prot · GD09115 · 1989-12-31 00:00:00 — Förste vice talmannen anmälde atl och anhållit att lill protokollet få antecknat atl de inte ägde räll lillytterligare repliker Jag skall först be om ursäkt för all jag harproblem med rösten. Om jag inte är lika utförlig som jag hade tänkt, så berordel på detta. Väldigt mycket har ju redan nu framkommit i den härdebatten, och jag skall därför försöka atl hålla mig till de lilel merprincipiella frågorna. Det är ju ändå tankarna om arbetslivet och vad vi villmed arbetsmarknaden som styr vårt agerande i de frågor som behandlas . När man lyssnar till den här debatten slås man av att del,som en del också har påpekat, till stora delar råder en väldig samsyn mellanpartierna och över blockgränserna när del gäller kampen för att verkligen selill all arbele är det som skall gälla. 1 fråga om andra delar går åsikternaganska vida isär Jag har när jag lyssnat på debatten suttit och tänktpå atl man, om man skall förändra på ett trovärdigt sätt, måste orka se helaverkligheten. Det finns i dessa debatter en tendens lill alt måla bildenantingen i svart eller i vilt. Det tjänar ingenting till alt måla helaarbetsmarknaden i svart, lika litet som det tjänar någonting till att bara sedet positiva. Jag tycker att en del företrädare för de borgerliga partierna imångt och mycket låter som trötta speldosor, som spelar precis samma toner helatiden. Visst behövs det förnyelse, säger , ochförnyelsen behöver tränga in i både riksdag och kanslihus. Det har han nog rätti, och så har nog också skett till slora delar Men kanske behöver det ocksåtränga in litet förnyelse i . Medan vi håller på med dessa debatter om vad som behövsoch inte behövs, måste jag ändå konstalera atl man på många vis äri full färd med atl försöka förbättra och förändra arbetsmarknadens funktionoch att ytterligare förstärka arbetslinjen. Vi socialdemokrater duckarverkligen inte för all försöka beskriva problemen, vilket jag också tycker harmärkts i regeringens agerande . Några av dessa problem har också berörts här . Mankan inte nog bedyra all t.ex. kostnadsutvecklingen är ell problem. Om vi intekommer ål delta problem kan det - och det kan röra sig om en ganskakort tid -hota jobben i stora delar av landet. Produktiviteten är alldeles för låg. Den ökning avtillväxten som vi har haft beror lill slora delar på attvi har ökat arbetsutbudet, alt vi jobbar fler arbetstimmar, och den beror lillmindre del på alt vi faktiskt har lyckats höja produktiviteten. Vi har varit framgångsrika i fråga om ulbudspoliliken,någol som och jag också diskuterade vid ett tidigare tillfälle.Han säger att vi har gjort försök. Det försöket, om det nu skallbetecknas som eft försök, är mycket framgångsrikt. Man har verkligenkoncentrerat sig på just ulbudsfrågor, och bara del senasle året har dettillkommit motsvarande 50 000 årsarbetande på den svenska arbetsmarknaden.Trots alt vi har en låg arbetslöshet, trots alt arbetskraftstalet är så högtoch trots all kvinnorna lill så stor del finns på arbetsmarknaden, har vi ändåhöjt utbudet. Men det som är problemet och som vi borde diskutera meroch som också hör i hop med allt detta, är atl utslagningen i arbetslivetfortfarande är så betydande. Delta beror ju inte i första hand påsocialförsäkringssystemen. De behöverses över och de behöver bättre anpassas till arbetslinjen. Det arbetel pågårockså. Arbetsmiljön är i detta sammanhang av avgörande belydelse.Del är på detta område som det är nödvändigt att göra stora insatser, eflersomarbetsmiljön till så stor del är avgörande för alla de frågor vi hardiskuterat . Mycket av ökningen av arbetskraftsutbudel äts ju upp i andraänden av skador och förslitningar Det är också produktivitelshöjande atl kunnaförändra arbetsmiljön och arbetsorganisationen. Här räcker det inte att lita påord, utan här måste vi se mer av handling. Därför måste vi diskutera sådanl somavtal och lagstiftning, och därför har vi kunnat la lill arbetslivsfonden, somjag tror väldigt mycket på. Arbetsmarknadspolitiken är ju i