prot · GD096 · 1989-12-31 00:00:00 — På basis av de erhållna svaren, hur bl.a. råden om olikaprovtagningar fungerat, avser att med anlitande av olikaexperter se över om något behöver ändras i de allmänna råden. En sådan översynvartefter som nya forskningsresultat tillkommer utlovades för övrigt i deallmänna råden. Detkan slutligen nämnas att i de allmänna råden framhålls att diagnosen kroniskkvicksilverförgiftning bör gmndas på positiva kriterier såsom karakteristiskabesvär, känd exponering och förhöjd kvicksilverkoncentration i blod och urin.En noggrann bedömning av tänkbara orsaker till patienternas besvär är avstörsta vikt. Analyser av kvicksilver är därvid bara en åtgärd för att få ensäkrare diagnos. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kam- 38 marens förhandlingar. MARIANNEANDERSSON (c): Prot. Jag tackar socialministern för svaret, ävenom det egentligen inte var ett svar på min fråga om metoderna för helblods- och urinmätning är \ [ relevantanär det gäller att ställa diagnosen kvicksilverförgiftning. Min fråga P I S gälldeockså den motsägelse som finns i de allmänna råden jämfört med vad som sägs iLEK-utredningen. På s. 125 i står följande: "Det börpåpekas att vare sig blod- eller urinhalter är några bra indikatorer påkvicksilverhalter i hjärnan. Blodhalter belyser enbart exponering de senasteveckorna och urinhalter visar exponeringen ." - Förde patienter som kan lida av kvicksilverförgiftning orsakad av amalgam harexponeringen ofta pågått . På s. 55 i står det: "Blodmätningarkan alltså användas som ett mått på industriell exponering, åtminstone pågruppnivå. Den inter-individuella variationen synes emellertid varaavsevärd." När det gäller dessa patienter är det inte fråga om grupperutan om individer Ändå står i det i allmänna råd; "1Kvicksilverkoncentrationen i helblod (B-Hg) och urin (U-Hg) under 50 nmol/lanses normalt och talar starkt emot en symtomgivande kvicksilverexponering. 2 Observera att diagnosen kronisk kvicksilverförgiftningbör grundas på positiva kriterier såsom karaktäristiska besvär, känd exponeringoch förhöjd kvicksilverkoncentration i blod/urin." tar alltså, precis som socialministernsade i svaret, med denna sista punkt i anvisningarna och lägger stor vikt vidden. Detta är motsägelsefullt, och därför vill jag upprepa min fråga: Ansersocialministern att denna metod är relevant? Som jag sade i svaret har socialstyrelsengått ut med en rundfråga till sjukvårdshuvudmännen. Vad man avser att görasedan man gått igenom det materialet är att se över huruvida något behöverändras i de allmänna råden. Jag tänker inte svara på frågan om det nuvarandetillvägagångssättet för diagnostisering av kvicksilverförgiftning är relevant.Det är en sak som man får bedöma när man fått in synpunkterna frånsjukvårdshuvudmännen och då givetvis tillsammans med de forskningsresultat somkommer fram efter hand. Bl.a. har ju på den punkten anvisat utökadeanslag för att få en ökad forskning till stånd. Det är väl bra med en enkät tillsjukvårdshuvudmännen, men vad kan man tänkas få för resultat, när det står iråden att denna metod skall användas och det finns rapporter somklart och tydligt visar att denna metod egentligen inte kan användas? Verkligheten visar att ytterst få om ens några lyckas fådiagnosen kronisk kvicksilverförgiftning, så att de på grund därav får sina fyllningar utbytta utan kostnad. Jag vet att det däremot är betydligt enklare att få diagnosen allergiska reaktioner, men att ytterst få får diagnosen kronisk kvicksilverför- 39 1989/90:6 10 oktober1989 Det visar ju attom man använder den här metoden, som egentligen inte är relevant för dessapatienter, så ställs inte den här diagnosen. Symtomen borde tillmätasbetydligt större vikt. Det är min uppfattning att man borde ta bort den härmetoden helt och hållet. Överläggningen varhärmed avslutad. 