prot · GD0960 · 1989-12-31 00:00:00 — Invandrarministernsade att inga direktavvisningar sker vid gränsen. Det är inte sant, och det kanpersoner från exempelvis asylkommittéerna vittna om; de får ibland göra renabrandkårsutryckningar tUl , för att försöka skaffa fram advokater Idet läge som vi nu befinner oss i är också frågan om advokatjour aktuell.Invandrarverket var först positivt till tanken på en advokatjour men sade sedanatt det inte fanns behov av en sådan. Däremot har representanten för FN;sflyktingkommissariat i framhållit det positiva i en sådan jour Jagundrar om invandrarministern vill verka för att en advokatjour upprättas förasylärenden där direktavvisning med omedelbar verkan är aktuell. Skriftentill SlV-personal vid förläggningar och mottagningscentra innehöll rättmycket. Bl.a. står det om en snabbehandling av nyanlända: För dem som fr.o.m.den 15 december 1989 kommer till gränsen gäller följande. De kommer att utredasså snabbt som möjligt av polisen, och många av dem kommer att tas i miltförvar, dvs. de får inte lov att lämna den slussförläggning där deinkvarterats. - Det var alltså det som låg bakom det som hände på fartygetWinston . 1989/90:60 1februari 1990 45 (); Genom decemberbeslutet har medvetet valt att abdikera fråntronen som humanitärt föregångsland i . Det har medfört avsevärdainternationella skadeverkningar Vi deltar nu definitivt i den europeiskakapprustningen mot flyktingar Jag hoppas verkligen att jag hörde fel när jagtyckte att invandrarministern hävdade att UNHCR stöder och applåderarregeringsbeslutet. Tvärtom, har jag förstått, skapar detta beslut mycket stororo och förvåning i UNHCR. Beslutethar haft också inhemska skadeverkningar Invandrarministern är säkert inteomedveten om, vilka grupper hon har blivit idol hos. Jag är övertygad om attinvandrarministern är djupt störd av detta faktum. Men inte desto mindre harflyktingfientligheten legitimerats mer än någonsin genom beslutet i decemberJag tror att vi inte har sett de sista effekterna av det. Dethar också befäst en alltmer djupgående splittring i flyktingpolitiken. Uppropeti dagspressen var ett bevis på att man i ett brettspektrum av samhället är mycket orolig över utvecklingen. Inte minst med alla biskopar och med ärkebiskopen i spetsen har för ovanlighetensskull uttryckt en mycket stark oro över ett politiskt beslut. Man kan intebeskylla dessa representanter för vare sig för att vara ute ionödan eller för att ha någon politisk biavsikt. Denna ökade polarisering ärmycket olycklig. Regeringensbeslut innebar framför allt att man bortsåg från asylsökandes skyddsbehov såsomdet definieras i svensk lag. Detta är huvudkritik mot beslutet. Detär mycket beklagligt att behöva konstatera att regeringen även i fortsättningentänker bortse frän människors behov av skydd. Vi kommer även i fortsättningenatt förvägra asylsökande uppehållstillstånd, även om de enligt den lagstiftningsom vi fattade beslut om är i behov av sådant skydd. Undantagkommer uppenbarligen att ske i vissa fall. Vi fick en viss precisering; någralibaneser och några barnfamiljer Men omfattningen är fortfarande helt omöjligatt förutsäga, och jag skulle verkligen vilja be invandrarministern attåterkomma med en ytterligare precisering, så att det blir möjUgt för deasylsökande att förutse vad som kommer att hända med dem. Det finns konstruktiva lösningar på problemen. Vi föreslåreuropeiska överläggningar, att tar initiativ till en konstruktivflyktingpolitik i . Vi föreslår också att man funderar över vårflyktingmottagning; Är det nödvändigt att tvinga alla att vistas iförläggningar? Är det nödvändigt att vi planerar och kontrollerar allaasylsökande i minsta detalj? Kan vi inte tillåta en större frihet ochflexibilitet? Det skulle underlätta flexibiliteten i hela mottagningsapparaten. Vi föreslår också, tillsist, att man håller fast vid lageni enlighet med beslutet från . 