prot · GD09100 · 1989-12-31 00:00:00 — Orsaken lill socialdemokraternas bristande entusiasm förenskilt sparande framträder tydligt i deras s.k. 90-lalsprogram, som lades frami höstas. Kravet på stabila sparandeöverskott i den offentliga sektornmotiveras där pä följande sätt; "Om samhällets spararide skulle bliberoende av alt de välbärgade hushållen lockas att spara privat måste derassparande öka så kraftigt atl del skulle leda lill storaförmögenheisklyftor." 90-talsprogrammet anger också en målsättning: "Detoffentliga sparandet, som är av BNP, bör öka till . Detinnebär all det offentliga sparandet bör öka med 10-15miljarder kronor ." Det finansiella sparandet i den offentligasektorn var enligt finansplanen uppe i ,vilket utgjorde just av BNP. Så här går del undan i svängarna!Överbeskaltningen skärps ytterligare som vi vet. Det förekommer just uppgifter om alt även skatle- omläggningensandra etapp skall överfinansieras 1991. Jag vill fråga regeringspartietsföreträdare hur någon kan tro att ekonomiska problem,såsom de nu ler sig, kan lösas med höjda skatter Jag skulle också gärna viljabe att fundera på en sak; Inte kan väl en icke-socialist medverkalill ett sådanl beslut? Hur skulle det då gå med det enskilda sparandet, som videbatterar här! Talet från regeringshåll om kollektiv kapitalbildningfaller väl in i ett socialistiskt mönster, där andra inslag är t.ex.löntagarfonderna saml 4;e och 5:e AP-fonderna. Vi väntar nu på ettregeringsförslag om all även ;e fondstyrelserna skall få placera sinamånga miljarder i aktier Utredningsgrupper inom LO förordar allsköns nya påfundsom ledighels- och semesierfonder, kommunala och statliga pensionsfonder samtregionala hushållningsstiflel-ser m.m. Som om detta inte vore nog planerasockså en "förhandlad över-skollsdelning", vilken skall la överstafettpinnen från vinstdelningsskatten. Allt detta kommer upp till beslut påLO-kongressen . Tankegångar av delta slag präglar majoriletstexten ochställningstagandena i finansutskottets betänkande 21. Man uttalar sig i svalaordalag om hushållssparandet och varnar med ett tonfall hämtat från90-talsprogrammet för omfattande sparstimulanser, som skulle ytterligare bidratill alt öka de redan rikas förmögenheler är det ju faktiskt inte delta det är frågan om. I denmoderata partimotionen anges att det enskilda sparandet måsle främjas medgenerella medel, främst en återgång till fasla spelregler och en sänkning avskattetrycket. Fasta spelregler behövs för atl människor åter skall våga litapå att vad de satt undan för framliden skall de också själva få disponera ochförfoga över. Sänkt skattetryck är nödvändigt, om de skall få något kvar allspara av. Så enkelt är det. Därutöver ser vi ett behov atl särskilt stödja långsiktigtbundet sparande i och lill egen bostad, för ålderdomen och som riskvilligtkapital i form av t.ex. aktier Den snabba inflationen i förening med senare årstäta - lål oss kalla det - överfall på dessa nyttiga sparformer gör sådanstimulans ofrånkomlig, om kapitalbildningen skall kunna lyftas upp på en tillräckligthög nivå. Socialdemokraterna i finansutskottet knyter vidareförhoppningar till den planerade skatteomläggningen. För mig är del fortfarandeen gåta, fullkomligt obegripligt all man tror sig stimulera sparandel genomatl höja skatten på kapital med Ingen har hellerkunnat förklara det här Just nu diskuteras mest atl avkastningen på lilleKalles sparbanksbok skall beskäras . Mera allvarligt frånsamhällsekonomisk synpunkt är atl regeringen och tydligen också ,, tänker trumfa igenom en modell som skulle ha gett någon lilenreal avkastning efter skatt vid en inflation på och en räntenivå på ,men som inflation och ränta blir till en formidabelstraffbeskatlning av sparande. Det finns en naturlig förklaring lill all skatten påkapital kan sägas ha varit lägre än skatten på arbete. Kapital är meralättrörligt över gränserna än arbetskraft. Vill man uppnå större likformighetdem emellan, måste därför detta ske - särskilt nu sedan valutaregleringenavskaffats - genom all skatten på arbete anpassas nedåt och inte genom attsparande beskaltas hår- Detförutsätter i sin tur alt förändringen sker inom ramen för en sank- Prot.1989/90:100 ning av skalletrycket i enlighet med vad vi moderater förordar förekom,mer en betydande utflyttning av invesleringskapital I [ Intresset för placeringar i dotterföretag, fasligheter och aktier f / ' utomlands bara ökar och del är och för sig inget fel i detta.Problemet är "S * '" bara att utländskainvesterare inte visar samma intresse för den svenska marknaden.Kapitalslrömmen kommer all förbli enkelriktad, så länge socialdemokraternahåller fast vid högskattepolitiken och vid sin förkärlek för kollektivtsparande. Runt omkring oss pågår en snabb övergång frånsocialism till marknadsekonomi. De svenska socialdemokraterna är tämligen ensammaom all sträva i motsatt riktning. Vi moderater kommer envist all driva kravetatt sparandet och ägandet inte skall koncentreras lill staten eller facket utanspridas bland de enskilda människorna. Den strid om kapitalbildningen som socialdemokraternahar utmanat till i sill programarbete inför höstens partikongress skall deockså få. Av utvecklingen i omvärlden alt döma kan den bara sluta på ell sätt. Med det anförda yrkar jag bifall lill de reservationertill finansutskottets betänkande 21 som har moderata undertecknare. 146 (); Del svenska hushållsparandel låg på eninlernationelll normal nivå för elt industriland fram lill . Sedan desshar vårt sparande i hushållen gått ned i en stadigt fallande kurva, från ca 7 %i utgångsläget till absoluta bottennotering om -5,. Även ochFinland har haft negativt sparande , men deras värden för år1988 är dock avsevärt båttre än våra --5,, dvs. -1,för och -1,förFinland. Alla dessa negativa värden på de nordiska ländernas sparkvoter är påsikl alarmerande - inga länder, moderna industriländer allra minsl, kan ilängden få en förmånlig utveckling på sina ekoriomier om hushållssparaudet ärnegativt! Sparandet i företagssektorn är - och skall vara - negativti en ekonomi som siktar mol tillväxt, eftersom förelagen behöver både sitt egetoch andras sparande för att kurina bygga ut sin kapacitet. Sparandet i denoffentliga sektorn - vars tillväxt framför allt beror på höjtskalletryck -kan aldrig ersätta det privata sparandet, om man inte siktar molall sociali-sera eller på annal sätt kollektivisera ägandet av ett landsproduktionsmedel. Atl detta inte är en väg som leder till ökat välstånd, god välfärdoch god miljö visar ju utvecklingen i med slortydlighet! Det är inte svårt atl räkna upp olika orsaker till atl delsvenska hushålls sparandel minskat så drastiskt som del har Under de flesta av har räntan på sparade medel, sedan inkomstskatten har betalats, inte alls nätt upp till den nivå som behövts för atl kompensera den årliga inflatio nen! När spararna sett sitt sparkapital urholkas i stället för att tillväxa,kan man knappast förvåna sig över att de minskat sitt sparande. Till detta har också de socialdemokratiska regeringarna bidragil genom alt systematiskt rubba på spelreglerna för sparandel med korta förvarningstider; engårigs- skalien på pensionssparandel, försämringar av aktiebeskattningen och om- 157 Prot.1989/90:100 sättningsskatten på aktiehandeln, socialavgifterna påvinstandelspengar och kraftiga sänkningar i räntan påallemanssparandel må här nämnas. manhanget måste ocksåivångsparandet omtalas. Del finns nog inget bättre Sparfrämjande j, y jU p. . jg 1, j, åtgärder Allvariigast har nog höjningen avskattetrycket från lill Skattebetalarna har reagerat på dessa skaltehöjningar genom atl ta ulsparade medel i slället för att sänka sin konsumtion, något som underlättatsav den i och för sig hell riktiga avreglering av kredilmarknaden som samtidigtägt rum. Det belänkande som kammaren snarl skall besluta om och somvi debatterar handlar om ett anslag lill spardelegationen pä drygt 19milj. kr för nästa budgetår Såväl vi i som och centernföreslår i den gemensamma reservationen nr 11 att