prot · GD0980 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag citerar: "Bildt testade inte detta på allvarunder överläggningarna. när allt är överstökat och han slipper ta ansvarför någol borgerligt alternativ, tycker han att det passar atl tala om enborgerlig allians." säger: "För är det självklartatt varje självständigt parti går lill val på sitt eget program. Dessutom harväljarna rätt att få reda på hur politiken skall kunna förverkligas. Det äremellertid det sakpolitiska innehållet som är avgörande. För är måletatt uppnå en icke-socialistisk majoritet i ." Hur skall man nu lolka och värdera dessa olika uttalandenfrån ? Man kunde ju nöja sig med att raljera över en splittradborgerlighet, som är mer oense än någonsin och där framstår somkannibaler som äter upp de övriga och ovanpå detta vill ha valallians medresterna av de uppätna. Men jag tror inte alt problemet är så enkelt. Jag utgårfrån att det inom samtliga borgerliga partier finns en önskan om elt närmaresamarbete, sam- 2 protokoll 1989/90:80 tidigt somdel kanske hos och finns lika starka krafter som vill hauppgörelser med socialdemokraterna. har ju goda erfarenheter efteruppgörelsen i skattefrågan. erfarenheter efter uppgörelsen omtvångssparandet är kanske inte lika goda. Del kan också finnas en tredje aspekt på den borgerligasplittringen, en aspekt som handlar om atl man är oenig men spelar påatt vända sig till olika väljargrupper - och om man får majoritet i valet kanman därefter gå samman. Det var ju något av detta, utan alla jämförelser iövrigt, som vi upplevde före och efler val. är det bara det - och det är egentligen inte så bara -atl avgörande i länga stycken är ju vilken väg socialdemokraterna väljer inuvarande situation. Jag utgår från alt socialdemokraterna iregeringsställning kommer alt fortsätta med slalomåkandel rned uppgörelser änåt höger, än åt vänster Men i längden tror jag inte det går Därför är detavgörande vilken väg socialdemokraterna väljer - höger eller vänster, intesjätte eller sjunde vägen utan en av de två vägarna. Vi har sagt atl det finns en vänslermajorilet för enrättvis fördelningspolitik, och del är vår utgångspunkt. Del har i denaktuella debatten sagts att man inte kan lita på vpk. Jo, det kan man, men inteså alt i dessa löften skall ligga att vi skall tvingas acceptera förslag omexempelvis lönestopp och slrejkförbud, förslag som man nu helst vill glömma -även förslagsställarna själva. Därför röstade vi emot dessa förslag. Andraförslag från regeringen stödde vi. Regeringen hamnade i minoritet och valde altavgå. Vi ansåg då som att del var fel. har en ny regering tillträtt medbl.a. en ny finansminister. skriver om - som tidningen själv säger - detnya radarparet, finansminister och arbetsmarknadsminister . Man skriver atl arbetsmarknadsministern har avvisat tankar på ökadarbetslöshet, dåliga arbetsmiljöer bristfällig demokrati och diskriminering iarbetslivet. "Kombinationen pä posten somarbetsmarknadsminister och förre AMS-generalen som finansministerlovar gott. Ekonomer som skriver ut arbetslöshetsrecept som medel motinflationen har inte en chans mot den duon. Inte heller arbetsgivare som istället för atl komma till rätta rned dålig arbetsmiljö använder arbetskraftensom slit- och slängvara. Däremot kan arbetstagarna se fram emot ökat medbestämmandeoch invandrare mot alt slippa diskriminering inom arbetslivet." Blir detta regeringspolitik, så menar jag atl det finnsstöd för den. Sysselsättning, demokratisering och arbetsmiljö, del är konkretaområden där regeringen har underlag i för en vänsterpolitik. De som talar om behovet av ökad arbetslöshet som ettmedel för att minska arbetskraftsbrist och inflation - deras analys av hur manmedicinerar den kapitalistiska ekonomin är både felaktig och rnänniskofientlig. Vi har en mycket låg arbetslöshet. Men vi skallsamtidigt komma ihåg att del ändå finns en dold arbetslöshet i vårt land. Delgäller människor som är deltidsarbelslösa, främst kvinnor, människor som gårarbetskadade och sjukskrivna