46INGELA (): Jag blev skrämd när talade om attflyktingar är "bördor". Hon talar om att detta är bördor som vi skalldela upp i . Hon säger att flyktingarna är en börda för . När tillträdde som invandrarminister hade honenligt min mening en mycket positiv syn, och det är nödvändigt att den sominnehar posten som invandrarminister ser flyktingar och invandrare som entillgång för . Det gäller att ta fram det positiva. Att hon nu harkommit att se flyktingarna som bördor anser jag vara en mycket tråkigutveckling. Precis som undrar jag hur man görprognoser av den typ som vi här talar om. Det är ju helt beroende av var mantar sin startpunkt. Om man tar startpunkten i samband med att en mycket storgrupp kommer hit kanske man kan hamna på 50 000. Detta blåser ju också under stämningar som man kan märka iSverige - att det bara väller in utlänningar och flyktingar Människorblir skrämda. Jag hörde från min dotter som arbetar inom hemvården att honträffat en gammal människa som frågade om skall ta över hela Sverige.Detta spär på föreställningar om att skall tas över av flyktingar ochinvandrare. Ett beslut som regeringens men även den här typen av prognos göratt man spär på sådana fördomar Detta är nämligen ingen verklighetsbeskrivning. frågar vad för slags liv vi skall geflyktingarna i . Självfallet skall vi ge dem ett värdigt mottagande, menvi behöver ju inte i alla lägen omhänderta människor som ändå har lyckats tasig hit till våra gränser Vi måste kunna vara flexibla. Som jag ser det är också bristen i flyktingpolitiken och iden nya organisationen just att det saknas flexibilitet. Det måste ju alltidvara fallet med flyktingströmmar att de kommer mycket ojämnt. Vi måste då haen organisation som är beredd på att det är fråga om en ojämn tillströmning.Bristen i det svenska flyktingmottagandet är alltså att vi inte har tillräckligflexibilitet. Om vårt flyktingmottagande hade haft denna flexibilitet, hade detinte varit nödvändigt att tillgripa sådana drastiska åtgärder som beslutet fråndecember Först vill jag till säga attdet aldrig har varit möjligt att göra sådana preciseringar i tillämpningen avlagstiftningen att varjeasylsökande ute på förläggningarna har kunnat avläsa om just han eller honskall få stanna. Det kravet ställs ju ofta på mig. UNHCR;s kritik, i den mån den finns, vill jag faktiskt iså fall höra direkt från och inte genom påståenden från . Jag har inte fått höra någon sådan kritik, och jag bordeju vara den som först fick höra den. Sedan till de räkneexempel vi diskuterar. Om det verkligenär så som säger, att detta var en mycket tillfällig topp itillströmningen och att man inte kan räkna om 1 300 till 50 000 perår, desto bättre! Det kommer väl i så fall att visa sig att tillströmningensjunker sä småningom. Då kommer det också, , att finnas störreförutsättningar att göra det som självfallet ändå måste vara utgångspunkten,nämligen att släppa på detta beslut. Om vi skulle permanentabeslutet skulle jag ju få lov att återkomma till med begäran om enlagändring. Men detta är ju till sin karaktär en tillfällig åtgärd, vilket jagmenar att det är utomordentligt viktigt att komma ihåg. Förste vice talmannen anmälde attHans Göran , , , i ,och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Skrivelse1989/90:80 Redogörelse för vissa regeringsbeslut om försvarets mark och 1989/90:8 revisorers förslag angåendearbetsskadeförsäkringen 12 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1989/90:120av i (m) till statsrådet omsocialstyrelsens förslag till åtgärder för att minska alkoholkonsumtionen; har presenterat nya förslag pårestriktioner kring människors umgänge/bruk med/av alkohol. tillhör deländer i västvärlden där restriktionerna kring alkoholen Prot.1989/90:60 är omfattande, somtotalkonsumtionen jämfört med andra länder 1 februari1990 är låg. Enligt uppgift ligger densvenska alkoholkonsumtionen per invånare på 27/28plats vid en jämförelse med 36 länder Ändå har vi enligt stora alkoholproblem,och man föreslår än flera restriktioner för bruket av alkohol och dessutomkraftiga prishöjningar borde baserat på vunnen erfarenhet docklärt sig en sak. Skulle restriktioner och höga alkoholpriser vara etteffektivt instrument borde alkoholproblemen i vara minimala. Manföreslår nya sådana trots att man borde känna till att de inte fungerar För övrigt är det förvånansvärt att ekonomisk, social ochkulturell verksamhet kan bedrivas i länder med ett mer omfattande bruk avalkohol än i vårt land. Den som följer den svenska alkoholdebatten får höra attkaos kommer att uppstå vid den allra minsta liberalisering av alkoholrestriktionerna. Det borde kanske vara dags att inse att restriktioner ochhöga priser på alkohol inte är en framkomlig väg, T.ex. kommer hembränning ochegentill-verkning av vin att öka om förslag blir gällande. Har något misslyckats, så är det den svenska alkoholpolitikenmed dess kraftiga och oftast obegripliga restriktioner och de höga priserna påalkohol. Ändå föreslår samma recept som visat sig varautan framgång. Vilka åtgärder är socialministernberedd vidta med anledning av presenterade förslag omökade restriktioner avseende svenska folkets bruk av alkohol? 