten utanför Det gäller alltsåprivata pensionsförsäkringar och inga andra typer av pensionen I lagen införsalltså här en jämkningsregel. Utskottets majoritet anser att förslaget är välavvägt och speglar vad som behöver göras. Ianslutning till denna proposition har det väckts en rad motioner De harresulterat i tre reservationer, som jag något vill kommentera. första reservationen säger reservanterna att det bör råda en fullständigavtalsfrihet för makar i fråga om privata pensionsförsäkringar osv. Jag villframhålla att det i stället för ett avtal är en enklare och mer naturlig lös- ning att makarna var försig tecknar sin pensionsförsäkring. Reservanternas förslag ingriper ocksåmycket långt i försäkringsbolagens regler, och det kommer i hög grad attpåverka premiesättningen. Premierna kommer att bli betydligt högre än . Dessutomvill jag påpeka att utskottet också framhåller, att "mot motionärernasförslag talar vidare att regelsystemet i ÅktB skulle ytterligare kompliceras"och att "bygger på principen att avtal mellan makar omkommande bodelning skall träffas i form av äktenskapsförord". Att låtaäven avtal ha formen av äktenskapsförord skulle enligt min mening bryta systematikeni och medföra ytterligare komplikaUoner. Vidare skulle detstrida mot principerna bakom svensk äktenskapslagstiftning, såväl nuvarandesom tidigare, att tillåta att avtal ingås långt i förväg om hur viss egendomfaktiskt skall fördelas vid bodelning. Ireservation 3 önskar reservanterna att makarnas samtliga pensionsrättigheterskall vägas in vid en bodelning och att de framförda synpunkterna skallövervägas närmare i lämpligt samrnanhang. Detta förslag finns närmare motiverati motionerna Ll och L2, yrkande 3. De pensionsformer det gäller är ATP men ävenkollektiva pensionsrättigheter enligt motionen L2. Somnyss har sagts från denna talarstol är dessa frågor redan föremål för utredningi pensionsberedningen. Utskottsmajoriteten hävdar att vi bör avvaktapensionsberedningens resultat, innan vi går in och gör någon eventuell ändringi det här avsnittet. Jagvill dessutom göra ett tillägg, att rätten till egen pension i form av allmänpension eller ATP-pension är en sådan rättighet som i regel inte kan överlåtasoch att den därför i likhet med andra sådana rättigheter undantas frånbodelning. En förändring i detta avseende skulle innebära att man frångår engrundläggande princip på området. Utskottsmajoriteten anser att vi skallslå vakt om denna grundläggande princip. Vi har inte tillräckligt material föratt göra några förändringar när det gäller dessa allmänna pensioner Jag ber att få yrka avslag på de olika reservationerna och bifall tillutskottets hemställan. 1989/90:40 6december 1990 Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar är inte särskilt angelägen att värna kvinnornastrygghet. Han tänker minsann inte öppna någon möjlighet inom familjen förgemensamt ekonomiskt ansvarstagande inför äldre dagan Han tar upp bodelning ochsäger att man kan göra bodelning i stället. Men bodelning är inte något förvanligt folk - det är inte något enkelt som vanligt folk klarar av. Vi vill haen lösning som vanliga människor begriper sig på, som inte är för krånglig. Detär det ni försöker hindra - dessutom i strid med försäkringsexpertis. Det görnaturligtvis att kvinnors börda inte kommer att lättas. Detkrävs en hel del andligt cement för att förvägra vanliga män och kvinnor attspara tillsammans. Här handlar det ju inte om särskilt rika människor avdem som har pensionsförsäkringar tjänar 10Riksdagens protokoll 1989/90:40 om åretoch Det är alltså vanliga människor som tarpensionsförsäkringar Prylar får man äga tillsammans men intepensionsförsäkringan Det är märkligt, eftersom vi behöver ett sparande i vårtland så dåligt som vi ligger till, på en jumboplats internationellt sett medmindre än . Vi spenderar 103:50 av varje hundralapp. Vi skulle faktisktbehöva gynna sparande. Det kommer inte det här beslutet att göra, för nu kommerju kvinnorna att tycka att det