prot · GD0995 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessutom har den socialdemokratiske ledarskribenteni en av Gotlandstidningarna ställl samma krav. I årets budget anslås sammanlagt 46 milj. kr. iförslagsanslag, det är samma summa som transportrådet i sinanslagsframställning bedömt som behövlig. Om det är en riktigkoslnadsbedömning är omöjligt atl avgöra. Färjelrafiken på går alltså med underskott vilkatäcks med statsmedel. Men kommunikationer kostar pengar överallt i landet ochdär tas också statsmedel i anspråk. Vägverkels färjor och varenda bro i landetär som bekant gratis, men för att komma fill och från skall man betalaför sin överresa, betala extra för hytt, för sittplats, för bil, för mal ochför hund. Är del då så underligt att denna trafikföring diskuteras iSveriges riksdag! För det nya avtalet har tillkännagivils fyra principiellautgångspurikter, nämligen för det första trafik året runt på en nordlig och ensydlig linje. Den utgångspunkt är tillgodosedd så lill vida att vi har trafikpå och , alltså inte åretrunt. Den andra punkten som handlar om en bra och effektivtrafikförsörjning till en rimlig kostnad, ja den lål att diskuteras, BirgerRosqvist. Rimlig kostnad, vad är det och gäller del för staten eller förresenärerria? Dentidigare målsättningen att taxesältningeri skulle följa SJ:s prissättning harfrångåtts och enhetstaxa tillämpas. Med en procentuell uppräkning som sker nuökar klyftan för varje gång. Men i och med att differentierade taxor tillämpasi allt större utsträckning också på SJ, så blir det allt svårare att göra 142 denna jämförelse.. Helt klart stårdock att fullprisbiljetterna på färjan ligger mycketöver SJ;s genomsnitistaxa, och vi som reser med Gotlandsrabatt be- Prot.1989/90:95 lalar av fullpris, och del är en kostnad som ungefärmotsvarar . Krav pä trafik till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader och effektivaste möjliga godshantering har varit avgörande förfärjornas avgångs- och ankomsttider Men för persontransporterna har resultatetblivit den omvända, dvs. låg turtäthet, höga biljettpriser och obekvämaankomsttider Jag skulle därför vilja göra en jämförelse mellan ochGotland, eftersom de är landets enda kommuner som saknar fast förbindelse medfasflandet. Totalt uppgick statens kostnader 1988 för färjetrafik filldrygt 27,4 milj. kr, alltså ca per invånare. På var kostnadenca 40 milj. kr, vilket är per invånare. Skillnaden är således 1 900 krper invånare. Ylleriigare en jämförelse vill jag göra. Den nyajärnvägspoliliken innebär att staten tar huvudansvaret för infrastrukturen,medan SJ ansvarar för trafiken. Viktig interregional järnvägstrafik skallstaten kunna köpa. Om färjor och hamnanläggningar betraktas sominfrastruklurella och staten svarade för dessa kostnader så skullekostnadsbilden för Gollandstrafiken radikalt förbättras. Den ekonomiska analysav färjetrafiken som transportrådel genomförde 1985 visade atttrafikintäkterna översteg de rörliga kostnaderna -då ingick ändå hamnavgifternai dessa rörliga kostnader Transportrådel har i sin anslagsframställning 1990/91redovisat kostnaderna för järnvägstrafiken, där statens andel utgör avtotalkostnaderna. Motsvarande statliga andel i Gollandstrafiken utgör avtotalkostnaden. Detta är transportrådels egna siffror Både och jag har i våra motioner pekatjusl på den orättvisa taxesätlningen, och del är nästan beklämmande atl ta delav ulskottsbe-tänkandet. där man krampaktigt biter sig fast vid propositionenfrån 1985/86 och alltfort vägrar alt förslå alt färjan är vår väg, vår bro ochvår järnväg. Den nämnda propositionen förordade en kraftfullprisdifferentiering, och denna målsättning har blivit så till den milda gradkraftfull att det , lördag, söndag från lill 19augusfi kostar för två vuxna, två barn, bil och hytt i en riktning upp emot kallas för högtrafikpris, och är i sanning också etthögtrafikpris. Jag menar alt del alltså finns fulh godtagbara skäl för statenatt också i Gotlandstrafiken täcka av kostnaderna