1989/90:121 av (vpk) tilljustitieministern om behandlingen av samerättsutredningens förslag: tillsattes år1982 för att utarbeta förslag till en samlad samepolitik. harregeringen hänvisat till den pågående utredningen i olika politiska frågor somrör samerna. har överlämnat sitthuvudbetänkande. Samerätt och sameting (SOU 1989:41). Utredningen har tidigarelämnat ett delbetänkande (SOU 1986:36), Samernas folkrättsliga ställning.Dessa två betänkanden har remissbehandlats och dessa redovisats i Ds 1989:72. Det viktigaste förslaget från utredarna är inrättade avett folkvalt organ, ett sameting, som skall företräda det samiska folket iSverige i olika sammanhang. till,och inrättande av, ett "sameting" är planerat till . Ett propositionsförslag var därför att vänta under våren1990, men i nu aviserad propositionslista för våren finns inget sådant förslagmed. Om behandlingen i inte är klar under våren 1990kommer det att bli svårt att hinna med de nödvändiga förberedelser som måstegöras innan val kan förrättas. Det behövs informationsinsatser, registrering,upprättande av röstlängder m.m. Jag vill därför fråga justitieministern; 46 När kommer en proposition om förslag till"sameting" föreläggas riksda- Prot. 1989/90:60 gen? olika förslag att framläggas i en proposi- tion? 1989/90:122 av GudrunSchyman (vpk) till socialministern om privatiseringen av vården: ": 600. Antal anställda: 10 000.Omsättning; Omsättning per anställd; 350 000 kr.Vinstmarginal: Skrämmande hög." Såbeskrevs yngsta och kanske lönsammaste bransch i en artikelserie iAftonbladet . Det handlade om vården av unga och vuxna missbrukare. Avtradition har det varit samhällets uppgift att ta hand om de svaga ochutstötta. överlåts en stor del av den uppgiften på privata aktiebolagoch stiftelser Av600 behandlingshem är 350 privata. Av 10 000 vårdplatser drivs 6 000 i privatregi. Antalet privata behandlingshem och familjehem ökar nästanexplosionsartat. På ungdomssidan ökade till exempel antalet privata hem bara . De offentliga institutionerna läggsantingen ned eller övergår i privat regi vilket får till följd att vårdavgifternahöjs, ibland till det dubbla. Detär bl.a. de högre lönerna på de privata institutionerna som driver uppkostnaderna. Genomgående har assistenter och terapeuter 3 000 till meri månaden på de privata hemmen. Den utbildade personalen söker sig dit, och dekommunala eller landstingsägda hemmen töms på personal. Inombarn- och ungdomsvården ropar kommunerna efter platser Bristen har öppnatmöjligheterna för en privat marknad med kommersiella inslag. Säljarens marknadråder, och kommunerna tvingas betala stora summor till privata hem för vård ochboende. Som ett exempel kan nämnas att det kan kosta för enplats. Framtill var staten huvudman för en stor del av missbruks- ochungdomsvården och förfogade genom statsbidrag över styrinstrument för en ännustörre del. fick landsting och kommuner huvudmannaskapet ochstatsbidraget utgår nu direkt till dem. Förändringen innebar en indirektavreglering av vården. Överblick, möjlighet till central styrning liksomrutinerna för en enhetlig tillsyn av hem i privat regi försvann. Intresset förinstitutionsvården var litet hos kommuner och landsting som hellre prioriteradeöppenvård och lättbehandlade grupper De "tyngsta" blev över - envårdpolitik som resulterat i dagens situation med en marknad för lösningar iprivat eller idéeli regi. Bådabehövs, som ett komplement till den offentliga vården, men balansen har gåttförlorad. Diskussionerna om vårdideologi och solidaritet har ersatts med pratom resultatenheter och pengar De vårdavgifter som kommunerna betalar ärrelaterade till bristen på platser och inte till innehållet i vården. Mot bakgrund avovanstående vill jag ställa följande frågor: Prot.1989/90:60 1. Vilka initiativ tänkersocialministern ta för att få en rimlig balans mellan den offentliga vården och den som bedrivs i ideell eller privat regi? Vad tänker socialministern göraför att förhindra geschäft och bristande vårdkvalitet? 