prot · GD0946 · 1989-12-31 00:00:00 — Densvartmålning och den agitation, som m.fl. företrädare föroppositionen här har gjort sig till tolk för, är inte relevant. Detta kännerinte folk ute i länen igen. Förnyad behandling av ärende om samordnad länsförvaltning AGNEHANSSON (c) replik: talade om att glida. Men jagnoterade att var tvungen att erkänna att han hade fel. sägerhan att jag var beredd att förhandla om att obligatoriet med fem nämnder skullebort. Det är helt riktigt. Men först sade att det gälldeobligatoriet som helhet, som jag var beredd att förhandla om. Så var det inte.Vi förespråkar just den här flexibiliteten, att det inte i alla län behöverfinnas fem nämnder, utan att man kunde göra en lokal anpassning i , iGotlands län och i ytterligare något län - precis som det står i reservationen21. Detta var utskottet enigt om ända till dess ärendet återförvisades. I dettidigare betänkandet ville man också - efter ett motionskrav från -undanta och Gotiand. är i och för sig detta inte längre aktueUtgenom det förslag som kommer att gälla. står det fritt för alla att välja,och då kan man välja att inte inrätta någon nämnd alls. Förnyad behandling av ärende otn samordnad länsförvaltning vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker Mitt anförande var ursprungligen en repliktill , men sedan kom ett längre replikskifte emellan, inledde med att litet vist tala om attpolitik innebär att kompromissa och jämka ihop olika uppfattningar Jag kanförstå att han tycker så. Att jämka ihop uppfattningarna i det storasocialdemokratiska partiet kan inte vara en dans på rosor, snarare slagsmål mellanrosor har jag förstått. Jag talade tidigare om hur många socialdemokrater somtalar sig varma för länsdemokrati och länsparlament i andra sammanhang än dethän Detta för mig över till nästa punkt, där jag villreplikera på inlägg. nämnde ordet nickedockor,att det inte skall vara nickedockor som sitter i de nya nämnderna. Hanavslöjade därmed en skrämmande syn på vem som skall sitta i de nya nämnderna.Det skall vara vi riksdagsledamoten sade han, litet friande ut i den tommasalen. Vi riksdagsledamöter skall alltså sitta i de nya nämnderna ute i länen.Det står fullständigt i strid med den demokratiuppfattning som råder i mittparti. Ett sådant dubbelarbete och mångsyssleri när det gäller demokratiställer vi oss helt avvisande till. Tanken är väl att vi skall få regionaltförankrade människor i de regionala nämnderna och inte personer som sitter uppöver öronen med riksangelägenheter i . Han talade om attdet där har genomförts ett försök och att erfarenheterna skulle tyda på att viskulle fortsätta med det här Jag har inte hört någon som är översvallandepositiv till försöket i , och inte negativ har talat medsläktingar i . De säger: "De håller visst på mednågonting." Det är inte mycket till länsdemokrati när människor som ärallmänt insiktsfulla när det gäller vad som händer i samhället har uppfattatturerna på det viset. Jag blev kritiserad av för att jag taladeom som en tröskel som hindrar småpartier att komma in i nämnderna. Detär en matematisk sanning om det skall vara den uppdelning som han förfäktadevid förra tillfället - fem utsedda av regeringen och fem av . Dåmåste man ha för att komma in. Det var kanske det som gjorde att bl.a.både och inte ville vara med om det. Jag vill här också vitsorda syn påobligatoriet. Man kan diskutera obligatoriet. Det hade vi redan gjort iutskottet, på så sätt att vi hade undantagit och län.Det finns väl inga höga murar mellan dessa län och andra län i . Detmåste givetvis kunna diskuteras. Jag tycker att gjorde en alldelesför stor poäng av detta. Ifrån den nya blåröda majoriteten talar man mycket omdecentralisering. Man uppfattar det som om de nya nämnderna innebär endecentralisering. Jag uppfattar det som en kolonisation från statsmakterns sidaav de regionala frågorna. Det kallar man alltså decentralisering. Jag tyckersnarare att det innebär att man sprider utsina tentakler ännu mera utöver regionerna, på ett sätt som är mycket negativtfrån demokratisk synpunkt. Förövrigt vill jag ta upp en ordningsfråga. Jag vet visserligen att socialdemokraternahar vikande opinionssiffror, men de är väl fler än . Jag tyckeratt det vore klädsamt om vice ordföranden i bostadsutskottet ärendets hantering i kammaren intog sin plats och inte entjänstemannaplats i kammaren. 