prot · GD0918 · 1989-12-31 00:00:00 — både alt slå vakt om svensk säkerhetspolitik och altförena den med denna för myckel viktiga framtidsfråga, nämligen alluppnå ett så fullvärdigt deltagande som möjligt i det europeiska samarbetet, Idetta sammanhang tycker jag all jag åtminstone för fannsainstänimighet även med Per när han sade att delta är den allraviktigaste framtidsfrågan. Svar på interpellationer och frågor Jag tycker inte alt det är så svårt för oss om vi slårfast vid riksdagskompromissen. Och del finns naturligtvis ett element för ossmoderater i denna riksdagskompromiss som är kolossalt viktigt, nämligen alldörrarna inte stängs för framliden, alt framtid i intedevalveras. Vi moderater kommer, herr talman och statsministern, all varamycket tjatiga om att vi skall stå fast vid denna riksdagskompromiss. Till vill jag säga alt vi moderater slårfast vid denna riksdagskompromiss. Om det var något som del rådde en vissosäkerhet om så var det på vilket ben stod. Jag är glad atthöra att nu står fast vid riksdagskompromissen. Jag vill också göra en reflexion i fråga om Per Gahrtonsanförande. Tänk vad upplyftande det vore all i denna kammare få höraen miljö-parlist säga: På dessa områden skall vi anpassa oss till EG;s regler;på just dessa områden har EG faktiskt kommit längre och är bättre än ,Låt oss nu använda oss av detta, låt oss göra något åt förhållandena i , Detta vore väl en konstruktiv roll för en miljöpartist.Jag skall ge ett exempel, nämligen EG;s bestämmelser på dricksvatlensområdet.Det vore inte alls så dumt om vi kunde ha något liknande i . GUDRUNSCHYMAN (vpk); Jag är myckel besviken på statsministernssvar. När vi begär klara besked i frågor, t.ex, vad man skall förhandla om ochvad man skall gå ifrån - vi litar inte längre på de fromma förhoppningarna omatt ingenting bra kommer att bli dåligt och att allt dåligt kommer alt bli bra- säger att om han redovisar förhandlingslägel och talar om varvi i skall vika oss och var vi inte skall vika oss, dä skrattar de ålSverige i , Del innebär alltså alt del är viktigare vilka i somskrattar ål regeringen än att informera det svenska folkel om vilken politikden håller på att driva in i. Jaglycker att delärenoförskämdhet mot de svenska väljarna och mot ledamöter att skratteni väger tyngre än den demokratiska processen i , Del trodde jagfaktiskt inte alt jag skulle behöva höra. Men så långt kan alltså harmoniseringenoch integrationen gå. Så långt kan intressena faktiskt förändras på den politiskaarenan. Vad händer om det inte går, frågade jag. Del villestatsministern inte heller svara på. Statsministern målar upp en hotbild omatt det blir stängda gränser mot och mot övriga , attsysselsättningen är i fara, att ungdomen inte får resa och studera var denvill, osv. Vi har hört dessa skräckscenarion tidigare. De har ingen substans.Del finns ingenting som säger att det blir på del sättet, Samma argumentframfördes när vi diskuterade en EEC-anslutning i början av 70-talel, Sverigeskulle hamna i stenåldern ulan en anslutning. Vi kan knappast påstå att Sverigehar gjort del, har faktiskt hävdat sig ganska bra, om vi jämför med deninternationella utvecklingen. Det finns ingenting som säger att de skräckvisioner somstatsministern och andra EG-anhängare målar upp skulle infrias. Del finns ingensubstans i del. Vi som arbetar mot denna integration och vill ha en kritiskgranskning bemödar oss faktiskt om att använda fakta när vi för denna debatt.Jag tycker att del voreklädsamt om även regeringens företrädare gjorde det och inte barauttalade fromma förhoppningar. Man kan se vad som har hänt i vårt grannland , Från1972 till 1989 har utlandsskulden fyrdubblats, räntebetalningarna till utlandetfyrtiodubblats, arbetslösheten tiodubblats, och dessutom har inflationen underlång tid varit dubbelt så hög som 1972, Den inhemska statsskulden har ökatdramatiskt, tillväxten har pressals i botlen och andelen av dansk industriexportsom går till EG har minskat. Det är priset som