24 § Svar på fråga1989/90:50 om ett produkt- och biverkningsregister för dentala material har frågat mig om när regeringen avser att läggafram förslag om produkt- och biverkningsregister för dentala material. Regeringentillsatte en arbetsgmpp med uppgift att lämna förslag om dennärmare utformningen av den nya myndigheten för statlig läkemedelskontroll m.m. Arbetsgruppenfick ett tillläggsuppdrag från regeringen avseendekontroll av vissa andra produkter än läkemedel inom hälso-och sjukvården ochtandvården. Ett förslag om produkt- och biverkningsregister för dentalamaterial tas upp i detta sanunanhang. Uppdraget kommer att avrapporteras undervåren 1990 och en proposition i ämnet planeras läggas fram för riksdagensenare MARIANNEANDERSSON (c): Jag vill tacka även för detta svar Det är positivt att en propositionkommer att läggas fram, men jag tycker att det har tagit väldigt . Idiskussioner om amalgam och dess skadeverkningar framförs ofta åsikten att deersättningsmaterial som finns dels skulle vara mindre hållbara, dels skullekunna ge upphov till allergiska reaktioner och andra biverkningar Om man är sårädd för nya material, är det märkligt att man inte gjort något åt problemet,eftersom de flesta svenskar - åtminstone vuxna - har något eller några av denya tandlagningsmaterialen i munnen, inte bara i framtän-dema utan också på merbelastade ytor En del av dessa material har faktiskt använts i 25 årAnvändningen av kompositmaterial visar att experimentet med hela svenska folketredan är genomfört med stöd av de ersättningsregler och de allmänna råd somfinns från sida. Detta har skett utan att etttillfredsställande produktregister eller biverkningsregister har funnits varesig för de nya materialen eller för amalgam. Socialstyrelsenhar i sin rapport och tillsyn över dentalmåterial, somremissbehandlades , påpekat bristerna i nuvarande system och föreslagitatt ett särskilt dentalproduktregister skall inrättas med somtillsynsmyndighet. Kemikalieinspektionen, som har ansvaret för detta, flera tillfällen framfört samma uppfattning. Jag tycker att man har dröjtalldeles för länge med att vidta åtgärder Många människor kanske kan lida skadapå gmnd av detta dröjsmål. Det är ju så att så sent som fattade beslut omsocialstyrelsens nya organisation och om att det nya läkemedelsverket skullekomma till. Det har inte varit möjligt att arbeta med dessa frågor förrän vifått ett riksdagsbeslut. Med hänsyn därtill tycker jag inte att man kan sägaatt det har gått innan man förberett detta till ett förslag nästaår 1989/90:6 10 oktober1989 MARIANNEANDERSSON (c): Må så vara att har beslutat om den nya organisationen, mendet är väl ändå inte så att verksamheten på stod stilla innanman fattade detta beslut. Angelägna frågor är man väl tvungen att ta itu medoavsett om organisationsförändringar är på gång eller inte. Det har faktiskttagit oacceptabelt innan man kommit till skott. De nya materialen harfunnits länge, och på något sätt visar dröjsmålet att man är ovillig atthantera frågoma om kvicksilverförgiftning, amalgam och andra material och skjuter dessa problem ifrån sig. Överläggningenvar härmed avslutad. 25 § Svar på fråga1989/90:59 om åtgärder för att hjälpa uteliggare och andra hemlösa har frågat mig vad som hänt på området sedan den 8februari samt vilka initiativ jag är beredd att ta på detta område. Somjag svarade den 23 febmari är det enligt socialtjänstlagensocialnämndens uppgift att främja den enskildes rätt till bostad och att biståmed vård eller andra former av socialt stöd vid behov. Detta innefattarsjälvfallet även åtgärder för att tillgodose också de mest utsatta gruppernasbehov. Bostadslöshetär framför allt ett storstadsproblem. I de berörda kommunerna anstränger mansig för att utveckla olika former av skyddat boende, men också att lösa akutasituationer I t.ex. har decentraliserat verksamhetersom vänder sig till de bostadslösa. Man har fyra distrikt för alteraativtboende. Via s.k. basstationer slussas de bostadslösa till olika former avskyddat boende, t.ex. i form av träningslägenheter Vid akutsituationer finnsplatser för korttidsboende eller tillfällig