1989/90:46 14december 1989 Förnyadbehandling av ärende om samordnad länsförvaltning (vpk): Jag begärde också ordet i tron att det var en replik på MagnusPerssons inlägg. Jag vill således ställa några frågor och göra några kommentarertill anförande. säger att det är mycket små nyansskillnader mellan de förslag som nustår emot varandra. mullrar väldigt och ojar sig överdet förslag som han stod bakom, men som han nu går emot. Jagtycker inte att det här går ihop riktigt. Om det nu är så små nyansskillnadervill jag fråga varför man besvärar med dennaåterremiss. Varför besvärar man utskottet med en sådan här omgång? Varförbesvärar man sig med att göra upp med andra partier? Åtminstone moderatasamlingspartiet är känt för att vilja ifrågasätta och kanske t.o.m. lägga nedlandstingen. Det låter inte riktigt rimligt när man säger att det är mycket smånyansskillnader som man anser att det är värt detta stora arbete ochdetta stora besvär Närvi var överens om hur det här ärendet skulle dras , var viockså överens om att , och eventuellt ytterligarenågra län inte skulle ha nämndobligatorium. Det står inskrivet i reservationennu. Den första nya reservationen är nästan ett direkt referat av det som MagnusPersson själv stod bakom förra gången vi behandlade frågan. Det enda somsaknas är citatet ur KU:s yttrande, men det finns en hänvisning till det. Detskall alltså egentligen läsas ihop med reservationen. Idet sammanhanget var vi överens om att det finns anledning att göra speciallösningari , eftersom har organ likartade de nytilltänktaorganen inom länsstyrelserna. Jag vill fråga om det med den nyaordning som ni nu föreslår, med länsstyrelsevalda eventuella nämnder, ärmöjligt att lösa det så inom regionplanen att trafiknämnden i kanutgöra kommunikationsnämnd i i . MAGNUSPERSSON (s); Jag fick ett par frågor från . Till att börja med kan jaglugna med att vi inte slåss inom det socialdemokratiskapartiet, utan vi lyssnar på rörelsen och sedan fattar vi beslut. Jagsade tidigare att många av riksdagsledamöterna kommer att delta i processen.Redan i dag sitter många av kammarens ärade ledamöter i länsstyrelserna, ilekmannastyrelser Det kommer säkert att vara så också, sedan fårman tycka vad man vill från sida. 1989/90:46 14december 1989 Förnyadbehandling av ärende om samordnad länsförvaltning gen en principiellt viktiguppfattning från en del partier att man vill ha någon eller någrariksdagsledamöter med. Då ska vi inte sitta här med pekfingret och säga att detskall vara si eller så. sade jag att erfarenheterna ifrån gällervalkorporation. Det var endast detta jag tog upp. I harlänsstyrelserna varit s.k. valkorporation för nämnderna, och det har fungeratutomordentiigt bra. Det var det enda jag menade med det jag sade. Det blev baraen missuppfattning. TillJan Strömdahl vill jag säga följande när det gäller detta med nyansskillnaderDet är just den svartmålning som har gjort som vi inte kännerigen. Jag har velat lugna och tona ned debatten och säga att det inte är såstora skillnaden Det är oppositionen som har gjort sig till tolk för denuppfattningen. Jagvill också säga till att vi i det förra betänkandet fastslog att detgällde och . Det gällde inte några flera län. Detfinns alUså en glidning i denna reservation, om inte jag minns alltför mycketfel i den frågan. Densista frågan tycker jag inte att jag skall besvara. Den skall besvaras av länsstyrelsen.Det kommer att ske i samråd med osv. Vi skall inte sitta häri och bestämma vad olika nämnder skall heta. Det skall idecentralistisk anda beslutas på den nivå det gäller JANSTRÖMDAHL (vpk); var det flera glidningar här Om man beslutar enligt