som man gör ijärnvägstrafiken. Ytterligare orosmoln finns på vår trafikhimmel. Det harutretts och föreslagits mervärdeskatt på persontrafik i vårt land. Skulledella bli verklighet även för färjelrafiken så har man på elt effektivt sällslagit undan benen på den turistverksamhet som man i andra sammanhang pekar påsom så viktig för . De statliga satsningar i form av stöd lill anläggningarsom del finns förslag om blir i det närmaste verkningslösa om inte kostnadenför atl la sig till Golland kan hållas på en rimlig och rättvis nivå. Jagyrkar därför bifall fill mofion 627, yrkande 2, och 635, yrkande 3, som handlarom taxesättningen. Punkterna 3 och 4 i avtalet handlar om att ge trafikenincitament för atl utveckla och förbättra densamma och atl ge möjligheter tillkompletterande Prot.1989/90:95 trafikutbud. Det har hittillsresulterat i en misslyckad katamaranlrafik på Med löftet i punkt 4 om möjlighet lill kompletterandetrafik under högsä- 'J' song har , ochGotlands kommuner fillsammans med företrädareför Gotlandslinjen i en promemoria till transportrådel redovisat ett antalmotiv för atl på nytt starta trafik lill fler hamnar Någol olika skäl för enutökad trafik förs fram från dessa intressenter, och de finns redovisade i minmotion 635. Jag skulle dock vilja poängtera del som sägs dels från Gotlandskommun, dels från rederiet. Det är naturligt atl gemensamma turislintressen liggerlill grund för kraven på en utökad trafik. Detta har och tidigare talat för, och det mesta kan jag instämma i.Moderaternas inställning att inte heller stödja argumenten i reservation3 är dock något märklig. Jag vet inte om man kan tyda på så sätt att hela moderatgruppen ställer sig bakom utökadsommartrafik. Det återstår att se. Detta utmynnar i ell krav på trafik med en tredje färjasom skulle medföra atl den beredskap som saknas skulle återuppstå. Om enav de båda färjorna måste tas ur trafik utan att det finns någonreservmöjlighet så skulle det på ett katastrofalt sätt slå mot näringslivet påGotland, mot den gotländska befolkningen och mol luristresandet i de fall dethandlar om högsäsong. Det är för att få denna fullgoda reservkapacitet somkravet på en tredje färja nu växer sig alll starkare från de tidigare nämndakommunerna men också från Gotlandslinjen själv. En tredje färja skulle även lösa det alll större problemetatt transportera farligt gods lill och från . hyrdeGotlandslinjen in ett transportfartyg för att klara trafikökningen plus detfarliga godset, och jag ser i betänkandet att utskottet tagit reda på all detblir så också denna sommar Men det är ingen tillfredsställande lösning påproblemet med farligt gods . Under lågsäsong, , transporteras det farligagodset med ordinarie färjelur fill en gång på en s.k.avlyst tur, vilket innebär att endast 50 passagerare får finnas ombord. Varförjust 50, och vad är deras liv värda om någol skulle hända? Den frågan har mångaställt, och den är alltjämt obesvarad. Det kan alltså dröja innanexempelvis en entreprenör kan få ett nytt batteri till sin grävmaskin. Gotlandslinjen har bl.a. som målsättning all öka resandettill och anser att ett säll atl nå detta mål kan vara att erbjudatrafik från flera hamnar Ett annal motiv för Gollandslinjen alt delta iarbetet atl få underlag för ell tredje fartyg i Gotlandstrafiken är atl bolagethar kapacitetsproblem. har det varit en relativt kraftigtrafikökning, och Gotlandslinjen har kapacitetssvårigheter under ca 20 %av årets dagar Vid en fortsatt volymökning gods och oförändratpassagerarantal är kapaciteten för liten på var fjärde resa. Tala omtillfredsställande trafikförsörjning! Även om motiven är något olika så är det omöjligt atlbortse från de fak tiska behov som föreligger Slutsatsen måste därför bli ett krav på att förul- 144 sättningar skapas förinförskaffande av en tredje färja på året-runt-basis om målsättningenom en tillfredsställande trafikförsörjning i landets alla delar Prot.1989/90:95 skall uppnås. Jag noterar då till min glädje alt utskottetförutsätter all