hotellinackordering. haren organisation som klarar akuta behov som kan uppstå t.ex. Äveni har man sökt finna ändamålsenliga lösningar förde bostadslösa. Utöver härbärgen som efterfrågas framför allt under vinternfinns ett antal inackorderingshem avsedda för personer med omfattande missbmkoch andra sociala problem. TVå inackorderingshem har öppnats under det senasteåret, varav ett är avsett för personer som deltar i metadonprogram. Dämtöverfinns en planerad beredskap på att öppna yt- var beläggningen avbefintliga resurser vid inackorderingshem, behandlingshem och jourplatser Fördagen finner jag inga skäl till inifiafiv från regeringens sida. De berördakommunerna gör stora ansträngningar för att förbättra situationen för debostadslösa. RAGNHILDPOHANKA (mp): Jag får tacka för svaret. Jag tycker inte att detta problem är någotstorstadsproblem. Det har spritt sig ut över landet, och det finns mångabostadslösa även i mindre städer och orter, även om det finns färre uteliggaredär, därför att den sociala kontrollen kanske fungerar bättre på mindre orterMen problemet finns i så gott som alla större samhällen. Jagtycker att uppgifterna går isär Jag har tittat litet på dem. Enbart i Stockholmfinns troligen 3 000-5 000 män och 500-1000 kvinnor som är bostadslösa. Allaär inte uteliggare men en hel del av dem. Utslussningen från mentalvården ärett av skälen, och en hel del uteliggare kommer från fängelserna. Desom knackar på härbärgenas dörr ger inte någon bra uppskattning av behovet. Härbehövs uppsökande verksamhet och erbjudande om en säng. Det här är människorsom verkligen är utslagna och inte själva söker upp härbärgena i någon störreutsträckning. De udda konkurreras ut på bostadsmarknaden, och en egen bostadär inte lösningen för mer än kanske hälften av dessa människor Det behövs flerhärbärgen, och jag hör till min glädje att det är på gång här i . Dethar alltså hänt ganska mycket , när jag ställde min förra fråga. Enligt"Uteliggarna i välfärdssamhället", som har initierat, mötsdessa människor ofta av hundar och väktare i stället för av socialarbetare somvill erbjuda dem en säng. Jag undrar om socialministern är beredd att initieraforskning angående dessa utslagna, våra svagaste i samhället. Och vilkaförebyggande åtgärder är socialministern beredd att initiera? Åldern harsjunkit mycket i den här gruppen. talade vi om"gubbarna". är många av de utslagna nästan ungdomar Kvinnornaär än hårdare utslagna än männen och svårare att söka upp. Det är svårare attfå tag i dem. Dehär två frågorna kanske räcker I vilken mån som det behövs ytterligare forskning i de här frågorna fårväl i första hand delegationen för social forskning bedöma. Jag har ingenöverblick över hur mycket forskning som pågår just nu med den här speciellainriktningen, men det är klart att finns det ett behov av ytterligareforskning har man ju möjlighet att via denna delegation initiera sådan. Menforskning hjälper i alla fall inte dem som är i den akuta situationen att de ärbostadslösa. Där tror jag inte att vi kan finna någon annan organisation änatt det är resp. kommun som i sin verksamhet får ta hand om problemet, även omde har svårigheter . Den allmänna bostadssituationen är ju sådan, främst iStockholmsområdet men även i de andra storstadsområ- dena, att det råder enallmän bostadsbrist. Det gör naturiigtvis att de utsatta grupperna fårytterligare svårigheter Motdet står den aktuella uppgiften från att av de platser man harför sådan här verksamhet stod tomma vid senaste . Där finns alltsåett utrymme. Såvitt jag kan förstå, skulle ingen behöva vara helt bostadslös iStockholm , därför att det finns utrymme inom befintliga härbärgen ochinackorderingshem. RAGNHILDPOHANKA (mp); Många i den här gruppen är svårt utslagna och söker sig kanske intefrivilligt till härbärgena, utan det behövs en uppsökande verksamhet också. Detär bra att det finns lediga platser, men de ger, menar jag, ingenindikation på hur stort behovet är. När det gäller ett vanligt hotell kan mansäga att det inte är fullbelagt - alltså finns det inte tillräckligt många somvill ha hotellrum. Men samma kriterier gäller inte när det är fråga om utslagnamänniskor Jaghar också tagit reda på att det är dåligt med utbildningen både för läkare ochför socialarbetare på de här områdena, och man borde kunna initiera flera tillökad utbildning. Vidareär det svårt att få fram lägenheter för behov. Där behövs detpolitiska beslut inom både bostads- och arbetsmarknadspolitiken liksom inomsocialpolitiken, som det gäller . Överläggningen var härmedavslutad. 