långa perioder, eller är förtidspensionerade avarbetsmark- nadsskäl,som det heter Dessa människor är en arbetskraflreserv. Arbete åt dem, samtidigtmed minskad utslagning, är ett sätt atl trygga behovet av arbetskraft. Atl människor slits ut och blir sjuka är intepersonproblem, utan det är systemfel, som bara kan rättas till med bälirearbetsmiljö. De två främsta åtgärderna mot arbetskraftsbristen är atlbåde snabbt och dels förbättra arbetsmiljöerna, så att anställda inteslits ut, dels demokratisera arbetslivet, så alt arbetena blir merinnehållsligt stimulerande och kommer under de anställdas inflytande. På kort sikl har vi föreslagit höjd arbetsgivaravgift inomvissa överhettade sektorer, och snabbare rehabilitering av arbetsskadademänniskor Orn arbetslösheten, som del har sagts, är ett gissel -eller ett stålbad - så är inflationen också en piska, som drabbar låg- och medelinkomsttagarehårdast. De kommer alltid oundvikligen sist i pris- och lönesnurran. Men det är fel. menar vi, atl skylla alla ekonomiskaproblem som finns på lönearbelarna och påslå - som man gör i olika debatter -att de arbetande har för högt löneläge. Lönerna har ju ökat mindre än priserna på de varor ochtjänster som hushållen konsumerar. Timförtjänsten har relativt sett minskatmellan 1980 och 1989. har produktionen stigit per arbetad timme.Därför är det fel att skylla de ekonomiska problemen på alltför höga löner -när limlönen i själva verket har sjunkit under 80-lalet. Även en jämförelse med andra länder visar att svenskalönearbelares löner har pressats ner. Svensk industris arbetskostnad perproducerad enhet har sjunkit, orn man jämför med viktigastekonkurrentländer, . har ocksåföretagsvinsterna ökat kraftigt. har lönerna ökat även realt sett. Detta brukarsocialdemokraterna ofta påpeka, men de säger inte alllid atl nedgången underförsta halvan av 80-lalet var större än uppgången under andra halvan av sammaårtionde. Sammantaget har den reala limförtjänsten sjunkit under 80-talel. Alt hushållens inkomster har förbättrats under dettadecennium beror inte på atl man fått mer i timlön utan i stället på att manarbetar mer Därför delar vi inte åsikten att lönerna har stigit förmycket eller all krisen redan är här Däremot anser vi atl den utveckling som nupågår inte kan fortsätta hur som helst; då får en pris- och lönekrisoch en höjd inflation som drabbar löntagarna. Därför har riksmedlaren, eller ordningsmannen,naturligtvis en stor uppgift framför sig, särskilt som inte är beredd att ta något ansvar. Vi menar attutgångspunkten måsle vara alt parterna skall nå enighet själva. agerande tycks bara syfta lill atl stödja de storaföretagen inom SAF och då främst . Målet för SAF synes varaatt bibehålla storföretagens mycket höga vinster, låga löner och dåligarbetsmiljö, även om det skulle ske till priset av ökad arbetslöshet. Denpolitiken kan inte få styra . Vpkförordar en rättvis fördelningspolitik, där låg- och medelinkomstta- garna intepåtvingas en sämre standard, som rika och storförelag ökar sina förmögenheler. Vi menar att del finns elt stabilt regeringsunderlag fören rättvis politik och alt regeringen bör söka sig ät vänster. tror vi - det har vi sagt tidigare - att detfinns möjlighet all bredda detta regeringsunderlag i väsentliga frågor, sommiljö- och energipolitik, demokratifrågor, förnyelse av den offentligasektorn, fördelningspolitik och skattepolitik. Det är i de frågorna som vimenar alt ell röd-grönt bälte har en möjlighet i svensk politik. Det finns nu en politisk chans lill detta. måstevi som representerar arbetarrörelsen bättre än ta lill oss deekologiska varningarna. Ekonomin får inte slita ut resurser och tillgångar,som miljön och därmed livsutrymmet förstörs. Vi har ett ofantligt ansvar för kommande generationersliv. För arbetarrörelsen är detta 90-talets första chans att sluta sig sammanmed andra och ta ekologiskt framtidsansvar När det gäller regeringsförklaringen i övrigtkan jag sammanfattningsvis säga så här: Det vi var överens med den gamlaregeringen