prot · GD0947 · 1989-12-31 00:00:00 — Vi framhåller att skattetaket har nåtts. Skall den offentligasektorns sparande ökas , får det ske med en effektivare användningav de resurser som vi har Vi tror inte att vi kan ta in mer pengar i skatt änvad vi redan gör BengtWesterberg ställde frågor som jag egentligen inte skall svara på, eftersom dehandlar om den budget som läggs fram . Vi har sagt, ochjag vill upprepa det, att det är alldeles nödvändigt att finanspolitiken inuvarande läge med höga räntor, betydande kostnadsökningar och inflationstryckinte bara måste fortsätta att vara stram utan också måste ha en ökad stramhetunder 1990. Närdet sedan gäller den offentliga sektorns förnyelse anser jag, även om förloppethar varit något tumultartat, att det är en förnyelse att ändra skolansorganisation, att den nya organisationen av äldreomsorgen och hemsjukvården ärett led i förnyelsen liksom även att de förändringar som vi arbetar med ochdelvis lägger fram förslag om när det gäller transfereringssystemen är ett ledi samma förnyelseprocess. Att det inte går så fort som alla önskar sig är ensak, men processen är i gång, och den fortsätter Jagvill återvända till frågan om fördelningspoUtiken. Det har här bhvit en monotontalkör av centerpartister, kommunister och miljöpartister som säger att det ärfördelningspolitiken som skall styra skattereformen. Ja, jag håller med om det.Men då skall vi inte syssla med illusioner Vi skaU inte inbilla svenska folket attvi i det läge där vi nu befinner oss kan höja levnadsstandarden - märkligt nogvill också höja den materiella levnadsstandarden för svenskafolket - genom att sänka skatterna för breda folkgrupper Vi kan sänka skatternaför små, enstaka grupper här och var Men att i ett läge där vi nästan inte harnågon produktionsökning alls säga att vi genom ett trolleritrick kan höjalevnadsstandarden för svenska folket genom att sänka skatterna, det är ettillusionsnummer som man enligt min mening inte bör ägna sig åt i seriösasammanhang. Och jag hoppas att debatter fortfarande betraktas somseriösa sammanhang. BådeOlof och tar för en gång skull Europeiska gemenskapen somsitt föredöme. Jag måste säga till - om han nu lyssnar på mig - attjag alltid blir överraskad när han använder EG som ett föredöme förkommunistisk politik. menar nu att de låga matmomserna i EG visarhur progressiva och dynamiska EG:s medlemsstater är. Men bordefråga sig varför matmomsen är så låg inom EG. Jo, den är låg därför att dettotala skattetrycket inom EG ligger på , medan har ett skattetryckpå . Det låga skattetrycket gör det möjligt att ha en låg moms. Men dåuppträder andra företeelser, och det är just dessa företeelser som Wernerbrukar attackera: den höga arbetslösheten, slumområdena i storstäderna,fattigdomen som växer, regionala skiUna-der som med vårt sätt att se ärgroteska. Detta är en följd av det låga skattetrycket. Men använd inte dettaför att slå mig i skallen och säga att EG kan hålla sig med en låg matmoms!Detsamma borde egentligen inse. Defördelningspolitiska mål vi vill uppnå med skattereformen innefattar ocksåmålet att rädda det svenska skattesystemets förmåga att finansiera välfärdssamhället.Jag tillhör dem som anser att två ting avgör fördelningen av välståndet i vårtland. Detena är utvecklingen av förmögenheter, var kapital ackumuleras, byggs upp föratt sedan återgå till medborgaren i form av köpkraft och välstånd. Dennaskattereform är i hög grad inriktad på att minska olikheter i förmögenheter,minska möjligheterna att bygga upp stora förmögenheter med skattesystemetshjälp. Detandra är att se till att skattesystemet orkar finansiera välfärdssamhället,eftersom välfärdssamhället är den andra avgörande komponenten, faktorn, i ettsamhälle där vi strävar efter att skapa jämlikhet. Viser alla hur vår förmåga att finansiera välfärdssamhället hotas av skatteplaneringen,av fifflet, av jakten på avdrag, av att allt fler människor- även människor imitt