prot · GD0943 · 1989-12-31 00:00:00 — 11990-talets skaU man kunna åkamed järnväg från tiU på tid som kan konkurrera med bilen.Blekingama är också beredda att ta trafikansvaret på banan under föratsättningatt staten tar sitt ansvar för den misskötsel av jäm- 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 vägskapitalet som harskett. Det föratsätter remvesteringar på ytterUgare några hundra mUjonerkronor. AvslutningsvisviU jag fråga : Varför sviker regeringen när det gäUerden ur kommunikationssynpunkt viktiga kustbanan? Kommerkommunikationsministem att medverka till att även får möjUghet tiUchrekta sowagnsförbindelser? RUNETHORÉN (c): Jämvägar och vägar är av utomordentUgt stor betydelse var man än bor ivårt land. Goda kommunikationer är någontmg som ingår i statens ansvar för engcxi infrastruktur. Från sida arbetade vi just därför mför dettrafikpoUtiska beslut som fattades 1988 för att Blekinge kustbana skuUe fåvara kvar i stomnätet och inte överföras tiU en länsjämväg. blev det så attbanan fick vara kvar i stonmätet. Men vi hade pä känn att det skuUe bliförändringar, eftersom det fanns ancfra jämvägar om vUka vi hade olikameningar. Vi menade att om det skuUe bU förändringar är det här i denna kammaresom besluten skall fattas. Tyvärr fattade en majoritet av detbeslutet att det ankommer på regeringen att själv fatta sådana beslut. Jag hari dag bara att beklaga och hoppas att regeringen ändå äncfrar sig. Att nu gå utmed ett Blekingepaket kan, som flera talare sagt förat, inte vara det riktiga.Staten måste ha kvar ansvar för att vi får en god infrastraktur inte minst iBlekinge och goda kommunikationer i form av jämväg, väg och även utbUdning. Jagbrakar säga att dessa är de tre vUctigaste faktorerna. För att man skaU kunnafå industrier tiU länet, för att foUc skaU vUja bosätta sig där är just dessafaktorer oerhört viktiga. Jaguppmanar kommunikationsministern att tala med partivännema i SLTF, . De är mte särskUt glada åt denna övervältring som manfrån statens håU mer eUer mincfre försöker att göra utöver länen när det gäUerkoUektivtrafiken. Jag fror att det är viktigt att vi får ta en debatt här iriksdagen om vad som är statens roU och vad som är länens roU när det gäUerkoUektivfrafiken, både persontrafik och godstrafik. Jag beklagar alltså att man för över Blekinge kustbana tiU enlänsjämväg. Dels är det fråga om en övervältring av kostnader, dels ett sättfrån statligt håU att inte leva upp tiU det ansvar som man har för att aUa skaUha rätt tiU en bra infrastruktur var man än bor i vårt land. Det har varit en del diskussion om begreppet stomjämväg,och det har spritts missförstånd. Jag skuUe ändå vUja säga att det måste haframgått aUdeles klart av de överläggningar som fördes när den trafikpoUtiskapropositionen presenterades, att det i och för sig inte är en fördel om enjärnväg som huvudsakUgen används för lokal och regional frafik, arbetsresor,matarresor osv. skuUe klassas som stomjämväg. Det innebär nämUgen att detuppstår konkurrenssituation meUan en kommunsub-ventionerad busstrafik inomregionen och en statssubventionerad jämvägstrafik. En sådan konkurrens lederlätt tiU en nackdel för jämvägen. Detta är ett fenomen som inträffade medBlekinge kustbana. Jag menar att den lösning som regeringen nu erbjuder är denbästa lösningen för friom Några gigantiska satsningar med 700 - 800 mUjoner i ensnabbutrastning står naturUgtvis inte tiU buds. är irriterad över att hon, som hon påstår, får besked . Detär ganska många veckor sedan som Blekingepaketet presenterades. Det stod klarti pressmeddelandet, presskonferensen och överläggningama med företrädare förlänet hur regeringen såg på frågan. Jag uppfattade att presentationen avBlekingepaketet i dess helhet, inkl. den satsning som regeringen är beredd attgöra på Blekinge kustbana som länsjämväg, mottogs buvudsakhgen positivt ilänet. frågar vad som menas med de givna ramama för transportrådetsupphandling. Hon kan inte vara okunnig om att bestämmer detbelopp som man är