har fått betala för sinEG-anslulning, De danska socialdemokraterna är djupt oroade och ställer sigfrågan; Hur kommer det sig att våra partikamrater i inte ens diskuterarproblemen? Vadan denna tystnad och detta dubbelspel, frågar jag igen. Prot,1989/90:18 Svar på interpellationer och frågor PERGAHRTON (mp); tycker jag all viskall dra lärdom av goda miljöexempel överallt i världen, i , , och EG, Men därav följer inte att vi skall ansluta oss vare sigtill , , eller EG, Vi har problem med vår statsminister. Han harsvårt för nyanser och exakthet. fråga gällde inte EG. Minmängd av frågor kunde ha besvarats med ett svar; Vi ger inte upp något av detsom svenska myndigheter anser skulle innebära försämringar vid en EG-anpassning. Jag har inte sagt att är ett under av välskölthelnär del gäller miljöpolitik. Jag har refererat ett antal svenska myndighetersom konkret och faktiskt konstaterar att är bättre än EG i mångaavseenden. Därav följer inte att jag anser att är ett under avvälskölthel, långt därifrån. antyder att jag vill all skalltala om var tänker vika sig vid förhandlingarna. Men sanningen är juden omvända. Jag vill att skall tala om var inte tänker vikasig vid förhandlingarna, var har förbehåll utöver neutraliteten närdel gäller miljöskydd, social trygghet och annat som är viktigt. Problemet är att regeringen har talat om alt den är bereddatt vika sig i allt utom just neutraliteten. och har rest runt i och talat om detta för EG-företrädare.Problemet är - jag förstår all det är ett problem för regeringen-det löfte somIngvar , kategoriskt och utan några som helst nyanser, gav den 22 marsmen som han nu inte kan upprepa, nämligen alt social nedrustning, försämradyttre miljö, osv. är ett pris som vi inte är beredda att betala. Vi från miljöpartietssida har i artiklar och på annat sätt påtalat all del löftet, om det hålls,innebär alt EG-anpassningen inte kan fullföljas så som del är tänkt. Det finnsinga möjligheter i världen. 1 vår analys har vi fått medhåll från många olikahåll. inkl. , Som analys betraktad är den oomkullrunkeliglkorrekt. Annars vill jag gärna att statsministern förklarar för mig varför deninte är, EG har ju krav på all skall acceptera allt som EG harkommit överens om, enligt tusentals sidor lagtext. Jag är ute nästan och talar EG, Del är mängderav människor som ständigt blir upprörda. Det går inte längre med dessa snorhalaformule- Prot,1989/90:18 Svar på interpellationer och frågor ringar.Svenska folkel har rätt att få besked om vilket pris regeringen är beredd attbetala, Eftersom jag inte anmälde mig till debatten igär har jag bara denna replik kvar. Jag tycker alt del är bra all nudeklarerat att hon slår bakom kompromissen om förhandlingsuppläggningen från1988, Jag vill uttrycka en förhoppning om att hon därmed innefattar alla deandra , ingen nämnd och ingen glömd. Jag tycker all debatten om EG och relation tillEG i alltför stor utsträckning går i svart eller vitt, antingen eller. Om viinte är med i EG, om vi inte närmar oss EG, dä blir del - höll jag på att säga- nödår här hemma i . hör man också all vi måste stå utanför EG.för om vi går med i EG eller om vi närmar oss EG blir del bara problem härhemma. Måste vi inte i större utsträckning ställa oss frågan; Vad kan vi somett litet neutralt land långt uppe i göra för den europeiska framliden?Vad kan vi tillföra den europeiska processen? Vad kan vi göra för att bygga delnya och vidga perspektiven betydligt mer än vad som görs ? Jagtycker att vi i Europadebatlen här hemma undervärderar våra egna möjligheteratt bidra till alt bygga ett gemensamt i ett alleuropeiskt störreperspektiv. När näringsutskoltel besökte besöktevi ett antal svenska företag verksamma i . En av företagsledarna, från ABB, sade så här: Kan vi inte se det vara en fördel om Sverigesom neutralt land, när vi ändå finns, slår utanför EG och använder det som enresurs för näringslivet och för ? Jag tycker att detta uttalande från enav storindustrins företrädare vittnar