eget parti - som första instinkt strävar efter att få förmåner skattefrittoch nya avdrag. När en stor majoritet av befolkningen resonerar på det sättet,att det först och främst gäller att undandra sig det gemensamma ansvarsolidaritet egentligen innebär, då är vi illa ute. Och detta gäller särskiltoss som slåss för ett jämlikt samhälle. () rephk: Jag kan bara hålla med om det allra sista finansministern sade, men jagtror inte att vi kommer undan det problemet så länge vi har det högaskattetryck vi nu har Så länge skattetrycket är så högt som det är 1989/90:47 15december 1989 kommer det alltid attfinnas ett intresse av att undandra sig skatter på det sätt som finansministernbeskrev. Utanatt alltför mycket blanda mig i debatten mellan och levernet och mjölken och vattnet vill jag bara säga att även om OlofJohansson har glömt vattnet så har i alla faU inte gjort det.Ett inslag i skatteomläggningen är ju att vattenledningsvattnet skallmomsbeläggas. Kjell-OlofFeldt säger ofta att det är från kapitalet vi skall ta pengama. Men han talarinte om vad kapital egentiigen är Den kapitalbeskattning som skall ökainnebär dels en ökad beskattning på det friviUiga och avtaladepensionssparandet om ca , dels en ökad beskattningav boendet med Det är detta som utgör kapitalet;enskilda människors frivilliga sparande och enskilda som satsar på att äga sinlägenhet eller sin egen villa. Omman läser 90-talsprogrammet kan man konstatera att det mycket tydligt står attvad socialdemokratin vill åstadkomma är ett offentligt sparande på avbruttonationalprodukten. Detta innebär att man vill att staten i skatt ochavgift skall ta in mer än vad som behövs föratt täcka utgifterna. Detta är renodlad socialism! Och denna renodladesocialism går inte att förena med ett sänkt skattetryck. Om skall förverkUga denna socialistiska intention i 90-talsprogrammet ochbibehålla eller sänka skattetrycket, då kommer han att tvingas till så massivanedskärningar i de offentUga utgiftsprogrammen att alla de nedskärningar somvi moderater har talat om kommer att framstå som mycketbeskedliga västanfläktar 90-talsprogrammet är ett program för ett höjtskattetryck. Jagnoterar att finansministern inte kommenterade det jag sade om kommunerna, menen möjlighet gives fortfarande. Varför har man tagit bort skattebromsen påkommunerna? Avser man göra över huvud taget någonting för att bromsa denväldiga ökning av kommunalskatterna som är på gång? Detsom enligt min uppfattning kommer att bli vägledande skattepolitikefter denna omläggning är kravet på en sänkning av skattetrycket. Att omfördelaskatter är gammal poUtik. Att däremot sänka skattetrycket är ny politik, somdet heter En sänkning av skattetrycket är vad behöver () replik: Herr talman! Jag vetinte om jag hörde fel när sade att låga marginalskatter är braför låginkomsttagarna. Han får korrigera mig sedan om jag hörde fel. Jagbegriper inte riktigt detta. Skulle det vara bra med låga marginalskatter förlåginkomsttagarna? Hur i hela friden går det ihop? Marginalskatterna skall juså att säga verka inkomstutjämnande. Då borde ju högre marginalskatter vara braför låginkomsttagarna så att de får mindre att betala i skatt. Detta skulle jagvilja ha en förklaring på. Detväsentliga är, precis som jag försökte säga förut, att inkomstskattepolitikenär av moderat modell. Det var denna inkomstskattepolitik som ladefast vid sin kongress 1984. Den inkomstskattepolitik som genomförs ärden enligt vilken låg marginalskatt är bra för låginkomsttagarna. Detta är juockså vad säger sitter i detta sammanhang IngvarCarlsson och. i knät på . Sedan må de vara litetoeniga om finansieringen, och må hävda att det saknas pengar Men detär ändå inkomstskatterna som är det väsentiiga i detta sammanhang. Vii har aldrig sagt att vi i första hand vill höja levnadsstandarden.Vi menar att miljöfrågan, de ekologiska problemen, är överordnade. Vi kan intehöja levnadsstandarden om vi gör det på bekostnad