vUUg att satsa på köp av interregional trafUc påstomjämvägsnätet. Det måste ta ställning tUl. TransportrådetupphancUar preliminärt, och sedan är det naturUgtvis som i sista handbestämmer hur stor ramen får vara. Vikan inte gå tiUbaka tiU ett system där SJ säger att en viss frafUc är olönsamviuefter saklöst rusar till och betalar för varje bandel. Det skaUvara oföräncfrad trafik, samticUgt som SJ säger att man inte klarar av dettamed vanUga företagsekonomiska kalkyler. Det måste ändå komma tUl stånd enbedömning av hur mycket är beredd att satsa på den typen av subventioner. Karl-GöstaSvenscm höU ett långt incUgnerat mlägg. Jag tittade då upp på tavlan här ikammaren som anger talare och där stod partibeteckningen m. Jag kunde interiktigt förstå att han företrädde moderata samlingspartiet. Jag tänkte förstatt det kanske var något fel på tavlan. Det fanns inte någon som helst likhetmellan det han sade och det som moderata samlingspartiet står för i de härsammanhangen. Karl-GöstaSvenson talade om försyndelser i den socialdemokratiska poUtiken imder de häråren som mneburit att man låtit banan rosta. Vad hände under de gyUene åren dåde borgerUga hade ansvaret för frafikpoUtiken? På kommunikationsdepartementethänger också bUder av moderata kommunikationsministrar. Vad hände under deåren? Skedde då en väldig upprustning och gjordes nya insatser? Hade mankunnat tänka sig ett Blekingepaket med en moderat politik? Jagförstår att han här viU lysa Utet med lånta fjädrar inför en hemmaopinion, mendet är inte som företrädare för moderata samlingspartiet som han kan ha agerati den här frågan i denna kammare. JagviU sammanfaitningsvis säga att jag är övertygad om att det här är en bralösning för . Man får genom dessa pengar en möjUghet tUl upprastningoch samplanering när det gäUer de olika instrament som man arbetar med inomden regionala frafdcen. Det finns som bekant i rätt godavägförbindelser. kan knappast totalt sett anses missgynnat när detgäller trafikförsörjning. Med den komplettering som Blekinge kustbana kommer attutgöra, anser jag att kommer att vara väl försörjt när detgäller kommunikationer. 1989/90:43 11december 1989 (vpk): Det är verkhgen inte i många frågor som vi har fått ett svar i debattenmed . Men jag skuUe ändå vUja få ett Utet förtyd- 1989/90:43 11december 1989 ligande, eftersom manibland får gissa sig tiU vad kommimikationsministern menar. Vidiskuterar nu Blekinge kustbana som en del i stomjämvägsnätet i ochdet beslut som fattades efter överenskommelsen meUan socialdemokraterna ochvpk. gjorde här ett uttalande därhan talade om vad som skaU gälla för en stomjämväg i allmänhet. Han säger attdet borde ha framkommit av överläggningama att där det huvudsakUgen är lokaloch regional frafik bör inte resp. bana höra tiU stomjämvägsnätet. Menar GeorgAndersson med detta att vpk får skyUa sig självt som gick på en lut och fritebegrep att regeringen direkt efter beslutet tänkte strunta i att Blekingekustbana av en enig riksdag klassades som en stomjämväg? Är detså jag skall uppfatta det? HurskaU jag toUca famösa uttalande vid hennes gästspel i därhon säger att den som inte uppfattade vad som blev det riktiga beslutet iriksdagen om Blekinge kustbana när det begav sig, den hade inte hörrapparatenpå? För visst har beslutat att Blekinge kustbana skaU vara enstomjämväg, men mte att där skaU gå frafik! De som var församlade vid dettUlfäUet gick sedan ut och sade att de blivit behancUade som byfånar av GunnelFarm. SkaUvi fortsätta med detta sätt att bedriva debatt, ? Finns det intenågot seriöst i de överenskommelser som regeringen träffar med ancfra partier?Jag frågar på nytt: Kan vpk i fortsättningen Uta på vad regeringen säger och debeslut som fattar efter de överläggningar, överenskommelser ochbeslut som sker? Sedangör en mycket märklig kuUerbytta som jag hoppas att fler änjag har uppmärksammat. När jag frågar efter vem som givit de givna ramama tUltransporfrådet, säger han att transportrådet upphandlar inom en given