en mycket viktigdel i den ekonomiska politiken, och där skiljer vi oss från många andra länderFör mig som minister finns nog inget viktigare än alt vi skall fortsätta atlhålla fast vid den fulla sysselsättningen. Pä den punkten, , har viinte halkal efter andra länder Tvärtom ligger vi långt före. Jag lar i stortsett emot besökare frän länder där man vill försöka komma likalångt som vi har gjort. Vi får därför aldrig lappa perspektivet över vilkenarbetsmarknad vi har och vilka möjligheter som finns för människor avalla sorter all få arbele i vårt land. Även om vi har kommit så här långt, måste vi gå vidare,och del gör vi. Hur skall vi förstärka den fulla sysselsättningen när detgäller deltidsarbetslöshelen, de handikappade, invandrarna och människor iglesbygden? Det är detta som det här betänkandet, liksom andra betänkanden somsenare kommer all debatteras i , handlar om. Det handlar om hur viytterligare skall kunna effektivisera också våra olika anslag och verk, så attde förstärker arbetslinjen. Det handlar också om att höja kompetensen ochutbildningsnivån för att kunna gå in i nästa årtionde med en väl rustadarbetskrafl som kan vara rörlig och flexibel utifrån dess egna förutsättningarVi har i stora stycken uppnått detta , men det är mycket ojämntfördelal mellan män och kvinnor och mellan arbetare och högre tjänstemän.Regeringen kommer alt återkomma med förslag pä delta område. Vi har inte samma arbetsmarknad som för tio årsedan, och vi kommer all ha en hell annan arbetsmarknad . Denstrukturomvandling som behövs i industrin måste faktiskt underlättas just förall resultatet inte skall bli arbetslöshet eller atl de regionala problemenförstärks. Jag vill påslå att vi har en till stora delarflexibel och rörlig arbetsmarknad, men del finns många delar inomarbetsmarknadspolitiken och socialförsäkringssystemen som kan bli ännu merinriktade på just arbetslinjen. Åven i della sammanhang handlar del mycket omatl arbelsmiljöarbetet måsle inriktas på alt förebygga skador i stället för atlbota dem när de redan har uppstått. Det finns väldigt många förslag om detta,och kommer att visa hur långt vi kan komma på detta område. Mycket har hänt, men väldigt mycket återstår. Parterna,enskilda förelag och arbetsgivare, forskare, regering och riksdag - alll flersträvar emot att ge arbetet ell större innehåll. hari hög grad för- ändratsitt arbete under de senasle åren, vilkel har berört, och detarbetel fortsätter Den ekonomiska politiken, arbetsmarknadspolitiken, arbeteål alla, arbetsmiljö och inflytande, ny arbetsorganisation ochkompetensutveckling-defta är ord som kommer att prägla 90-lalels diskussion omarbetsmarknaderi. Jag träffade en skolklass från här utanför. Delär ju deras arbetsmarknad, deras möjligheter atl få arbele, som vi nu skallförbereda. Ungdomarna ställer mycket stora krav på sina arbeten. Deställer krav pä arbetsmiljön, på att jobben skall vara utvecklande ochinnehållsrika. De ställer också krav - och kan förhoppningsvis göradel i ännu högre grad - på att få arbele där de bor och inte behöva flytta iden utsträckning som många ungdomar tvingas till. Alll fler arbetsgivareinser också all deras chans alt kunna rekrytera arbetskraft är attförändra insidan av arbetsplatserna. Så visst skall vi tala om all förändra och förbättrasystemen, men vi skall tala minst lika mycket om innehållet i jobben och vadarbetsgivarna och arbetstagarna tillsammans kan förändra på sina arbetsplatserInte minst handlar detta om kvinnornas villkor på arbetsmarknaden, eflersomdel är kvinnorna som har en slor del av problemen. Många av de konkreta frågor som har varit uppe till debatthar utskottets talesman berört och till slor del svarat på. Det förslag frånregeringen som behandlas kommer atf förstärka arbetslinjen, men vi är ännuinte nöjda. De svaga grupperna måste ägnas ännu större uppmärksamhet. Det ärdelta som jag koncentrerar en stor del av mitt arbete på. Jag lovar all i dettasammanhang noga följa ulvecklingen av de flexibla lönebidragen, om man nu