av miljön och de ekologiskaresurserna. De måste gå först. Om vi sedan har möjlighet att dessutom plussa pålitet grand på vår levnadsstandard, så må väl det vara hänt. Vimåste dessutom - och det skall vi komma ihåg - ta hänsyn till den internationellasolidariteten. Det är det perspektivet vi skall ha när vi tittar på vårlevnadsstandard. Det är alltså inte alls givet att vi kan höja den. Avslutningsvisskulle jag vilja fråga om miljöpolitiken över huvud taget ärett mål i skattepolitiken för socialdemokraterna eller om skattepolitikenenbart är ett verktyg för att finansiera den offentliga sektorn. År den enbarten teknikaUtet? 1989/90:47 15december 1989 (vpk) repUk; Jag viU först säga tUl att jag accepterar hanstillrättavisning av mitt sätt att citera honom. Det förändrar dock inget i sak,eftersom ni faktiskt inte behöver lägga fram era egna förslag, det görregeringen åt er Jagvet inte om jag vågar lägga mig i debatten meUan och om vad man skall dricka. Här är jag dock överens med en enda punkt, nämligen att inte främjar någotvattendrickande, han som vill höja momsen på vanligt vatten. Sedanhar jag en allvarligare fråga. talar om undersköterskor ochfördelningseffekter Om vi nu är oense om detta, varför kan inte Kjell-OlofFeldt påverka de socialdemokratiska ledamöterna i skatteutskottet, så att vifår krav på en fördelningsstudie av den här frågan? Kjell-OlofFeldt kritiserade mig, och han förstår inte varför jag och kommunisterna tarupp frågan om att man har lägre moms på maten inom EG. Det finns så mycketannat som är dåligt inom EG. Jag skall göra ett kastbyte. Jag har många andrabra argument för att momsen på maten skall bort. Jag skall avstå från attanvända EG som argument i fortsätningen om släpper villighetenatt närma sig EG på det som ni gör från regeringen. Det tycker jag är etthyggligt byte. Närdet gäller skattesystemet i stort är vi överens om - det är nästan alla -attskattesystemet är dåhgt. Som gammal byggnadsarbetare - det var länge sedan manjobbade hederligt - vet jag att det faktiskt finns andra sätt att renovera etthus än att spränga det i luften. När man skaU börja reformera skattesystemetkunde man väl i vanUg ordning börja från grunden och inte 1989/90:47 15december 1989 från marginalskattetaket.Tänk efter, vårt nuvarande skattesystem grundar sig på 1928 årskommunalskattelag. Kommunalskatten berörs dock inte av skatteomläggningen. Detär de höga kommunalskatterna och inte den progressiva statsskatten som gör attskatteuttaget på arbetsinkomster blir högt också i låga och normalainkomstlägen. med aviserar en utredning om kommunalskatten.Det låter bra. Vi är beredda att ta del i en sådan utredning, om avsikten äratt skapa bättre balans meUan stat och kommun. Vad är regeringens verkligaavsikt med den här aviserade utredningen om kommunalskatten? Det tror jagskulle vara mycket intressant att få reda på, innan vi skall fattabeslut om resten av skattereformen. () replik; Jag skall klarlägga en del saker när det gäller dryckesvanor Till attbörja med vill jag säga att jag inte har några intressen i branschen. Däremotantydde jag försiktigtvis att staten och har det hos ,jag gick inte längre än så i styrka. gjorde däremot en utvikning somingen observerade här Han talar nämligen inte om vanligt vatten, han talar ombräckt Östersjövatten. Det önskar jag inte ens finansministern att han skall gesig på, även om han inte tänker momsbelägga det. Det här är dock en viktigfråga, som har mycket seriösa undertoner. Jag tror att det är farligt om de sominte är näringsexperter lägger sig i den sortens diskussion, som Kjell-OlofFeldt nu har gjort. Det var det jag ville framhålla. Närdet gäller 6 miljarder på energi, skillnaden mellan oss är att ni ogillar vårform av finansiering. Vi har dock en finansiering lika väl som ni. 1 förhållandetill moms på energi, så minskar den belastningen på hushållen med meUan 5 och 6miljarder kronor Den del som vi i stället lägger på