om att det finns nyanser i debatten ochalt det faktiskt finns hopp om alt också näringslivet kan nyansera sin debatt.Jan uttryckte vidare; Vad skulle hända med vårt grannland omvi skulle välja en annan väg en den som vi slagit in på? Har vi inteett ansvar också för ett nordiskt perspektiv? När jag lyssnar på och får jag intrycket att de inte har tagit del av vare sig den debatt somhar förts om EG tidigare eller den information som vi har gett från regeringenssida både till offentligheten och till partierna i utrikesnämnden, här iriksdagen och i EFTA-delegationen. Där har vi slagit fast precis del som niefterlyser, nämligen att vi kommer all arbeta för mycket höga miljökrav isamarbetet. Vi har myckel bestämda krav på både den yttre och den inre miljön iframtiden. Vi har gett besked om all den sociala tryggheten är viktig för oss,att vi vill ha medel för all klara den fulla sysselsättningen. Men framför alltPer har begärt någonting helt annat, nämligen detaljeradeställningstaganden om vad som är förhandlingsbart eller inte. Om man talar omvad som inte är förhandlingsbart säger ju logiken all allt annat ärförhandlingsbart. Så kan man inte lägga upp en förhandling om man vill nåframgång. Däremot förs redan nu mycket detaljerade diskussioner i de organ somjag åberopade. vi kominerin i ett förhandlingsskede kominer vi naturligtvis att ställas inför mycketvikliga och avgörande beslut. Det andra som förvånar mig är inlägg. Hontycks utgå från all vi inte för någon debatt ute i landet. Inomsocialdemokratin och fackföreningsrörelsen förs en mycket intensiv debatt, delkan jag försäkra. Den ger den vägledning som vi behöver för våraställningstaganden. Del är riktigt som ni konstaterar att har hävdatsig utomordentligt väl i den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken.Del beror väl på att vi har fört en socialdemokratisk politik. Del har inteDanmark gjort, och därför har man hög arbetslöshet. Det har inte heller förtsen socialdemokratisk politik i de kommunistiska länderna, som brytersamman. Jag konstaterar all man i ett land som tycks vara meraintresserad av samarbetet med än vad del svenska är,åtminstone att döma av inlägg. Men det beror väl på att man iUngern i praktiken har fått pröva av den avskildhet, den stagnation och denhopplös-hel som kommunistiska idéer omsatta i praktisk politik innebär. Jagtycker att litet skall stämma ner tonen, Å ena sidan beskriverhon hur oerhört väl har utvecklats under socialdemokratin ochå andra sidan vilka risker det skulle finnas med fortsatt socialdemokratiskpolitik. Litet självkritik och självrannsakan med tanke på vad kommunistiskaidéer har ställt till i borde vara på sin plats. Sedan några ord till , Det varintressant alt använde det citat av som ocksåjag tyckte var bra. Men det var ett annat uttalande som jag citerade där CarlBildt sade så här; Jag tycker att vi klart skall deklarera att vi i ärintresserade av att pröva medlemskap. Det säger han som vi har varitöverens om alt nu inte aktualisera detta. Då måste jag i likhet med Per-OlaEriksson ställa frågan; Vem är det som skapar oklarhet? Vem är del som använderdubbla budskap? Jag måste ändå säga att jag faktiskt lagt ner mycket lid ochstort engagemang för att ute i få förståelse för de svenskasynpunkterna. Jag har ett mycket nära samarbete med dem som för diskussioner iBryssel, Jag tror inte att de upplever att de från min sida har fåll dubblabudskap, utan de har allt stöd för alt lyckas vid de svåra diskussioner som deför. Jag tycker faktiskt all det vore bra om vi kom bort från den debatt som vihar haft med på denna punkt, därför alt det möjligen är denna debattsom kan skapa oklarhet, inte de uttalanden som jag har gjort. Jag upprepar att det inte går all föra en diskussion omden svenska säkerhetspolitiken ulan alt tala om vad som är problemet, nämligenall vi skulle behöva koordinera vår utrikespolitik med andra länder, varavdessutom nästan samtliga är medlemmar i en militärpakt. Det finns de som