fårulfäsla löften. Det är min avsikt all del senast skall finnasell förslag om en ny arbetsförmedlingslag på bord, . Jag vill avslutningsvis reflektera litet över det som log upp, nämligen vilkel värde arbetet egenlligen har. Jag harofta retat mig på att man lalar om alt kvinnorna började arbeta ,för då gick de ut på arbetsmarknaden. Men det finns ju så myckel arbele sominte är lönearbete. Det är inte alla av oss som vaknar och tänker:Tjoho vad kul, skall jag gå till jobbet! skall det bli ytterligareen utvecklande och rolig arbetsdag i en bra arbetsmiljö, och jag får träffaarbetskamrater vaknar många av oss och fasar inför tanken alt gå lilljobbet ännu . Man går dit bara därför att försörjningen behövs. Arbetsmarknadspolitik är i stor utsträckning attinte bara tala om rätten lill ett arbete, utan också lala om innehållet ochvärdet i arbetel och rätten till det goda arbetet, som man litetvagt uttrycker det. Det är den rätten som förstärks om vi lyckas drivaarbetslinjen och hjälpa fler svaga grupper ut på arbetsmarknaden. Men vi behöver också förslärka möjligheterna att förändraarbetsmiljön och arbetsorganisationen i förelagen. Där behöver staten gripa inmed lagstiflning och ekonomiska incitament, och det behövs starka parler påarbelsmarknaden. Man kan inte lita på att alla arbetsgivare av egen fri viljaägnar sig tillräckligt mycket ät della arbete. 20SONJA REMBO (m) replik: sade att oppositionen låter somtrötta speldosor Ja, man blir onekligen litet trött, fru talman, när man årefler år diskuterar arbetsmarknadspolitik och arbetsmarknadsfrågor som om delhandlade om nya åtgärder, nya bidrag, nya stöd. för regeringen enpohtik på andra områden som leder lill problem på arbelsmarknaden. Del varprecis della jag diskuterade i mitt anförande. Den nya AMS-chefen säger i en intervju:Del avgörande är hur vi klarar konkurrenskraften. Del är delta som är derislora sari-ningen i de här sammanhangen. Del hjälper inte alt vi sedan talar aldrig så vackert omsvaga grupper och hur vi skall skapa arbete för handikappade och ungdomar ochför alla dessa grupper som har problem . Problemgrupperna är i stortsett lika slora som de alllid har varit. Vi har i egentillverkade ekonomiska problem. Detär skattepolitiken, bostadspolitiken, fondsocialismen ochsocialförsäkringssystemen som åstadkommer problemen. Inte minsl har vi problemmed all människor inte är kvar på jobbet. Hela tillskottet av arbetskraft ätsupp av frånvaron. Jag vill få en kommentar från arbetsmarknadsministern närdet gäller problemen med frånvaron. Del är ell av de verkligt stora problemenpå svensk arbetsmarknad . Det är inte rimligt att påslå alt frånvaronberor på att arbetsmiljöproblemen har blivit så mycket större efter det att viinfört en omfattande arbetsmiljölagstiftning. I så fall bör vi se överarbetsmiljölagstiftningen och se efter vad del är för fel pä den, eflersom dentydligen är kontra-produkliv. Arbetsmarknadsministern nämnde all vi får en riyarbetsförmedlingslag . Del gläder mig att höra. Jag utgår ifrån attden iririebär att monopolet bryts för arbetsförmedlingsverksamhet och atl visläpper in alternativ och nya friska krafter Det behövs sannerligen på detområdet. AnL 21ELVER () replik; Arbetsmarknadsministern sade så många godasaker som del inte finns anledning att polemisera emot ulan möjligen strykaunder Tankar i principfrågor styr vårt handlande. Ja, visst är det sä, men detkan vara en besvärande påminnelse. säger att man måste orka se hela verkligheten.Det är helt riktigt. Det gäller för oss alla att leva upp lill del. Jag fick ett glatt tillrop om att det kariske behövs litetförriyelse också i . Jag tackar för del. Del är gariska hoppfulltuär eri socialdemokratisk miriister har eri sådan god liberal åsikt och larsådana ord i sin muu. Vi behöver ständigt förnya oss. Tack för den gemenskapen. säger all vi inte får ducka för atl beskrivaproblemen. Det är helt riktigt. Men skulle ha varit med i slutet av70-lalel då jag som stackars ordförande i arbetsmarknadsutskottet fick stå