prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Jag har med stort intresse noterat att alla utan undantag sagt att deär tillfredsställda över att vi får en bättre kontroll. Alla tycks också varaöverens om att kontrollen skall betalas med avgifter Det föreligger litetdelade meningar om på vilket sätt detta lämpligen bör ske. I anslutning till enav reservationerna vill jag säga att även jag tycker att det är rimligt att manefter hand gör en utvärdering av hur avgiften och systemet har fungerat. Jagtycker att det inte finns någon anledning för riksdag och utskott att göra ettuttalande, men jag anser att det är ganska självklart att den här verksam- 1989/90:45 13december 1989 1989/90:45 13december 1989 heten måsteföljas upp, i första hand av livsmedelsverket och i andra hand av regeringen,och även av om så skulle visa sig erforderligt. Det är klart att vimåste vara beredda att göra de ändringar som erfarenheterna av den nyaverksamheten kan motivera. Vitycker ju alla att det är bra att vi får en bättre tillsyn och att den skaUbetalas genom avgiften I varje fall kan jag för min del ansluta mig tiU att viockså skall ha både en kontinuerlig utvärdering och kanske också en slutligutvärdering litet längre fram i tiden. Därför tycker jag inte att det ärsärskilt mycket som vi kan vara oense om. Jag ber att få yrka bifall tiU utskottets hemställan och avslag påreservationerna. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar LENNARTBRUNANDER (c); kommenterade våra reservationer och började med dendär frågan om överföring av pengar från kommunerna till livsmedelsverketbehandlas. Han sade att detta förfarande ju inte är så märkvärdigt, eftersomstaten tar in kommunalskatten för kommunerna. Därför är det, menarhan, ett system som kan fungera. Det är heh klart att också det systemet skullekunna fungera. Sedan tillade , att om det är mera praktiskt attkommunerna tar in avgifterna och sänder över dem till livsmedelsverket, bordeman också kunna göra på det sättet. För vår del tycker vi inte att det är merapraktiskt att göra på det sättet. Det bhr krångligt om kommunerna skall görauträkningar och sända över pengar till livsmedelsverket. Det rör sig ioch för sig inte om så särskilt mycket pengar, men det är en onödigadministrativ apparat. bör ta betalt för de tjänster somlivsmedelsverket utför Skulle inte pengarna räcka får vi tillskjuta budgetmedel.Det är inte mer än vad vi klarar av. Dessutom är det väl använda pengar,eftersom vi är överens om att det är ett viktigt område. Sedangäller det på vilket sätt man skaU ta ut avgifterna. För vår del tycker vi attdet är viktigt att det verkligen rör sig om en avgift och att det inte kanuppfattas som en beskattning. Därför bör avgiften stå i proportion till detarbete som utförs. Det må vara en kontroll, en information, en konsultationeller något annat. Att hålla frågan levande för att sedan gåtillbaka och se om det fungerar, måste ändå vara ganska krångligt. Det är attödsla med krafter som kunde användas på ett bättre sätt. Därför är det rimligtatt se till att det blir riktigt . sade att det är klart att vi skall ändra på det som visar sig bUfel. Enligt vår åsikt är det fel på de punkter där vi har reserverat oss, ochdärför vill vi ha en ändring redan från början så att det hela fungeran vänder på steken när det gäller kommunernasavgiftsinbetalning och försvarar det med att staten ibland på andra områdentar in avgifter för kommunerna. Det var med förlov sagt ett klent för- svan sadeatt innebörden är den att arbetet skall stå i relation till kostnaden, men detskaU gälla . Han anser att detta är tillfredsställande.Men det blir ofrånkomligt att avgifter kommer att tas ut utan att motsvarandekontroller har utförts. Närdet sedan gäller indelningen av kontrollobjekten vill jag säga att jag ärförvånad över att majoriteten kan försvara bristerna i denna. Det finns inteheller någon kommentar till ikraftträdandetiden. Jag förvånar