prot · GD097 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:7 Protokoll 1989/90:7 1 § Justeringav protokoll 2 §Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1989/90:9till försvarsutskottet /90:12 till /90:15 tillfinansutskottet Motion av Bo Lundgrenm.fl. om ändrade skatteregler med anledning av fastighetstaxeringen 1990 3§ Motion av m.fl. om ändrade skatteregler med anledning avfastighetstaxeringen 1990 Föredrogs motionen av m.fl. om ändradeskatteregler med anledning av fastighetstaxeringen 1990 (jfr Riksdagensprotokoll 1989/90:6 35§). BoLundgren och nio andra ledamöter från moderata samlingspartiet har, medåberopande av föreskriften i 3 kap. 15 § riksdagsordningen om rätt att väckamotion med anledning av händelse av större vikt, inlämnat en motion om ändradeskatteregler med anledning av fastighetstaxeringen 1990. 1 motionen yrkas att1989 års fastighetstaxeringsvärden skall gälla även under beskattningsåret1990 samt att hos regeringen skall begära förslag om ändrade reglerför uttag av statlig fastighetsskatt, för schablonberäkning av inkomst avfastighet samt för beräkning av förmögenhetsskatt, arvsskatt och gåvoskatt.Slutligen hemställs att en utredning skall tillsättas beträffande utformningenav småhusbeskattningen. Somskäl för rätten att nu få väcka motion med angivna yrkanden åberopas dels attlantmäteriverket efter det att 1988/hade avslutats harredovisat förväntade genomsnittliga taxeringsvärdesförändringar försmåhusfastigheter vid fastighetstaxering, dels att regeringen, i mot- Motion av m.fl. om ändrade skatteregler medaiilednittg av fastighetstaxeringen 1990 sats tillvad som tidigare aviserats, inte avser att förelägga någon propositionföre utgång om ändrade skatteregler för medanledning av de höjda taxeringsvärden som kan förväntas vid 1990 årsfastighetstaxering. Den motion som jag nu redogjort för har föranlett följandebedömning från min sida. Rätten att väcka motion med anledning av händelse avstörre vikt infördes i samband med grundlagsreformen 1974. 1grundlagspropositionen underströks att den föreslagna bestämmelsen var avundantagskaraktär. har också tillämpat föreskriften restriktivt.Endast oförutsedda händelser av stor betydelse inom eller utom landet harföranlett rätt att väcka motion med åberopande av 3 kap. 15 §riksdagsordningen. Det i motionen åberopade första skälet för motionsrätten,dvs. att lantmäteriverkets provtaxeringar av småhus redovisades under sommaren1989. anser jag inte bärkraftigt av den anledningen att resultatet avprovtaxeringen inte kan anses oförutsett, eftersom provtaxeringen grundade sigpå taxeringsprinciper som har godkänt. Vad beträffar skälet att regeringen inte ipropositionsförteckningen medtagit aviserad proposition rörande 1990 årsbeskattning vill jag säga följande. Att en väntad proposition i en viktig fråga uteblir kanenligt min mening vara en sådan händelse som föranleder motionsrätt. Men när,såsom i förevarande fall, statsministern i samband med attpropositionsförteckningen avlämnas förklarar sig beredd att med partierna iriksdagen ta upp överläggning om bl.a. de skatter som den väntadepropositionen skulle avse, anser jag att det inte hellerföreligger någon motionsrätt på denna grund. En remiss av denna motion till utskott skulle enligt minuppfattning innebära ett klart avsteg från tidigare tillämpad praxis och enutvidgning av motionsrätten. Jag anser mig därför med stöd av 2 kap. 9 §riksdagsordningen icke kunna ställa proposition på hänvisning av motionen tillutskott. BO (); skall de nyataxeringsvärden för småhus som fastställs vid den allmänna fastighetstaxeringenbörja att gälla. Det innebär att skattereglerna kommer att utgå ifrånatt de taxeringsvärden som har fastställts är de som också skall vara underlagför beskattning. Själva fastighetstaxeringen och hur den skall fungera ärfastställt av . Vad varken kan förutse eller kanfastställa är hur den marknadsprisutveckling som är grund för fastställande avtaxeringsvärdena skall utfalla. Det är först när man gör en provtaxering