Iran- sportrådet och rederiet skall övervägamöjligheterna för detta och att våra motionskrav i detta hänseende blir ihuvudsak tillgodosedda. Det skall bli mycket intressant atl se hur man ikommunikationsdepartementet hanterar denna fråga framöver. Del finns onekligenett ekonomiskt utrymme, innan man kommer upp till de som järnvägstrafikenfår i statligt stöd. Det statliga stödet lill Gollandstrafiken är . Minkollega på Gollandsbänken har uttryckt detta i sin motion på följande sätt; Omtransportstödet skulle ha följt peririingvärdet från 80-lalets början, skulledet uppgått till mer än 100 milj. kr i slället för 46 milj. kr i årets budget.Utskottet borde gjort ett tillkännagivande om en utökad färjekapacitet. I motion 635 har jag tagit upp frågan om ett gotländskttrafikråd direkt underställt regeringen. Den samrådsgrupp som det talas om ibetänkandet är av intresse endast när transportrådet vill stämma av turlistoroch vid liknande begränsade uppgifter Ett trafikråd skulle på ett helt annatsätt kunna sätta in irafikföringen i ett regionalpoliliskl sammanhang, eltansvar som inte ligger inom transportrådets kompetensområde. I hela landet talar man om viklen av snabbaoch säkra transporter På fastlandet förkortas restider genom utbyggnad avbannälel -snabbtåg är en realitet. Den utsatthet som ö-läget innebär skulle inågon mån modifieras om de tekniska möjligheter som slår till buds kundeanvändas för atl förkorta restiden. En separering av gods- ochpersontransporter och elt trafikulbud anpassat lill dessa kategorier skullemedverka lill atl utjämna den regionala obalansen och föra närmarefastlandet. För della krävs kunskap, insikt och förmåga till inlevelse hos demsom har ansvaret att fatta beslut om kommunikationerna till och från Golland. I ytterligare en motion har Sven-OlofPetersson och jag krävt åtgärder för miljösäkrare fartygslransporter iÖstersjön. Det har hitintills sagts så mycket om delta atl jag inskränker miglill alt yrka bifall till reservationerna 12, 13 och 17 och dessutom tillreservationerna 3 och 4 som handlar om Gollandstrafiken. AnL 135 (); dör, sade utrikesminister efter ett besök i . Det är sant, och vi svenskartillhör de värsta nedsmutsarna i området räknat per innevånare. Vi har ingetatl skryta med när det gäller havsmiljön. Tvärtom borde vi skämmas. En rad av de motioner som behandlas itrafiksutskottets betänkande rör . Att ta del av betänkandet ärnedstämmande. Följande kan läsas; "Totalt behandlar utskollet ca110 motionsyrkanden i en mångfald olika sjöfartsfrågor Alla yrkandenaavstyrks." Det är med andra ord så att vågmästarparfiet och detstörsta minoritetspartiet, socialdemokraterna, utnyttjar sin ställning tillatt finna majoritet för att avslå alla de yrkanden som har behandlats av utskotteti detta betänkande, yrkanden som också har med miljö och överlevnadsamt framtid alt göra. Del vilarett drag av illvilja från de konstruerade majoriteternas sida i 145 1989/90:95 dessafrågor Det tas inte på allvar i det praktiska arbetet att klara Det är grant att stå i talarstolar och att skriva debattarfik- lar om miljö ochöverlevnad. Men det blir till intet här i . kan inte gärna vara så attsocialdemokrater alltid vet bäst och kan mest i Detblir till slut lika galet som när jordbruksutskottet behandladefisket. Inte blev det mycket om fiskets situafion och dess förutsättningar iallt mera nedsmutsade hav och om de åtgärder som fordrades för atl få havenrena och fisken ätlig. Nej, det jordbruksutskottet var enigt om var att släppaförsäljningen av djupfrysta kräftor fri . Sådant arbetssätt drarett löjets skimmer över arbete. Ettdöende hav fordrar att det vidtas åtgärder som att föreskriva att tankbåtaröver en viss storlek inte tillåts i , att tankbålar skall ha dubblabottnar, dubbla väggar och tredubbla skott även om det är opraktiskt - det ärfaktiskt ännu mera opraktiskt att ha kuster och bottnar nedskitade med olja -,att föreskriva begränsningar i användningen av olja med höga svavelhalter -varför regler på