mig över attutskottsmajoriteten, som utgörs av representanter för samtliga partier utommoderaterna, inte har insett läget. Det är faktiskt så att det man nu föreslårinnebär att det i praktiken kommer att tas ut en avgift av företagen utan attmotsvarande kontroll har genomförts. Jag vill fråga : Anserutskottsmajoritetens talesman att det är försvarbart att ta ut avgift förkontroll av livsmedel som inte motsvaras av utförd kontroll? Det måste väl,, vara riktigt att hävda att det totala avgiftsuttaget inteskall höjas utan att behov föreligger för att täcka kostnader för ökad ellerfördyrad kontroll? 1989/90:45 13december 1989 (vpk): Vi är alla nöjda med att vi har fått förbättrad livsmedelskontroll,sade . Det var ju att gå händelserna litet i förväg. Vi har juändå inte fattat något beslut. Tyvärr tror jag att man med det här sättet attfinansiera livsmedelskontrollen kommer att fördröja genomslaget i praktiken avden förbättrade livsmedelskontrollen. Jag undrar om inte delaruppfattningen att det kommer att bli mycket svårt för kommunerna att vidtadessa åtgärder och öka sin livsmedelskontroll, eftersom en av anledningarnatill att det har varit ett eftersatt område just är bristen på resurser -personella, lokalmässiga och utrustningsmässiga. Jagtycker att det var synd att inte berörde det som jag tog upp imitt anförande om behovet av att i ett uppbyggnadsskede ge kommunerna ett stödför att bygga ut livsmedelskontrollen. Jag tycker också det var synd att haninte berörde det som jag ser som den oroande tendensen, att kommunerna får fleroch fler uppgifter att utföra men inte i motsvarande mån ökade resurser och t.o.m. anser att de avgifter som kommunerna tar in inte bara skallfinansiera den egna kommunala verksamheten utan också den statliga. Vi tyckeratt det är fel, och vi tycker inte att vi fått någon bättre belysning här idebatten av förslaget som skulle göra att vi kan ändra ståndpunkt. Jagtycker alltså att det var synd att inte berörde kontrollen.Åven om vi tar ut en avgift för samhällets livsmedelskontroll är denna ändåfortfarande i hög grad finansierad den vanliga vägen, dvs. med kommunala ochstatliga skattemedel. När det gäller kontroU av alternativt odlade produkterhar man inte tillgång till sådan finansiering som skulle behövas. Det är somsagt en angelägen uppgift, och det är en uppgift som blir alltmer angelägenallteftersom den alternativa odlingen ökar i omfattning. Tillsist tror jag att man försvårar genomförandet av livsmedelskontrollen, ellerman skaffar i varje fall inte särskilt gynnsamma förutsättningar för den genomatt ta ut en avgift som inte motsvaras av utförd kontroll. Det kan inte kännassärskilt bra för dem som drabbas av avgiften att de måste betala en 10 protokoll 1989/90:45 sådan utan att fånågonting tillbaka. Det är synd, för vi skulle behöva ett allmänt utbrettsamarbete och positiv inställning till den utökade livsmedelskontrollen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 26 §.) 25 § Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1989/90;AU15 Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /90 1989/90:25 delvis). ANDERSG HÖGMARK (m): För tids vinnande skaU jag bara i all korthet be att få yrka bifalltill den moderata reservationen. Av den framgår att det goda arbetsmarknadslägetger förbättrade förutsättningar för arbetshandikappade på arbetsmarknaden, attarbetsmarknadsutbildningen just på grund av det goda arbetsmarknadsläget harfärre elever än och att den totala ramen för utbildningsbidrag är 3135 milj. kn Därför, herr talman, ser vi moderater att det finns godamöjligheter att bereda ytterligare de 5 000 personer som är aktueUa utbUdninginom denna anslagsram, som redan har beviljat. BONILSSON (s); I arbetsmarknadsutskottets betänkande AU15 begärs ett anslag om 85milj. kn för 5000 handikappade som skall få arbetsmarknadsutbildning inom denreguljära utbildningsverksamheten. Vi tycker att det här är en mycket