MagnusPerssons, och och förslag, att de nya nämndernaskall utses av länsstyrelserna, skall det då ske i samråd med ?Det står ingenstans i era förslag. Detvi var överens om var att särskilt utpeka ochGotlands län som län där obligatoriet med de fem nämnderna inte skulle gälla.Dessutom fanns det så att säga en nyanserad skrivning, precis som i vårreservation 21, att man även i andra län skulle kunna överväga avsteg frånnämndobligatoriet och återkomma till med redovisning av hur detskulle se ut. Det är precis innehållet i reservation 21. Den enda skillnaden äratt vi har lagt ihop den principiella synen med de tidigare särskilda förslagenom och . Helt kort; För att inte i kammarens protokoll en felsägning av AgneHansson skall stå oemotsagd, viU jag säga att det i betänkandet anges attantalet ledamöter i de tänkta nämnderna inte får understiga fem. Fråganom decentralisering har varit uppe ett flertal gånger Den har givetvis ihuvudsak sin applikation på obligatoriet eller frivilligheten och i långtmindre utsträckning på valsättet. Det här begreppet har anknytning till om manvill decentralisera till länen att själva avgöra hur de vill ha sin organisation. En sak som inte alls har med dessa frågor att göra utan är en merapraktisk fråga som kan ha en viss betydelse för framtiden är ikraftträ- dandet.I förslaget står det att det beräknas träda i kraft den 1 juh 1991. Det innebäratt man skall införa en ny organisation en ny valperiodinfaller. Jag vill skicka med till den organisationskommitté som skallarbeta att man kanske bör överväga denna tidpunkt. Det är möjligt att detskulle vara bättre att man sjösatte denna förändring då en ny valperiodinfallen Det får väl organisationskommittén överväga, men jag vill ändå ha detsagt. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 1989/90:46 14december 1989 Statsbidragtill kommunerna för genomförd svenskundervisning utöver deras skyldighet jordbruksutskottetsbetänkande /90;JoU12 Rådgivningen i lantbruket. Andrevice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under19 §.) 17§ Statsbidrag till kommunerna för genomförd svenskundervisning utöver derasskyldighet Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1989/90;UbU8 Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 (prop.1988/89:25 delvis). debatterade vi i kammaren utbildningsutskottetsbetänkande 5, som främst behandlar motioner om svenskundervisning förinvandrare. Vid den debatten hade moderata samlingspartiet anledning attkritisera regeringen för det "lapptäcke" som man har lyckatsåstadkomma på detta område. Och efter dagens eventuella beslut har vi allanledning att fortsätta med den kritiken. Densvenskundervisning som invandrarna erhåller är inte effektiv. Det förhållandetdokumenteras för övrigt på ett utmärkt sätt av i denrapport som man överlämnade till regeringen. Den stelbenta politik somförs av socialdemokraterna på det här området leder till att många människorblir beroende på ett negativt sätt av vårt sociala bidragssystem. Mednuvarande regler ser vi, i vissa fall, till att invandrarna får sitta alldelesför långt tid på skolbänken, eller i väntan på denna. Speciellt gäller det demsom erhåller svenskundervisningen på grundvux. Av den anledningen tar det långtid innan de kommer ut i arbetslivet. Dethär betänkandet tycker jag är betecknande för det jag har sagt inledningsvis.Genom att många flyktingar får sitta över två kalenderår på förläggningarinnan de slussas ut till kommunerna, har de inte rätt att erhåUasvenskundervisning för invandrare enligt nu gällande regler Trots detta harkommunerna i de flesta fall sett till att invandrarna ändå erhållit undervis- Statsbidrag till kommunerna för genomförd svenskundervisningutöver deras skyldighet ning, utanatt kommunerna har fått statsbidrag. skall regeringen råda bot på detta. Detär bra men inte tillräckligt. I propositionen föreslår man att statsbidrag skall utgåtill flyktingar som anlänt till efter men intehunnit få sin grundläggande svenskundervisning inom gällande