prot · GD09103 · 1989-12-31 00:00:00 — Som vet, kan jag av just detskälet inte uttala mig om del speciella projektet, eftersom jag då inte skullekunna della i ett beslut och än mindre vara föredragande. Jag bestrider bestämtalt det inte finns möjlighet att tillvarata naturvårdsintressena i och attregeringen inte skulle vara beredd att göra detta. AnL 10 (); Jag litar inte på regeririgen i det här fallet. I slutet av svaret säger miljömiriistern just detta är beredd att pröva varje fall där en ansökan kommer in. Enbarl delta uttalande visar att mau inte är beredd altskydda . Som jag ser del - och jag är ju från orten - finns det, om man ärberedd att bygga ul , ingen möjlighel att skydda miljövärdena vid en sådanprövning. Jag vill fråga miljöministern om hon verkligen menar atldet är möjligt att skydda miljövärdena i om skall byggas ul, vilketsägs i svaret. Är det verkligen miljöministerns uppfatniug? AnL 11 Miljöminister : Detta är en oriktig beskrivning avverkligheten. Man kan skydda vattendrag eller andra skyddsvärda intressenantingen genom uttryckliga förbud mot exploatering, med stöd avnaturresurslagen, eller genom atl säga nej till projekt i enskilda ärenden medstöd av de olika möjligheter som finns inom lagstiftningen, dvs. vid beslutdär skyddsvärdena väger tungt. Regeringen har markerat den vikt som den fäster vid Emångenom att förbehålla sig prövningen av detta projekt. Men del är inte riktigtall påslå att det enda sättet alt skydda skulle vara ett direkt förbud inaturresurslagen. Regeringen kan fatta beslut i enskilda ärenden. AnL 12 (); Jag noterar att miljöministern försökerslingra sig och inte ge klara besked genom att säga att kan skyddas påflera olika sätt, t. ex. genom en direkt prövning hos regeringen. Men sedan är miljöministern i samma andelag inte beredd att säga hurhon skulle göra vid en sådan prövning. Del förstår jag, eflersom hon ärförhindrad alt uttala sig. Miljöministern kringgår frågan och vill inte ge detsäkraste och tydligaste skyddet av genom att föra in ån i NRL - något somvi har gjort när det gäller en rad andra vattendrag här i landet. Det vore ettutmärkt lillfälle all göra delta , och del skulle innebära ett säkrare skydd.Jag kan inte förstå varför regeringen tvekar att föra in i NRL. Det måstebetyda att man inte är beredd atl skydda . Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1989/90:103 7 § Svar på fråga 1989/90:530 om Volvos utsläpp avlösningsmedel ; ] AnL 13 Miljöminister : P J b Herr lalman! harfrågat mig vilka ylleriigare åtgärder somregeringen avser att vidta för att förmå till mer långtgående minskningarav sina utsläpp av lösningsmedel. I sin fråga säger attregeringen med ändring av koncessionsnämndens beslut medgivit generösa gränserför Volvos utsläpp av lösningsmedel. Regeringen fattade beslut i treöverklagade miljöskydds-ärenden som i huvudsak gällde utsläpp av lösningsmedelfrån några av Volvos anläggningar De tre anläggningarna var Torslandaverken iGöteborg där tillverkar personbilar, Umeverken i därVolvo tillverkar lastbilshytter och Hällbyverken i därVME tillverkar enlreprenadmaskiner Regeringensbeslut innebär att regeringen ställer stränga krav på att minskautsläppen av lösningsmedel från de tre anläggningarna. Avgörandet av frågan om vilka villkor som skall gälla förutsläpp av lösningsmedel från Torslandaverken har skjutits upp alltsedankoncessionsnämnden lämnade det första tillståndet till verksamhetenenligt miljöskyddslagen. Även i det överklagade beslut som regeringen nuprövade var avgörandet av denna fråga uppskjuten. Enligt de provisoriskaföreskrifterna i koncessionsnämndens beslut skulle utsläppen av lösningsmedelfro.m. 1992 ha minskats lon till Vilka villkorsom skulle gälla för utsläppsminskningarna därefter skulle beslutas avkoncessionsnämnden vid en ny prövning efler utgången av 1992. Som underlag fördenna prövning skulle redovisa vilka åtgärder som bolaget vidtagit ellerämnade vidta för atl ytterligare minska utsläppet till per åreller lägre. Begränsningen av