somman får tillräcklig kunskap om hur den genomsnittliga prisförändringen förriket kommer att bli och hur stor förändringen kan bli i olika regioner. Detförhållandet att å sin sida fastställt regler för hur taxering skallgå till innebär ju inte att på något vis har vare sig gjort ellerkunnat göra något ställningstagande till hur höga taxeringsvärdena skall bli.Eftersom principen är att av marknadsvärdet skall utgöra taxeringsvärde,är na- turligtvisutvecklingen på prissidan avgörande. Detta har man alltså kunnat få reda påförst i och med provtaxeringen. Provtaxeringen presenterades av lantmäteriverket den 27juni. Den visade att den genomsnittliga prisuppgången för riket skulle vara och att taxeringsvärdeshöjningarna för småhus i vissa kommuner skulle uppgåtill . Då kan man dra den slutsatsen att det för enskildafastigheter kan komma att innebära en fördubbling - kanske en tredubbling - avtaxeringsvärdena, eftersom genomsnittet i exempelvis kommun är 149 %.Det var först då som vi blev varse hur stora de regionala variationerna skullebli och de genomsnittliga förändringarna. Om inga förändringar vidtas lederdetta till synnerligen kraftiga skatteskärpningar som slår regionalt olika, somslår orättvist och som leder till en allmän höjning av bostadskostnaderna föralla småhusägare till följd av beräkningen av schablonintäkt, till följd av dennyligen genomförda fastighetsskatten samt till följd av ökadförmögenhetsskatt. Dessutom påverkas naturligtvis också frågan om arvs- ochgåvoskatt. Frågan om skattereglerna och fastighetstaxeringen harlänge diskuterats, och den är ju inte ny för regeringen. Här i har vifrån oppositionen under ett par års tid krävt besked av regeringen i det häravseendet. När motioner behandlades av skatteutskottet , innanprovtaxeringen var känd, skrev utskottets majoritet - bestående avsocialdemokrater och vpk -följande; "Utskottet utgår dock från attregeringen kommer att lägga fram förslag till erforderligaändringar så att oskäliga effekter kan undvikas av de höjda taxeringsvärden somskall tillämpas fro.m. Detta bör ge regeringentill känna." Så beslöt också . Man begärde av regeringen förslagunder . Dessutom uttalade man kommunisternaunder den debatten att i det fall regeringen inte efterkommer denna begäranskulle man ompröva sitt ställningstagande. I och för sig rörde det sig inte omnågra löften , men detta var vad som klart framgick avdebatten. Moderata samlingspartiet, , ochmiljöpartiet krävde redan dä ett moratorium, dvs. att värde skullegälla . Vi kan nu konstatera att regeringen inte har aviserateller lagt fram något förslag. Regeringen har dessutom sagt att den inte avseratt lägga fram något förslag i detta avseende förrän . Detgäller de regionala variationerna och en del andra saker. Det är helt klartdeklarerat av regeringens företrädare och av företrädare förfinansdepartementet. Redan mot denna bakgrund bör naturligtvis motionenremitteras till utskottet och behandlas i . Jag vill dessutom påpeka att även om denna bestämmelseråkar vara en undantagsbestämmelse handlar redan nästa punkt påföredragningslistan om en motion väckt med anledning av timad händelse. Detföreslås att den skall remitteras till utrikesutskottet. Man kan naturligtvisdiskutera den motionen lika väl som andra motioner Jag vill citera ur motion 1975/76:2211, som väcktes i mars1976. Motionen behandlade alkoholpolitiken, och i den skrevs följande: "Dåvi erfarit att någon proposition inte kommer att framläggas somplanerats och aviserats finner vi oss föranlåtna att nu väcka motion. Vistödjer oss därvid på Motion av m.fl. om ändrade skatteregler medanledning av faslighets-taxeringen 1990 Motion av m.fl. om ändrade skatteregler medanledning av fastighetstaxeringen 1990 riksdagsordningens3 kap. 15 § som medger att motion får väckas gemensamt av minst tio ledamöterom händelse av större vikt inträffat under pågående och händelsen ejhar kunnat förutses eller beaktas i samband med budgetpropositionensframläggande eller kunnat föranleda motionsrätt enligt