26§ Svar på fråga 1989/90:70 om utbildningen för mammografiundersökningar Margö har frågat mig om regeringen anser attmammografiundersökningar är så betydelsefulla att regeringen kommer att föreslååtgärder för att klara utbildningen av radiologer och röntgenassistenter Förstvill jag understryka att såväl radiologer som röntgenassistenter arbetar medolika former av radiologisk verksamhet. Mot bakgrund av det ökade behovet avröntgenkapacitet bl.a. för mammografins behov och behoven på hjärt- ochkärlområdet tillsatte hälso- och sjukvårdsberedningen en arbetsgrupp somsommaren 1987 lade fram olika förslag till åtgärder för att öka kapaciteten påröntgenområdet. Arbetsgruppens resultat har delgetts sjukvårdshuvudmännen. Regeringenhar också lagt fram en proposition om riktlinjer för specialiseringstjänstgöringför läkare m.m. (prop. 1988/89:138) i vilken också ingående behandlas enmodell för en effektivare läkarförsörjning. Socialstyrelsenoch Spri har i en gemensamt utförd enkätstudie följt upp mammografins utbyggnadi . Undersökningen visar att screening med mammografi nu bedrivs i 18 avtotalt 26 landsting och att kUnisk mam- 1989/90:6 10 oktober1989 mografi erbjuds över helalandet. beräknas screeningverk-samhet pågå i sammanlagt 22landsting. Jagvill därtill framhålla att även om verksamheten med mammografisc-reening intenått full utbyggnad har den kliniska mammografiverksamheten byggts ut. Dettahar bl.a. fått som effekt att kvinnor vid misstanke om sjukdom eller vid oroerbjuds undersökning med mammografi. Även i områden där screening ännu inteetablerats har detta lett till att många kvinnor genomgår undersökning medmammografi. MARGÖINGVARDSSON (vpk): Jag tackar socialministern för svaret. Vi tar väl det som är positivtmed svaret först. Dethar hänt en del på de som vi har bedrivit en kamp för rätt tillmammografiundersökningar. Bl.a. är det som socialministern säger, att man i dagkan få tillgång till en klinisk mammografiundersökning över hela landet. Men dekliniska mammografiundersökningarna är inte samma sak som de förebyggandehälsokontrollerna med mammografi. 1985fick vi slutresultaten från de kontrollerade studierna i ochÖstergötland, som visade att dödligheten i bröstcancer sjönk förkvinnor , om de fick regelbundna kontroller med mammografi. Då gavsocialstyrelsen klartecken för den här undersökningsmetoden, och så gav man utrekommendationer till sjukvårdshuvudmännen att de skulle genomgörahälsoundersökningar för kvinnor mellan Nuhar alltså Spri och följt upp det här, och då visar det sig attlandstingen inte har levt upp till rekommendationerna. Det är faktiskt bara sexlandsting som fullt ut lever upp till dem. I åtta landsting finns det ingenverksamhet alls med hälsokontroller I fjorton landsting finns det en vissbegränsad verksamhet. Dettakan inte vara acceptabelt, menar jag. Visst kan man sitta och vänta och se omdet löser sig av sig självt, men jag anser att det är alldeles för allvarligtför att vi skall kunna göra så. Vi måste se efter vad det beror på. Var finnsbristerna och hur skall vi rätta till dem? Vadjag förstår är bristen att det inte finns tillräckligt med utbildade röntgenläkare.I och för sig räcker röntgenläkarna, men det finns inte tillräckligt många somär utbildade i mammografiverksamhet. Då är frågan: Kommer regeringen att göranågonting åt det problemet? Det räcker inte med att det finns utbildningsmöjligheter Det måsteockså finnas personer som är