företagen innebär antingenövervältring på hushållen eller mindre vinster, beroende på deraskonkurrenssituation och deras sammansättning och användning av energiråvaror Vivill nämligen ha en differentierad mervärdeskatt beroende på om det är kärnkrafts-el,vattenkraft, olja, kol eller vad det nu är fråga om. Vi lägger det därför iproducentiedet, i det första ledet, där man kan differentiera även mellankilowattimmarna. Det kan inte vara så svårt att förstå det här Närdet gäller de har finansministern fel. Det är bara attläsa i beslut att det handlade om en finansiering som var ett led iden planerade skattesänkningen på arbetsinkomster, genom t.ex. sänktaskatter och/eller skattereduktion. Det var användningsområdet för dessa 3miljarder Det har beslutat om. Detfinns ytterligare en fråga som ligger mellan stolarna här Jag tycker attfinansministern någon enstaka gång skall ta chansen att undervisa BengtWesterberg om obUgatoriskt sparande och dess åtstramningseffekt. Det handlar om10 miljarder kronor Jag tycker att det finns anledning för finansministern attockså nämna den saken . I planerar nu den socialdemokratiskefinansministern att gå ut med det receptet. Han samarbetar för övrigtmed motsvarigheten till parti och i regeringen. Låtmig bara konstatera att det är klart att vi kan ha ohka uppfattningarom en del av de frågor som vi diskuterar . Det är viktigt att vi får enskattereform, och vi kommer naturligtvis att försöka bidra konstruktivt äventill nästa steg. Vi håller dock fast vid våra grundläggande värderingar,oavsett vad finansministern säger i det fallet. Det gäller absolut för fördelningspolitiken. 1989/90:47 15december 1989 Inkomstskattenför är 1990, m.m. BENGTWESTERBERG (fp) replik; Jag ser fram emot lektionen om tvångssparandets åtstramande effekter.Vi kanske kan ta den över ett glas öl under julhelgen. Omvi skall kunna upprätthålla människors stöd för en solidariskvälfärdsstat, krävs det att vi har ett fungerande och rättvist skattesystem.Det är vi på väg att få - ett skattesystem för 1990-talet. Det är ocksåotroligt viktigt att de människor som kommer i kontakt med denskattefinansierade sektorn - varav huvuddelen i offentlig regi - känner att defår den service, det bemötande och den hjälp de behöver när de kommer dit. Jagär mycket rädd för att vi just nu håller på att rasera förtroendet för denskattefinansierade sektorn, genom de mycket stora problem som människornamöter. Det är litet beklämmande att regeringen inte har lyckats åstadkomma meri denna förnyelse i den skattefinansierade sektorn. Jag tycker inte att deexempel som gav när det gäller förnyelse av åtgärder verkarsärskilt kraftfulla. På den punkten krävs det en radikal omläggning avpolitiken. När vi inledde denna debattrunda uttryckte sorg över AndrejSakharovs död. Jag vill gärna instämma i det uttalandet. Låtmig avslutningsvis även få ta upp en annan fråga, som ligger litet vid sidan omskattepolitiken. har vi diskuterat hur hundralappar och en och annantusenlapp fördelar sig mellan människor i . Rättvisa, rättfärdighet ochfördelning har varit återkommande honnörsord, och de fyller självfallet sinfunktion i en skattedebatt. Låt oss dock komma ihåg att dessa ord även har enannan och vidare dimension. Beslutet att drastiskt skärpa den svenskaflyktingpolitiken - som jag utgår ifrån att har deltagit i -har långt större betydelse för rättfärdighet och fördelning än någonskattereform i världen. Det parti som värnar om rättfärdighet borde inte avvisamänniskor på flykt som söker en . De partier som verkligen vill hafördelningspolitisk rättvisa borde inte applådera sådana beslut. Fred på jorden, till människor en god vilja. Så lyder denurgamla julhälsningen. Låt oss under vår ledighet begrunda den. Låt ossåtersamlas här på det nya året, det nya decenniet och försöka hjälpa regeringenatt i andra former än de orättfärdiga lösa de praktiska och byråkratiskaproblemen i svenskt flyktingmottagande. I