lösningsmedelsutsläppen till per årenligt koncessionsnämndens beslut var alltså en målsättning. Det gårnaturligtvis inte alt nu bedöma vilka begränsningsvärden koncessionsnämndenskulle fastställa vid den kommande prövningen. Regeringen skärpte koncessionsnämndens beslut genom atlslutligt avgöra frågan om villkoren för lösningsmedelsulsläppen frånTorslandaverken. Enligt regeringens beslut gäller nu slutliga villkor förutsläppen av lösningsmedel. Delta innebär att villkorsfrågan inte behöverprövas igen utan att regeringen redan nu bestämt atl utsläppen måste minskatill 450 lon Villkoren är bindande och innebär att utsläppen somgränsvärde får uppgå lill högst fro.m. 1996 och högst 450 tonper år fro.m. Jag håller inte med om atl regeriogerisbeslut medger alltför stora utsläpp från Torslandaverken. Tvärtom innebärregeringens beslut alt utsläppen måste minska med , vilket även gällerför Hällby-och Umeverken. När det gäller tekniken för atl minska utsläppen delarregeringen konces sionsnämndens, och Volvos inslällning atl en kombina tion av åtgärder ger de största miljöförbättringarna totalt och på lång sikl. Det är riktigt som säger all det finns känd och prövad tek nik för alt rena utsläpp av lösningsmedel. Vissa utsläpp går dock inte att be- 12 gränsa genom rening, t.ex. denrelativt slora mängd lösningsmedel som av- gårfrån färdigbehandlade bilar som ställs upp utomhus. För all nå ned till Prot. 1989/90:103 de ulsläppsvärden som regeringen föreskrivit i besluten räcker det inte med att använda reningsteknik. De åtgärder som vidtas måste medge minskad [ användningav lösningsmedel och därmed mindre utsläpp. Härigenom ställs f P I gordå i alla led krav på ulveckling av material och processer som medför lägrehalter av lösningsmedel och därmed också minskad avgång av lösningsmedel. 14 (vpk): Jag ber atl få lacka för svaret på frågan, men jag måslesamtidigt konstalera all det var med besvikelse som jag log del av det beslutsom regeringen fattade angående Volvos utsläpp av lösningsmedel. Företaget lanserar sig numera som ett miljövänligtföretag. Jag tycker atl regeringen kunde ha hjälpt företagel ytterligare litetpå traven genom att slälla hårdare krav när när del gäller utsläppen avlösningsmedel, Volvos utsläpp av lösningsmedel i är det störstaenskilda utsläppet i . säger miljöministern atl regeringen skärptekoncessionsnämndens beslut. Det som koncessisionsnämnden gav uttryck för varen målsättning och inte ett löfte, och med den terminologi som regeringennumera använder sig av får man väl utgå ifrån della. Men faktum kvarstår att det går att med tillgänglig teknikoch lill rimliga ekonomiska kostnader komma ner lill mycket lägre utsläpp änvad regeringen har krävt i sitt beslut. Det är beklagligt alt regeringen inteställde hårdare krav. I övrigt delar jag uppfattningen att det på siktnaturligtvis handlar om atl komma fram lill produktionsprocesser där man istörsta möjliga mån i hela processen undviker att använda produkter med farligabeståndsdelar Jag är mycket tacksam för att har ställt enfråga pä den här punkten. Jag menar att innebörden av det beslut som regeringenfattade inte klart har framgått i den offentliga debatten. Vi valde atl gådirekt på en teknik som är ren redan från början. Det är rätt atl man tillfälligtkan komma ner till lägre utsläpp genom aft sätta filter på gammal smutsigteknik. Men regeringen ville förmå att la steget direkt in i en tekniksom är ren från början, dvs. all gå över till tekniker och processer sominnebär en radikalt mindre användning av lösningsmedel och att även mer gå överlill exempelvis vattenbaserade läcker Delta var huvudsyftet med beslutet. annal viktigt syfte var alt täppa till alla smitvägarDet skulle inte vara möjligt all komma och säga; Nej, vi klarar intedet här Kan vi inte få litet mer lid på oss? Denna process har pågått . Regeringen hartröttnat på detta, och vi vill ha elt definitivt beslut som inte lämnar någotutrymme för att återigen skjuia dessa krav framför sig. AnL 16 (vpk); Som jag