ram, menatt detta bara är preUminärt, eftersom det sedan är som fattarbeslut. SnäUa kommunikationsministem, förklara detta en gång tiU! KARL-GÖSTASVENSON (m): Genom det trafikpoUtiska beslutet gav regeringen blekinge-boma ensignal om att man skuUe fortsätta att utveckla kustbanan. Det ansvaret åvUarregeringen, och det är det ansvaret som man nu cfrar sig undan genom attöverföra ansvaret tiU blekingeboma själva. De skaU investera med egna medel föratt kunna utveckla banan. Detta är omöjUgt, 150 milj. kr. Beslutetmottogs inte aUs positivt. Det fanns socialdemokratiska ledamöter av riksdagensom uttalade sig mycket negativt i radio mot det s.k. Blekingepaketet där dessa150 mUj. 1anslutiung tiU den föregående debatten om de fasta förbindelsema över Öresundsade kommunikationsministem ett visserUgen tvekscunt ja, men att han är positivtill en sådan förbindelse. Det är då mycket viktigt från synpunktoch av stor betydelse att kustbanan når tUl och vidare uttiU . Man skaU i det läget inte lägga hand på kustbanans framtidamöjligheter att finnas som en bra trafikföring från vår region. Statenhar ett ansvar i detta avsende, och i det här faUet har regeringen sedan år1982 haft möjlighet att påverka banans utveckling genom att göra deinvesteringar och framtida satsningar som en modem jämväg är i behov av för attkunna konkurrera med framför aUt bUen. Kanman uppfatta de 150 miljonerna i Blekingepaketet som ett ökatläns-trafikanslag? har ett länstrafikanslag på 15 milj.kr. Är det detta anslag som nukommer att bU 150 milj. kr., eller är det möjUgtvis så att dessa 150 milj. kr.är ett specialdestmerat bicfrag tUl just Blekinge kustbana? Det är rätt viktigtför mig och övriga blekmgebor att få ta del av kommunikationsministernsuppfattning och svar på den frågan. RUNETHORÉN (c): Jag tror att det är vUctigt att se Blekinge kustbana som en del i entotal järnvägsförbindelse. Som den senaste talaren sade, börjar en del resor iBlekinge och går tUl och , och en del går tiU . Jag har Utetsvårt att se att förekomsten av pendeltrafik är ett skäl för att de regionalalänsbolagen skaU ta över ansvaret. Det fmns möjUghet, som i ancfra regioner,att köpa trafiken eUer att ansvara för en del tåg och ta ut banavgifterArgumentet för att banan skaU gå över tiU länstrafUcen är dåUgt. Kommunikationsministemtar upp transportrådets upphandling. Jag StäUde enfråga, och när den besvarades var kommunikationsministem och jag överens omatt den upphandling som görs borde ses över. Vi har nämUgen i ett enigttrafikutskott sagt att upp-handUngen bör ses Över då den inte är särskUt bra.Riksdagen anslår först pengar, sedan talar transportrådet om hur det skallvara, och så bUr strdld inför faktum. Vi vUl i stället att riksdagenskaU få möjUghet att ta StäUning tiU det som transportrådet kommer fram tiU. Somkommunikationsministem vet pågår det en mycket aktiv cUskussion ute i landetjust i fråga om transportrådets upphandling av tjänster. Vi borde aUtså varaöverens om att det nuvarande systemet inte är tUl fyUest. Jag hade en debatt med angående hennes sätt attföra debatter. Jag viU ge ett råd tiU - inte för att jaghoppas särskUt mycket på efterlevnaden av det - och det är: Bygg mte så mycketav debattiiUäggen på referat från massmecUer, rabriker m.m., utan bygg på densakinformation som har lämnats! JagviU avslutningsvis bara säga att det avgörande i denna fråga är att vi kanordna en bra trafikförsörjning för och en bra utveckUng av trafiksystemeti . Jag bedömer att den lösning som erbjuds innebär en godföratsättning för . Med det resurstiUskott som regeringen erbjuder -det är inte en övervältring - kan man lokalt och regionalt bygga upp ett bratrafUcsystem. Det är min övertygelse. Svaietpå fråga är att detta naturligtvis innebär att ramen förLTA, länstrafikanslaget, tUl vidgas. 