tidsram.Bristen i propositionen är att man glömmer de flyktingar som har kommit tillSverige något av åren 1985 eller 1986. För den gruppen som inte ännu fått någonkommunplats kommer kommunerna inte att erhålla statsbidrag. Det finnsnaturligtvis en risk att dessa kommer i kläm. Detta är utskottsmajoriteten,bestående av socialdemokrater och kommunister, pinsamt medveten om. I ställetför att biträda reservationen och rätta till missförhållandet, nöjer sig dennamajoritet med att utgå från att regeringen vidtar ytterligare förändringar avstatsbidragsbestämmelserna, om det skulle visa sig nödvändigt för attkommunerna skall ge grund-sfi till sådana flyktingar som kommit hit under 1985eller 1986, men på grund av lång vistelse i flyktingförläggning inte hunnit fåsådan undervisning. "" skall med andra ord fortsätta, omsocialdemokraterna och kommunisterna får bestämma. Medanledning av det anförda yrkar jag bifall till reservationen. Den folkpartimotion som ligger tillgrund för reservationen i detta betänkande handlar om sådana flyktingar somhar kommit till något av åren 1985 eller 1986. Socialdemokraterna ochvpk konstaterar att det rör sig om ett litet antal. Majoriteten utgår från attregeringen vidtar ytterligare förändringar av statsbidragsbestämmelserna, omdet skulle visa sig nödvändigt. Summan av detta resonemang är attsocialdemokraterna och vpk föreslår avslag på folkpartimotionen. De borde istället, med samma argument, ha kunnat tillstyrka motionen. Moderata samlingspartiet, och miljöpartiethar insett detta och anslutit sig till reservation. Vpk har stött motionens syfte i flera tal. Men här svikervpk, just när beslutet kan bli så som t.ex. har sagtatt han vill ha det. Nog är det märkligt. Jag yrkar bifall till reservationen. MARIANNEANDERSSON (c): Det finns förvisso många brister när detgäller svenskundervisningen för invandrare. Vi diskuterade en del av dessafrågor här i kammaren ganska . En översyn skall ju göras, vilket ärbra, men den behöver ske snabbt. En förbättring har regeringen nu fattat beslut om, vilketvi i och för sig tycker är glädjande. Den innebär att alla som har kommit tUlSverige efter och inte har fått någon svenskundervisning nuskall erbjudas sådan. Det är bra. Men när regeringen nu har fattat dettabeslut tycker jag att det är synd att den inte går litet längre och låter ävendem som har kommit till få svenskundervisning. Detfinns inte någon anledning att över huvud taget låta någon komma i kläm när detgäller att få undervisning i svenska. Det medför endast förluster- mänskligaförluster för flyktingar och ekonomiska förluster för samhället. Det kan inte handla om särskih många personer som inte har fåttundervisning, men för dem som kommer i kläm är det hela en tragedi. Utskottsmajoriteten skriver i betänkandet att denförutsätter att regeringen skall vidta åtgärder om det visar sig nödvändigt.Varför detta dröjsmål? År det inte bättre att vi direkt fattar ett beslut sominnebär att man undanröjer risken att flyktingar så att säga skall falla mellanstolarna och gå miste om undervisning eller att de skall kunna kräva sådan avkommunerna direkt? Det är inte kommunerna som rår för att flyktingarna har fåttvara så ute i förläggningarna, utan detta ansvar får staten ta på sig.Därför anser jag att staten också skall ställa upp och ta sitt ansvar för dessaflyk-1 tingar Jag yrkar bifall till reservationen. Statsbidrag till kommunerna för genomförd svenskundervisningutöver deras skyldighet Som har framgått av de tidigare inläggen harregeringen i tilläggsbudget I bl.a. anmält att kommunernas rätt tillstatsbidrag för grund-sfi har utsträckts. Det är ett bra förslag. Därigenom utgårstatsbidrag även för flyktingar som anlänt till efter "1987 men som inte har hunnit få sin grundläggande svenskundervisning inomden tidsram som har gällt för kommunernas skyldighet. 