1989/90:123 a\ Gudrud (vpk) till statsrädet AnitaGradin om Indienaffär: 1 håller nu"Bofors-byken på att tvättas". En polisutredning har inletts med stödav de dokument som den hemhghållit men som ändå läckt tillindisk massmedia. Detta har resulterat i en preliminär stämningsansökan bådemot och indiska affärsmän. Efter påtryckningar från den indiskaregeringen har också schweiziska myndigheter bestämt sig för att spärra deaktuella bankkontona. Parallellt med denna glädjande utveckling går utvecklingeni i motsatt riktning; - Regeringenvägrar fortfarande att överlämna hela RRV-rappporten till den indiskaregeringen. För att slippa ta ansvar för beslutet har regeringens företrädarepåstått sig vara bundna av sekretessförbehåll till , men det finnsinte stöd för sådana påståenden i den svenska sekretesslagstiftningen. - Det haravslöjats att den lät läsa RRV-rapportenshemliga delar som beställaren av utredningen, dvs. den indiskaregeringen, vägrades detta. - När denhemligstämplade delen av läcker ut till media leder det i Indientill polisutredning och sedermera stämningar Men i anmäler den svenskaregeringen läckan till JK, som fattar beslut om att inleda en förundersökningmot den eller de personer som avslöjat sanningen. Det är ofta förekommande atttidningar publicerar hemliga handlingar, men detta är, såvitt jag vet, förstagången de anmäls av regeringen. Mot bakgrund av ovanstående villjag ställa följande frågor till utrikeshandelsministern: Skedderegeringens hänvisning till sekretessförbehåll från i överensstämmelsemed svensk lagstiftning? Vilken varanledningen till att regeringen beslutade att skulle få läsahela ? Varför finnsdet ingen skriftlig dokumentation av beslutet att låta läsahela rapporten? Vad föranledderegeringen att JK-anmäla utlämnandet av de hemliga handlingarna i BoforsIndienaffär? 1989/90:124 av (vpk) till statsrådetMaj-Lis Lööw om de turkiska kurderna; 48 har undertecknat ochratificerat både den Europeiska konventio- nen mottortyr och FN:s konvention mot tortyr Landet har också accepterat Prot.1989/90:60 behörighet att pröva klagomål från enskilda. Ändåhålls i fortfarande tusentals människor fängsladeav politiska skäl. Tortyr används systematiskt och i stor omfattning. i sin senaste rapport. Kurder fängslas på grund av enbart politisk ellerkulturell verksamhet som bedrivits med fredliga medel. Som exempel kan nämnasRecep Marasli som sitter i fängelse , dömd till fängelse försitt arbete som förläggare på ett kurdiskt bokförlag specialiserat på kurdiskhistoria och kultur Marasli är dömd bl.a. för att ha publiceratseparationspropaganda, under-minderat den nationella stoltheten och uppmanatfolk att engagera sig i sepa-ratistaktiviteter I flera rättegångar har han fåttstraffet förlängt på grund av sitt försvarstal i rätten. Att skriva eller tala om kurder som minoritet ellerförespråka deras mänskliga rättigheter anses som ett brott mot staten, t.ex.brottet "försvagande av turkarnas nationella känslor". Jag villmot denna bakgrund ställa följande frågor till statsrådet; Hur mångaavvisningar/utvisningar av asylsökande kurder från har verkställts tillhemlandet ? Finns detexempel på att asylsökande kurder från , vilka har åberopat att devarit fängslade och/eller torterade på grund av aktiviteter för den kurdiskaminoriteten och befunnits vara trovärdiga av svenska myndigheter, avvisatseller utvisats från ? Kännerinvandrarministern till några fall av asylsökande kurder från somavvisats/utvisats från till hemlandet som råkat illa ut efterhemkomsten? Vilken rollkommer att ha i samband med hearing i vår om de mänskligarättigheterna i ? 13 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1989/90:393 av Bertd () tillarbetsmarknadsministern om feriearbete av utländska studerande; Bär- och fruktodlarnas svårigheteratt rekrytera tillfällig arbetskraft för skördearbete har undersenare år blivit allt påtagligare. Andelen svenska ungdomar som tar denna typav feriearbete har minskat, varför antalet utländska studenter, främst frånPolen, har ökat. De praktiska och byråkratiska problemen i samband medrekrytering av dessa utländska ungdomar är dock så stora att tillräckligt många skördearbe tare i vissa fall inte gått att få tag på. Exempelvis kunde för ett parår sedan inte alla jordgubbar på skördas på grund av arbetskrafts brist. Dessa olägenheter har upprepade gånger påtalats. Prot.1989/90:60 Även invandrarverket - som numerahandlägger dessa ärenden - har upp- 1 februari1990 märksammat dessa problem och hardärför tillskrivit regeringen med förslag om ändringav gällande regler, innebärande att utländska studerande som feriearbetari inte skall behöva ha arbetstillstånd enligt 4 kap. 2 § Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern om regeringen avser att ändrareglerna i enlighet med invandrarverkets förslag? 