1989/90:43 11december 1989 1989/90:43 11december 1989 (vpk): Jag skaU ge ett enda råd: Tro inte att statsråden skaUkomma hit för att debattera debattöremas debattstU! Det är inte därför vi berer komma hit. Det fmns ingen anledning att uppta tiden med det. Lika Utet somancfras, hoppas jag, bygger mina frågestälhungar i interpeUationer och frågorpå rabriker i tidningama - tvärtom. SpecieUtnär det gäUer kustbanan har jag, , utomordent-Uga personUgakontakter med många av de berörda i . Det gäller bl.a. dem som varnärvarande när uppträdde på detta oförskämda sätt, som ocksåtidningarna har refererat - jag behöver aUtså inte bara ta referat därifrån.Det förvånar mig om inte själv har hört med sina partikamraterhur det gick tiU och hur det lät. Nusäger , i stället för att svara på aUa de frågor som jag harstäUt, att pengama i Blekingepaketet tUl Blekinge kustbana mte aUs hancUar omövervältring utan är ett resurstiUskott. Men hancUar det mte om utpressning?Man ger 150 mUj. - en i sammanhanget mycket blygsam summa, ,eftersom det kostar minst 200 mUj. tiU att göra en reeU upprustning - och iutbyte för de pengama kräver man att läns-frafiken skaU ta över, trots att vihär i enhäUigt har beslutat att Blekinge kustbana skaU vara en stomjämväg,att staten helt enkelt skaU ha ansvaret. Det var vad det hantUade om, annarshade vi inte haft med det i den uppgörelse som vi träffade medsocialdemokratema. JagskuUe mycket gäma vUja ha svar på en principieUt viktig fråga. I övrigt börjarjag ge upp när det gäUer och regeringens besked om kustbanan.Med vilken rätt tror regeringen att den på egen hand kan bryta statensprincipöverenskommelse med om den interregionalatrafiken och stomjämvägsbanor, typ Blekinge kustbana? Det finns tid att svarapå den frågan. Det är inte bara jag och som är intresserade av det,utan mänga fler, därför att frågan berör landets samtUga landsting och kommunersom över huvud taget har jämväg genom sina domäner. TUlsist skaU jag citera ttafikutskottet, som i betänkande nr 19 /88uttryckte sig så här: "Regeringens förslag tiU stomnätbanor har avgörandebetydelse för möjhgheten att upprätthåUa ett landsomfattande och sammanhängandejämvägsnät." hade exakt samma uppfattning, . Jag konstaterar att regionalpoUtiska utredningen var helt enig omkustbanans stora betydelse för den sydöstra regionen i och också varenig om att det omgående borde investeras minst 400 milj. kr. för att man påbanan skuUe kunna bedriva tågfrafik i tiden, dvs. en modem tågtrafik, medsnabba förbindelser just tiU och vidare ut i . Jagkonstaterar nu att regeringen inte är beredd att ta det ansvaret. Med dessa 150miljoner tror jag inte att resursema utnyttjas på ettoptimalt sätt. Jagfick inte något svar om sowagnsförbmdelsema. Det går att åka tiU viaAlvesta också, men även därifrån saknas förbindelser med Jag viU helst atthela skaU få sådana, men i ett första skede bordekommunikationsministem medverka tiU att kan få direktasowagnsförbindelser med i första hand . refererade riksdagsbeslutet , och det innebar attregeringen kan Överföra stomjämväg tiU länsjämväg. Det är på det sättet, ViolaClaesson. Det är inte något brott mot vare sig riksdagsbeslut eUeröverenskommelser. Detta är nu ett erbjudande tiU regionen, och om regionen viUta över trafikeringsrätten erbjuds de belopp som jag nämnde i mitt svar vUl jag säga: Ge nu mte upp! Jag tror att det här blfr enbra trafUdösning. EnUgt uppgift har flera mtressenter redan hört av sig för attfå becfriva frafik på Blekinge kustbana. Det kanske yppar sig nya lösningar förden här trafiken, i ett bra, integrerat system med den övriga trafiken iregionen. Förste vice talmannen anmälde att att till protokoUet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. iy»y/yu:4j 11december 1989 överiäggningen varhärmed avslutad. 