1 en motion har det föreslagits att den vidgadetidsgränsen bör omfatta även flyktingar som kommit till under år 1985och 1986. SÖ bedömde i sin anslagsframställning att det rör sig omett litet antal flyktingar och förutsatte att kommunerna, trots attstatsbidrag inte utgår, ändå erbjuder undervisning. Därför är det viktigt attsäga till de tidigare talarna att det inte rör sig om flyktingar som kommer ikläm, utan det rör sig möjligen om att kommunerna får ett antal kronor mindrei bidrag. Jag tycker därför att det är fel att spela ut flyktingarnas behov avundervisning i det här fallet. Det har också redovisats att det inom regeringskansliethar påbörjats en översyn av den nuvarande svenskundervisningen för invandrare.Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet den nämnda motionen och utgår från,som sagts här tidigare, att regeringen gör ytterligare förändringar avstatsbidragsbestämmelserna, om det skulle visa sig nödvändigt för attkommunerna skall kunna ge grund-sfi till den nämnda gruppen flyktingan angrep vpk, sominte har någon representant från utskottet här i kammaren. När ,och här gör sig till tolk för en generösare linje byggerdet inte på att de har ett öre mer i sitt budgetalternativ till dennaverksamhet, men ändå anser de sig kunna vara generösa mot kommunerna. Däremothar vpk faktiskt anvisat mer pengar i sitt budgetförslag men har ändå inteutnyttjat denna situation. Det tycker jag säger en del om vpk-s resp.folkpartiets moral i denna fråga. CARL-JOHANWILSON (fp): sade att folkpartietinte har ett öre till denna verksamhet. Nej, det behövs ju inte, sägerregeringspartiets företrädare. Det är ju det som är poängen, dvs. att eftersomdet egentligen är en mycket liten summa som behöver tillföras kan man lika brasäga ja som nej. När alla argument talar för att man bör bifalla detta användsdet som argu- 10 protokoll 1989/90:46 Statsbidrag till kommunerna för genomförd svenskundervisningutöver deras skyldighet ment föratt avstyrka. I detta sammanhang har och jag sagt samma sak,nämligen att det inte behövs så mycket pengar till detta, alltså borde det kunnabifallas. Det är detta som kallas underlig politisk logik. Argumentationen från sidatycker jag var något märklig. Först och främst säger attförslaget är bra. Det är klart att det är bättre än det tidigare, det är viöverens om. Men det kunde ha blivit ännu bättre om kommunerna hade kunnat fåbidrag för den lilla grupp som det rör sig om. Då är det förvånande attsocialdemokraterna ökar ut det lapptäcke som de har påbörjat när det gäller svenskundervisningen.Det finns nog all anledning att se över andra delar av den. Det är bra attregeringen återkommer med en proposition, eftersom det finns mycket att rättatill i fråga om detta. Det handlar egentligen inte om att kommunerna skulle gesmer pengar Men med det handlingssätt som gör sig till tolk förutnyttjas faktiskt kommunernas välvilja. Kommunerna skulle ju ha kunnat argumenterapå samma sätt som gör nu och sagt att dessa invandrare inte ärberättigade till svenskundervisning. Om flyktingarna blir kvar i enflyktingförläggning under det år som de kommer till och året därpå utanatt komma ut i en kommun, då är de egentligen inte berättigade tillundervisning i svenska. ser kommunerna mellan fingrarna, eftersom kommunernainte är så stelbenta ute på fältet som socialdemokraterna är i detta fall. Detär faktiskt tur för invandrarna, eftersom det trots allt är de som kommer ikläm med den stelbenta politik som förs på detta område. Jag förstår inte riktigt hursocialdemokraterna har tänkt egentligen när de flyttar denna gräns bakåtmen inte bryr sig om dem som har kommit tidigare. Som flera talare här har påpekathandlar det inte om särskilt många fall, och därmed inte om några stora pengar.Vi diskuterar därför på sätt och vis bagateller. Men för dem som berörs kan detbetyda väldigt mycket. sade att kommunernaskall erbjuda dessa människor undervisning ändå. Det kanske de gör, men dethar vi ingen garanti för Detta kan inte krävas av kommunerna. Kommunerna kan juinte hjälpa att det har tagit så för flyktingarna att fåuppehållstillstånd och att få komma ut i kommunerna. Det är faktiskt