intresserade av att utnyttja utbildningsmöjligheterna.Jag har inte någon direkt uppgift om dagsläget, men vid fidigarekursverksamhet har det såvitt jag vet varit så att man på sina håll inte fulltut har utnyttjat tillgänglig utbildningskapacitet. Jagförmodar att det inte har funnits tillräckligt många läkare med intresse åt dethållet, och det är naturligtvis svårare att göra någonting åt. Man kan alltiderbjuda utbildning, men man kan inte tvinga fram ett intresse för den. Skulledet vara där knuten ligger i vissa landsting, då får vi diskutera frågan frånde utgångspunkterna. Men jag tycker inte att det är en riktig be- skrivning att säga att detär bara i sex landsting som det pågår mammografiundersökningar Enligt densenaste, ganska färska undersökningen är det nu bara några få som inte bedriverallmän mammografiverksamhet. Den är kanske inte heltäckande i samtiiga fall.Det må vara, men undersökningen visar ändå att landstingen håller på att byggaupp den här verksamheten. 1989/90:6 10 oktober1989 MARGÖ (vpk): , , , , och Kalmarär de landsting som lever upp till rekommendation. Jag skalläven räkna upp de landsting som inte gör det och där det inte förekommer någonverksamhet alls: , , och . Eftersom dessauppgifter är tagna från rapporten från Spri, utgår jag ifrån att de ärkorrekta. Närdet gäller intresset för mammografiutbildning har socialministern och jag fåttsamma information. Det visar sig att röntgenläkarna inte är specielltintresserade av att genomgå mammografiutbildning. har anslagitmedel för utbildning i , och , där man klarat detta på ettbra sätt. Men i har man inte ens utnyttjat de medel som har ståtttill förfogande, eftersom det inte har funnits tillräckligt många intresseradeläkare. Då är frågan; Skall vi slå oss till ro med att konstatera att läkarnainte är så intresserade av detta? Hur viktigt bedöms detta område vara när mankan minska dödligheten bland kvinnor ? Måste vi då inte göranågonting för att förmå läkarna att genomgå denna utbildning, så attmammografiverksamheten kan komma i gång? Överläggningenvar härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1989/90:7 om stärkt skydd för har frågat miljö- och energiministern vilka åtgärder honmed hänsyn till naturresurslagen ämnar vidta för att stärka skyddet avVindelälven. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan. Naturresurslageninnehåller bl.a. regler om skydd av vissa vattenområden mot åtgärder förvattenkraftutbyggnad. vattenområde omfattas av sådant skydd.Skyddet som anges i 3 kap. 6 § naturresurslagen innebär att vattenkraftverketsamt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte fårutföras. Något ytterligare skydd för berörda vattenområden erfordras enligt minmening inte. ULLAORRING (fp): Jag tackar för svaret. Resultatet av en älvutbyggnad skulle när detgäller bli katastrofal, för både och Vindelälvenskaraktärer, då de helt skulle förändras. Strandvegetafionen, som fillhör en avde artrikaste tack vare de årliga översvämningarna, skulle vid en över- 1989/90:6 10 oktober1989 dämning - ellertorrläggning, som det också här är fråga om - försvinna till skada fördjurlivet såväl på land som i vattnet. Tyvärrråder det stor okunnighet bland utbyggnadsfanatikerna om de sista orördafjällälvarnas omistliga naturvärden. Gång på gång framläggs förslag omutbyggnad av vattenkraften. Den här gången rör det och . Jagvill fråga statsrådet: åtgärder ämnar regeringen vidta för att på förhandoch i preventivt syfte informera om rådande lagstiftning för att stoppautbyggnadsförslagen? Har det t.ex. förekommit förhandskontakter med Bohden? ,som är största biflöde, har utomordentligt stor betydelse, inteminst för kommun i , för turism, friluftsliv,naturvården och därmed även för kulturen. Det kommer turister från hela Europaför att uppleva den sista vildmarken. De paddlar i och når sedanSorsele kommun via , vilket jag själv har sett med egna ögon. Slutligenvill jag fråga statsrådet: det här svaret ett klart och en-tydligtbesked till