prot · GD0980 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:80 1 § Regeringsförklaring och partiledardebatt Herrtalman, ledamöter av riksdag! Vår del av världen har genomgått enhistorisk förändring. De östeuropeiska folkens krav på frihet och demokratihar tvingat de gamla regimerna alt ge vika. Förhoppningar väcks om en gemenskap, en gemenskap avdemokratiska stater, där inga konstlade gränser hindrar mänskliga kontaktereller kulturellt och ekonomiskt samarbete. kommer på olika sätt att aktivt medverka till altvidga och fördjupa samarbetet och till att stärka säkerheten i . Regeringen har föreslagit att avsättsunder för samarbete kring demokrati, miljöinvesteringar, ekonomisk,kulturell och social utveckling i . De särskilda möjligheter som som grannland har närdet gäller att bistå de baltiska folken måste utnyttjas fullt ut. Regeringenkommer att snabbutreda frågan om unga balter kan beredas möjligheter att undervissa perioder arbeta i på ett sådant sätt atl de, när de återvänder,kan bidra till de baltiska staternas ekonomiska, sociala och kulturellautveckling. Tillsammans med regeringschef har jag inbjudit konferens om miljö Konferensen om säkerhet och samarbete i är detviktigaste alleuropeiska forum sorn nu finns. Den har en central uppgift iskapandet av en ny europeisk säkerhetsordning. Samtliga 35 stater måste gesmöjlighet atl delta i de militära förhandlingarna. neutralitetspolitik innebär alliansfrihet i fred,syftande till neutralitet i krig. Denna politik är av avgörande betydelse förvårt lands fred och oberoende. Den bidrar lill stabilitet och avspänning i vårdel av världen och utgör grunden för vårt internationella arbete förfred och solidaritet. Inte minst i som präglas av oförutsägbarhet ochstora förändringar är neutralitetspolitiken en stor tillgång. Den kommer altfullföljas med krafl och konsekvens. Neutralitetspolitikenstöds av ett starkt och allsidigt totalförsvar Somordförandeland i EFTA har nu ett särskilt ansvar när det gäl- 1 protokoll 1989/90:80 ler attdriva arbetet för ett europeiskt ekonomiskt samarbelsområde framåt. Värt mål äratt konturerna till ett brett upplagt avtal skall vara klara . vill diskutera ett fördjupat och breddat samarbetemed EG på alla samhällsområden där delta är förenligt medneutralitetspolitiken. Ambitionen är all så långt möjligt delta i den inremarknad som skall upprättas 1993. Ett svenskt medlemskap är inte aktuellt i dediskussioner som pågar med EG. Nordiska ministerrådets arbetsprogram för liden fram lill1993 utgör en god grund för en fortsatt utveckling av det nordiska samarbetet. Det är hög tid atl den inlernationella avspänningenavsätter konkreta resultat på nedrustningsområdet. De strategiskakärnvapenarsenalerna måste skäras ned. kärnvapenproven stoppas och de kemiskavapnen totalförbju-das. Frågan om kärnvapen till sjöss måsle nu föras in inedrustningsprocessen. frigivning är elt tecken på altaparlheidmolslåndarnas kamp och det internationella trycket på hargivit resultat. Ännu måste dock sanktioner och andra effektiva internationellapåtryckningar upprätthållas mot aparlheidregirnen. stöder strävan efter en långsiktigekonomisk och social utveckling. Skuldkrisen kräver fortsatta aktivainternationella åtgärder. En generös biståndspolitik och en aktiv solidaritetmed de fatliga och för-irvckia i är av stor betydelse förmiljön och för fredssträvandena på olika håll i världen. All stödja endemokratisk samhällsutveckling är också elt centralt mål förbiståndspolitiken. ekonomi slår inför allvarliga problem.Inflationen är alltför snabb, medan tillväxten och sparandel ligger på en lågnivå. Utvecklingen har ytterligareunderstrukit situationens allvar. Löner och priser har fortsatt att öka i enklart snabbare takt än i omvärlden. Vår exportindustri har fått ökadesvårigheter att sälja sina produkter har den inhemska efterfråganfortsalt att utvecklas starkt. Bytesbalansen har därför försämrats ytterligare. Denna utveckling innebär stora risker för framtiden.Tillåls den fortsätta