förhoppning om att så skall ske ber jag å minriksdagsgrupps vägnar att få önska alla en god helg. ; Herr talman! Det har varit en lång debatt. Den är ännu inteslut, och flera talare finns kvar på talarlistan. Detta är också min sistareplik, och mina meddebattörer har ingen chans att svara på det jag säger därför avstå från alla polemiskautfall. Jag vill inte att de skall bU det bestående intrycket inför denjulefrid som förhoppningsvis skall utbrya om . Jag skaU nöja mig medatt svara på några frågor Avsiktenmed den utredning om kommunalskatterna som vi avser att tillsätta är att uppnåen jämnare fördelning när det gäller kommunalskatterna i landet. Men om vi kanutforma direktiven till utredningen så att den kan lägga fram förslag i form avsystem som utgör en broms på kommunalskattehöjningar , skall jaggäma försöka efterkomma den anmaningen. bad mig att försöka förklara tvångssparandet för måste säga att jag har nog med att förklara det obligatoriska sparandet försvenska folket, så jag nöjer mig med den uppgiften. TillClaes Roxbergh skulle jag vilja säga några ord om detta med marginalskatter.Det verkar som om Roxbergh - och han är inte ensam om det - tror att högamarginalskatter är någonting eftersträvansvärt, att det är ett mål vi har sattupp, att folk skall få väldigt litet över när deras löner höjs, när de jobbaröver, när de får en extrainkomst. Så är det inte. Högamarginalskatter är ingenting som är bra i sig. Men det är en ofrånkomligkonsekvens av ett progressivt skattesystem. Vi har ett skattesystem medhöga marginalskatter men dåhg progressivitet. Det är det som är problemet.Nästan alla har marginalskatter på och däröver Men pro-gressiviteten, dvs.den utjämnande effekten av systemet, har blivit allt sämre . Kan vi nukomma fram tUl ett skattesystem med låga marginalskatter men godprogressivitet, skall vi försöka eftersträva det. Det är ett mycket bättreskattesystem än ett system med höga marginalskatter och hög progressivitet. Kanvi förena låga marginalskatter med en god progressivitet, dvs. en godutjämnande effekt, är det det bästa skattesystemet. Jag hoppas att vi kan bhöverens på den punkten. Höga marginalskatter är inte någonting som dennariksdag skall eftersträva. Jag har under denna debatt upprepade gånger kallats för socialist. Medtanke på den debatt som har pågått kring min person och min poUtiskaövertygelse, hoppas jag att denna benämning av mig skall tas som enhedersbetygelse och att en del av mina kritiker inom rörelsen lyssnade nogatill uttalandena från borgerliga och andra partiledare. Om det skulle betydaatt detta är en socialistisk skattereform är jag glad över det. Jag hoppasbara att kan smälta en sådan etikett på vårt gemensammaarbete. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter . Vad som i den braskande förhandsreklamen kallades århundradetsskattereform blev inte precis någon succé vid introduktionen på marknaden. Närinnehållet i uppgörelsen meUan socialdemokraterna och presenterades,steg räntan kraftigt. Aktiekurserna sjönk, och kronan föll i värde.Valutafiödet vände utåt, och ekonomerna började tala om devalvering. Naturligtvisberodde inte denna sura reaktion på att marginalskatterna skall sänkas. Som vimoderater länge har framhållit, kommer denna förändring i sig att stimuleraarbetsutbudet. Det var roligt att höra återge gammal moderatargumentation för sänkta marginalskatter - att man tar ut ersättning förövertid i pengar i stället för i kompledighet, att deltidsarbetande tarheltidsarbete osv. Problemet med denna omläggning är att finansieringenpraktiskt taget helt skall ordnas genom höjningar av andra skatter Då uppkommerinte de dynamiska effekter som en sänkning av skattetrycket skulle ge. av dessa skattehöjningar kommer att träffa de enskilda i deras dagligakonsumtion. Boende, resor, arbetsluncher - ja, det mesta som hör vardagen tillblir dyrare. Andra skatteförändringar försvårar för företagsamheten, särskiltnyföretagandet. Får