häri kammaren och ta emot en skur av socialdemokratiska tillmålen för det som dåsades om att beskriva verkligheten. Dagens kritik är bara en mild västanfläkt ijämförelse med den propaganda som då framfördes. Också utskottets talesmansade här atl t.o.m. AMS-personalen var genomsyrad av denna propagandis- När man läser det statistiska materialet ser man att det intefanns grund för en sådan inställning. talade om atl vi måste ta tag i problemen närdet gäller utslagningen. Vi är här inne pä något myckel viktigt. Självfalletär socialförsäkringssystemet en del i detta, men det har skell en förlösandetillnyklring som kan inkasseras. Arbetsmiljön är viktig. De unga ställer krav, och det ärhell riktigt. Men det kan inte vara fel att vi också ställer krav på den ungagerieratiorien. Det är också alt visa den unge respekt. Jag skulle vilja att arbetsmarknadsministern när det gällerfrågan om utslagningen också tar med del som statsråden väldigt sällan talarom, nämligeri den utslagning som sker i anledning av del alltför stora bruketav droger, och då framför allt alkohol. Vi har inte helnykterhet på alla våraarbetsplatser Det skulle vara välgörande om både socialministern ocharbetsmarknadsministern talade om delta. Sådana ord kan också styra etthandlande. När det gäller invandrares och flyktingarsmöjlighet aft få ett arbete återstår det mycket alt göra. Där behövs detbetydligt mer offensiva ålgärder Sedan vill jag tacka för löftet atl vi senast till hösierifår eri riy arbetsförmedlingslag. Jag får möjligen be om ursäkt för att jaghar tjatat, men vi skall vela att det nu är den tredje ministern som ger det härlöftet. Jag är ändå optimistisk. Skall vi säga tredje gången gilll, frustatsråd? 22BÖRJE () replik; Anser statsrådet all det ärlillfredsställaride att elt arital kommuner har arbetslöshetstal på 0,,medan ett rätt stort antal andra kommuner har en arbetslöshet på ? Om manser till de människor som finns utanför ordinarie arbetsmarknad är denkommuu som ligger högst med en arbetslöshet på . Arbetslösheten äralltså 63 gånger så stor i som i . Om svaret på frågan är nej, vilket jag förutsätter, varförgörs då inte mer för atl få litet jämnare siffror över landet? Jag vet attarbetsmarknadsministern inte ensam kan göra någonting ål delta. Det ärregeringen som helhet, alla ministrar tillsammans, som kan göra något. I den arbetsmarknadspolitiska debatten, och i diskussioneröver huvud tagel, inte minst med regeringen, är del egentligen bararikssiffror som gäller Jag anser för min del att regeringen måste kosta på sigall se helheten och göra en analys av arbetslösheten på riksnivå. Vi har genom att vidta rätt åtgärder möjlighet öka vårmycket låga tillväxt. Det kan inte vara något fel i all fler hjälper lill atlhöja vår brultoriatiorial-produkt. Det kommer att ge resultat. Jag har egentligen ingen kritik att rikta mot de vackraord arbetsmarknadsministern sade från talarstolen för ett lag sedan och de målsättriirigarhon hade. Def är bara det att de inte riktigt stämmer med de konkreta åtgärdersom regeringen föreslår Om vi vill ha en högre produktivitet måstevi ta krafttag för atl höja utbildningsnivån över hela landet. Vi måste vidlakraftfulla ålgärder för att förbättra uppbyggnaden av infrastrukturen. Då gersig detta av sig självt pä ett bra sätt. 1989/90:115 4 maj1990 AnL 23 (vpk) replik: En förbättring av arbetsmiljön är av stor betydelse för atl minskautslagningen pä arbetsplatserna, sade arbetsmarknadsministern, och det hållerjag helt med om. Men jag tror inte att det enbart är arbetsmiljön som är heltavgörande för utslagningen pä arbelsmarknaden. Den bristande förelagsdemokratinpå arbetsplatserna och den bristande ekonomiska demokratin på arbetsmarknadenär också bidragande orsaker till den utslagning som sker Att människor intekan försörja sig på sin egen lön är också en bidragaride orsak tillutslagningen. Omman kommer till rätta med de problemen tror jag inte aft den storaarbetskraftsbrist som alla talar om skulle behöva vara så stor Vi harunder