hotas del viktigaste målet för regeringens ekonomiskapolitik: den fulla sysselsättningen. Hög inflation leder också lill fördelningspoliliskaproblem. Åtstramning genom av marknaden framkallade räntehöjningar motverkarbehövliga investeringar Den nödvändiga stabiliseringen av ekonomin bör därföri ökad utsträckning åstadkommas med finanspolitiska medel. Kraftfulla åtgärder rnåste vidtas för att dämpaöverhettningen och stabilisera ekonomin. Dessutom krävs långsiktigt verkandeinsatser för att förbättra produktivitet och tillväxt. En stram ekonomisk politik är nödvändig för att underbyggade ansträngningar som görs i syfte atl dämpa de nominellalöneökningarna. Uppgiften att föra en ansvarsfull ekonomisk politiköverordnas andra politiska krav. Reformer förslås bara om de, ulanskattehöjningar, kan finansieras inom ramen för en fortsatt stramfinanspolitik. Arbetsmarknadensparter har det fulla ansvaret för lönebildningen. avregeringen tillsatta förhandlarens uppgift är atl medverka lill attuppgörelser kommer till stånd som leder till en radikal dämpning av de totalalöneökningarna, inkl. löneglidningen, under är 1991. En särskild utredare tillkallas för alt, i nära samverkanmed arbetsmarknadens parter, förbättra och förstärka spelreglerna påarbetsmarknaden. Pris- och hyresstoppet ligger kvar tills vidare.Regeringen har inlett överläggningar rned näringslivet för att få till ståndsådana insatser att förväntningarna om fortsatt hög inflation kan brytas. Såsnart dessa överläggningar år avslutade kommer regeringen alt la ställning tillpris- och hyressloppen. För att dämpa överhettningen i ekonomin och därmedytterligare nedbringa löne- och prisstegringslakten är finanspolitiskaåtstramningar nödvändiga. Lagfäst sjuklön av en sjukdomsperiodinförs från . För alt begränsa överhettningen på byggmarknaden höjs dennuvarande investeringsskatten på byggande inom Stockholms- och Uppsalaregionenfrån . utsträcks skatten till att omfatta även . Begränsningen av övrigt byggande förlängs till att gälla1991, och ramarna reduceras från 1991. Ombyggnader utanstatliga lån kommer i fortsättningen att kräva byggnadstillstånd. Skallen påtobak, vin och sprit höjs med sammantaget ca 900 milj.kr Därutöver bereds inom skärpta krav påbanker"s och kreditinstituts kreditprövning och marknadsföring. En radåtgärder vidtas för alt öka utbudet av arbetskraft; De nuvarande systemen för sjukförsäkring, arbetsskador ochförtidspensionering ses över i syfte att förbättra rehabiliteringen och därmedockså öka människors möjligheter att återgå till arbete. Arbelslivsfonden blirelt viktigt instrument för atl förbättra arbetsmiljöerna och minskautslagningen från arbetslivet. Den lagstiftade semestern förlängs som planerat med tvådagar 1991. Möjligheten för anställda atl skjuta på, eller arbeta med fullbetalning utöver semesterlönen, den femte och sjätte semesterveckan undersöks. Arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknadenoch förbättra kvinnors villkor i arbetslivet fortsätter. Alla fårrätt att arbeta till Regeringens förslag till nytt system för ersättning lillkommunernas flyktingmottagande och förslaget om en reformering av svenskundervisningensyftar bl.a.lill atl flyktingar snabbare skall kunna komma ut på arbetsmarknaden. För atl långsiktigt förbättra produktivitet och tillväxtkrävs strukturella insatser på en rad områden. Skattereformen fullföljs som planerat. Reformen ger en merneutral och likformig beskattning. Delta leder lill en effektivareresursanvändning och ökad tillväxt. Det nya skattesystemet bidrar till atl ökarättvisan, till att finansiera välfärden och till alt stärka samhällsekonomin.Regeringen kommer att genomföra en utvärdering av reformensfördelningspolitiska och samhällsekonomiska effekter. ProL 1989/90:807 mars 1990 Kommunalt skaltestopp införs . Utredningen omstatens bidrag till kommunerna och om skalleuljärnningssystemet tillsättssnarast. Enenergipolitisk proposition föreläggs . För investeringar i järnvägar och kollektivtrafik inrättarregeringen