land inte skall gälla lill havs är obegripligt -, atl stoppaalla tankar på att utvinna olja i och atl stoppa utsläpp avklororganiska föreningar Listan kan tyvärr görasmycket lång. Utskotlsmajoritetenhänvisar envist fill pågående internationellt arbete. Detta låter vackert, mendet är en orimligt långsam väg i ett arbete som brådskar En ansvarig riksdagkan inte fortsätta att låta internationellt arbete bli den obolfärdigesförhinder Niinom socialdemokratin är väl överens om utrikesministerns uttalande alt"dör". Jag har då aldrig hört någon som har sagt emothonom. Eflersom ni är överens med honom borde detta ha satt helt aodra spår iarbetet i utskollet. Ärdel så att socialdemokratin har sina fundamentalister och realister och atl deinte är överens om analysen och därför inte heller om vad de skall göra, dvs.atl det blir platt fall för miljö och människor? Sådan är socialdemokratin idagens , när den gör kärnkraftsavvecklingen fill en arbetsmarknadsfrågaoch kan tänka sig att bygga ut skyddade älvar och bygga en ekologiskt orimligbilbro över . Utskottethär uppenbarligen inte förstått att det fakfiskt behövs en tredje färja lillGotland. Fören ö som är det viktigt att sjötransporterna till fastlandet fungerarunder årets alla delar Med två färjor lever man farligt. Om en färja måste inpå reparation , kan det bli mycket svårt att klara trafiken.För näringslivet på ön och för turismen skulle det bli ett hårt slag. För demsom vill etablera verksamheter måste det vara ett krav att det finns tryggaförbindelser En tredje färja är nödvändig för öns näringsliv och dessulveckling. Farligt gods fraktas filloch från hamn med järnväg. Med två färjor i drift kan man inte klara denseparation av gods som är nödvändig. av farligt gods får alltstörre omfattning, I andra sammanhang har vi från de grönassida tagit upp problematiken kring det farliga godset, 146 När det gäller Gotlandstrafiken blandasresandekategorier på ett olyckligt sätt under hela året.Strävan måste vara att nå separation. De farligaste gods- Prot. 1989/90:95kategorierna borde gå på en separat båt. Det skulle också ge den fördelenatt personalen skulle kunna specialutbildas för att kunnaklara nödsituationer Fördet farliga godset är det viktigt att det kan komma till och från en hamn medjärnvägsförbindelser de gröna anser att järnvägen i första handskall transportera det farliga godset. En förbindelse som ger den möjligheterbör prioriteras. Entredje färja är nödvändig för att man skall komma till rätta med det farligagodset. Underturistsäsongen är båtarna oftast fulla, och det finns verkligen ett behov atlöka kapaciteten. Uridernormal tid får Gotlandslinjen hyra in en specialbåt för det farliga godset. Men en tredje färja löserdet här problemet. Uralla dessa aspekter är det märkligt att utskottet behandlar frågan om en tredjefärja så njuggt, sista av har den regionalpolitiska propositionen kommit, och därhar dragits ur stödområdessystemet. Detpågår uppenbarligen ett medvetet strypande av utvecklingsmöjligheternär utskottet inte vill medverka till att rädda ett döende hav, när utskottetinte vill se till att det kommer en tredje färja till och när man inomregeringen drar undan ur stödområdessystemet. Detgår bra att tycka att ön är fin att semestra på, men det går inte att se tillatt den kan leva och utvecklas. Socialdemokraterna och har mycketpå sitt samvete i dessa frågor. Dettaär elt dåligt belänkande som skulle ha kunnat bli bra, om majoriteten hadevelat ta ansvar för både och , Kampenför ett rent hav och én fungerande trafik till och från måsle fortsättagentemot de förstörande krafterna. Jagyrkar bifall lill de reservationer som har undertecknats av , Idetta sammanhang platsar det verkligen bra att ta upp frågan om trafik undersommaren mellan och . Man måste ju se på de samladesamhällskostnaderna när det gäller trafiken, de måste minimeras. På det sättsom man nu tvingar folk att åka ökar bilåkandet. Vi vet vad det leder till:utsläpp, miljöförstöring, död och lemlästande