13 § Svar påinterpellation 1989/90:42 om intemationeUa avtal på miljöområdet har, utifrån en förteckning över intemationeUa miljöavtal,som för övrigt inte är fuUständig, stäUt ett flertal frågor om fuUföl-jandet avavtalen. Förteckningenupptar fyrtio avtal. Det är, enhgt min åsikt, inte lämpligt och inte heUer, medhänsyn tiU kammarens debattregler, tidsmässigt möjUgt att här sakbehancUa varjeavtal. får fortlöpande en redovisning av regeringens erfarenheter avoch planer för det intemationeUa miljöarbetet. Jag viU bl.a. erinra om denmUjöpoUtiska propositionen , de redovisningar som årUgen lämnas ibudgetpropositionen och den information som tjänstemän från regeringskanslietvid flera tiUfäUen lämnat i jordbruksutskottet. DetintemationeUa miljöarbetet är av betydande omfattning. deltar aktivtoch är ofta en av de ledande och initiativtagande nationema. En aUt störreandel av resurserna i bl.a. , ochkemikalieinspektionen ägnas åt intemationeUt mUjöarbete. Mot bakgrund av att en()kande andel av föroreningsbelastningen kommer från käUor utomlands, är detbåde ofrånkomUgt och önskvärt med ökat intemationeUt engagemang. Jag viU härerinra om det betydelsefuUa arbete som pågår inom ramen för luftföroreningskonventionenoch de mUjö-skyddskonventionerna för och . Jag viUockså erinra om miljösamarbetet inom ECE, FN:s ekonomiska kommission förEuropa, och 1989/90:43 11december 1989 det avslutademiljömötet i inom ramen för Europeiska säkerhetskonferensen. Detomfattande bilaterala miljösamarbetet med de östeuropeiska staterna bör ävennänmas i detta sammanhang. Inom ramen för det nordiska ministerrådet bedrivsvidare ett aktivt mUjösamarbete. EnUgtmin åsikt utvecklas det intemationeUa miljöarbetet i positiv riktning. I mångaavseenden går det dock alltför långsamt. Jag ägnar därför själv en stor del avmin arbetstid åt internationella frågor. Påsvenskt förslag kommer att besluta om enFN-konferens om mUjö och utveckling . Vid konferensen och under detförberedelsearbete som kan förväntas bU omfattande, kommer att verkaför att det intemationeUa mUjösamarbetet effektiviseras och utvecklasytterligare. Denna kommer att bU vägledande för det framtidaintemationeUa mUjöarbetet. 1den miljöiwUtiska proposition som regeringen planerar att avlämna tiU riksdagenår 1991 avser jag att återkomma med en djupare genomgång av de intemationeUamiljöfrågoma. JagvUl också erinra om, att den parlamentariska kommitté som tillkaUats för att seöver miljöskyddslagstifttiingen (dfr. 1989:32) har fått i uppgift att kartiäggade intemationeUa avtal och åtaganden som fmns pä miljöområdet och hur densvenska lagstiftnmgen förhåller sig till dessa. Jag viU tacka mUjö- och energiministern för svaret. Vi är naturhgtvishelt överens om att det är mycket viktigt att vi har intemationeUa avtal på dethär området, för att försöka driva arbetet mot en bättre mUjö med stor kraft.Självklart är det omöjUgt att inom ramen för ett interpeUationssvar ta upp aUade intemationeUa överenskommelser som jag hade fått mig Ustat frånutredningstjänsten. Det är bara att beklaga att Ustan inte var fuUständig. Detviktiga är ändå om konventionerna har fått avsedd verkan. Om inte, vad kan vigöra för att de skaU få verkan? Om de har haft verkan, hur kan vi gå vidare föratt på grandval av erfarenhetema få ett ännu bättre mteraatio-neUtmUjösamarbete? MUjö-och energiministem säger att arbetet går mycket långsamt. Man har en känsla avatt det går förtvivlat långsamt. Men det var inte det som var meningen meddessa fma avtal. Vitsen måste vara att de aUa skall ha verkan och att det skaUgå snabbt. Trots aUt blfr mUjösituationen i världen och i vårt närområde barasämre. Det är mycket Utet som går i rätt riktning. Det alfra mesta går snett.Det är bara att öppna tidningen, lyssna på radion, se på TV eller läsa några avde många ufredningar vi kan få i vår hand frän olUca organisationer för attdet entycUgt skaU visa sig att utveckUngen går mycket snett. Mankan fråga sig vad det beror på. Vi har också här hemma i mycket svårtatt få någon riktig kraft i mUjöpoUtiken. 