en fond orn Förslag läggs fram som förbättrarstorstädernas trafikmiljö. En näringspolitisk och en regionalpolitisk propositionföreläggs . Näringspolitiken inriktas på atl skapa ökadekonomisk tillväxt och produktivitet. De små och medelstora företagen ägnassärskild uppmärksamhet. De regionalpolitiska insatserna koncentreras till demest utsatta regionerna. Beslut decentraliseras lill regional och lokal nivå. Utveckling av skola, vuxenutbildning, högre utbildning ochforskning är av strategisk betydelse för tillväxt och välfärd. Regeringen harnyligen föreslagit förstärkningar av forskningen med denärmaste tre budgetåren. Den offentliga sektorn är ell viktigt instrument för enrättvis fördelning av utbildning, värd och omsorg. Den grundläggande välfärdenskall finansieras gemensamt. Fler alternativ bör skapas. Målet skall vara ökadvalfrihet som inte beror på den enskildes ekonomiska möjligheter Hög kvalitetoch effektivitet kräver decentralisering som ger större möjligheter attpåverka för dem sorn använder tjänsterna och ökat inflytande för personalen. De offentliga bidragssystemen bör utvecklas sä all de gerkortare sjukskrivningsperioder, färre förtidspensioneringar och snabbareåtergång till arbetslivet för dem som är . Samhällets olika välfärdssatsningar måsle samverka för denenskilda människans bästa. För äldre och andra som inte kan arbeta handlar delom alt få stöd och service som gör det möjligt att leva ett aktivt ochmeningsfullt liv. Förbättringar krävs av miljön i storstadsområdenas minstattraktiva bostadsområden, liksom insatser mot missbruk, inte minst blandunga, och åtgärder som minskar våldet och otryggheten i samhället. Barns behovav trygghet och goda uppväxtvillkor måste hävdas. Regeringen kommer atl lägga förslag som avser att motverkakonflikter mellan föräldrarna vid vårdnadsavgöranden och betonar den gemensammavårdnaden sorn huvudprincip. Barnbidragethöjs krafiigt i samband med skattereformen. Barnomsorgen byggs ut i enlighet med tidigareriksdagsbeslut. Förslag till nytt bostadsfinansierings- ochbostadsbidragssyslem föreläggs . För atl öka bostadsbyggandet måsleövrigt byggande slå tillbaka. Hyreslagen ses över. Treårsprogrammel för kulluren fullföljs. De konstnärligayrkesutövarnas arbetsvillkor förbättras. Insatser för ett breddat ungdomsutbytemed andra länder föreslås. Tillsammans med arbete och välfärd bör en god miljö varaen grundläggande rättighet för alla medborgare. Detinternationella miljöarbetet intensifieras. En miljöpolitisk proposition läggs fram våren 1991.Utgångspunkten är alt miljökraven skall genomsyra hela samhällsutvecklingen. Industrins utsläpp skall kraftigt nedbringas. Mängdenavfall skall minskas. Varuproduktionen måste förändras så alt skador på miljönundviks. Genom utbildning och information skall möjligheterna för den enskildeatt leva miljömedvetet förbättras. Förberedelsernaför avvecklingen av kärnkraften fortsätter Miljöavgifter införs somkomplement lill andra slyråtgärder. Arbetetför att skapa mer miljövänliga trafiksystem drivs vidare. Jordbrukspolitiken läggs orn för all främja ettlivskraftigt jordbruk som motsvarar miljökraven och den regionala balansen iformer som innebär minskad protektionism. Skogspolitikens mål och medel förökadtillväxt utvärderas utifrån de förändrade krav som miljöpolitiken ställer. har goda förutsättningar att klara de ekonomiskaproblem vi nu står inför. Men det kräver ansvar av partierna i denna riksdag attsamarbeta kring de insatser som behövs. Det kräver vilja från arbetsmarknadens parter- frånarbetsgivare och löntagare - att få lill stånd avtal som ger reallöneökningari stället för inflation och en tryggad sysselsättning i stället förarbetslöshet. Det kräverförmåga till förnyelse och utveckling på en rad områden. Rätlen all kunna försörja sig är avgörande för denenskilda människans trygghet och frihet. Arbete åt alla är en förutsättning föralt kunna skapa ett rättvist och jämlikt samhälle. Människors arbete är dengrund på vilken vårt välstånd vilar. Därför