om är vi överens också med den nya om, och det vi var oense om är vifortfarande oense om, bl.a. skaltereformens utformning och det kommunalaskal-testoppet. AnL 6 PERGAHRTON (mp); Jag hade en dröm . Det var Sverigesstatsminister som presenterade sin nya regering direkt i TV. Jag har förstått atl kris är mycket allvarligareän vi trodde, sade statsministern. Jag har nämligen nu tagit reda påfakta. Jag blev skakad av en artikel i och Framsteg -sade statsministern i min dröm - som hävdar att antalet skolbarn med astma harsedan 1954 fördubblats från - på grund av dålig miljö. Jag blev beklämd - sade statsministern i min dröm - av enartikel i som påstår att "dagens skogsbruk leder lill atlvi vid mitten av 2000-talel inte längre har någon svensk skog i traditionellmening annat än i reservat". Jag blev förskräckt - sade statsministern i min dröm - närjag i tidningen läste att "allt fler blir hemlösa och del är intelängre något storsladspro-blem". Och i tidningen påstås att "hälften avdem som föds blir förtidspensionerade - förr eller senare". Statsministern i min dröm torkade svelldroppar ur pannan,såg sig uppgivet omkring och sade; säger ni förstås; Det här är ju inganyheter! Sådana här rapporter om en galopperande livsmiljökris regnar ju öveross! såg jagtårar i statsministerns ögon. Han var grå i ansiktet. Ja, ja, suckade han, jag inser vad ni tänker fråga om.Varför har vi inte lyssnat på folket? Varför har vi inte kollat fakta? Jag vet bara att det var en artikel i senaste numret avKommunalarbetai"en som fick mig atl börja förslå. "Förtroendekrisen" löd rubriken. "Pratet om rättvisa ochjämlikhet är inte längre trovärdigt, eftersom det inte motsvaras av en politik som lederi den riktningen", hette det i artikeln. Och så kom det: "Inte minstkvinnorna håller på atl tappa förtroendet." I min dröm genomgick statsministern justhären personlig-hetslransformalion; del askgrå ansiktet rodnade som en ros, ochi de gråblå ögonen syntes gröna gnistor Det var den meningen som avgjorde saken, ropade han medrosor på kind och solsken i blick. En politisk rörelse som förlorar sinkvinnlighet-det vore som atl förlora livet självt! Fjällen föll från mina ögonoch jag såg krisen -hvsmiljökrisen - och jag beslöt mig för att agera snabbt. Svenska män och kvinnor - sade statsministern i min dröm -den nya regeringen kommer att förelägga ell nytt krispakei med fyrastopp; Stopp förhälsovådliga och miljöskadliga utsläpp i luft, mark och vatten. Stopp förslöseri med energi och råvaror Stopp för hetsoch stress i arbetslivet på bekostnad av människors hälsa och välbefinnande. Stopp förfortsalla spekulationsvinster för penningplacerare och börshajar på bekostnadav hushåll och småföretag. Vi kommer inte all administrera en sönderfallandelivsmiljö, sade statsministern. Och - sade statsministern i min dröm - skall jagpresentera mina nya statsråd. Och plötsligt, herr talman, var del somsatt där omgiven av tre gråklädda män. Jag hade vaknat! En av männen, den nyutnämnde framtidsminislern, fickföljande fråga av ; Har dill intresse för filosofi ochideologi spelat någon roll för din utnämning? svarade; Nej, intealls, det här är ell vanligt jobb som skall skötas. Jag var klarvaken, och verkligheten var kalloch grå. Min gröna regering hade varit en dröm. Dock inte helt! Vartenda faktumsom min drömstalsminister hänvisade lill är verkligt; så ser det ut, sådan ärkrisen, livsmiljökrisen. Frågan är nu; Har verklighetens regering förstått del?Regeringsförklaringen ger inget entydigt svar Regeringen lovar alt bidra till avspänning - men tänkertydligen fortsätta miljardrullningen till JAS-planet och den skamligavapenexporten. Regeringen talar orn stram finanspolitik och återkommermed en del positiva korttidsålgärder. men var finns förslagen om minskadförbrukning av råvaror och energi på lång sikl? Blir energipropositionen i höstett genombrott för energisparande, eller blir den elt svek mot miljön och ensignal om fortsatt energislöseri, som EL 90-utredningen föreslog? Regeringen