tidigare sade delar jag uppfattningen atl man inom 13 industrinoch över huvud laget inom vår samhälleliga verksamhet måsle nå 1989/90:103 fram lill sådana processer som redan från början är så rena som möjligt. Vi står förhoppningsvis på tröskeln till enförändring av vårt miljöskydd- ] ] ande arbete från att enbarl sätta filter pä skorstenarna lill attgenomföra en P ° mer genomgripande förändring av hela produktionsprocessen. Mentyvärr är mycket av det som skall ingå i Volvos framtida rena processinte kommersiellt tillgängligt. Företaget har hävdat alt del inte går atl förstbygga ut en mer traditionell rening och sedan gå in för nya produktionsprocesserJag menar att del finns beräkningar som visar all det även med rimligakostnader och rimliga avskrivningslider är möjligt att snabbi, t.ex. inom ettårs tid, åstadkomma denna omedelbara rening av utsläppen av lösningsmedel ochdärefter gå in för nya produktionsprocesser Det ena behöver inte utesluta delaudra. Jag hoppas atl nu inte upprepade det som jag har hörtfrån annat håll, nämligen att man hävdar att det inte skulle vara möjligt attomedelbart övergå lill renare processer och tekniker krav påVolvo, grundat på denna bedömning, är atl man måsle göra detta nu utan omvägar. AnL18 (vpk): Men om det är möjligt atl nu gå över till renare processer, borde delvara möjligt atl sätta gränsvärdena ännu lägre än vad regeringen har gjort. Denya processerna med bättre teknik och mindre mängd skadliga råvaror skall inteleda till att man accepterar en större mängd utsläpp än vad man skulle göra medtraditionell teknik och effektiva filter Del är fråga omhur man snabbast når ner till en totalt lägre nivå. Del går myckel väl atltänka sig att efler att ha installerat filter säger att detta har varitså dyrt för företagel att man vill vänta med den mera radikala omställningen.Nu får alltså inte den möjligheten, utan måste övergå direkt till den nyatekniken. Men det tar lid alt bygga nya band och installera in tekniken fulllut. AnL20 (vpk); Man kari också ha förhoppriingen, om nu har uttryckt sig så, alldel skulle finnas myndigheter, och i sista hand en regering, i vårt land sominte accepterar det i så fall felaktiga beskedet från . Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1989/90:536 om västra framtida miljö harfrågat mig om jag har dragit några slutsal- 14 ser av de förslag och överväganden sommiljödelegationen har Delegationens uppgift är att Prot. 1989/90:103initiera och samordna åtgärder som kan väsentligt förbättra miljön i västra . Lålmig rent allmänt framhålla att jag bl.a. genom sammanträffande med var paJragor delegationen och dess sekretariat och projektgrupper har fått ett mycketpositivt intryck av det säll som man arbetar på. Delegationen skall enligtsina direktiv avrapportera sitt uppdrag . Som KentCarlsson säkert inser, kan jag därför inte föregripa delegationens arbete genomatl nu uttala mig om vilka slutsatser som kan dras av del hittillsvarandearbetet. 22 (); Jag får tackamiljöministern för svaret, även om jag är litet förvånad och besviken över denavsnoppning jag fick. 1slutet av mars presenterade den aktuella delegationeri eri rapport, somharidlade om de fasla förbindelserria över Öresuud, Från delegationens sidagörs en miijöbedömning. Rapporten har presenterats för massmedia, och jag vetall miljömiriistern har fått en kopia i sin hand. Detär riktigt som miljöministern säger, att en slutrapport skall komma senast den1 december Att delegationen ger ut en delrapport beror på atl vi står inför ettstort beslut, som på ett allvarligt sätt kan försämra miljön i västra gäller valel av fast förbindelse över , dvs. om man skall väljaen bro eller en tunnel. Såvitt jag förstått har delegationen, genom attpresentera delar av sitt arbete, velat tala om, att om man väljer fel typ avförbindelser kommer del alt få mycket allvarliga verkningar på miljön på kortoch på lång sikt. Del är ändå fråga om en investering i slorleksordningen 9 ä12 miljarder kronor En sådan investering gör man inte