har de åtgärder som regeringen nu föreslår för attkomma till rätta rned obalanserna i ekonomin ett övergripande mål; atl hävdaden fulla sysselsättningen och hålla arbetslösheten borta. Rätten till utbildning, vård och omsorg, liksom rättenlill ekonomisk trygghet i livels olika skeden, är grundläggande för ettsjälvständigt och rikt liv för den enskilde. Därför slårregeringen vakt om välfärd och trygghet för alla. Rätten till en god miljö för oss som lever nu och ansvaretför kommande generationers livsmöjligheter kräver all vi är beredda att låtahänsynen till miljön påverka vår produktion, vårt lesursutnyttjande, vårarbetsorganisation och vår vardag. Därför år miljöhänsyn och förbättringar av arbetsmiljönstora och vikliga delar- av regeringens strategi för en långsiktigt godekonomisk utveckling. Miljön, ekonomin, och vår önskan alt leva i fred ochfrihet förutsätter goda och nära kontakter med omvärlden, både med länderna ivår omedelbara närhet och med folk och stater i andra delar av världen. Bortom de dagsaktuella ekonomiska problem som vi nu haratt bemästra väntar stora och spännande uppgifter. Låt oss därför höja blickenoch med gemensamma krafter fortsätta att bygga starkt, tryggt ochrättvist. AnL2 CARLBILDT (m); Den regeringsförklaring som vi just fållföredragen innehåller egentligen inga nyheter Det var knappast heller väntat idenna situation. Formuleringarna är ofta allmänna. Det är därmed inte säsvårt instämma i åtskilliga av dem. Annorlunda kan det bli - och kommer säkert atl bli - närvi ser de konkreta förslagen, eller när vi har anledning atl kritisera bristenpå konkreta förslag. I centrumstår - och kommer självfallet att stå - den ekonomiska politiken. Regeringen säger i regeringsförklaringen alt Sverigesekonomi står inför "allvarliga problem". Man konstaterar attinflationen är alltför snabb, medan tillväxten och sparandet ligger på enalltför låg nivå. Delta är förvisso sant . Men det är också någontingsom har varit sant under åtskilliga år. Inflationen, kostnadsutvecklingen i har varit förhög . Tillväxten har varit för låg under huvuddelen av1980-talet. Främst det enskilda sparandel har varit för lågt . Detta är inga nyheter. Det år sådant som vi har påpekat ivarje ekonomisk debatt, och förmodligen också i varje allmänpolitisk debatt häri under dessa år. Men då har man från regeringens sida inte velat lyssna. Dåhar rnan varit fullt upptagen med att berömma sig själv för framgångarna medden s.k. tredje vägens ekonomiska politik och med atl frankt och fullständigtomedveten om verkligheten förklara att den ekonomiska krisen var över och allaproblem lösta. Faktum är att den ekonomiska politik somsocialdemokraterna har bedrivit under dessa år har varit felaktig. Man harökat skattetrycket år frän år. Därmed har man drivit upp kostnaderna ochbromsat den ekonomiska tillväxten. kommer konsekvenserna av delta med stor kraft.Underskotten mot omvärlden ökar snabbt, och det handlar om siora och snabbaökningar. Detta fåroundvikligen konsekvenser för oss alla. Vi upplever de höga räntorna. Om vi jämförrned elt land som kan vi se all räntorna i ligger sex sjuprocentenheter högre. Del är en följd av underskotten och i och för sig ocksåav bristen på hållfasthet i finanspolitiken. Detta leder lill ökade boendekostnader. Och det leder lillalt investeringarna i näringslivet dämpas eller drivs i våg från tillandra länder eller senare leder de ökade underskotlen också tillatl arbetslösheten börjar öka. Del var ju som sade atl dennuvarande utvecklingen kommer alt föra ned i "arbetslöshetensstålbad". I regeringsförklaringen talas om vikten av alt värnasysselsättningen och bekämpa inflationen. Det är rätt. Det tycker vi alla. Men ord ären sak och handling är en helt annan. Faktum är, om vi tittar tillbaka på den ekonomiskapolitiken, att den har misslyckats med att bekämpa inflationen och att dettalett till de underskott som kommer att börja hota också sysselsättningen. Under 1989och det vi hitintills sett av 1990 har den ekonomiska politiken