vill öka utbudet av arbetskraft. Flera avförslagen är bra, inte minst all alla skall få rätt atl arbeta till67-årsdagen. Men hur skall målet om full sysselsättning kunna upprätthållas ilängden, när regringen planerar att anpassa arbetsliv och samhällslivtill EG, där arbetslösheten i genomsnitt är ? Hur går det ihop? Regeringen vill satsa 5 miljarder på kollektivtrafik. Detär lovvärt, men otillräckligt. har föreslagit 6 miljarder om året.Hur skall den miljöskadligamassbilismen och långtradartrafiken dämpas? Skall järnvägen få ett genombrottgenom en tågtunnel under , eller ett hugg i ryggen genom en bilbro överÖresund? Regeringen säger; "Varuproduktionen måste förändrassä alt skador på miljön undviks. "Om det är sant, betyder det en grönrevolution. Det betyder att måste sluta alt tillverkaengångsförpackningar, för alt bara la elt exempel. Men, hur skall kunnaförändra sin varuproduktion inom ramen för EG-anpassningen? Regeringen har själv sammanställt ett sekretessbelagtregister på över tusen EG-lagar som måsle godta, däribland 600 inomvaruområdet. Statens egna myndigheter - , ochmånga andra - har gjort utredningar som visar alt hundratals av dessa EG-reglersom måste inkorporera i sin lagstiftning leder till en försämring avsvensk miljö- och hälsoslandard. , är det inte dags atl erkänna atlEG-anpassningen betyder att icke har en chans atl uppfylla något somhelst löfte om varuproduktionen, absolut inte att den skall göras heltmiljövänlig? Regeringen tycks tro att man kan föra entraditionell ekonomisk slöseripolitik och sedan plåstra om miljösåren iefterhand. Det är mycket vackert tal om miljön i regeringsförklaringen, men delbygger på den grundsynen. Del är en förlegad syn. Det inser inte baramiljöpartiet, del inser allt fler även inom näringsliv och fack. säger enekonomie doktor; Det är luff hemmamarknad, höga energipriser samt hårdamiljökrav som driver fram konkurrenskraftiga industriföretag. LO-tidningenkrävde prislapp på miljön, så den som satsar på miljöförbättringarvinner och den som struntar i miljön förlorar Just precis det. Hårda miljökrav, höga energipriser,prislappar på miljön -det är ekologiska ekonomi i ett nötskal.Samma grundsyn har alltså allt fler ekonomer och fackföreningsfolk. Varför förs ändå denpartipolitiska krisdebalten, i varje fall delvis här , som om del barahandlade om kortsiktiga balansproblem? Ett intressant svar kunde man hitta i en debattartikel iDN . En skribent förklarade: "Vad vi behöver är partier som ärorganiserade efter dagens i stället för gårdagens åsiktsmolsättningar." kom de grönasom pionjärer in i en riksdag som var handlingsförlamad av gårdagenstvåblockssystem. Den gröna ideologin bygger på dagens motsättning mellan Sparaoch Slösa, mellan grönt och grått. - Ni måsteanpassa er, ni måste visa rött eller blått, krävde förståsigpåare till högeroch vänster - Men vi stod påoss. Vi framhärdade i all bedriva saKpolitik. erkänner en av våra allrahårdaste kritiker i pressen, i , atl vår envishet har buritfrukt. "Regeringsfrågan som dominerat alla moderna valrörelser sjunkerkanske i bakgrunden, medan de stora och avgörande sakfrågorna träder iförgrunden", skrev han . Det är precis delta vi har velat. Vi krävdeockså konstruktivt samarbete oberoende av block. BengtWesterberg atl vi har lyckats. I en intervju sade han: "Miljöpartietsinträde i har gjort atl de traditionella regeringsalternativen inteär lika självklara." Nej, del är precis del som vi har strävat efler Förutsättningarna för sakpolitiskt samarbete har alltsåradikalt förbättrats sedan kom in i . Det är förstasteget i en svensk perestrojka. Nästa steg måsle bli socialdemokratiskt. Mellan grönt ochgrått är det socialdemokratin som är vågmästare. gäller det; Ärmiljövännerna, fredsvännerna och jämlikhetsvännerna inom socialdemokratin baraen dekoration utan inflytande? Eller finns det en socialdemokratisk majoritetför vallöfte , att göra sitt parti till ell"miljöparti"? Socialdemokratin kan naturligtvis tillsammans medfolkpartiet behålla