alltför ofta. Eftersommiljöministern har haft möjlighet att ta del av delegationens rapport ochträffa företrädare för delegationen, undrar jag om miljöministern delardelegationens bedömning att en bro över skulle leda till ökade utsläppoch stimulera ökad vägtrafick i en miljösituation, som är mycket ansträngd ochdär delegationen själv hävdar att man skulle behöva göra 100-procentigaminskningar av vissa utsläpp. Har miljöministern en annan syn änmiljödelegationen vad gäller den lämpligaste Irafiklösningen för förbindelsernamed ? Det vore intressant att få veta om miljöministern har någrasynpunkter härvidlag. Det var nalurliglvisinte min menirig att srioppa av . Del tror jag inte heller allKent själv trodde. Jaghar i min hand den studie som delegationen har gjort. För knappt två veckorsedan var jag och diskuterade studien med delegationen, bl.a. med tanke på deviktiga beslut som vi nu slår inför. Jagtror inte att det har blivit tillräckligt uppmärksammat, , att inte något parti i kan fatta ett beslut om Öresundsförbindelserna som föregriper den mycket noggranna prövning som alla myndigheter från kommun till regering måste göra enligt de lagar som finns i . Prot.1989/90:103 enskilt projekt och varje sidoeffekt och eventuellatillkommande trafikarbe- 17 april1990 ten osv. skall prövas enligtväglagen - med dess krav numera på miljökonse- [ I kvensbeskrivningar - samt enligtnalurresurslagen, vattenlagen, miljö- P J b skyddslagen, plan- och bygglagenoch eventuellt kontinenlalsockellagen. Ingenförsamling kan föregripa den prövning som måste göras även för ett sådantprojekt och dess sidoeffekter, vilka de än må bli. Jag vill betona att en mycketnoggrann prövnirig kommer att ske eoligt den lagstiftning som AnL 24 (): Det låter betryggaride att vi kommer att fåalla dessa prövningar av en eventuell . det är intressant attdelegationen, som miljöministern själv har varit med om att tillsätta och somskall ha ett slags expertroll i sammanhanget, varnar för ett förberedande avbrobygge, som också innebär stora förberedelsekoslnader och hävdar att det vorefel att över huvud taget gå in på denna väg. I stället menar man från delegationenssida att en tunnel vore en bättre lösning, om de geologiska förutsättningarnamedger det. Det går också att tänka sig aridra typer av lösningar riär detgäller förbindelserria till övriga delar av kontinenteri, till . Om en statlig delegation, som har miljöministerns uppdrag,skickar sådana allvarliga varningssigrialer, föranleder inte det regeringenatl göra en del uttalanderi? Delegationen har på trafikens område ettvidare uppdrag än så. En av delegationens viktigaste uppgifter som man arbetaraktivt med är atl ta reda på hur mycket det går att effektivisera trafikarbeteti hela , dvs. eUminera onödigt transportarbete för atl på delsättet minska miljöskadorna. Ett liknande arbete gjordes av Miljöprojekt med , där man kom fram till att man kunde transportera likamyckel mindre trafikarbete. Det var en ytterst värdefull slutsats somdrogs. Oavsett vilka beslut som eventuellt kommer all fattas i den fråga somKent har tagit upp, kvarstår detta uppdrag som en av delegationensviktigaste uppgifter. AnL 26 (): Miljöministern pekarpå de slutsatser som miljödelegationeri i har kommit fram till, dvs.alt det går att effektivisera trafikarbetet. Det är givetvis något som måstegöras i hela Skåneområdet. Men här har vi en fråga som inte handlar bara omluflulsläppen. Går man på linjen atl bygga en vägbro handlar det även om andramiljökonsekvenser som inte berör endast trafikarbetet. Det gällergenomströmningen av syre och salthaltigt vatten till . Det finnsendast mycket undermåliga studier om vad detta kan innebära. Därför hade detvarit intressant att få miljöministerns synpunkter, inte bara på vägtrafikenutan även på genomströmningen till . 27 MiljöministerBIRGITTA : Prot. Det är exakt den typen av prövning, grundad på mycket nog- 17april 1990 granna undersökningar, som skall göras med tillämpande av t.ex. vattenlag, ] ] Överläggningenvar härmed avslutad. 