kammaren skall avslå detta äskande,med motiveringen all ett anslag för sparpropaganda inte rimligtvis kan utgöraersättning för en ekonomisk politik som skulle gynna hushållssparandet. Det ärtvärtom alldeles uppenbart att socialdemokraterna systematiskthar gått in för att tvinga fram ett ökat offentligt sparande, med siktetinställt på att via fonder och budgelöverskoti ta över ägandet av del privatanäringslivet. Detta var ju grundsyftet med bildandet av den , somnu kompletterats med en femte och med framlagda förslag om alt även första,andra och tredje AP-fonden skall få tillstånd att investera i aktier Sammasyfte gällde givetvis beträffande skapandet av löntagarfonderna. Då dessa ejlängre skall tillföras nya medel är LO uppenbarligen redo att med mångauppslag tillhandahålla nya fonder, med vars hjälp man skall ta över ägandet idel svenska näringslivet. Allra tydligast kommer delta önskemål fram isocialdemokraternas 90-talsprogram, i vilkel en höjning av det offentligasparandet från nuvarande till anges som önskvärt! Medhöjningar av skattetrycket avser man att finansiera elt socialiserat ellerkollektiviseral ägande av värt näringsliv. Inför sådana framtidsplaner lönardet sig föga alt stimulera ett ökat enskilt sparande genom att spendera 19 miljonerpå sparpropaganda - här krävs det en hell annan ekonomisk politik för atlsparandet skall kunna komma i gång igen. Olika element som bör ingå i en sådan politik finnsuppräknade i bl.a. reservationerna 1, 2, 8 och 10 samt i det särskildayttrandet nr 2. I reservationerna och del särskilda yttrandet anges generelltsänkt skattetryck - som är eft viktigt mål i fråga om den riyaskattereformen-, utnyttjandet av en del av löntagarfondernas medel lillsparstimulanser och införandet av fasta spelregler för sparandet vara lämpligamedel. Frågan om inrättandet av personliga invesleringskonlon bör snarastutredas, bl.a. som en del i arbetel med målsättningen för den enskildafamiljens sparande. Ett effektivt bosparande - det nuvarande systemet är krångligtoch har därför utnyttjats endast i ringa omfattning - bör utredas, medmålsättningen att bl.a. underlätta enskildas övertagande av bostadsrätter ikommunala bostadsförelag. Del har visat sig att överlagandet av en bostad somalltså blir ens egen är ett stimulerande sparmål för många människor somannars kanske inte skulle spara. Detta bör underlättas både genom ett brasyslem för bosparande och genom ett system för startsparande - det senareskulle speciellt inrättas för barn 158 och ungdom och skulle äveninnehålla räft för föräldrar att utan gåvoskatt överföramedel till sina barn för att säkerställa deras utbildning och start i livet. Jag hade egenlligen länkl avsluta miltanförande här Men jag blev apostroferad av . För det första har vi fyra gemensamma reservationer idetta betänkande. Men på en punkt måste jag bemöta . Direkt ellerindirekt attackerar han nämligen skattereformen, som han menar skulle medföraett minskat sparande. För del andra är det visserligen sant attförsäkririgsspararidel får något sämre villkor- men är villkorenmyckel bättre än vad som gäller för annat sparande - genom skattereformen.Skattebetalarna, , får ändå 60 miljarder mera kvar i fickangenom de skattesänkningar som gäller fr om. Sannoliktkommer skattebetalarna alt få kvar ytterligare 40 miljarder genom ökadearbetsinsatser I ställel för all la ul övertiden i frilid kommer man att ta utden i pengar Man kan räkna med atl alla kommer alt arbela mera. Dessa 100miljarder som hamnar i löntagarnas fickor bör utgöra ell gott underlag för ettökat sparande. För det tredje vill jag nämna atl frestelsen för en normallöntagare att finansiera sin konsumtion med län kommer atl minska till följdav atl ränteavdragen på lån blir myckel mindre värda. Men en minskad vilja attta lån är också ett sparande - lål vara all det är av något egendomligt slag. Man kan undra hur det här kommer atl slå. fickvi faktiskt la del av en bedömning från konjunklurinslilulel av hur sparandetkommer all utvecklas. Den