kärnkraften och bygga bilbron, fullfölja JAS-planet, ökavapenexporten osv. Alternativet är att lyssna på iKommunalarbetaren och hennes medsystrar och medbröder Om regeringen villgenomföra en långsiktig och rättvis dämpning av den miljöförstörandeöverflödskonsumlionen, då vet den var stöd finns att få. Politik är inte bara atl vilja, utan ocksåatt välja. Det går inte att lova både guld och gröna skogar Det visar t.ex. enlarmarlikel i en av morgontidningar. Hotet mot naturenförvärras, heter del. har luftutsläppen gjort regnet iSydsverige surare. "Del är den sista fasen i försurningsdramal. Sedanblir del grässtäpper", slutar artikeln. , är det inte dags med ett radikaltsnabbstopp för alla miljöförstörande utsläpp i luft. mark och vatten? Den andra morgontidningen här i berättar i dagall "i Tjernobyl har större och allvarligarekonsekvenser än många troll." Två miljoner människor har drabbatsav radioaktiviteten och en femtedel av jorden i är obrukbar. har sagt att kärnkraften inte hör hemma iell civiliserat samhälle. Det är ett myckel klokt uttalande. Men iregeringsförklaringen står det bara; "Förberedelserna för avvecklingen avkärnkraften fortsätter". När började förberedelserna? Jag har inte sett någonbörjan pä förberedelserna. 1 stället läser vi i tidningarna, t.ex. i DagensIndustri , att det som förbereds är alt socialdemokraterna skallslippa avvecklingslöftet. Det finns en allvarlig förtroendekris när det gällersocialdemokratins beredskap för all genomföra riksdagsbeslutet enligtfolkomröstningen och löftet om atl verkligen avveckla kärnkraften och börja enhelt ny energipolitik. Är del inte , , efterfolkomröstningen, dags att inte bara skjuta upp utan att ta någol konkret,rejält sleg, som folk kan lita på, mot att påbörja kärnkraftsavvecklingen? Hurskall någon politiker kunna ta på sitt ansvar ens en miljondels risk atl t.ex.Skåne, , eller drabbas av det fruktansvärda,förödande öde som har drabbat ? Det är det ni gör när ni inte sätteri gång. Ni lar den risken. Men människorna i detta land har sagl ifrån. De villinte leva med den risken. , låt oss få ett konkret steg bort från denkärnkraft som inte hör hemma i ett civiliserat samhälle. 1989/90:80 7 mars1990 Underdelta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar Regeringsförklaring Ianförandet instämde , , , och partiledar- IngerSchörling, , , , dghQtt Skånberg, , Hans Leghammar, , ström och (alla mp). brukar ju anses vara snabbtänkt - för snabbtänkt ibland -men när han fick talmannens uppdrag att undersöka förutsättningarna för enborgerlig regering behövde han för funderingar och sonderingar Pålördagen fick han uppdraget. begärde han förlängd lid och påmåndagen meddelade att det inte var möjligt för honom attbilda en borgerlig trepartiregering. Den motivering som angav varatt det föreligger, som han kallade det, en socialistisk majoritet i . CarlBildt behövde alltså för att räkna ut mandatfördelningen i denhär kammaren. Det är inte särskilt trovärdigt. tyckte hanuppenbarligen själv att den här anmärkningsvärda saktfärdighe-ten behövdeförklaras på något annat sätt, och fick vi veta att det uppdrag somCarl Bildt hade gett sig själv den där helgen inte handlade om sådanafuttigheter som att försöka bilda en borgerlig regering. Nej, det hanhade sett framför sig var en uppgift av betydligt större vikt. Del som han hadeförsökt att åstadkomma var minsann inte bara ett samarbete mellan de treborgerliga partierna . Hans mål var en fastare borgerligallians med siktet inställt . CarlBildt får ursäkta, men inte heller den förklaringen ger elt särskilt trovärdigtintryck. I rollen som samarbetsingenjör påminner han mera om vargen; - Varför har du så stora öron,mormor? frågade i sagan, och det gjorde uppenbarligen också Westerbergoch , faslän i verkligheten. - Varför har du så fasligt stormun? - För att jag skall kunna talahögst, mest och bäst, svarade den förklädde vargen. - Varför är du så angelägen omhöga opinionssiffror? frågade den godtrogna Rödluvan. - För att jag vill vara störstoch