1989/90:394 av () till jordbruksministernom kontrollen av importerade livsmedel; Beslut har fattats om att detskall vara förbjudet att bestråla livsmedel i och att importerabestrålade livsmedel. 1,5 milj. kr. har dessutom avsatts för forskning somskall leda till att man lättare kan upptäcka om livsmedel har bestrålats. Ändåriktas kritik mot att importkontrollen är dålig och näst intill obefintlig. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga jordbruksministern: Har jordbruksministern några planereller förslag på att förbättra kontrollen för att man lättare skall kunnaupptäcka om importerade livsmedel har besträlats? 1989/90:395 av () till statsrådetMargot om porrbutik på : Jag och många med mig har fått ettbrev från en fransman, . Han säger att han vid sin återresatill fann att en presentbutik i tax-free-avdelningen på ArlandaInternational hade öppnat en rymlig, högst iögonfallande och ytterst inbjudandeavdelning på mottot: "sexiga svenska flickor som exportvara; låt oss hållamyten levande." Han har också skickat en kopia av brevet bl.a. tillluftfartsverkets chef i . Kanske har därför butiken snabbt försvunnit- det är svårt att kontrollera om man inte skall resa utomlands. Om den beskrivna porrbutikenfortfarande finns kvar - vad kan och vill jämställdhetsministern göra för attstävja denna förolämpning mot alla kvinnor? 1989/90:396 av () tilljordbruksministern om jordbruksstödet; , ochSkinnskattebergs kommuner hör till Bergslagen -dock inte i stödområdeshänseendevad gäller jordbruket. Stödområdesgränsen följer länsgränsen mellanVästmanlands län och . De naturliga förutsättningarna förjordbruk följer ej länsgränsen. Avser jordbruksministernmedverka till att , och Skinn- 50 skattebergs kommuner inplaceras istödområde 4? 1989/90:397 av MargitGennser (m) till finansministern om förseningsavgif- Prot. 1989/90:60 ter på inbetalningar till staten: - om den får fortgå - leder till atten rad företagare inte kan betala in skatter m.m. tiU staten.Riksskatteverket har klart deklarerat att förseningsavgifter skall utgå, trotsatt en uppenbar force majeur-situation föreligger Med hänvisning till vadsom nu anförts ber jag att få ställa följande fråga: Avser finansministern att agera i denna situationså att tredje part inte drabbas av betungande förseningsavgifter som det intestår i deras makt att undvika? 14§ Kammaren åtskildes . 1 § Justering av protokoll................................................................................ ...... 1 2 § Avsägelse 1 3§ Svar på interpellation1989/90:112 om skattereformen och trav sporten ................................................................................................. 1 i (m) () 4§Meddelande om svar pa interpellation 1989/90:116................................. 6 5 § Ajournering 6 6 § Återupptagna förhandlingar...................................................................... 6 7§ Svar påinterpellation 1989/90:102 om åtgärder mot miljöfarliga utsläppvid råjärnsframställning..................................................................... 6 (vpk) 8§ Svar på interpellation 1989/90:104om slutförvaringen av utbränt GörelThurdin (c) () 9§ Meddelande om svar på interpellation 1989/90:114................................. 23 10 §Svar på interpellationerna 1989/90:110 och 113 om möjlighe- terna attfå asyl.............................................................................................. 23 i (m) () () () (vpk) () 11 § Bordläggning 45 12 § Meddelande om interpellationer 1989/90:120 av iMalmö (m) om socialstyrel sens förslag till åtgärder för att minska alkoholkonsumtio nen ............................................................................................................ 45 1989/90:121 av (vpk) om behandlingen av sa merättsutredningens förslag...................................................................... 46 1989/90:122av (vpk) om privatiseringen av 1989/90:123av (vpk) om Indienaffär 48 1989/90:124 av (vpk) om deturkiska kur derna ........................................................... 48 13 § Meddelande om frågor 1989/90:393 av () om feriearbeteav ut ländska studerande......................................... 49 1989/90:394 av () om kontrollen avimporte rade livsmedel................................................ 50 1989/90:395 av () om porrbutik på 1989/90:396 av BirgerAndersson (c) om jordbruksstödet.... 50 1989/90:397 av MargitGennser (m) om förseningsavgifter på inbetalningar till staten........................................ 51 1989/90:60 1februari 1990