bedömningen är inte särskilt optimistisk. Men denpekar i alla fall, , i rätt riktning. Jag skall återge en seriesiffror som återfinns i tabell nio i ; Sparkvoteri kommer alt utvecklas på följande säll; 1988 -5,(sammasiffra som angav) 1989 -3,(fortfarande en dålig siffra men i alla fall en någol bättre än föregående) 1990 enligthuvudalternativet -1, 1991 enligthuvudalternativet -0, Sifferserien år inte imponerande.Men den visar på en klar förbättring. Det lyder alltså på altkonjunkturinstitutets experter har gjort bedömningen atl ett förbättratsparande i landet kommer all vara effekten av skallereformen. 147LARS () replik; höll elt utmärkt anförande omvikten av ett ökat hushållssparande. Det är inte så konstigt. Vi har ju, somLars De själv påpekade, flera reservationer gemensamt. Men när det gäller svaret på min fråga måste jag säga attjag blev besviken. I och för sig beklagar jag all skall behövaförsvara en så här dålig sak. Det kommer ju aldrig någonsin atl vara möjligtatt förklara att sparandet kan stimuleras genom en höjning av skatten påkapital med över 30 miljarder säger; Genom all marginalskatterna sänks fårmänniskor mera kvar i fickorna. Ja, del är myckel bra att marginalskalterna .sänks. Dethar vi talat för under mycket lång lid. Men hur år del med detta med allmänniskor får mera kvar i fickorna? Tanken bakom omläggningen är ju alt manskall ta ul lika mycket skatt som så atl säga efterges på inkomstökningar ochannal. Pengarna kommer alt gå åt - det blir ju höjda bensinkostnader etc. Om vi ser just till sparandel är det inte baraförsäkringssparandel som kommer i kläm, och del rejält! varvi ense om atl del inie skulle bli någon ytterligare engångsskatt påpensionssparandel. Men ger sitt stöd i det sammanhanget. Del handlar emellerlid inte bara om pensionssparandet. Närdel gäller boendesparandel - sparandet till en egen bostad, som så vackert talade för - blir del 14 miljarder i extra belastning. Detär välinte en attraktiv lösning. Nej, resultatet kommer atl bli att människor efler alt hafunnit all de har litet mera över och innan de skall fördela sina pengar väljeratt inte lägga pengarna på sparande utan på sådant som inte träffas av denstraffbeskattning som här gör sig till tolk för Korijunkturinslituiel lär lala om alt sparandel utvecklasi positiv riktning. Men jag tror all även har hört överdirektörendär säga att han inte kan skönja någol trendbrott i utvecklingen vad gällersparandet i . Vi går mot fortsatta och växande bytesbalansunderskotl.Alt då fröjda sig ål att hushållssparandet börjar närma sig nollslrecket lyckerjag är ynkligt. Det handlar ju om en attack mot det privata sparandet i Sverigesom folkparliel medverkar till. Anf.148LARS DE () replik; går lill våldsam attack mot enskallereform som innebär marginalskallesänkningar av skådadmagnitud i vårt land. Men då gör han nog en egendomlig saltomortal med lanke pådel egna partiets politik. Här i har moderalerna under lid talat ombehovet av en sänkning av marginalskatterna. När det så kommer ett förslag sominnebär radikalt sänkta marginalskatter går moderalerna till våldsam attack motdefta. Del är alldeles sant atl förslaget är finansierat. Vi ärväl, , ganska överens om all den svenska ekonomin befinnersig i elt sådant överhettningstillstånd atl det vore räll så oansvarigt altlägga fram ett förslag som innebär atl slora budgetunderskott släpps framofinansierade. säger alt vi med den här skaltereformen görsparandet en stor otjänst. menar att nya skatter så att säga äterupp de skattesänkningar som har kommit till stånd. Men då bortser han från tvåsaker: Den första är att folk som får dessa hundra miljarder kvar i fickorna ialla fall har valfrihet all använda pengarna på det säll som de själva vill. Dekan köpa bil eller åka utomlands, men de kan också spara. Den andra är atl detinnebär en ganska stor dynamisk effekt. Moderater och folkpartister har va- ritövereris om all den dynamiska effekten av en marginalskatlesänkning är detvärdefullaste i hela skattereformen, och den dynamiska effekten måste kunnaanvändas lill att delvis öka sparandet eller att öka annan konsumtion. Del är litet egendomligt, , att ni moderaternu angriper skattereformen så häftigt som ni gör. Del är i alla fall i stortsett den reform ni själva har velat ha. Jag glömde förut atl yrka bifall lillreservationerna, och det vill jag göra . Jag yrkar alltså bifall lillreservationerna 1, 2, 8, 10 och 11. 