är bättre att köpa en soffgrupp för pengarna -den får de ju behålla hälften av om äktenskapet skulle ta slut. Om manverkligen ville förenkla möjligheterna till gemensam pension, vore det intesvårt att säga att man skulle avtala genom äktenskapsförord. Vi kunde t.ex.tillåta att man avtalade bort regeln att pensionsförsäkringar skall undantasfrån bodelning. Då skulle det inte på något sätt strida mot lagprincipen.Men annars brukar socialdemokraterna inte vara särskilt rädda för att vidtaåtgärder som inte till alla delar följer traditionell lagstiftning - ettvanligt argument när det gäller att gå emot. Jag tänker då på - politik är att vilja. Nej, vad som händer är att socialdemokraterna drabbarkvinnorna och indirekt också barnen. Vilka är det då som gynnas av den härlagstiftningen? Jo, det är männen. Det är väl bara att gratulera kammarensmanliga majoritet till det ekonomiska klipp som männen kommer att göra päkvinnornas bekostnad genom socialdemokraternas och vpk;s socialistiska politik. LENNARTANDERSSON (s): De väldiga svängar som tar ut motsvarar inte på något sätt verkligheten. Det förslag som vi nu äreniga om att kammaren skall säga ja till handlar om införandet av enjämkningsregel. Vid bodelning gynnar en jämkningsregel den svagare parten i ettäktenskap - i många fall kvinnan. I utskottets betänkande har vi mycket utförligt beskrivitpå vilket sätt jämkningsregeln skall kunna tillämpas. Trots detta påstårCharlotte här att det inte finns något som helst intresse frånvår sida för jämställdhet mellan parterna och för rättvisa åt kvinnorna. Mendet är verkligen att tala osanning. Om man närmare studerar motioner,finner man att förslagen i dessa innebär flera nya principer rent juridiskt ilagstiftningen. Hon vill införa rätt till avtal. Hon vill att bägge parternaskall kunna dela på allmänna pensioner osv. En del av dessa frågor är redanföremål för utredning. Men får nog svårt att övertygat.o.m. sin egen partigrupp om att sådana här nya principer i lagstiftningenbehövs. Kanske blir det ännu svårare för henne att övertyga kammarens ledamöterpå den punkten. Jag vill uppmana att fortsätta med detinterna arbetet till att börja med innan hon skäller på oss socialdemokrateroch beskyller oss för att ha ett ringa intresse för de här frågorna - så är detju inte! CHARLOTTECEDERSCHIÖLD (m): Jag beskyller inte er för att ha ett ringaintresse för dessa frågor, tvärtom. Ni har ju ett väldigt starkt intresse fördessa frågon Något annat har jag inte påstått. Vad jag däremot beskyller er för är att de förslag som nilägger fram missgynnar kvinnor i mycket högre grad än våra förslag gön Om våraförslag i det här ärendet förverkligades, skulle kvinnorna få en bättreekonomisk ställning - och det är just vad kvinnor behoven Jag skulle kunna ha en lång genomgång här med LennartAndersson när det gäller att jämföra skillnaden mellan mäns och kvinnorsekonomi. Oavsett om det gäller t.ex. förvärvsinkomst eller ägande liggermännen i mycket större utsträckning bättre till. Att då inte ens påpensionsområdet kunna vara med och se till att kvinnorna blir mera jämställdatycker jag är uselt. I vårt samhälle arbetar ju kvinnorna lika mycket sommännen. Nej, , socialdemokraternasställningstaganden demonstrerar en fientlighet mot familjen och kvinnorna ochsom en konsekvens därav också mot barnen. LENNARTANDERSSON (s); Det är bara atttitta på de senaste årens debatter och beslut här i kammaren om både jämlikhetoch jämställdhetsfrågor. skall då finna utvilka det är som kraftfullast har drivit de frågorna. Vad vi diskuterar är frågan om bodelningsreglernaoch hur olika pensionsformer skall behandlas när det gäller bodelningsreglerHittills har varit enig om att de allmänna pensionerna inte skallblandas in i bodelningen. föreslår dock att det också därskall vara en delning, så att det går att dela på pensionspoäng osv. Jag svarardå bara att vi bör avvakta den sittande utredningskommitténs förslag. Därefterkan vi ta ställning definitivt. På den punkten