prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Detfanns goda drag och dåliga drag i RINK, men uppgörelsen med leddetill att de dåliga dragen blev sämre och några goda ansatser tunnades ut. BengtWesterberg sade att en uppgörelse som formats enbart av skulle hasett ut ungefär som denna proposition. Ja, i skriverfolkpartiet propositionerna. Iregeringens skattepaket - det skall jag dock erkänna - finns positiva bitar,som ni hade kunnat driva igenom med hjälp av oss. Dit hör lägre skatt påarbetsinkomster, mindre utrymme för fusk och skatteplanering, avdragsbegränsningaroch en skärpt kapitalbeskattning. Det är bra. Fördelningskritikhar tvingat fram en skatterabatt - det är positivt. En begränsad framgång äratt gränsen för i statlig skatt har satts till högst Dettaupphävs dock efter hand av en "överindexering" på . Det här är ivanlig ordning en avvecklingsplan för gränsen. I praktiken innebär detta enårlig marginalskattesänkning . Regeringenhar fallit undan för krav på högst i statlig skatt ochfinansieringsformer som slår mot låg- och normalinkomsttagare. Sammantagetger paketet oproportionerligt stora skattelättnader åt höginkomsttagarna. Detär inte skatt efter bärkraft. 2Riksdagens protokoll 1989/90:47 Inkomstskatten för , m.m. Jag är inte ensam om denna ståndpunkt. Det är många-somser de dåliga dragen. Det är kvinnorna, låginkomsttagarna i storstäderna,hyresgästerna, glesbygdens folk - ja, det är många som ser samma verklighet. En av dem är en kvinna från min hemstad . Honheter och är ordförande för . Hon är ord förande för alla de lågavlönade, deltidsarbetande kvinnor i vård och omsorg som förlorar på denna omläggning. Hon säger i tidningen ren: "Jag tvingas konstatera att regeringen inte visat någon störreförhand lingsförmåga - . En mycket stor del av kommunalarbetarna kommer att förlora påskattereformen." 1 vpk fortsätter vi att arbeta för en rättvisskatteomläggning. En sådan omläggning skulle ta fasta på följande; Högrestatsskatt än för höginkomsttagarna. Företagen skall vara med ochfinansiera det hela. Stärk kommunernas ekonomi, så att kommunalskatterna kanpressas ner Differentiera momsen. Höj energibeskattningen, men gör det i ettmiljöperspektiv. Hyreshöjningar får inte "äta upp" en sänkning avinkomstskatten. Detta verkar vpk för nu och tills beslut fattas i mars1990. Jag tror inte att regeringen kommer att ändra sig, men jag hoppas. Jag är besviken , men jag hoppas att de försuttnamöjligheterna skall kunna förvandlas till öppningar åt vänster.Socialdemokraterna är inte som parti ett orörligt cementblock, det vet vi. Dehar visat att de kan röra sig till höger Och kunde vi få en"folkkampanj" för en fördelningspolitik, kan partiet naturligtvislära sig att gå till vänster igen, att göra en vänstersväng. Det finns områden där socialdemokraterna utanprestigeförluster skulle kunna reparera några av skadorna från RINK. Det gällerframför allt kommunernas ekonomi. ökade kommunalskatternasvagt, med någon halv procent, generellt. drog staten instatsbidrag på . Det är detsamma som om kommunerna skulle hasänkt sin skatt med Där ligger förklaringen till köerna och krisen ioffentlig sektor sägerregeringen att en statlig utredning om kommunernas ekonomi Å andra sidan säger samma regering i proposition 50: " genomreducering av kommunernas skatteunderlag eller genom annan förändring somreducerar utbetalningarna från staten till kommunerna." För att skapabalans mellan stat och kommun skall man dra in mera pengar från kommunerna. Dethär inger förvisso onda aningar Det är ju faktiskt så, att om regering och riksdag görplatt intet - vilket är det bästa i många fall - kommer kommunerna att fååterställd ekonomi, genom att de får en vidgad skattebas. Då skulle en deldebatter i denna kammare kunna inhiberas eller minimeras, därför att det inteskulle gå lika lätt att peka på brister i offentlig sektor och därmed krävaprivatisering av vård, skola och omsorg. Det borde väl vara "mumma" även för betydandedelar av den socialdemokratiska riksdagsgruppen, om än inte för andra delar avpartiet - på andra sidan kanalen. Det är på denna punkt som det fortfarande finns enskiljelinje mellan nyliberalismens partier och ochandra partier Moderaternasskattepolitik lovar sänkt skatt till alla- . lovar samma sak - om någontid. 