på våra vägar Det måste varasamhällsekonomiskt och mänskhgt att se till att denna förbindelse mellanVästervik och kommer till stånd . är det olyckligtför hela vårt trafiksystem att man vill införa moms på persontrafiken. Vi vetju sedan de undersökningar som gjordes i den krisutredning där jag medverkadeatt detta leder till ett minskat resande med kollektivtrafik och lokaltrafikoch ett ökat bilåkande. Det borde vi faktiskt undvika. Därför är det väldigtviktigt att vi ser till att den lilla del av trafiken som berör mensom beiyder så väldigt mycket faktiskt utvecklas på ett sätt som människorna påGotland och dess omgivning vill. Det finns ett samlat samhällsintresse attgöra del. Det är en stor besvikelse att majoriteten i utskottet bortser från enså viktig sak. Prot,1989/90:95 AnL 136 (); 28 mars1990 Herr talman! Så var det dags förden årliga tävlingen i att vara mest gene- ~ rös och omtänksam när det gällerGotlandstrafiken, Det brukar sägas så ' många vänliga och vackra ord om dennär anslaget skall beslutas en gång om året.Tyvärr har detta en viss tendens att vara enbarl en endagstävling, ärallting glömt och som vanligt igen, och gotlänningarna får fortsätta sittresande med en avgång , fortsätta atl ha natten som restid, fortsättaall spara pengar åt staten. Det är faktiskt så, herr talman, atl statsbidragentill Gollandstrafiken har minskat så i reala termer atl del är värtmindre än hälften mot vad del var . Det är naturligtvisbra alt statens utgifter minskar Men skall man jämställa gotlänningarsmöjligheter med andra svenskars atl resa i vårt övriga fosterland, finns det,som vi har påpekat i den socialdemokratiska motionen T627, inom Gotlandstrafikenåtskilligt behov av förbättringar I motionen säger vi bl,a. att staten bör ståför infrastrukturen. Då menar jag inte den infrastruktur som tidigare talarehär har nämnt, nämligen vattnet, utan det vi använder oss av för alt la ossöver vattnet med. Infrastrukturen bör vara en statlig angelägenhet också i dendel som beslår i färjor lill och från Golland, Del är vårt långsiktiga krav.Våra krav i övrigt är en tredje färja i Gotlandstrafiken, ett ökat statligtstöd, förbättringar av olika slag innefattande tätare förbindelser på bekvämaretider, kortare överfarter och en rättvisare taxesättning. Nog är det underligt att ensfolkbokföringsort skall avgöra hur mycket man skall betala på elt allmäntfortskaffningsmedel. Inte kan det vara rimligt att en familj skall betala merför atl ta sig lill elt av laridets främsta luristlän än för motsvarandesträcka åt elt annal håll i landet. Den prisdifferentiering som har införts harjag i princip ingenting emot, men systemet med differentieringar ochrabattsyslem har sin mening i en konkurrenssituation, där man kan välja mellanolika motsvarande transportmedel. I Gotlandstrafiken har vi inget konkurrerandeirafikslag utöver flyget. Man kan inte lasta in familjen och packningen i enbil eller husvagn, ge sig i väg och köra själv. Man kan inte åka långfärdsbussoch man kan inte la tåget och på så sätt välja sin lid och sin kostnad. Dessamöjligheter finns inte. Just del här är den svåra pedagogiska uppgiften för ossalt förklara, en uppgift som vi har så svårt att lyckas med. Jag skall inte, herr talman, upprepa de argument somframförts för den tredje färjelinjen. De finns också, som jag sade, med imotionen T627. Arbete pågår i den vägen, och jag har gott hopp om atl fråganskall nå en lösning relativt snart. När det gäller de övriga förslag till förbättringar somjag nämnde och som vi har tagit upp i vår motion får vi återigen konstatera attvi inte nått någon större framgång. Jag inser del fåfänga i all begära envotering lill förmån för motionen, även om jag vet att jag har en delpartivänner på min sida. Det finns en reservation, som har nämnts här tidigare, omsommartrafik lill och . Det är i och för sig bra, men det varinte riktigt vad vi ville. Vi gotlänningar vill något mer med eri utökadtrafik. 