kännetecknatsav stor förvirring. Det har gjort en redan besvärlig situation än merbesvärlig. Den ekonomiska politiken har kastatsfrån den ena positionen till den andra utan atl del egentligen har blivit varesig hackat eller målet av del hela. Två gånger har regeringen myckel hastigt -närmast i desperation. har man fått ett intryck av - kastat fram förslag somför det första saknat förankring i varje form av ekonomisk klokskap och för detandra saknat varje form av parlamentarisk förankring. Detta gjorde man först , i samband medmomshöjningen. Man har gjort det i samband med förslaget om denstatliga regleringen av alla löner och priser var nyvalet och regeringskrisen nära, menregeringen räddades genom uppgörelsen om tvångssparandet. Man bytte politikför all överleva. Speciellt hedrande var det inte. Och myckel till ekonomiskpolitik blev det inte av delta. Det mönster sorn vi såg i förra åretupprepades nu i janauri och februari . Först kastade regeringen, i ell.närmast desperat läge,fram ett illa genomtänkt och dåligt underbyggt förslag. All det var illa genomtänkt och dåligt underbyggt, del harvi numera regeringens egna ord på, genom att man började retirerapå mycket centrala punkter i förslaget. Därefter förklarade statsministern alt om han inte fickigenom detta förslag till sista kommatecken, kunde han inte längre varastatsminister och ta ansvaret för landets ekonomi. Sedan faller förslaget, och statsministern och regeringenavgår. år tillbaka, men utan denpolitik som han sagt var helig för honom nästan lill sista kommatecknet. Det varett skådespel, och som skådespel inte vidare uppbyggligt. Det var som socialdemokraterna,partisekreteraren , började att tala om nyval. Men när det kom tillkritan och krisen var ett faktum var de av skäl sorn är ganska lätta att inseinte sä förtjusta i tanken. Och när statsministern valde att avgå i stället föralt utlysa nyval, vilket är den rätt författningen ger honom, blockerade hannästan totalt denna möjlighet. När regeringen här i kammaren sadealt dentänkte avgå i stället för atl utlysa nyval varnade jag för att vi kunde ståinför ett politiskt fiffel rned hjälp av författningen och för alt enCarlssonregering skulle avgå och en annan Carlssonregering tillträda - så blevdet faktiskt också. I efterhand kan det verka sorn om hela denna övningsavsikt var all skulle kunna ändra uppfattning om den ekonomiskapolitiken och dessutom byta finansminister sä ha varit fallet kan man jusäga att detta borde ha kunnat ske under någol stillsammare former. har förvisso rätten att byta åsikt icentrala frågor Men jag tycker inte att det är bra med en statsminister som ien så central fråga som den ekonomiska politiken flackar fram och tillbaka, sombyter åsikt och som inte kan ge den ekonomiska politiken, och därmed denekonomiska utveck- lingen,den stadga som krävs i en situation dä landet står inför besvärliga problem. Politiken får ju inte bara bli ett spel fram och tillbaka.Den handlar ju om samhällets verklighet och om människors vardag - och då måsteman som politiker också vara beredd att fullfölja en klar och rak linje.Människor måste kunna lila på vad som sägs. har det blivit svårt att lita påvad säger om den ekonomiska politiken: hurdan den skall varaeller inte vara, om regeringen skall avgå eller sitta kvar. Detta är intealldeles enkelt. Efter dessa veckor är vi nu tillbaka i verkligheten. Ochverkligheten är den ekonomiska politiken - eller kanske snarare frånvaron avekonomisk politik. Iregeringsförklaringen sägs nu att "den nödvändiga stabiliseringen av ekonominbör-- i ökad utsträckning åstadkommas med finanspolitiska Men del är ju just regeringens oförmåga atl lägga framsådana förslag som lett till krisen för den ekonomiska polifiken och därmedockså till krisen för regeringen. Man talade om finanspolitiska åtgärder mensaknade förmåga att lägga fram förslag. I samband med att talade han med stor tydlighet om atl det nu behövdes finanspolitiskaåtgärder, och de behövdes dessutom snabbt. Finanspolitiska