väsentiigarbetsmarknadspolitisk insats. Det gäUer handikappade människor, och detgäller att utnyttja det goda konjunkturläge som vi han Vi tycker att det ärviktigt. majoritet av utskottet instämmer i mitt yrkande om bifall till arbetsmarknadsutskottetshemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut fattades under 26 §.) Företogs till avgörande skatteutskottets betänkande1989/90:SkU18, lagutskottets betänkande 1989/90: LU 13, kulturutskottets betänkande1989/90:KrUll, jordbruksutskottets betänkande 1989/90:JoU8 och arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /90; AU15. Skatteutskottetsbetänkande SkU18 Prot.l989/90:45 Mom. 1 (tullen påfärska äpplen och päron) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (effekterna för den svenska fruktodhngen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avGörel Thurdin m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (kontrollen av importerad frukt) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 71 förreservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. .V/o/n. 6 (utväxling av handelsdata) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 35 förreservation 4 av östa Lyngå. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(kriterier för mUjömärkning) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 38 förreservation 1 av och . Mom. 3 (miljömärkningsstyrelsens sammansättning) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 147 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(principer för ett nytt avgiftssystem) Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 62 röster mot 55 för reservation 2 av m.fl. 190 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 207 röster mot59 för reservation 1 av m.fl. 43 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (slopat avgiftstak) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avÅsa - bifölls med acklamation. Prot.1989/90:45 Mom. 3 (flexibel användning av kontrollavgiften) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av -bifölls medacklamation. Mom. 4 (tillsynsansvaret) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av , dels reservation 6 av - bifölls medacklamation. Mom. 5 (personalförstärkning hos länsstyrelserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 6 (stöd till KRAV) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avAnnika och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (det totala avgiftsuttaget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (kontrollavgift på importerade Uvsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAnnika och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (indelning av kontrollobjekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (kommunernas redovisning till livsmedelsverket) Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot 131 förreservation 12 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 13 (tidpunkten för ikraftträdande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 60 förreservationen av m.fl. 27 § Vissa ändringar iplan- och bygglagen m.m. Föredrogs bostadsutskottets betänkande1989/90;BoU6 Vissa ändringar i m.m. (prop. 1989/90:37). 1989/90:45 13december 1989 Det ärende vi nu skall behandla har rubriken i plan-och bygglagen m.m. Det gäller inga stora förändringar utan i huvudsak endastvissa förfaranderegien Vimoderater har riktat skarp kritik mot den nya plan-ochbygglagen. Det hade kanske varit naturligt att nu åter föra fram våra olikaförslag till förändringar av lagen. Vi har avstått från det, eftersom kammarennyligen behandlat ett betänkande om de mer övergripande frågorna i PBL. Vårakrav kvarstår självfallet, och vi avser att återkomma . Ipropositionen och utskottets betänkande behandlas den i media tillorimliga proportioner uppblåsta frågan om s.k. övernattningslägenheten 1departementsstencilen 1989:11 föreslogs långtgående ingrepp i fastighetsägaresoch hyresgästers rättigheter vad gäller