en statligangelägenhet att så sker, anser jag och . Förutsättningen måste vara attalla flyktingar som kommer till skall få undervisning i svenska. Dåvore det väl rimligt att alla också får statligt bidrag. Jag begriper inte argumentationen.För mig förefaller detta vara mer ett förbiseende än ett ställningstagande. Detär synd om vi inte skulle kunna komma överens i den här frågan, eftersom deninte är särskilt stor. INGVARJOHNSSON (s); Det är riktigt att det inte är någon stor fråga. Jag vill till UlfMelin säga att inte har gjort sig direkt kända föratt vara generösa med pengar till kommunerna. tyckte mig få bekräftat,efter att ha lyssnat på dessa inlägg, att det inte rör sig om flyktingarnasmöjlighet att få utbildning eller inte utan att det rör sig om ett ekonomisktmellanhavande mellan staten och kommunen. Tillsist vill jag säga till , och om de nu firar en riktigt god jul och får en bra början på det nya året, såkommer detta nog att lösa sig. Bidragtill missbrukarvård, m.m. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 19§.) 18§ Bidrag till missbrukarvård, m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 1989/90;SoU14Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 (prop.1989/90:25 delvis). Låt oss börja med det som vi är överens om. För några veckor sedanställde sig bakom ett betänkande där socialutskottet föreslog en meraaktiv alkoholpolitik i . Det var en mycket viktig framställning tillregeringen, en beställning på en stor samling initiativ på det alkoholpolitiskaområdet. I detta betänkande görs nu ett tillägg till denna beställning.Socialutskottet vill också att regeringen särskilt uppmärksammar kvinnorsmissbruk och de problem som är förknippade med detta missbruk. Detta är ettförslag som vi från sida har framfört , utan gehör. Viär mycket glada över att vi nu får gehör för förslaget. Vi ser fram emot attdetta problemkomplex blir en viktig del i den alkoholpolitik som harbeställt av regeringen. Ettproblem som i betänkandet har fått den symboliska beteckningen mom. 22 handlarom de bostadslösa missbrukarnas situation. hade de tungamissbrukarna i ännu ett fotfäste på arbetsmarknaden. De hade bostad fördet mesta. är läget mera bekymmersamt för de tyngsta missbrukarna. De harför det mesta blivit utsparkade från arbetsmarknaden, och de har i många fallockså blivit utsparkade från sina bostäder Det har blivit allt svårare förmissbrukare att få någonstans att bo. Det gäller också för en del andra gruppersom är avsides i samhället, t.ex. många av de patienter som skrivs ut från vårapsykiatriska sjukhus. Dethär är ett stort bekymmer. Vi har skickat motioner i de här ämnet på remisstill många instanser, till de berörda storstadskommunerna, ,och . ÖveraUt intygar man att det här är ettdjupt bekymmersamt problem och att det krävs bestämda åtgärder Majoriteten iutskottet låter sig nöjas med att har uppmärksammat problemet,planerat kontakter med bostadsmarknadens parter och planerar en konferens. Vii tycker självfaUet att det är bra att har tagitdetta initiativ, men vi menar att det på detta område är så starka ekonomiskaintressen involverade, att det knappast är sannolikt att harmöjlighet att utöva det infly- Bidrag till missbrukarvård, m.m. tände somär nödvändigt. Vi menar att det behövs mer kraft bakom kraven påbostadsmarknadens parter Riksdag och regering måste därför engagera sig iansträngningarna att underlätta de bostadslösas situation. Jag vill,fru talman, yrka bifall till reservation 8. Reservation 5 handlar om de ideella stiftelsernas bidragtill arbetet med missbruk. Vi har under en lång följd av år kunnat konstateraatt ett oerhört framgångsrikt arbete med missbrukare och deras familjer harbedrivits av olika ideella stiftelsen som arbetar med skilda metoder och skildaövertygelsen Jag tänker t.ex. på LP-Stiftelsen, som har skördat oerhördaframgångar. Jag tänker på , som har gjort fina insatsen och många andra.Vi menar nu liksom tidigare att det är angeläget att det här arbetet ges ettstarkare stöd.