åtgärder, som den tekniska termen lyderfinns ju av tvä slag. Antingen kan man spara i de offentliga utgifterna. Det ärdet som vi moderater brukar tala om: det tar sin tid. det kräver noggrannhetoch därmed också en ekonomisk politik med viss framförhållning. Eller också kan man höja skatter Del är säsocialdemokraterna brukar göra. Lika svårt som de har alt spara på utgifterna,lika lätt har de att höja skatter för atl öka inkomsterna. Ju längre regeringen dröjer med alt lägga fast en politik,deslo sannolikare är det ju att det äter blir skattehöjningar. har februari gått, och kommer av allt att döma mars också att gå.Nu kommer vi troligen inte alt få besked - då hartiden runnit ifrån regeringen igen. Då stårvalet sannolikt mellan skattehöjningar eller ingenting alls. Då har regeringen återigen genom sin oförmåga atl fattabeslut låtit den ekonomiska politiken rinna i väg i en alldeles felaktigriktning. sade att han vad gäller de finanspolitiskaåtgärderna nu uteslöt skattehöjningar Regeringsförklaringen ger ingel klartbesked om det är skattehöjningar eller besparingsinsatser som regeringen menarnär den talar om finanspolitiska åtgärder Därför frågar jag nu statsministern, som har den nya finansministernsom biträde : Planeras nya skattehöjningar eller gäller det beskedsom gav. nämligen att den finanspolitiska åtstramningen inteskall ske med hjälp av höjda skaller? Det som sker är atl behovet av en fast och långsiktigekonomisk politik ökar. Det är en sådan politik som vi moderater har lagtförslag om i vår motion . skulle enligt denursprungliga planen ha fat- tal beslutom den ekonomiska politiken just . uppskjuts detta beslut av allt atldöma till efter påsk. Låt rnig i all korthet - liden medger inte mera - i fempunkter ange vad vi menar med en fast och långsiktig ekonomisk politik. För detförsta: skattetrycket måste sänkas. Detta är en nödvändighet, annars klarar vi inte tillväxtenpå 90-talet, och klarar vi inte tillväxten så klarar vi inte jobben och såsmåningom inte heller pensionsåtagandena och den sociala välfärden om ett antalår Därför går vi emot ell antal skaltehöjningar och kräver ytterligare eltantal skattesänkningar. För detandra: vi måste spara mera. Underskottet gentemot omvärlden är ett uttryck för att visom nation sparar för litet. Framför allt måste vi skapa bättre villkor för detenskilda sparandet - för enskilda människor enskilda familjer och enskildaföretag - , och det är därför vi går ernol åtskilliga av de skattehöjningar somnu föreslås för sparandet. För dettredje: välfärdsmonopolen måste bort. Orn vi avskaffar de faktiska monopolen i barnomsorg, isjukvård och i äldreornsorg släpper vi ju fram nya krafter. Del innebär atl deltillkommer nya möjligheter för dem sorn behöver vård eller omsorg, men delinnebär också frihet för alla dem som vill arbeta med vård och omsorg. För delfjärde: måste ha säker, bra och billig energi. Del är min bestämda uppfattning att en förtida avvecklingav kärnkraften kommer atl göra ekonomiska problem ännu svårare atlhantera än de är . En aktuell utredning, som jag tror presenterades ifredags, visar ju dessutom atl en förlida avveckling kräver atl alla outbyggdaälvar byggs ut och att en storsatsning görs på fossila bränslen, alltså på oljaoch kol. Det om något är dålig miljöpolitik! För detfemte: måste med i det nya . Jag tänker i delta sammanhang både på det viktiga steg somnu skall tas genom förhandlingarna mellan EG och EFTA och det större steg motfulll deltagande i samarbetet som måste diskuteras därefter Dessa fem punkter markerar huvudlinjen i den ekonomiskapolitik som är en nödvändighet om vi skall kunna förhindra att alltmerhalkar efter och att krisen fortsätter att fördjupas. Detta är ingen tredje väg. Det är heller ingen fjärde väg,en femte väg eller en sjätte väg. Statsministern kan fråga i stort sett vilkenekonom eller sakkunnig som helst; de kommer att säga honom att detta är denenda vägen atl gå om vi skall klara ekonomi samt välfärden ochtryggheten på 1990-lalel. 3 ():