149 () replik; Jag vill ta bort del felaktigaintryck som tycks ha att vi moderater skulle vara emotmarginalskattesänkningarna. Jag sade alldeles att vi tycker atl de är braoch att vi t.o.m. vill gå längre. Vi funderar inte, som partitydligen gör, på alt minska de tänkta marginalskatlesänkningarna . Vad vi kritiserar år finansieringen, och jag gör det härpå den punkt som är föremål för debatl , nämligen det enskildasparandel. Hur än lägger upp argumentationen kan han inte kommaborl från all över 30 miljarders extra belastning på kapitalbildningen i landetkommer alt motverka det enskilda sparandet. Del går inte atl bortförklara. säger atl de som får mera pengar ifickorna kan välja alt lägga dem på sparandet. Ja, men min poäng är atl de inteväljer all göra det, om del blir så myckel oförmånligare än det är . I dagär sparandel lågt, och om det läggs skatt på försäkringssparandet, på sparandettill egen bostad och på aklievinsten kommer detta inte atl vara någraattraktiva verksamheter alt använda de ökade inkomster på som man har kvarefter skatt . Detta går inte att resonera bort. Del är beklagligtatl ni i folkparliel tror att ni skall kunna förvända synen på människor förvilka detta är betydelsefullt. sade också något om att moderalerna skullelala för ofinansierade budgetunderskott. Vi har inte längre någrabudgetunderskott i vårt land. Vi har ett budgelöverskoti pä 22 miljarderinnevarande år Med den politik som förs har vi ett betydande överskoll ävennästa är, och del blir ännu större när skattetrycket nu ökar ytterligare,vilkel planeras i kompletleringspropositionen. Det är inte fråga om det. Vi moderater skall finansiera våraskattesänkningar - vi har redan presenterat hur del skall gå lill - men vikommer inte atl göra det genom straffbeskatlning på sparande. 150LARS DE () replik; När säger atl utvecklingen avbylesbalansunderskotiet går åt fel håll, förstår jag all han menar den ganskaförfärliga sif-ferserie som presenteras, enligt vilken bylesbalansunderskotietkommer atl stiga från 50 lill 70 miljarder . Men all skylla det på atlskattereformen skulle medföra ett minskal sparande anser jag vara en grovförenkling. Alla vet atl bylesbalansunderskotiet i stor utsträckningberor på atl räntekostnaderna för de svenska storföretagens investeringarutomlands i klassen 50 miljarder belastar vår bytesbalans. De vinstersom de investeringar 11 protokoll 1989/90:100 som görsutomlands ger kommer inte in i bytesbalansen förrän myckel . Om dereinvesteras kommer de inte tillbaka. Att säga att bytesbalans-underskottetsökning beror på all hushållssparandel skulle minska genom skattereformen är enförenkling som jag inte kan acceplera. Jag förslår att säger atl minskningen frånminus 5,3 till minus av den negativa sparkvolen inte är mycket alt hurraför Men den är i alla fall en återgång till ett nolläge, och i pengarrepresenterar det elt ökat sparande på ungefär 30 miljarder Jag tycker inte attett ökat sparande på 30 miljarder - om nu prognos ärriktig - är något att negligera. Om man väger in alla faktorer i bilden finnerman tvärtom alt skattereformen inte är negaliv för hushållssparandet. AnL 151IVAR (); Sparandet har en avgörande funktion i vårekonomi, såväl privat som för som nation. Sparandet är nödvändigt föratl man skall kunna investera. Invesleringar är nödvändiga för en god ekonomiskutveckling. Utan sparande, ingen väldfärd. som inte självt kanfinansiera sina investeringar måsle låna. Om , som nation - hushållen,företagen, kommunerna och staten - inte sparar tillräckligt blir det nödvändigtatt låna i utlandet. För lågt