1 det stycket är mer rund-hänta, som lovar rejäla klappar tillalla. Men konsekvenserna blir längre köer och sämre kvalitet. Att stå i kö ärinte valfrihet. har en patentlösning på problemet:"privatisering". Med skolpeng, vårdpeng, fria försäkringar ochchecksystem vill ge alla och envar valfrihet'. Ochvisst blir det valfrihet. Det blir också valfritt att teckna privat tilläggsförsäkringoch fritt att erlägga extra, privat avgift för dem som har råd. Och de får juråd med sänkt marginalskatt. Dåslipper de som har råd att stå i kö. Det blir blå-vit basservice till alla medpatientbricka, men "business dass" för dem som har guldkort. Den teoretiskaparollen "valfrihet" blir i praktisk verklighet "ökadojämlikhet"; Jagvill inte påstå att nyliberalerna i sig önskar detta. Jag tror inte att de äronda människor Det bara blir så när man är fången i sin egen ideologi. Att tropå andras goda avsikter gör inte att jag tror på deras resultat. Ingentrafikant önskar olyckor, men vissa kör bevisligen trots det i diket, specielltde som kör för fort. SkU;sbetänkande är ett första steg i skatteomläggningen. Det har kommit till undersådan hast att jag känner mig tveksam till arbetsformer Jag är intekritisk mot utskottets ledamöter eller kansli. Utskottet har haft att hanteraen omöjlig situation. Jag rekommenderar alla att läsa det särskilda yttrandetnr 1, men jag är besviken över att inte alla i utskottet kunde stödja det. vpk-reservation visar vi att det går att sänka marginalskatten för normalinkomsttagaremed , utan att samma sänkning sker för dem som tjänar det dubbla ellertredubbla. Vi visar ätt det inte finns någon nyliberal matematik - inte någonorättvis matematik. Vi kräver i vpk en särskild skattereduktion i låga ochnormala inkomstskikt , i linje med vad som diskuteras . gemensam reservation som vi har med och kräver vi ettrakare och rättvisare system för pensionärer vpk-reservation säger vi nej till en betydande finansiering via ökadeboendekostnader. Vi kräver att industrifastigheter skall beläggas med fastighetsskatt,precis som hyreshus. Det är rimligt. Vi ställer förslag om nya principer förbostadsbeskattningen. Vi verkar för att den löpande beskattningen skall grundaspå bruksvärdet. 1 denna fråga finns det faktiskt anledning att varaoptimistisk. En rad organisationer inom bostadsområdet har uttalat sig i dennariktning, och partier i bostadsutskottet har uttalat sig positivt. Vpkavvisar en rad dåliga eller tvivelaktiga skattehöjningar som regeringenföreslår Dit hör bl.a. moms på hotell och restauranger, eller turistmomsen,som ledamot beskrev den som. 1 den frågan är vi i vpk och moderaternafullständigt överens. Vi säger nej till energimomsen. Vi godtar deskattehöjningar som tar ut skatt efter bärkraft, och vi föreslår ökad skatt påpensionsfonderna i linje med RINK;s ursprungliga förslag. Det skulle ta in2,5-3 miljarder Vi i vpk menar att vi för en politik på basis av principen skatt efterbärkraft. Det är min förhoppning att vi skall bli fler som arbetar efter 1989/90:47 15december 1989 Inkomstskattenför , m.ni. 1989/90:47 15december 1989 Jag ärövertygad om att majoriteten av väljarna vill att riksdagsbesluten skall följaden gamla principen. Det kommer naturligtvis att följa flera skattebeslut, detfinns chans för regeringen att tänka om. Den socialdemokratiska riksdagsgruppenhar en chans att påverka sin regering. Denna möjlighet gives dock, om man kanhantera frågorna under lugnare omständigheter än som rått i det gångna arbetet. Jagvill också göra en kort kommentar som ligger Utet grand utanför, men inombetänkandets ram naturligtvis. Vi i vpk vill deklarera att vi kommer att stödjacenterns förslag i vad gäller begäran om förslag om bilaccis för vissa fordon.Vi kommer