9§Svar på fråga 1989/90:537 om koldioxidutsläppen har frågat mig om regeringen ämnar förelägga riksdagenförslag om avsteg från beslut om oförändrade koldioxidutsläpp. Isamband med miljöpolitiska beslut behandlade jordbruksutskottet ävenutsläppen av koldioxid. Utskottet erinrade om att koldioxidutsläppen är avglobal natur och att de inte kan lösas genom nationella åtgärder. Eninternationell reglering är nödvändig. uttalade att regeringen börklarlägga energiarivändriirigeris effekter på koldioxidhalteri i atmosfäreri ochutarbeta ett program för att miuska utsläppen till vad naturen tål. Regeringenavser att senare redovisa ett program för att minska klimatpåverkan från detsvenska samhället. Frågan är alltså under beredning och jag är irite beredd attföregripa regeringsarbetet genom att nu diskutera denna närmare. AnL29 (): Jag tackar miljöministern för svaret. Jag konstaterar att hon dröjersig kvar vid en del i beslut, men att målet med oförändradekoldioxidutsläpp också ingår som delbeslut. Det är en viktig sak att ta vara påi detta beslut. Jag har inte något emot att man fördjupar debatten och även serpå metangasutsläpp, ozonutsläpp osv. Målsättningen om oförändradekoldioxidutsläpp som har fastställt är av utomordentlig vikt. Denmåste på alla sätt garderas. Bakgrundentill min fråga är de mycket motsägelsefulla uttalanden som gjordei somras och som gjorde , där de ifrågasatteriksdagens beslut om oförändrade koldioxidutsläpp. Jaganser att beslutet var framsynt. tar upp detta som detabsolut viktigaste på miljöområdet, att vi kan hålla utsläppen på en oförändradnivå. Därför är det med stor oro jag noterar varje förändring av detta beslut.Jag kan inte uppfatta svar annat än som en början till enreträtt från beslutet. Det är faktiskt inte vi som är motsägelsefulla, utan det är det parti som representerar Jag vill gärna börja med alt erkänna att jag har lärt mig att uppskatta som en mycket engagerad person 17 2Riksdagens protokoll 1989/90:103 riär delgäller miljöfrågorna. Men det parti som han företräder är motsägelsefullt,eftersom del irite har föreslagit de åtgärder som krävs för att upprätthållaett sådant här beslut. Det gäller framför alll på trafiksidan, eftersom det ärdär som del riu sker en ökning av koldioxidutsläppen - en öknirig som harfortgått sedari den minut da beslutet fattades . Moderalerna har gått emot de beslut som vi har tagitinitiativ till för att minska trafikens koldioxidutsläpp, som de harföreslagit andra åtgärder som innebär atl utsläppen ökar För att ni moderaterskall vara trovärdiga när del gäller denna fråga, måsle ni ändra er politik. AnL 31 (): Jag väntade att skulle göra ettutfall just på trafikområdet. Rent faktis"kt har koldioxidutsläppenminskat sedan fattade sitt beslut, trots en trafikökning. Det ärinte alls omöjligt att uppfylla målsättnirig, även om trafikenskulle öka. Del enda som fordras är en viss övergång lill biobränsle, ettfortsatt energisparande och ett bibehållande av kärnkraften. Vad som gör ekvationen fullständigt omöjlig är enavveckling av kärnkraf-teri i mitleri av . kari då räkna ut atti stort sett varenda bil måsle las borl en bit in på 2000-lalel underförutsättriirig att man går in för fossilframslälld elkraft som ersättning förkärnkraften. Det är som har det här problemet, inte vimoderater har en strategi som medger oföräridrade koldioxidutsläpp. Där kröp bockfoten fram. Det är kärnkraftensom är motiv för delta beslut, och ingenting annat. AnL 33 (); För oss moderater är bibehållandet avkärnkraflen en del av strategin för all åstadkomma ett uppfyllande av målet.Del är helt rätt. Där har vi elt utomordentligt starkt stöd av t.ex.Brundllandkommissionens rapport. Rapporten talar t.o.m. om en vidareutveckladkärnkraft som förnybar energikälla. När Brundtlandrapporten över huvud taget rubricerar olikamiljömål är koldioxidutsläppen del stora problemet. Därefter kommerozonskiktet, och på detta område har fattat mycket bra beslut som vimoderater har gett vårt slöd. Efler