dessa övernattningslägenhetenFörslaget, som kritiserades sönder och samman av remissinstanserna, har nuockså spolats av bostadsministern. Det är bra. Enannan fråga i betänkandet rör preskriptionsbestämmelserna vid olovligkontorisering. Utskottsmajoriteten anser i likhet med bostadsministern attpreskription inte skall ske så länge denna användning i strid mot givet bygglovpågån Dettaär enligt vår uppfattning orimligt. Det är ju inte ovanligt att en fastighetbyter ägare. Då kan helt andra personer än de som bär ansvaret för en olovligkontorisering komma att drabbas. Om man dessutom jämför med annan lagstiftningframstår det som ytterst märkligt att just ingripande vid olovlig kontoriseringav bostadslägenheter skall kunna ske utan någon begränsning i tiden. Vimoderater anser liksom representanter att byggnadsnämndensmöjUgheter att ingripa mot olovhg kontorisering skall vara begränsade i tidenpå det sätt som gäller . Vihar också reserverat oss mot utskottets förslag vad gäller bygglovsprövningvid ändrad användning av bostadslägenhet. Majoritetsförslaget innebär attlagstiftningen skall ändras så att en byggnadsnämnd skall kunna vägra bygglovför en ändrad användning från bostad till kontor även om det i planbestämmelsernasaknas bestämmelse om att kontor inte får anordnas. Kommunernahar i PBL det fulla ansvaret för detaljplaneläggning. Man kan reglera det mestaoch in i detalj. Att ovanpå detta ge kommunerna rätt att förhindra bygglov förändrat användningssätt, från bostad till kontor, även om kommunen vidplanläggningen inte infört en sådan begränsning är horribelt. Om det iplanbestämmelserna saknas bestämmelse om att bostad inte får ändras tillkontor, måste fastighetsägaren självfallet kunna lita på att det innebär attåtgärden är godtagbar för kommunen. Detta är utifrån rättssäkerhetssynpunkt detenda rimliga. Den av majoriteten förordade lag- 1989/90:45 13december 1989 ändringen öppnar vägen förmygel och godtycke. Den ene fastighetsägaren får bygglov men inte den andre. Omen kommun vill förhindra att en bostad görs om till kontor, trots att dettainte är förbjudet i av kommunen fastställd gällande plan, skaU kommunentillgripa den väg som gäller i alla andra plansammanhang. Man skall tainitiativ till en planändring. proposition som ligger till grund för utskottets betänkande föreslås ocksåatt tvångsförvaltningslagen skall utvidgas till att omfatta sådana fall dåhuset står tomt. Vi avvisar det förslaget. Enligt vår uppfattning är det fastighetsägarensom bär det fulla ansvaret för sitt hus. Det måste finnas mycket starka skälför att tillgripa tvångsförvaltning och dessutom noggrant angivnaförutsättningar Det här förslaget uppfyller inte dessa krav. Det leder tillgodtycke och ökad rättsosäkerhet. Bostadsministern föreslår att komplementbyggnader skall bygglovsbefriasutanför detaljplan och om de inte ingår i s.k. samlad bebyggelse. Det låterbra och är en liten bit på väg mot den generella byggrätt som vi anser skallgälla utanför planlagt område. Däremot är det helt oacceptabelt att kommunenskall kunna ta tillbaka denna bygglovsbefrielse genom att införa bygglovspliktvia områdesbestämmelser Vi har därför föreslagit att planinstitutetområdesbestämmelser skall avskaffas. Då vet alla människor vad som gäller kommun av någon anledning reglera byggandet utanför planlagt område, får mantillgripa den gängse metoden. Man upprättar detaljplan. Jag vill också med några ord förklara varför vi moderater inte harstött vad gäller reservation nr 9, angående friggebodar inom planlagtområde, dvs. på villa-, rad- och kedjehustomten Inomområde med detaljplan gäller följande; Fastighetsägaren har alltid rätt attbygga i enlighet med planen. Det kan gälla om- och tUlbyggnader, komplementhussom garage, stora förråd, bodar m.m. kan således inte säga nej.Bygglovet är till för att tUlse att bestämmelser om hållfasthet, brandskydd,m.m. uppfylls samt att byggandet inte inkräktar på grannes