också, har vi kommit fram till i vår grupp, att lägga ned våra rösteri frågan om skatteavdraget för egen bil i tjänst. Beredningen har gått snabbt,och vi lutar mest åt att man borde ha presenterat en annanlösning än den som föreslås i propositionen. På grund av den ansträngdaarbetssituationen har vi inte hunnit med att ta fram ett alternativt förslag.Vi väljer därför att i detta skede lägga ned våra röster Meddetta, herr talman, vill jag återigen yrka bifaU till de reservationer som harundertecknats av vpk. BO () replik: Jag tackar för att han i vissa avseenden korrektbeskrev moderat politik; sänkt skatt för alla, tillåtande och stimulans avalternativ till de offentiiga monopolen på vård- och omsorgsområdet. Annatsom han säger är däremot litet märkligt. Han sade att det leder till köer Nutycker jag att man som skall vara försiktig med att ta sig ut på sådjupt vatten. Var är det vi har köer egentligen? Jo, man har haft köer och harköer i , därför att det socialistiska, kommunistiska systemet, somvpk i grunden ändå är intresserat av, med brist på marknadsstyrning ochvalfrihet leder till köer för allting, konsumtionsvaror och sådant som ärnaturligt för oss. Om vi sedan ser på , var finns köerna? Jo, köernafinns på bostadsmarknaden, som är den mest reglerade marknad vi har, påsjukvårdsområdet, där det i realiteten råder offentligt monopol, påbarnomsorgsområdet, där det i realiteten råder offentligt monopol. När manlåter marknadsekonomin fungera och människornas valfrihet styra, slipper manköerna. Det är det vi eftersträvar Detvi vill göra, , är att se till att valfriheten ökar för alla ochfinns för alla. 1 är det bara de rika som har denvalfriheten. De har inkomster och förmögenheter, så att de kan köpa sig förbide köer som finns till vården och omsorgen. De kan gå till Sophiahemmet ochbetala fullt pris, skaffa sig egen barnomsorg till fullt pris. Det är devanliga människorna som lider Det vi vill göra är att öppna deras möjligheteroch ge även dem valfrihet. Det borde egentligen vpk ställa upp på. Varfördiskuterar ni i vpk aldrig den stora fördelningsfrågan, dvs. hur mycket av detotala resurserna politikerna skall bestämma över och hur mycket medborgarnaskall bestämma över? Två tredjedelar har vi satt oss före att ta hand om , entredjedel får medborgarna ta hand om. Skall man tala om skatt efter bärkraft,, vill jag fråga: Bär en industriarbetare, ett vårdbiträde detvå tredjedelar som de, i skatt av sin totala arbetsersättning, fårbetala? (vpk)replik; Ledamoten tog upp förhållandena i de östeuropeiskastatssocialistiska länderna. I mångt och mycket tror jag att vi kan varaöverens om beskrivningen av dem. Jag tror att jag och ledamoten imångt och mycket är överens om beskrivningen av problemen i de nyliberalastaterna, , och , eller i en nyliberal stat som . Därär vi på vissa väsentliga punkter överens. Problemet i de östeuropeiskastaterna är att en planekonomi aldrig kan fungera utan demokrati. Det är denhistoriska lärdomen av detta. Däremot har vi en annan historisk lärdom, att enmarknadsekonomi fungerar utmärkt utan demokrati. Det är så att sägabasstrukturen. Föratt återvända till , där vi lever och verkar; De köer vi har i vårdenberor på att vården har för litet resurser, på grund av att bidragen tillvården har halkat efter Vi kan se på de jämförelser som finns. Jag tänkte på ensiffra som gäller produktiviteten. Det står att kostnaden för privatläkarbesökpå 80-talet har stigit . Men för vårdtillfällen i den offentligahälsovården har kostnaden stigit . Det här säger i och för sig ingentingom kvaliteten. Detta är bara nominella prisindex. Det vi kan veta om kvalitetoch produktivitet i offentlig tjänsteproduktion är det som jag tror att HansWerthén sade: Industriell produktion handlar om att spara tid. Service, vårdoch omsorg handlar om att ge tid. inser att man inte kan mäta industrinmed samma mått som man mäter service och utbildning. Det är det moderatasystemfelet. Viskall ha bort köerna. Det får vi när vi satsar resurser