den senaste tideri ökat antalet förfidsperisionärer och socialbidragstagare. Dehandikappade måste också komma in på arbetsmarknaden. Främjan-delageri skullegöra det möjligt för dessa att komma ul på arbelsmarknaden. Det skulle varaintressant att veta när och hur man använder främjandela-geri. Såvitt jagförstår tar företagen knappt hand om de anställda i den egna industrin som fåreft handikapp, och mycket mindre hjälper företagen dem som står utanförarbetsmarknaden att få ett ordinarie arbete om de har ett handikapp. Detär beklämmande atf så många människor som skulle kunna göra en insats, om äninte en hundraprocentig insats, inte får en möjlighet att känna värdet av attha ett arbete. Den lag som kom till och som skulle vara så bra har jag inte sennågot resultat av. Det lycker jag är synd. Jag vill till säga att konkurrenskraften, och därmed ocksåkostnadsutvecklingen, är myckel central. Det var därför som jag började millanförande med att beröra de problemen. Jag hoppas att ingen här i kammarenhyser något tvivel om att regeringen verkligen avser atl lösa de problemen. Dettycker jag atl regeringens agerande under de senasle åren har visat. Detta ärockså en förutsättning för att vi skall kunna klara att lösa problemet med desvaga grupperna. Omsysselsättningen börjar vika vet vi all de som får problem först är de svagaorterna i landet och de svaga grupperna. Det är därför som jag tycker att detär viktigt att tala om de grupperna. SonjaRembo ville ha en kommentar till frånvaron. När man har ett så högtarbetskraftstal som det vi har i , av alla svenskar är utei arbetslivet på ell eller anriat sätt, har vi också med måriga av de svagagrupperua. De har eri högre frånvaro än de friska och siarka. Jag anser all detär mycket viktigt atl känna lill delta, vilkel jag försöker betona varje gångden här frågan kommer upp till debatt. Då måste man se till denna helhet.Därmed inte sagl all frånvaron inte är ett problem, men har man en sådanambition och vid ell så högt tal som har kan frånvaron till viss delförklaras på det sättet. I andra länder, där frånvaron är lägre, finns intedessa grupper över huvud tagel ute på arbelsmarknaden. När det gäller delarbele som jag och utförde tillsammans i arbelslidskommittén kanman nog säga atl också förslaget om mer flexibla arbetstider förhopp- ningsviskommer atl påverka frånvaron. Jag vill ändå hävda all arbetsmiljön och det högaarbetskraftstalet är de viktigaste orsakerna. påminde mig hur han under 70-talel iriksdagen hade lyssnat lill de socialdemokratiska företrädarna. Under 70-taletvar jag en tonåring som var orolig för om jag skulle få något jobb. Då vararbetslösheten bland ungdomar i min ålder ell ganska stort problem. Därmed intesagt någonting annat än atl den politiska debatten inte alllid präglas av verkligen lyssnar på varandra. Del kan jag hålla med om. Låt oss ändåerkänna atl för de ungdomar som växer upp är framtidsvisionen ochförhoppningarna stora jämförl med vad de var för många av den yngregenerationen som då fanns på arbelsmarknaden när problemen var större. Del ärdärför som det är så viktigt att arbelsmarknaden är stark, för att vi skallkunria klara konkurrenskraften och kostnadsproblemen, inte minsl förungdomarnas skull. Till vill jag säga all jag naturligtvissvarar nej. Det är inte tillfredsställande att det är så stora skillnader Detär också viktigt att dyka bakom rikssiffrorna. Rikssiffror betecknar ellgenomsnitt, på samma säll som man säger all den genomsnittliga inkomsten för ensvensk är si eller så hög. Ett sådant genomsnitt finns ju inte. Antingen tjänarman mer, eller också tjänar man mindre. Det förhåller sig likadant med dessasiffror Man måsle ändå säga att det görs mycket - sedari kan man ha olikaåsikter om huruvida det görs tillräckligt mycket och om åtgärderna är de rätta.Arbetslösheten har också sjunkit i stora delar av inlandet och glesbygden.Därmed är inte sagl att problemet är borta. Min utgångspunkt är all denekonomiska politiken och de svåra beslut som ligger framför