oss i om att planerna på en överledning av Laisälvenär stoppade? Jag har hänvisat fill vad som står i den av antagnalagstiftningen. Jag har också konstaterat, vilket även gjort som svarpå motioner tidigare i ärendet, att något ytterligare skydd för berördavattenområden enligt min mening inte erfordras. ULLAORRING (fp): Jag ställde samma fråga till och då gälldedet . Hon hänvisade till naturresurslagen och nämnde attdet enda som kan förhindra utbyggnad är ett beslut av . Eftersomjag inte fick något klart uttalat besked vill jag därför fråga: Är dessautbyggnadsplaner för del undanstoppade? Kan vi räkna med fritt flödei och i enligt den lagstiftning som råder? ge ett sådant klart besked? Överläggningenvar härmed avslutad. 28 § Svar på fråga1989/90:44 om källsortering av sopor har frågat mig om jag anser att regeringen på ettgodtagbart sätt verkställt det beslut som fattade ,och som innebär att ny- och ombyggnadsregler fill skallutarbetas så att det blir möjligt att med stöd av byggreglerna ge bostadshusenen sådan utformning att källsortering av sopor underlättas. Alltfler kommuner provar olika lösningar för avfallshanteringens alla led. Boråsoch Eslövs kommuner har försöksvis sorterat sopor Vax- holms kommun har fattatbeslut om källsortering i hela kommunen. Det finns dock skäl att se övermöjligheterna att intensifiera detta arbete. Inomkort kommer jag därför att föreslå regeringen att ge plan- och bostadsverket iuppdrag att se över reglerna i PBL och att, efter samråd med ,komma med förslag till regler för hur utrymmen och anordningar för avfall ibostadshus lämpligen utformas. JANSTRÖMDAHL (vpk); Det gläder mig att vi inte är oense i sak. Det vore i så fall litetegendomligt, eftersom detta är ett beslut som har fattat och somnaturligtvis innebär att regeringen och ställer upp ochgör något åt problemet. Jagtar upp frågan för att jag på fältet har mött reaktioner, som visar att mankänner till att det finns ett beslut om detta, men byggnadsnämnderna kan intehävda krav på lämpliga utrymmen så länge de inte har stöd i några byggreglereller direkt i bygglagstiftningen. Trotsdetta har man ändå kommit i gång i många kommuner, och det är jättebra. Minfråga är således om bostadsministern anser att det är acceptabelt att det skallbehöva ta så här . Det är dock en ganska enkel fråga som bollats överfill plan- och bostadsverket. Efter det att beslutet fattades har det förekommitkontakter med både plan- och bostadsverket och ett antal kommuner i syfte attfå ett underlag och ge ett uppdrag av den här typen. Vi är nu färdiga med detförberedande arbetet och uppdraget kommer att lämnas. Jag är lika mån som JanStrömdahl om att vi skall kunna komma fram till en bra lösning på dennaangelägna fråga. JANSTRÖMDAHL (vpk); Innan jag tog upp den här frågan kontaktade jag för säkerhets skullplan- och bostadsverket - min gamla arbetsplats - och frågade om man där hadehört av regeringen i denna fråga. Jag fick svar att så inte varit fallet ochdärför ansåg jag det vara viktigt att fullfölja den här frågan. Det är bra attbostadsministern nu lämnat besked, och man får hoppas att det sprids och attdet kommer en snar lösning. Överläggningenvar härmed avslutad. 29 § Svar på fråga1989/90:46 om förenklat förfarande för viss typ av lotterier frågat mig om jag vill medverka till ett nytt prövningsförfarande för enviss typ av lotterier Jag förmodar att då menar att prövningen avmindre rikslot- 1989/90:6 10 oktober1989 terier borde göras av enav de berörda länsstyrelserna i stället för av lotterinämnden. Ettsådant förfarande skulle i och för sig medföra en decentralisering avbeslutsfattandet. Det skulle dock enligt min mening knappast innebära enförkortad handläggningstid, eftersom jag vet att lotterinämnden utan dröjsmålhandlägger denna typ av tillståndsärenden. Mittsvar till blir alltså att jag inte anser att det äraktuellt med några ändringar i lotterilagen. De senaste ändringarna trädde ikraft så sent som Jag tackar statsrådet för svaret.