starkast både i den lilla och i den stora världen, svarade vargen. Då först blev Rödluvanriktigt rädd. - Vilkaförfäriigl stora tänder du har! utropade hon, men . Knappt hade hon sagt det förrän vargen tog ett skutt ur sängen och slukade den stackars Rödluvan. Sågodtrogna var självfallet inte och . De har hörtCarl Bildt berätta sagor den ena dagen, för atl dagen därpå själv eller viaombud beskylla sina borgerliga bröder för att marginalrätta social- demokratiskpolitik, för alt blockera nyval och för att bedriva krypskytte mot moderatasamlingspartiet. Kanske är sanningen helt enkelt den att ett parti somuppträder som Stygga vargen, som driver en stenhård konfrontalionspolitik ochförsöker håva in kortsiktiga vinster på överord och överbud, har svårt attplötsligt sätta andra intressen frarnför de rent partiegoistiska. Kanske ärsanningen helt enkelt den att ett sådant parti har svårt alt bli trott av sinaegna tilltänkta koalitionsbröder är sanningen så enkel. Jag skulle vilja mot bakgrunden av det som har inträffatåterkomma till en fråga som jag har ställt till i de två senastestora debatterna här i kammaren, nämligen om skattereformen. säger isitt pressmeddelande ; "Jag har dock också redovisat för talmannen att desamtal som förts visar på en stor politisk samsyn mellan de tre borgerligapartierna i viktiga frågor som måste avgöras . I en viktig fråga, nämligen energipolitiken, är det dockännu inte möjligt att avgöra om en tillräcklig bas för en fast samverkanföreligger På denna punkt krävs ytterligare överläggningar ochavvägningar" Innebär detta, , att ni var överens omskattereformen, och vilken överenskommelse hade ni då träffat om skatterna?Eftersom säger att det var en enda fråga, nämligen energipolitiken,som var slötestenen, måste delta rimligen innebära att ni hade nått enöverenskommelse om skattereformen. Som en av medkonslruktörerna bakom detförslag som föreligger vill jag också direkt fråga på denhär punkten: Var del så alt det preliminärt hade träffats en överenskommelse omen skattereform, och hur förhöll den sig i så fall till den uppgörelse somfolkpartiet och socialdemokraterna har? hade ju på sätt och vis under två dagaransvaret för vårt land, nämligen när han hade uppdraget att sonderamöjligheterna till en ny regering, men det slutade i total förvirring ochkaos. räckte för att en sådan förvirring skulle inträda, och det kanväl vara en viktig förklaring till det omöjliga i att skapa ett alternativ tillsocialdemokratin. Efter några dagars samtal lyckades de borgerliga partiernakomma överens, nämligen om att de är oense. Det var den överenskommelse somman kom fram till. Jag kan bara gratulera till detta fantastiska genombrott förborgerlig samverkan. fortsatte att använda myckel starka ord, bl.a."fiffel med författningen", om det som har förevarit. Jag villerinra om vad har skrivit, nämligen att det fannsett betydligt naturii-gare alternativ än atl utlysa nyval, och det var attregeringen skulle avgå. Menar alt också uppmanartill fiffel? Ja, nickar, och del var utomordentligt intressant atthan har den uppfattningen om sitt liv- och husorgan. Jag tror faktiskt att delär som på den här punkten, sin vana trogen, använder ord som haninte kan stå för och som inte leder särskilt långt i riktning mot en positivoch konstruktiv debatt. Det som har hänt är ju atl talmannen först prövade om denmajoritet som fällde den socialdemokratiska regeringen var regeringsduglig, omdet fanns Regeringsförklarin g och partiledardebatt någotalternativ som man var överens om. Talmannen konstaterade ju inte oväntat attnågot sådant alternativ inte fanns. Men sedan kom del intressanta, nämligenuppdraget lill att sondera möjligheten till en borgerligtrepartiregering. kunde inte komma fram med ett positivt besked filltalmannen. Först därefter fick jag uppdraget alt sondera möjlighetenför en fortsatt socialdemokratisk regering, varvid vi hade samtal medfolkpartiet som visade att skattereformen och det kommunala skattestoppet hadestöd från det hållet.