oss är så viktigajust för glesbygdens och inlandslänens skull. Det är inte minsl för derasskull som vi måsle ha en stark ekonomisk utveckling. Det är därför somregeringen måste fatta många av de svåra beslul som den har fattat och somfortfarande ligger framför oss. Men jag vill ge rätt i den delen att viofta ställer storstad mol glesbygd. Jag är fulll medveten om alt storstaden - ivarje fall min hemstad - inte orkar växa speciellt myckel mer än vad den hargjort om barnomsorgen, sjukvården, kollektivtrafiken, bosläder och en vettigmiljö skall kunna . Jag tror alt storstad och glesbygd har betydligt meratl hämta i att förslå och dela med sig av resurserna lill varandra. Där hoppasjag mycket på den regionalpolitiska proposition som skall diskuteraframöver. Jag vill ge rätt i allarbetsorganisationen är viktig, också för arbetsmiljöproblemen. Bakom begreppetarbetsorganisation döljer sig-som jag ser del - alt ge de anslällda störreinflytande och möjlighet att påverka hur arbetel skall läggas upp. Där liggerockså många av lösningarna till alt ge innehållet i arbetel och arbetsmiljön enannan dimerision äri vad delta ofta har 25SONJA REMBO (m) replik: Arbetsmarknadsministern sade attkostnadsutvecklingen är av central betydelse, och del är den. Hon sade ocksåalt regeringen vill göra någonting åt kostnadsutvecklingen, men jag kan barakonstatera atl regeringen inte gör särskilt mycket. Del är vi moderater somvisar vägen mol en 1989/90:115 4 maj1990 politik som kan skapaförutsättningar för en fungerande arbetsmarknad -det måste til syvende og sidstvara den viktigaste uppgiften. Medden politik som regeringen för ökar dess värre kostnadslägel. Del finns en riskmed alla dessa ålgärder som sade alt hon har ambition att vidta.Risken är påtaglig atl statsmakterna tar på sig ännu fler uppgifter och ännuhögre kostnader för att gä in på arbetsplatser och styra och dirigera enskildaarbetsgivares och arbetstagares förhållanden. Del kostar pengar somdet är ineffektivt. Jagvill nämna ett exempel i AMS årsberättelse från förra verksamhetsåret, , i , behövde utöka sin personal, ochman hade därför planerat en stor annonskampanj. Men företaget fick besök avrekryteringskonsulenter från arbetsförmedlingen, och si, de fick fram namn ochgjorde en första gallririg där urvalet var perfekt. har anställtde sju kvalificerade personer som man efterfrågade, ulan alt det kostatföretagel ett öre. "Men jag hade gärna betalt för de här tjänsterna",säger verkställande direktören. Företaget har en egen kontaktperson vidarbetsförmedlingen i . "inser jag atl den resursen halverarpersonalchefens jobb", fortsätter företagets VD. Detär klart att om man använder skattemedel på det här sättet så blir det dyrt.Detta innebär ett direkt företagsstöd som strider mot EG;s regler. Jag villgärna höra arbetsmarknadsministerns kommentar lill detta. Är detta AMS uppgift?Vad anser arbetsmarknadsministern om att använda skattebetalarnas pengar pådel här sättet? Detta var ett exempel på hur statlig byråkrati och statligamonopol ger sig in på verksamheter där man icke har atl göra och hur dettaskapar kostnader och ineffektivitet på andra områden. Det var ett belysandeexempel på hur nödvändigt del är alt minska den statliga byråkratin ochintervenlioneri på arbetsmarkriadens alla områderi. Då skulle vi kanske få enfungerande arbetsmarknad, där människor får arbetsuppgifter som de tycker ärroliga och meningsfulla, och som ger en inkomst som de kan leva på. Det är denlyp av politik vi behöver, . Anf.26 () replik: Jag måste erkänna att jag litet i smyg beundrar . Men del ären beundran på rätt plan. Jag beundrar henne för hennes arbele iarbelslidskommittén. Delta arbete resulterade i en stark tro på flexibla arbetstiderJag hoppas att dessa tankegångar utvecklas vidare. Förmin del ser jag gärna ett årsarbetstidssyslem med stor flexibilitet inom dennaram, där olika människor har likartade sociala förmåner avgrund-irygghetsmodell. Jagber att få lacka för den här debatteri. 27 CHARLOTTEBRANTING (fp):