sparande ger underskott i betalningarna medutlandet, och det är lika med underskoll i bytesbalansen. En vändning av underskottet i bytesbalansen till balanseller överskott är ett viktigt mål för ekonomin, och det kan inte åstadkommaspå annal sätt än genom ell ökat sparande inom landet. Detta faktum var ett avhuvudmotiven vid beslutet om ett tillfälligt obligatoriskt sparande. Sparande i ekonomin är i princip en minskad konsumtion för atl genom investeringar ge utrymme för en ökad konsumtion i framtiden.Sparade medel används för uppbyggande av infrastruktur näringsliv och bostäder,för atl kunna ge en högre produktion i framliden atl använda lill privat elleroffentlig konsumtion. När sparandel är lågt stiger priset på pengar, dvs.räntan. Detta höjer lön-samhelskraven för investeringar i det privatanäringslivet. En investering måste ge en riskpremie för att anses lönsam iförhållande till investeringar med låg risk, t.ex. statsobligationer Följden avför lågt sparande blir därmed alt färre investeringar blir gjorda, tillväxtensjunker, arbetslösheten ökar, och framtida konsumtionsulrymme minskar För skall kunna bygga ut kapitalstocken, vilket är förutsättningen för varaktigtillväxt, krävs med andra ord sparande. En kapitaltillväxt i industrin äroftast delvis lånefinansierad och ger därför ett relativt stort negaiivifinansiellt sparande i denna sektor Ett positivt sparande i andra sektorer iekonomin måste kompensera detta. Hushållssektorn och den offentliga sektorn ärhuvudalternativen. Vilken sektor man väljer alt spara i är lill stor del enideologisk fråga. Utskottsmajoriteten uttrycker en rädsla för atl ökathushållssparande skall innebära elt minskat offentligt sparande och poängteraratl hushålls-sparandel inte skall subventioneras. Vi i anser att ettprivat sparande är alt föredra före offentligt sparande och atl det finnsstarka motiv för alt stimulera hushållssparandet. Målet för hushållsparande börsättas högt. Vi i anser att en sparkvot på är en rimlig, lämpligmålsättning. Centernhar drivit frågan om personliga invesleringskonlon som elllångsiktigt målsparande. Del innebär i korthet att insättningsbelopp upp lillett halvt basbelopp undantas från beskattning. Avkastningen görs skattefri.Uttag utan skattekonsekvenser får göras till investeringar i permanenlbosladoch i eget förelag. Beskattning sker när tillgången avyttras. Vid uttag urkontot för konsumtion sker beskattningen direkt. Utskoltsmajoritetenkommenterar förslaget med atl "systemet har vissa uppenbara brister".Jag skall överlåta lill alt försöka bevisa all del finnstäckning för detta schablonmässiga uttalande, men själv vill jag ägna någraminuter åt alt redovisa några av förslagets fördelar -Det stimulerar lill nysparande. Omflyttning av tidigare sparade beskattadepengar till personligt invesleringskonto innebär atl man byter skattefriapengar mot pengar med långsiktig skallekredil. Del är knappast någon som gör pådel sättet. Därför kommer förslag atl innebära ett större nysparande ännågol annal förslag som hillills har lagts fram i . - Det stimulerar lill ökade arbetsinsatser Det ärinte många som kan spara 15 000 på sin ordinarie lön - del krävsextrainkomster för all klara det. Dennaextrainkomsl blir skattefri om den sättsin på det personliga investeringskontol. Självfallel innebär det en kraftfullulbudspolitik, som kommer all minska överhettningen på arbetsmarknaden. Vidarebegränsas skattebortfallet för stat och kommun, eftersom det i hög grad kommeratt vara extra inkomster som sparas. - Del minskar boendekostnaden. Del lägre värdet påränteavdragen efter skattereformens genomförande gör det angeläget att ha medeget kapital i sin bostad. Med eget kapital i boendet minskar efterhandränteavdragen och skaiieinläkterna ökar. Kapital från personligtinvesteringskonto som slår i bostaden under t.ex. minskarränteavdragen med tre fyra gånger sparbeloppet. På sikl ökar statensskalteintäkler väsentligt, som den enskilde blir mindre beroende av bidragoch får en stabilare ekonomi.