binder jag mig inte vare sig för detena eller det andra. Jag bara säger att det är en helt ny princip som CharlotteCederschiöld talar för Ingen har tidigare gjort det. Men ändå har vi varitförutseende. Frågan är alltså föremål för utredning. Således kan vi lugntavvakta resultatet av denna utredning. Bara för att inte alla talar för en sakbehöver det ju inte vara fel. Ofta är det ju så, att skaran är liten i början.Men efter en tidblir det fler om argumenten är starka. Jag har inte sagt att det prompt måste vara en delning närdet gäller de offentliga pensionerna. Jag har visserligen tagit upp frågan, ochen utredning har föreslagits, Men vi har inte sagt att frågan skall tas bortfrån pensionsberedningen, tvärtom. Vi tycker nämligen att pensionsberedningenskall arbeta färdigt med den. Däremot belyser vi sådana här frågor och visarpå vårt ställningstagande, vilket alltså är mera positivt för kvinnorna änsocialdemokraternas ställningstagande än 1989/90:40 6december 1990 Omjämställdheten var så väl utbredd, skulle då ha denuppfattning som man där har och skulle då göra deställningstagT:.' ti mandär gör? T.o.m.juristerna vid juridiska fakultetsnämnden i , som faktiskt var förförändrad presumtion och som föreslagit att privat pensionsförsäkring skullebehandlas som enskild egendom och skulle undantas från giftorättsgodset,backar . De säger så här: Frågan är om man inte i sanningens namn måsteerkänna att de anförda synpunkterna i många enskilda fall helt slår ihjäldet schabloniserade resonemanget bakom utformningen av 10 kap. 3§äktenskapsbalken. Vidaresäger de så här: Lagrummet var inte ens från början så lyckat som flertaletremissinstanser, inkl. juridiska fakultetsnämnden, tillät sig antaga.Fakultetsnämnden vill nu därför öppna för ett tillrättaläggande därpresum-tionen slår fel. Mensocialdemokraterna är inte beredda att göra ett tillrättaläggande därpresumtionen slår fel, utan de tycker att den kan få slå fel och att kvinnorskall få drabbas. säger i sitt senaste inlägg att hon inte allsvill ta bort den här frågan från pensionsberedningen. Pensionsberedningenskall få arbeta färdigt. Det har jag sagt . CharlotteCederschiöld är väl medveten om att frågan är föremål för utredning. Menlikväl skall hon absolut motionera i frågan för att tala om för kammaren vadhon har för uppfattning. Det tolkar jag enbart som ett utslag av allmänotålighet. Tänk om kunde vänta tills utredningen ärklar med sitt arbete! Då får vi ju ett ordentligt underlag, så ätt vi kan fortsättaden här debatten. CHARLOTTECEDERSCHIÖLD (m): Ännu mera intressant är kanske att representant ipensionsberedningen, , också har motionerat om just detta. LENNARTANDERSSON (s): Det är så mycket mera oförklarligt att man, om man är ledamot i enutredningskommitté och således där kan framföra sina synpunkter, ändåmotionerar i . Vad är syftet då? CHARLOTTECEDERSCHIÖLD (m): har tydligen inte upptäckt att vi ägnar oss åtpolitik hän Det gäller ju att nå ut till väljarna. Kvinnorna i behöverfå veta vem det är som står för en bättre framtid för dessa - om det är vieller och andra. Uppenbarligen visar behandlingen av det här ärendetvilka partier det gällen Det gäller alltså alla partier utom socialdemokraternaoch vpk. En särskild utredning har ju tillsatts för att skall få ettordentligt underlag för sitt ställningstagande och för att hela frågan skallbli belyst, så att vi sedan verkligen kan informera alla människor-både män ochkvinnon Men det flnns ingen möjlighet att fatta beslut här enbart utifrånCharlotte motion. 1989/90:40 6december 1990 Vissaskolfrågor, tn.m. CHARLOTTECEDERSCHIÖLD (m); Nej, men vi diskuterar i huvudsak rättsliga frågor just . Det finnsredan glasklara ställningstaganden. Det handlar alltså inte om någonutredning. Det här är färdigutrett. Enligt utredningen drabbas kvinnor mera avde socialdemokratiska förslagen än av de borgerliga - framför allt gäller detdå förslag. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas ) 27§ Vissa skolfrågor, m.m.