från den lyxkonsumtionsom finns, från den spekulationsmarknad som finns, som bara driver uppinflationen. Moderater och vpk hatar gemensamt inflationen. Spekulationsekonominspäder på inflationen. Kunde vi dränera denna marknad, sätta in pengarna ivården och omsorgen, skulle vi bromsa inflationen och öka välfärden i dubbelmåtto. Det vore en framåtsyftande politik. BO () replik: När jag hör nu och när jag har hört honom vid tidigaredebatter har jag nästan, men bara nästan, lust att säga "kamratBäckström". Men så långt skall vi inte gå. LarsBäckström säger att planekonomi aldrig kan fungera utan demokrati. Men vad ärdå planekonomi med demokrati? Jo, det är en ekonomi som fungerar så att deenskilda människorna kan påverka ekonomin, dvs. en marknadsekonomi.Marknadsekonomi är just en ekonomi med demokratisk styrning, där varje individgenom sitt beslut i varje enskild detalj faktiskt har möjlighet att påverka.Det gladde mig att i realiteten, fastän dolt bakom ordenplanekonomi med demokrati, egentligen förespråkar marknadsekonomi. Köernaorsakas faktiskt inte av resursbrist. Det är de tröga, stora systemen imonopolställning som i sig skapar problem. Tänk efter själv! Vad var det somgjorde att arbetarrörelsen med rätta kritiserade stora privatamonopol? Det var för att privata monopol satte egna priser De behövde intevara effektiva och öka produktiviteten, vilket behövs för framåtskridande. Jaghar aldrig förstått varför socialdemokrater och för den delen 1989/90:47 15december 1989 också vpk inte kritiserarde offentliga monopolen, som av naturliga skäl lider av exakt samma brister somprivata monopol. Nej,, riv murarna! Delta i arbetet på att inte bara i ,utan också i få en perestrojka och glasnost! Det tror jag skulle behövas.Då kan vi kanske mötas gemensamt, både i skatteutskottet och i kammaren. (vpk)replik; Javisst skall vi mötas gemensamt. Det gör vi i den svenska politiken.Vi har vissa grundvärderingar som vi är överens om. Viskall inte göra detta till ett semantiskt seminarium och diskutera ordvalörerVi vet att det också finns djupgående skillnader i våra ideologier Men jagrepresenterar den kommunism som utgår från manifestet och som säger att måletär ett samhälle där vars och ens fria utveckling är en förutsättning för allasfria utveckling. Det är alltså den kommunistiska tradition jag representerar. Nii det nyliberala lägret talar också om frihet. Men i friheten behövs ocksånågon som bevakar friheten för de små och skyddar dem från att bli överkördaav de ekonomiska monopolen - eller i och för sig av en för stark stat i vissafall; det kan vara riktigt. Vi såg hur en stark stat gör upp affärermed en stark storfinans. Det tas inte upp i någon proposition och ställs inteunder debatt. Det är detta som jag har ägnat mitt politiska liv åt att bekämpa- när stat och storfinans agerar samman, när hela min bygd står och faller medde beslut som en person behagar fatta. Jag påstår att det samhället, med denmarknadens frihet, inte är något konsumentstyrt, teoretiskt marknadsliberaltsamhälle. Det är de mäktiga industrimännens frihet och de mäktiga politikernasfrihet som där skapas. Det samhället skall jag bekämpa. Inågra stycken är vi överens. talar om de alltför starka politikerna,jag bekämpar de alltför starka industrimännen. I så måtto möts vi. Vi kommeremellertid från skilda håll, och vi kommer aldrig att stanna på samma punkt. Menibland möts vi alltså i den gemensamma strävan att bekämpa alltför starkmaktkoncentration. GÖSTALYNGÅ (mp): Herr talman!Skattesystemet tycks betyda olika saker för olika människor När man hör BoLundgren, får man intrycket att ser på skatten som på en drake somde skall bekämpa med sina rostiga svärd. Socialdemokraterna däremot tycks seskatten som en inkomstkälla för ett starkt samhällsmaskineri. Kanske liggerdet något i båda dessa vinklar Men beklagligt nog missar våra största partierdet viktigaste, vilket är ~ att något har gått snett i vårt samhälle och ~ attvi måste använda våra medel för att rätta till det, samt ~ att skatten är ettbra vapen, kanske det allra bästa, för den uppgiften. För den som till äventyrsinte har lagt märke till att något är fel i den här världen, kan jag avslöjaatt vårt nuvarande konsumtionsmönster inte utgör en del av ett uthålligtekonomiskt system. Det våldsamma utnyttjandet av jordens ändliga resurseroch den hänsynslösa förstöringen av vår egen livsmiljö är delar i enutveckling som varje ansvarig medborgare bör göra sitt yttersta för attbekämpa. Jämfört med de problemen ter sig etablissemangets motiv förbeskattning ganska futtiga. Vadär då ur ekologisk synpunkt viktigt att åstadkomma med skattereformen?Miljöpartiet de gröna försöker besvara denna utmaning med tre viktiga element. Detförsta är positiva miljöeffekter genom den indirekta beskattningen. Det skallalltså kosta att smutsa ner miljön eller att utarma resursema. Detandra är en låglöneprofil i skattesänkningen. Vi i kan inte ställaupp på den här reformen som gynnar de redan rika. Dettredje är ett realistiskt sätt att se på dynamiska effekter. Detta hardiskuterats ganska ensidigt, och därför vill jag utveckla det något. Människorshandlingsmönster påverkas av en sådan här skattereform. Man kan vänta sig tvåeffekter, som fungerar på motverkande sätt, av en sänkning av marginalskatten: Denförsta effekten, som jag tror är den viktigaste, är att människor kan välja merfritid genom att de med samma budget kan ha kortare arbetstid och ägna sig meråt ett positivt liv. Den kommande höjningen av indirekta skatter kan man kanskemotverka genom eri miljövänlig livsföring som innebär att man hushållar med deknappa resurserna. Denandra effekten är den som man har pratat mest om - att människor anser det löntatt öka sin insats av lönearbete bara därför att de får behålla mer avextraförtjänsten. De kan då öka sin konsumtion. Bådadessa effekter är dynamiska, dvs. de kommer som en reaktion på att man ändrarreglerna. Där den första effekten överväger får man en ökning avlivskvaliteten, där den andra effekten överväger ökas den materiella förbrukningen. Detär min förväntan att en ökande förståelse för livets värden innebär att denförsta effekten kommer att överväga. Jag vet fuller väl att utskottetsmajoritet - i detta speciella fall en koalition av socialdemokrater ochfolkparti - hoppas och anser att den andra effekten kommer att överväga, dvs.att människor kan hetsas till allt större ansträngningar i det formellaarbetslivet. Jagutgår från att majoriteten i stort sett har fel, men handlingsmönstren frånmiljontals individer kommer att avgöra utvecklingen. Meddetta yrkar jag bifall till reservation 6 beträffande mom. 1 i skatteutskottetsbetänkande 10. Låt mig nu diskutera våra recept för att åstadkomma den.Först något om inkomstskatten; Beskattningenskall alltså delvis användas som fördelningspolitiskt instrument. För dettakrävs för det första ett regelsystem som försvårar skatteun-dandragande. Det ärbra i förslaget, och många partier delar den åsikten. För det andra skallskatteskalan ha en god låglönestruktur, dvs. de få som har höga inkomster skallverkligen betala hög skatt och de många som har små inkomster skall ha lägreskatt, eventuellt också bidrag. Det är inte så i propositionens förslag, vilketvi har visat med siffror i vår motion. Därför föreslår vi i reservation 13 attskatten sänks för dem 1989/90:47 15december 1989 som har över 73 000 kr.och för dem som har lägre inkomster Vi föreslår också enhöjning av grundavdraget från 10000 tiU Jagmåste betona att dessa förslag endast är ett första steg mot ett skattesystemmed väsentiigt högre grundavdrag och motsvarande höga marginalskatter i dehögsta inkomstskikten. Med vårt förslag får de som tjänar imånaden behålla en större del av sin inkomst än med socialdemokraternas ochfolkpartiets förslag. Ju högre inkomster man har, desto mer tjänar man påsocialdemokraternas och förslag. De som tjänar i månadenfår en skattesänkning på mer i s-fp-förslaget än i vårt förslag. Det ärdem som s och fp ömmar för Men med hänsyn till