jag fråga den av högskattepartiernas företrädare somkommer härnäst; Tycker att det här är bra? Kanskemest allvarligt är dock att det tvärtemot vad som påståtts inte blir någonstimulans till det rekordusla hushåUssparandet. Av konjunkturinstitutetsdecemberrapport, som kom i går, framgår att sparkvoten är ännu sämre än vad vitidigare har vetat - mer än -och mer än -. Någonbättring kan det inte gärna bli, trots förhandspropagandan, när skatterna påkapital skall höjas med bortåt 30 miljarder, som finansministern skröt medalldeles här i kammaren. Det drabbar mest sparande i egen bostad, för entrygg ålderdom och i aktier som ger näringslivet välbehövligt riskkapital.Tycker verkligen att det är bra? Dennastraffbeskattning av sparande är så mycket mer anmärkningsvärd som utvecklingenmot fria kapitalrörelser över gränserna nu går mycket snabbt. Redan tidigarefanns det ett skäl för att kapital kunde sägas bli lindrigare beskattat änarbete; arbetskraft är inte Uka lättrörlig från land till land. Närvalutaregleringen nu avskaffats, ser vi en stark tendens till svenska köputomlands av företag, fastigheter, aktier och även nöjesresor. Egentligen bordedetta inte vara något bekymmer - det är bra med ökat utbyte över gränserna.Alla tjänar på en sådan verksamhet enligt frihandelns princip. Problemet ärbara att utlänningar inte tillnärmelsevis visar samma intresse för attinvestera i . Och utiändska turister lär bli sällsynta, när nu deraslevnadskostnader i drivs ytterligare i höjden. Återigen: Tycker AnneWibble att det är bra? Genomatt skatten inte sänks utan endast omfördelas kommer livet i attförändras. Det kommer att löna sig bättre att arbeta. Men det gäller attundvika utgifter genom att bo i en Uten lägenhet och cykla till jobbet med ettsmörgåspaket i fickan. Sedan får man utnyttja långa ledigheter till att vistaspå varmare breddgrader, då man också köper kläder och kapitalvaror samt gör definansiella placeringar som ett framväxande Europasamarbete lär hindrafinansministern från att förbehålla svensk valutabank. De marginalskattelättnader , i för heltidsarbetande vanligainkomstlägen, som skall fatta beslut om föreslog vi moderaterredan i januari. Med ett beslut hade det blivit betydligt 1989/90:47 15december 1989 enklare att ordnafinansieringen genom besparingar på budgetens utgiftssida och därmed ocksåvinna syftet att minska rekordhårda skattetryck. I finansutskottet hade vi, vilketskildras i ett särskilt yttrande från de moderata ledamöterna, utomordentligtkort tid på oss att utvärdera effekterna för statsfinanser och samhällsekonomi.Ån värre än de problem som vi hade är dock den osäkerhet som medborgarnatvingas leva i nästan ända fram till det berörda inkomstårets start. Sättetatt improvisera och på näst intill nolltid driva igenom stora förändringar iskattelagstiftningen befrämjar inte den respekt för spelreglerna som ärkännetecknande för ett rättssamhälle. Samtidigtmed skattepropositionen redovisade regeringen i en skrivelse till riksdagenockså sin bedömning av den ekonomiska utvecklingen . Åven idetta avseende kan man ifrågasätta placeringen i tiden. Här står vi nu påhöstsessionens sista dag och diskuterar de ekonomiska utsikterna, närregeringen enligt grundlagen skall komma med en ny prognos det första den görvid återsamling . Regeringsskrivelsenom ekonomin är i alla fall inte utan intresse. Om skatteomläggningen var denbakomliggande orsaken tiU det kraftiga stämningsomslaget , blevregeringens lägesbeskrivning den utlösande faktorn. Detta berodde främst påtre förhållanden, där tidigare skryt om den lyckosamma tredje vägen inte gickatt upprätthålla utan där den mångåriga moderata kritiken visade sig riktig.Enligt finansplanen skulle prisstegringen 1989 stanna vid 5,. Regeringen medger nu att den blir . Men det är inte det värsta.Inte minst på grund av skatteomläggningens prisdrivande effekter hamnarinflationstakten 1990 och 1991 på ännu högre tal.