ozonskiktet kommerluftföroreninvuirna. När det gäller alla dessa områderi har fört enpolitik sun syftar till alt jusl minska riskerna. Kärnkraften nämns som ellproblem, men ett problem som går att lösa via olika åtgärder Detta är inte sant. Brundtlandkommissionenlar upp klimatfrågan som elt av de allvarligaste hoten. Man var djupt oense ifråga om kärnkraften, och därför sägs ingeritirig om deri. Sanningenär atl klimatfrågan är global. Kärnkraflen svarar, globall sett. för avenergiförsörjningen, medan fossilbränslena svarar för . Prot.1989/90:103 Det är inte harilerligt all lösa klimatfrågan med hjälp av kärnkraft. Vimåste i stället helt byta teknik och övergå inom både transport- och energisektorn ] ] lill en radikalt bälirehushållning med resurserna och lill nya miljövänligare pa jragor tekniker såväl påfordonssidan som på energisidan. Brundtlandkommissionenrekommenderar att detta skall ske under en övergångstid av Jag kanrapportera från de inlernationella förhandlingarna att det är bara en handfullländer som är beredda att genomföra en stabiliseririg lill , De flestaländer är inte ens beredda till detta. AnL35 (); Först vill jag säga att debatten jusl nu iuom EG och i handlar omatt åstadkomma det som riksdageri har fatlat beslut om, uämli-geri oföräridradekoldioxidutsläpp. Det är möjligt atl mau i dessa lärider har kvariririan man kommer fram till ett sådant beslut, meu det är fullständigt klartall debatten går i den riktningen. Föross moderater har det varit naturligt att använda kärnkraften som ett sätt altuppnå målet. Del finns andra sätt, t.ex, att införa elbilar elanol-drivnabussar och snabbtåg. Det finris möjlighet alt övergå till biobrärisleri. Därhar regeringen varit förvånansvärt passiv. När utvecklingen av gasnätet ilandet hotar biobränsleanväridriingen, har man ju anledning att ifrågasätta regeringensallvarliga avsikt atl uppfylla del beslut som har fattat. Inför förberedelserna för den s.k. , som ärECE-ländernas förberedelse års globala konferens, är varken EG,, , , eller beredda att binda sig ensför en stabilisering av koldioxidutsläppen lill . Vihar samma nivå som är uppsatt . Del är en handfull länder medSverige i spetsen som driver detta krav. Detta är den mycket deprimerandeverklighet som vi nu arbetar med alt försöka påverka. AnL37 (): När freonfrågan diskuterades slog sig för sitt bröst ochtalade om del svenska beslutet alt avveckla freonerna till 1995. Då var detsjälvklart atl skulle spela en föregångsroll. Varthar den ambitionen tagit vägen när det gäller koldioxidfrågan? Denna är likaviktig, om inte viktigare. sätter upp den som ettbetydligt viktigare mål än frågan om ozonskiktet. Det finns anledning atl haen utomordentligt hög ambition just på detta område, vilket också har haft genom atl fatta detta beslut. frågar jag om solidarisk med beslutet. Anf,38 Miljöminister ; Vi spelar en föregångsroll. Det var vi som väckte försla get om en klimatkonvention, och det är vi som internationellt driver de mest långtgående kraven. Det länker vi fortsätta alt göra. Vi kommer också all i vårt eget land föra en politik som överensstämmer med den ambitionen. 1989/90:103 AnL 39IVAR VIRGIN (m): Det tar jag som ett löfte om att låta bli en förtidsaweckling Överläggriirigenvar härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1989/90:480 om omhändertagandet av dödfödda och aborteradefoster har frågat mig vilja åtgärder regeringen avseratt vidta för att rutiner för omhändertagande av dödfödda och aborterade fosterskall utarbetas med ledning av sittande utrednings överväganden. Viden tidigare frågedebatt med som gällde sammafrågeställning förklarade min företrädare att det ingår itransplanta-tionsutredningens uppdrag att överväga frågor som rör hanteringenav aborterade . överlämnade vid årsskiftetett delbetänkande om samtyckesregler vid organdonation. Jag har fått veta atttransplantationsutredningen i ett kommande betänkande avser att ta upp bl.a.den nu aktuella frågan. SomIngrid konstaterar arbetar också med detta.