att de höjda indirekta skatternaockså ganska mycket drabbar dem som har låg inkomst har vi funnit att det ärnödvändigt att låginkomsttagarna ges en rimligt proportionell skattesänkning. Denandra viktiga målsättningen som jag tog upp var att skatter skall användas somstyrmedel för att motverka misshushållning med resurser och miljö. Skatterna påändliga råvaruresurser måste höjas kraftigt för att minskaöverflödskonsumtionen av dem. Miljöskatter och avgifter på miljöfarligautsläpp m.m. måste också införas i större utsträckning och på ett mycket merkonsekvent sätt. Den del av inkomsterna från sådana skatter som förväntas beståunder - om inte minskningen av denna onödiga konsumtion blirbetydande - skall man använda för att sänka dels skatterna på arbetsinkomster, delsarbetsgivaravgifterna. En sådan överflyttning av skattebördan från skatt påarbete till skatt på naturresurser och miljöutsläpp gynnar den konsumtion somvi vill gynna. Behandlingenav dessa frågor har ju skett på ett mycket jäktigt sätt. Det hade varit bra omvi hade kunnat diskutera de här sakerna i lugn och ro. Då hade kanske alladessa partier som så gärna uttalar ordet miljö kunnat inse litet av deväsentliga grunddragen i en verkligt grön skattereform. Som det nu blev hade soch fp så bråttom att hasta igenom en reform, att en noggrann analys avmålsättningen och metoderna inte hanns med. Att det över huvud taget kunde bliett betänkande är huvudsakligen den duktiga och mycket arbetsammakanslipersonalens förtjänst. Åndå har det blivit en del misstag. Det mestironiska är kanske att representant råkar stå med bland deklagande i det särskilda yttrandet om tidspressen. Det fick han troligenegentligen inte för storebror, men tryckfelsnisse rättade till sakernas tillstånd. Låtmig nu tala litet mer om energibeskattningen - där finns några punkter som detkan vara intressant att gå närmare in på. Förstoch främst anser vi att energi bör beskattas med råvaruskatter på ickeförnybara energikällor samt med miljöskatter på utsläpp av t.ex. koldioxid. Ensådan energibeskattning skulle drabba all användning av icke förnybaraenergiråvaror Alla verksamheter som förbrukar energi får då ett incitament attspara. Regeringensförslag att momsbelägga energin leder till ökade energipriser förhushållen; de får därigenom ett ökat incitament att spara. Däremot ökar intekostnaden för företagens energianvändning i den mån momsen kan lyftas av. Detär t.o.m. så att man i propositionen föreslår en sänkning av elskatten med2 öre ! Det står naturligtvis i klar motsats till dendeklarerade energipolitiken och utgör faktiskt ett hån mot den. Vi vill alltsåinte ha moms på energi, men om nu kammarens majoritet lyckas trumfa igenomdet, vill vi i varje fall befria biobränslena från denna pålaga. Det är viktigtatt ge förnybara energikäUor en sportslig chans. Ettannat misstag som skulle kunna rättas till i detta skede är det faktum attsådana energibesparande installationer som värmepumpar, solfångare, etc, vidvillataxering tillåts att öka taxeringsvärdet på villan. förlorade vitillsammans med en votering i just den frågan, men det kan ju tänkasatt andra partier har tänkt om. Den debatterades livligt i kammaren den 30maj. Vårt förslag avslogs med motiveringen att det nog ändå lönar sig medenergisparande. Ja, det gör det naturligtvis från samhällsekonomisk synpunkt.Men den enskilde idealist som installerar én värmepump får betala en hel del -det är ett stort utlägg. Sedandess har frågan diskuterats rätt mycket i tidningsspalterna; klagomål haranförts över den taxeringsregeln. Jag såg i att t.o.m.en moderat riksdagsman beklagade beslutet att sådana energibesparande åtgärdertiUåts höja taxeringsvärdet, ett beslut som han själv var med om att fatta den30 maj! Det måste väl ändå kallas för hyckleri. Nufinns det en chans för alla att uppmuntra energisparande - både reaktorkramare och kärnkraftsmotståndare kan få skadan reparerad i den kommandeenergipolitiska propositionen. Det är nämUgen vad vi föreslår i reservation33.