1 övrigt, herr lalman, har inget parti visat någon större vilja allsalsa på utökad trafik, trots atl man ibland försöker framställa det så i denaktuella debatten särskilt när 148 anslagen kommer på tal. Del harockså uppstått en del märkliga debatter i Goilandsmedierna,där folk som borde vela bättre har gjort säkra ultalan- Prot. 1989/90:95den på lös grund. Detta har naturligtvis lill slor del sin förklaring i atl dethär är en så pass känslig och viktig fråga. Då är jag tillbakai den pedagogiska ~7 uppgiften. Jag misstänker, herr talman, atl jag lär fåstå här så länge jag är '' - medlem av denna kammare och tala för dennafråga. Om jag verkar någol litet pessimistisk beror det på att mina år härhittills inte har gett mig alltför slora förhoppningar iden vägen. Faktumkvarstår ju att det återstår åtskilligt att göra åt Gotlandstrafiken. 137 (): Som öbo känner jag nästan ett sting i hjärtatav samvetsförebråelser när jag lyssnar på och UllaPetterssons argumentering för sin färja. Som så fintuttryckte det är färjan för dem bro, väg och järnväg. Jag som ölänning och somhar fått en bro har naturligtvis svårt att sälla mig in i hur ni har del. Menjag tycker ändå atl ni, , förklarar del på ett pedagogisktskickligt säll. Jag hoppas verkligen alt er argumentering skall leda lillframgång. När jag nu skall argumentera för den fjärde punkten i dethemliga avtal som har omniimnts här tidigare tycker jag nästan atl jag ägnarmig ål lyxar-gumentering. Jag skall då argumentera för den kompletterandefärjetrafiken sommarlid. Som öbo och invånare i län har jag lyssnat tillvåra väljare och medborgare och tillresta resenärer Att få dennakompletterande trafik är elt mycket starkt önskemål. Vi vill ha färjelinjenfillbaka mellan och . Vi vill ha färjetrafik mellan Västervikoch . I motionerna T610 och Tö2I begärde vi - , i och jag - atldenna trafik återupprättas. Behovet av färjetrafik sommarlid har dokumenteratspä olika sätt. nämnde hur de tre kommunerna har tillskrivitkommunikationsdepartementet, transportrådet och Gotlandslinjen, som också ärinvolverad i diskussionerna, om att en tredje åretrunlfärja tillGollandstrafiken skall införskaffas. Där har vi en chans att få sommartrafikmellan Grankullavik och Väslervik. För del är behovet av en färjeförbindelse sommarfidmellan och av utomordentligt stor betydelse, liksom del ärför del, som här har framfört frän talarstolen. Turismenär näst efler jordbruket för oss på den viktigaste näringsgrenen. Den behövervidareutvecklas och stimuleras på olika sätt. Det har betydelse för oss påÖland och för den svenska handelsbalansen. I denna vidareutveckling ingårfärjeförbindelsen till Golland som en mycket viktig del. hade 1,2 miljoner gästnätter, utomden privata uthyrningen. finns över 2 000 tusenturister på norra delen av ön i . Det finns alltsåen myckel stor marknad, som kan erbjudas som ett alternativ alt åka närmastevägen till - en resa på två och . De har haft denmöjligheten tidigare, och del , 1987, åkte 36 000 personer överGrankullavik fill . Vi vill ha tillbaka den här trafiken. Det tomma färjelägeli Grankullavik påminner oss om den lid då det var fart och liv här uppe. Del har blivit en 149 1989/90:95 återvändsgrändpå norra . Där har vi verkliga glesbygdsproblem. skullefå slor hjälp genom en återupprättad färjelinje. ~ Det finns ett stort och växande intresse förÖstersjöturism, inte minst , ""' när länderna på andra sidan har börjat återfå friheten.Härfill kommer det stora intressetför tyskar att besöka . dem skulle väsentligenunderlättas om de med en färjeförbindelse kunde få anknytning till andrafärjelinjer som löper kors och tvärs över , inte minst över de södradelarna. med har angivits att den kompletterandetrafiken skulle kunna förekomma. Däri ligger möjligheter för oss. hari dag avgörandet, men vi skall fatta beslut . Iutskottet står fyra partier bakom reservation 3, där man föreslår reguljärsommartrafik mellan och liksom mellan och . Närriksdagen behandlade detta ärende var det samma konstellation avfyra partier som stod bakom en reservation.