säger; Ja, men EG kommer inte attutvecklas i politisk riktning, alltså med ett ökat inslag av utrikespolitisksamordning, och därför skall vi nog ändå kunna vara medlemmar. Men finns det en rad uttalanden av t.ex. JacquesDelors och utrikesminister i som hävdar motsatsen - altdet inte blir mindre utan mer av utrikespolitisk samordning. När denna debattom en starkare betoning av en försvars- och utrikespolitisk samordning försinom EG måste vi från svensk sida säga: Det är just där som problemet liggerför Prot,1989/90:18 Svar på interpellationer och frågor Svar på interpellationer och frågor Detär detta som jag har gjort, och det måste vi rimligen göra för all vi skall fånågon realism i debatten och för alt vi, förhoppningsvis, skall komma fram till- som jag säger - ett bra, ett strukturerat, avtal om samarbete mellan EFTAoch EG, (vpk); Del är beklämmande att höra statsministernkomma dragande med detta kommunistspöke så fort man vill ha konkreta svar. Jagtror att del är ganska klart för en majoritet av svenska folkel alt vpk är ettsvenskt parti som slår för en svensk politik, att vi åtminstone de senastetjugo åren har tagit avstånd från och kritiserat utvecklingen i , altvi har krävt den typ av reformer som börjar genomföras, att vi ställer ossmycket positiva till den utveckling som pågår och att vi, till skillnad frånsvenska regeringen, är beredda att möta den utvecklingen med ett positivtgensvar-bl,a, i form av nedruslningsförslag i vad gäller del nordiska området. Däremot är jag glad alt höra att försvarsministern, nej,utrikesministern, nej - förlåt mig - statsministern nu erkänner delta med ettlångtgående försvars- och utrikespolitiskt samarbete som en följd avEG-integrationen. Det har tagit alt få någon ansvarig minister atterkänna detta. Men jag återkommer till den frågan i en annaninterpellationsdebatt. Sedan säger statsministern all vi inte har tagit del avden debatt som har försiggått. Det har vi visst gjort! Vi har bara inte fåttnågra svar, och det är ju del som är problemet. Vi har tagit del av all ni harsagt att vi vill ha medel för full sysselsättning, alt vi tycker att det ärviktigt med välfärden osv. Men vi frågar oss; Hur skall detta gå till när vihar integrerat vår skattepolitik med EG:s politik? Vi håller ju redan på med det,för det är väl inte en ren händelse alt det nu är så bråttom med enskattereform. Men sedan när vi inlreg-rerar fastighetsbeskattningen,kapitalbeskattningen och aktiebolagsbeskattningen, hur skall det då gå med denvälfärdspolitik som är skattefinansierad i ? Vi kommer inte all hamöjligheter att behålla vårt synsätt vid en integration. Hur skall det gå omalla dessa fromma förhoppningar inte införlivas? Hur skall vi stoppaprocessen? Detta är viktiga saker. Kan vi på något sätt få de svenska företagsom flyttar utomlands att flytta tillbaka, eller hur skall vi bära ossåt? Den frågan hänger fortfarande i luften, och jag anser att statsministernnonchalerar den. Jag är säker på alt mänga här talar om dessa saker ute iolika föreningar ute i landet. Vi är ju mänga som åker runt och diskuterar iandra typer av föreningar, där det nu börjar höjas kritiska röster. Det gällervpk-are, miljöpartister, centerpartister och oppositionella socialdemokrater ifredsrörelsen, kvinnorörelsen m.m, som i olika grupper har börjat kritisktgranska vad som pågår och som börjar förstå att del, när del slår klart förresten av befolkningen vilka lagar som kommer att gälla, kommer att bli ettförfärligt liv i det här landet. Vi säljer ut vår nationella självbestämmanderätt,och del är det som är huvudfrågan. Skall besluten fallas i vårt parlament ellerskall de fallas i i djupt odemokratiska former? De positiva delar somfinns i EG kan vi ta till oss ändå. MARGARETHAAF (): Jag noterar att vill plockarussinen ur kakan. Till statsministern vill jag säga; Att hålla dörrar öppnainför framliden överensstämmer faktiskt med riksdagskoinpromissen. Men attslänga dem, som statsministern gjorde i sitt tal ,överensstämmer inte med riksdagskompromissen. Vidare noterar jag all statsministern säger att vi har ensä fantastisk ekonomisk utveckling i , Men vi lär hamna sist itillväxtligan eller . En stor fråga just när det gäller vårframlid är väl om vi skall få del av den europeiska tillväxten och den tillväxtsom nu accelererar nere på kontinenten, nämnde ett svenskt storbolag. Jag troratt det var ABB. De svenska storbolagen gör sig faktiskt själva tillEG-medlemmar. Därför vet jag inte rikligt vad ville illustreramed den hänvisningen. Del är ju ett bekymmer ur den svenska nationenssynpunkt om vi inte får den myckel nära anknytning som vi eftersträvar. tyckte att Europadebatten går i svart eller vitt. Jag vill dåframhålla att jag tycker all det är väldigt viktigt att vi har en bredEuropadebail i , att vår Europamedvetenhel ökar, att vi diskuterarEuropafrågan och att olika åsikter framförs. Men apropå detta med svart ellervitt vill jag påpeka all EG;s flagga är blå och gul. Svar på interpellationer och frågor PERGAHRTON (mp); På en punkt var statsministern exakt; vi imiljöpartiet de gröna har inte tagit del av den information som har lämnats iutrikesnämnden. Det beror ju på att vi inte är med i utrikesnämnden, eftersomvi har förvägrats detta. Det var för övrigt del som den debatt somstatsministern hade med handlade om. Debatten handlade alltsåinte om EG. Statsministern säger alt han har svarat på våragrundläggande frågor -men då glider det återigen för lätt. Sedan sägerstatsministern: kommer att arbeta för mycket höga krav. Ja, del tror jagsäkert. Men det måste ligga något bakom det faktum alt det kategoriska beskedmed en alldeles speciell formulering som gavs och som har återgett före men aldrig efter dettadatum kan ges. Man kan alltså inte upprepa att vi inte är bereddaall betala i form av social nedrustning, försämrad yttre miljö och arbetsmiljö,sämre konsumentskydd, urholkad arbetsrätt eller eftergifter påjämställdhetsomrädel. Det kan väl inte vara en tillfällighet all man inte längrekan ge detta kategoriska besked och ha med dessa kategoriska förbehåll, ulandet måste bero på all man är beredd att sälja ut en hel del av del som ärgrundläggande för det goda i det svenska välfärdssamhället - ett samhälle somalltså inte är något under när det gäller välskölthel, nej, fjärran därifrån,men som faktiskt har vissa fördelar. Del är märkligt att man skall behöva varamiljöpartist för alt kunna se att del finns vissa fördelar med jämförtmed en rad andra länder. Det gäller då fördelar som vi skall behålla - intebara för vår egen skull utan också för att miljörörelsen i kräver avoss att vi Svar på interpellationer och frågor bibehållerett självbestämmande, så att vi kan vara en förebild när det gällermiljöpolitiken. vill ju vara ledare för ett miljöparti. Ett bra tillfälle erbjuds i del här sammanhanget, frågar vad vi skall göra i stället. Ja,det är klart alt vi kan göra mycket i stället för att bli lydstal till EG, Vikan slå vakt om EFTA;s egenvärde. Vi kan inbjuda östeuropeiska stater tillEFTA, Vi kan t.o.m, inbjuda till EFTA - kanske som observatör. Vi kanmycket mer än vi nu gör stärka , som omfattar 23 stater plusobservatörer från , Vi kan salsa pä all utveckla FN;s Europaavdelningsom ju stod fadder för 30-procentsklubben, vilken verkat för en minskning avsvavelutsläppen, och som ägnar sig ät miljösamarbete i hela ,Europaavdelningen har 34 medlemmar. Vi kan ta initiativ till ett freds- ochmiljösamarbete som kan omfatta ett bälte av länder mellan militärblocken iCentraleuropa, Vi kan la avstånd från EG:s unionsplaner, men vi kan la mångagoda initiativ till ett funktionellt samarbete - inte minst när det gällermiljön i hela , Sist men inte minst kan vi föregå med gott exempel, bl,a,genom att ganska snabbt avveckla kärnkraften och vapenexporten. Jag ber att få lacka för vill göra mig till både finans-, utrikes- och försvarsminister, men jagtrivs så bra på min nuvarande post att jag gärna avstår från de övriga. Del