1 vårt land finns ändå mycket godakunskaper om hur långt det har gått och om vad man kan göra åtmiljöförstöringen. Ändå är det mycket svårt att riktigt få den kraft sombehövs. JagskuUe personUgen tro att det finns många motsatta krafter i samhället somegentUgen inte är särskilt intresserade av mUjöpoUtik. tUcen som ett hinder försin verksamhet. Jag har tichgare nämnt företagsledaren i TreUeborg, han med gummifabriken, som tycker att vi har så hemskamUjöIagar i att han helfre vill flytta ner tUl EG, där han hoppas atthan skaU få en mfridre hårdhänt behandling av myndighetema. Hemmavid har hanstrantat totalt i hur människoma har det i arbetsUvet och i området rantomkring. är han viUig att exjjortera sin dåliga fabrik till ett annat stäUeoch fortsätta verksamheten. Det tycker vi är oerhört omoraliskt. Men jag skuUetro att en av förklaringsgrandema tiU att det är så svårt med mUjöpoUtik liggerhäri. Jaghade egentUgen hoppats att Bfrgitta helt jublande skuUe ha kunnatsäga att det går alldeles väldigt bra med dessa konventioner. De fungerar ochdet händer vUctiga saker. Men det är tyvärr mte på det sättet. Det är bara attbeklaga. Jag tycker att verkligen anstränger sig på detta område.Hon har visat sig vara en farande ambassadör i mUjöfrågor. Jag tror att det ärviktigt att någon ägnar sig åt det. Men ännu viktigare vore det om aUa demänniskor som skriver på dessa handlingar, ministrar m.fl. från ancfra länder,faktiskt gjorde någonting. Jagser fram emot den redogörelse som skaU komma, men jag tror att detskulle var mycket bra om vi finge en sammanställning över de oUkaavtalen. Där kunde redovisas hur långt man har nått i de oUka föreslagnastegen. Om man säger att kväveoxidmängden skaU gå ned med ett visst antal procenttill ett visst år, vore det av värde att kimna registrera detta, hur det gårland för land, vad man har uppnått eUer, om man mte har uppnått målet, vad mantänker göra för att åtminstone uppnå målet. På det sättet får man enintemationeU press på att det verkUgen händer någontmg. Jag tror att detendast är kunskap på detta område som ger osskraft att pressa människor tiUåtgärder. Om vi ingenting vet om hur det egentUgen förhåller sig och om hurlångt man har nått, kan vi frite utöva denna press. Jag tror inte att pressenbara skall ske genom regeringens kansli och duktiga ministrar. Den skaU ocksåske genom att många människor får reda på hur dåUgt det är stäUt. Då kan manockså bilda en mycket kraftig opinion för att rätta tiU dessa förhållanden. JagskuUe vilja vädja tiU Bfrgitta om att vi kunde få en årUg redogörelse föraUa olika avtal som tecknats, vilka planer avtalen innehåUer, vilka mål somskaU uppnås och hur det verkUgen har gått. Det är något som jag varmt önskaratt vi kan få. 1989/90:43 11december 1989 MUjö- och energimmisterBIRGITTA : Den frågeställning som egenthgen tar upp har två sidor. Denena är - på den punkten är vi helt överens - att det intemationeUa miljöarbetetgår för långsamt och att det finns ett behov av att driva på. Den andra är attdet finns en mångfald av konventioner, som inte är heltäckande men som iblandär överlappande. Det fmns ett stort behov av att skaffa sig karta och kompassoch ett heltäckande konventionssystem. Enhgt min mening är det för detnu. Detstår trots aUt och väger, Uksom det tichgare gjorde i fredsförhandlingarna.Detta är tiU syvende og sidst en fråga om poUtisk vUja. 1989/90:43 11december 1989 tendens tUl hyckleri, tUlatt försöka smita ifrån, till att bevara frizoner för dåUg miljö, särskUt ifattiga länder, och som utpressnmg utnyttja människors fattigdom ocharbetslöshet. Men det finns också ett ökande medvetande. Det är ingen slump attstormaktemas företrädare vid sina överläggningar också tar upp mUjöfrågoma. Jagmenar att vi trots aUt har ett historiskt momentum som det gäller att utnyttja.Jag tänker då framför aUt globala konferens och förberedelsearbetetför denna. Vihar försökt att utforma riktlinjer för ett mer effektivt arbete på det sättetatt vi inom och i försöktidentifiera ett antal arbetsområden, på vilka vi tUl konferens viU hakonventioner och arbetsprogram som är heltäckande just för att uteslutamöjUghetema tUl frizoner för dem som är ansvarslösa och omoraUska och för attvi skaU få ett omfattande program för resursöverföring tiU u-ländema, så attdessa får råd att delta i detta arbete.