rättighet. genom att införa bestämmelser i en plan reglerabyggnadernas utformning, storlek och antal in i detalj. Man kan förhindratillbyggnader, byggande av veranda men också uthus, friggebodar och annat. Detsker genom planbestämmelser och s.k. prickning av mark. Densom har en tomt inom ett i plan hårt reglerat område kan trots dessabestämmelser få bygglov i strid med planen. Det sker då helt på byggnadsnämndensvillkor genom beslut om s.k. mindre avvikelse. Man är helt utlämnad tillbyggnadsnämnden och kan inte överklaga vägrad dispens. Enutökning av ytan för bygglovsbefriade friggebodar från 10 till 16 kvm inomplanlagt område låter vid första påseende som en ökad frihet för fastighetsägarna.Så är det inte. Risken är uppenbar att resultatet blir att kommunerna i sinadetaljplaner än mer än vad som sker reglerar vad fastighetsägaren fårgöra. Det kommer därför att leda till att fastighetsägarens rättigheter attnyttja sin fastighet beskärs. Resultatet blir då precis motsatsen till vad viönskar Vi moderater har alltidhävdat att detaljplanerna skall reglera så Utet som möjligt, och därmed gefastighetsägare största möjliga frihet att nyttja sin fastighet på det sättvederbörande finner bäst - oavsett vad det är man vill bygga. Detta framhöll vii vår reservation till bostadsutskottets betänkande angående PBL. Något stödför detta fick vi inte av detta. ingår dessutom i denutskottsmajoritet som anser att den bygglovsbefrielse som ges utanför planlagtområde skall kunna tas tillbaka av kommunen genom s.k. områdesbestämmelser Omman, som vi moderater, verkligen vill ge alla de småhusägare som bor inom planlagtområde ökad frihet att nyttja sin fastighet, krävs helt andra förslag, någotsom vi återkommer till under den allmänna motionstiden. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 5, 6, 8 och 10 samt i övrigttill utskottets hemställan. 1989/90:45 13december 1989 I detta betänkande har två reservationer, reservation 3och reservation 6, som jag vill starta med att yrka bifall till. Vi har ocksåett särskilt yttrande, som jag vill nämna några ord om. Denförsta reservationen gäller preskriptionsbestämmelserna. villunderstryka att det kan riktas allvariiga invändningar mot just slopandet avpreskriptionstiden. Det kan uppkomma allvarliga problem vid ägarbyten, och felpersoner kan drabbas orättfärdigt. Om man jämför med annan brottslighet, därdet alltid finns preskriptionstid, finner vi i det mycket underligtatt det just när det gäller olovlig kontorisering av bostadslägenheter intelängre skall finnas någon begränsning. Beträffandesärskild förvaltning av fastigheter vill understryka att det ärmycket viktigt att hålla fast vid grundtanken i gällande rätt, att det ärfastighetsägaren själv som har ansvaret för sitt hyreshus, och att denne inteskall kunna tvingas att hyra ut sina lägenheten Det som utskottsmajoriteten nuföreslår är faktiskt ett långtgående ingrepp i äganderätten. Det skall baravara vid synnerliga skäl, starka skäl och noggrant angivna förutsättningar somman skall kunna göra ingrepp i äganderätten. Vi anser i att dessakriterier inte uppfylls. Det är anledningen till att vi har en reservation idenna fråga. Låtmig få nämna några ord om varför vi inte följer i dess motionoch reservation om friggebodar inom detaljplanelagt område. vardet parti som började arbeta för att man skulle få bygga dessa s.k. bodar, somsedan fick namnet friggebodar, på 10 m-. Detta har med tiden anammats i en alltstörre krets. Det är nu något som anses självklart. har man börjat diskuteraatt ytan skall kunna utökas. har under vårriksdagen också yrkatbifall till att man i vissa fall skall kunna ha en större yta. Frågan har nusom sagt aktualiserats av . Men tycker att det är feltidpunkt att just nu aktualisera den här frågan. Det är anledningen tiU att vihar ett särskilt yttrande. Där säger vi att vi kommer tillbaka med denna frågaunder vårriksdagen, då vi i samband med vår bostadsmotion