är inte korrekt, som säger, all vi intehar visat på problemen med en ökad utrikespolitisk samordning inom EG försvensk neutralitetspolitik. Det har vi gjort . Det fanns med iTage , och det har funnits med när vi har startat denuvarande diskussionerna med EG. Ett av problemen är hur vi skall få förelagen alt arbeta iSverige, stanna i och utvecklas i , Det är ett av de viktigaskälen till att vi vill ha ett ordnat förhållande till EG, Om vi inte får det,finns del risk både för utflyttning och för att vi inte får de investeringar ivårt land som vi önskar. Ni tar alldeles för lätt på del. Det går inte all få allt gott och inte några problem. Omman går in i en förhandling mellan EFTA och EG, måste EFTA ge en del och EG gesitt för att vi skall komma fram till en kompromiss. Har vi inte dengrundinställningen kommer vi aldrig fram. Poängen är att vi ullalar att delfinns vissa saker som vi kommer att hålla mycket hårt på i förhandlingarna. Nihar fått besked och tidigare, och del är tråkigt om ni inte litar på osssom förhandlare. Vi måste ändå komma hit till och redovisaförhandlingsresultatet och få det godkänt. Per får information i EFTA-delegationen, och hanär en myckel aktiv medlem där, efter vad jag har hört. Per användeorden "lydstat till EG", Skall vi verkligen behöva höra deargumenten, när vi förhandlar eller diskuterar för att värna om viktigasvenska intressen? Vårt syfte är all se till att få ett braförhandlingsresultat, som värnar om sysselsättning, miljö och ekonomiskutveckling i vårt eget land, men också att skall utvecklas. Om PerGahrton har några kontakter ute i vet han all vänstern där önskaratt och de övriga nordiska länderna skall komma in i detta samarbeteoch medverka till en mer progressiv politik, är faktiskt en myckelattraktiv partner. Jag förmodar att Per har några kontakter åt dethållet, och då känner han till detta. Vi har även till de grupperna sagt att deutrikespolitiska inslagen i EG gör att vi nu icke ansöker om medlemskap. Till slut vill jag, herr talman, göra en reflexion i dennafråga, som i så många andra frågor. När man hör mängden åsikter ochdivergerande uppfattningar frågar man sig vad som skulle hända i dessa viktigafrågor om inte mitt i detta som en fast och stark kraft fanns den svenskasocialdemokratin. Svar på interpellationer och frågor Överläggningen var härmed avslutad. 6§Svar på interpellation 1989/90:12 om skolpolitiken har frågat mig om regeringendels är beredd att arbeta för s.k. självstyrande skolor, dels tänker vidtaåtgärder för att stimulera ökat föräldraengageinang och ökad möjlighet förföräldrar att påverka skolan. Låt mig börja med att konstatera alt min och LarsLeijonborgs grundläggande analys av situationen i skolan i stor utsträckningöverensstämmer. Vi är överens om all det är ett problem att uppfattningen avsituationen i skolan skiljer sig mellan dem som arbetar där och dem som deltari debatten utifrån. Vi är också överens om att systemet måste görasöverblickbarl för dem som arbetar i skolan och att det främst är lokalt man kanhitta lösningar på skolans problem. Det arbete som pågår inom , ochsom jag redovisade i kompietleringspropositionen (prop, 1988/89:150 bil, 7,UbU 32, rskr, 330), bygger på detta synsätt i fråga om det lokala ansvaret förskolan. Utgångspunkten är ett lokalt driftansvar för skolan som innefattarockså arbetsgivaransvaret. Men arbetet omfattar också vilka instrument sombehövs för att garantera en fortsatt nationell likvärdighet. och jag har likaså ett gemensamt synsättnär det gäller vikten av ökat föräldraengagemang i skolan. På en punkt skiljer sig dock våra åsikter, vilja ge föräldrarna ett avgörande inflytande över beslutsfattandeti skolan, t,ex, genom inrättande av vad han kallar skolråd. För min del delarjag majoritets-uppfattningen vid riksdagsbeslutet i anledningav propositionen (1988/89:4) om skolans utveckling och styrning, altföräldramedverkan i skolan inte i första hand bör ske genom att ytterligarebeslutsorgan inrättas.