kommer att behandlajust storieken på friggebodar även inom detaljplanerat område. Det betänkande som vi nu diskuterar har rubriken iplan- och bygglagen m.m. trädde i kraft den 1 juli 1987efter nära förarbeten. Somunderlag för regeringens proposition har delvis legat en rapport sammanställdav och lantmäteriverket, som tillsammans med företrädare förKommunförbundet och samlat in erfarenheter om PBL frånfältet. Vi i anser det vara ett riktigt grepp att gå ut i länen ochsamla in synpunkter på hur den nya PBL-lagen fungeran Det har gjorts på ettföredömligt snabbt sätt. Det är givetvis viktigt att göra förändringar, närdet visar sig att lagen inte fungerar på det sätt som avsetts. Om deförändringar och förtydliganden som finns i propositionen, och som har tillsyfte att förenkla planarbetet, råder en bred politisk enighet. Men jag troratt det är nödvändigt att sittande regering med jämna mellanrum återkommertill med förslag till förändringar i form av förenklingar ochförtydliganden allteftersom ytterligare erfarenheter av PBL-lagen insamlatsfrån fältet. Jaggår nu över till att beröra några avsnitt av betänkandet och centernsreservationen Ibetänkandet behandlas övernattningslägenheten Frågan är hur dessa skall kunnaställas till bostadsmarknadens förfogande. Regeringsförslaget innebär att detmellan fastighetsägare och kommuner träffas frivilliga överenskommelser, somsyftar till att friställa övernattningslägenheter för bostadsmarknaden. Vi icentern tycker förslaget är bra, men det behöver kompletteras. Det måste varalockande för företagen att släppa ifrån sig sina övernattningslägenheten Därförkan det vara lämpligt att kommunerna i samarbete med intressenter i branschentillskapar särskilda övernattningshotell med rum som företagen kan hyra tillett förmånligt pris. För att kommunerna skall kunna förverkliga denna idé kanvissa stimulansåtgärder behöva vidtas. Vi i anser att regeringennärmare skall undersöka vilka åtgärder som är lämpliga att vidta.Målsättningen för regeringen måste ju vara att företagen släpper ifrån sig såmånga som möjligt av sina övernattningslägenheter till bostadsmarknaden. Påen del håll, särskilt i storstadsområdena, finns problem med att lägenheterstår outhyrda, trots att efterfrågan på bostäder är mycket ston Enligt nugällande bostadsförvaltningslag kan hyresnämnden besluta om särskildförvaltning av en fastighet antingen i form av förvaltningsåläggande eller ännuhårdare tvångsförvaltning. får besluta om särskild förvaltning omfastighetsägaren försummar vården av fastigheten eller underlåter att vidtaangelägna åtgärder för att bevara sundhet, ordning och skick inom fastigheten.I propositionen föreslås nu en utvidgning av lagens till-lämpningsområde. Ivår centermotion föreslår vi en annan lösning. Vi föreslår att det i ställetinförs möjligheter till vitesföreläggande. Vi vill ha kraftiga vitesbelopp i defall fastighetsägare låter fastigheten stå outnyttjad utan bärande skäl och detär uppenbart oförsvarligt att lägenheterna står tomma. Majoriteten har tydligenfastnat för vårt förslag och kompletterat propositionen med våra tankegångar iform av ett tillkännagivande till regeringen. Jag vill säga några ord om åtgärder mot olovligkontorisering. Ett allvarligt problem först och främst i storstadsområdenascitykärnor är den olovliga kontoriseringen. Det krävs bygglov för att bygga omen bostadslägenhet till kontor eller att använda en bostadslägenhet som kontonMen det har skett en omfattande smygkontorisering utanbyggnadsnämndens vetskap. Vi i accepterar propositionens förslag eftersomdet syftar till att öka tillgången på bostaden tycker att det är angeläget,särskilt med hänsyn till rådande bostadsbrist, att smygkontorisering stoppasoch olovligt kon-toriserade bostadslägenheter återställs tillbostadslägenheter. Det är nödvändigt att i den här frågan driva en hårdkommunal linje. Men det förutsätter att behovet av kontorsytor kantillgodoses på annat sätt.