annan bestämmelse inämnda kapitel." Denna motion, som väcktes bara efter det att dennya grundlagen hade börjat fungera i detta avseende, godkändes liksom fleraandra motioner i samma ärende. Detta skedde på grund av att regeringen intehade lämnat någon proposition i fråga om alkoholpolitik och mellanöl. Jag kaninte göra någon annan bedömning än att denna fråga som berör alla landets småhusägarehar minst samma betydelse. Därmed vill jag absolut inte förringa frågan omalkoholpolitik och mellanöl, tvärtom. Det här är dock en fråga av minst sammabetydelse. Jag kan inte acceptera en tolkning som innebär att man idetta fall inte skulle kunna göra samma bedömning som man gjorde 1976. Det härär en fråga som egentligen har ännu större principiell räckvidd, eftersom detär en fråga om hur oppositionen skall kunna påverka riksdagsarbetet och i vadmån regeringen genom att bryta löften eller beställningar från skallkunna styra arbete. Mot denna bakgrund yrkar jag att kammarenskall begära proposition på hänvisning av den föreliggande motionen tillutskott. Som redan har erinrat ombehandlades frågan om fastighetsbeskattning av i våras.Riksdagen beslutade då att i skrivelse till regeringen ge till känna att manförväntade sig att regeringsförslag, avseende fastighetsbeskattning för nästaår, skulle föreläggas denna höst. En minoritet röstade för attriksdagen redan då skulle besluta om att gällande taxeringsvärde skulle läggastill grund fastighetsbeskattning. När det nu blivit klart att något förslag från regeringeninte kommer att föreläggas - eller i vart fall är oklartom så kommer att ske - har enligt folkpartigruppen sådan händelse inträffat sombör ge rätt att ånyo väcka frågan motionsvägen. Det finns således enligt vårmening sakliga skäl att låta remittera yrkande 1 i den aktuella motionen förny beredning. Däremot kan man ställa sig tveksam till om motsvarandeskäl föreligger för remiss av övriga yrkanden i motionen. Vi finner emellertidinte denna tveksamhet vara skäl för att vi skulle motsätta oss remiss avmotionen i dess helhet. Folkpartigruppen har därför för avsikt att biträdayrkandet om remiss av motionen. Om inte genom beslut i dennakammare ändrar de skatteregler som gäller för småhusfastigheter, kommerboendekostnaderna att stiga dramatiskt för landets samtliga villaägare fr.o.m.nästa ån För vissa kommer det att innebära en fördubbling av boendekostnaderna.Det är helt orimligt enligt uppfattning. Frågan är nu om detta förhållande i sig motiverar attdenna motion skall få väckas med stöd av vad som i riksdagsordningen är attbetrakta som händelse av särskild vikt som inte har kunnat förutses. 1debatten har och redovisat hur den här frågan harbehandlats under föregående . Vid sakfrågans behandling såväl i bostadsutskottet som iskatteutskottet har inte förslagen i motioner bl .a. ifrån , moderaternaoch mött något bifall av majoriteten. Man har frånutskottsmajoriteten förutsatt att regeringen kommer med ändringsförslag utannågon särskild påkallan från . Det innebär att gemensammareservationer föreligger från , och både isamband med behandlingen av den aktuella frågan vid föregående ibostads- och skatteutskottet och vid den särskilda behandlingen i anledning avproposition 1987/88:164 om vissa frågor som just rör den allmännafastighetstaxeringen 1990. Dessutom har jag personligen i interpellationer och frågortill finansministern tagit upp frågan om skattereglernas ändring. Vid dettariksmöte har jag återigen väckt en interpellation i samma ämne. Den är ännuinte besvarad. 1 sina tidigare svar har finansministern låtit förstå attändringar av reglerna är påkallade. Sådana ändringsförslag föreligger ännuinte, mindre än de nya taxeringsvärdena skall börjatillämpas vid beskattningen. Ännu allvarligare är att det inte finns någraförslag aviserade i någon propositionsförteckning. Det innebär således att dessa drastiskaboendekostnadshöjningar och den skärpta beskattningen kommer att inträffa frånden . Till detta kommer de bördor som socialdemokraternatänker lägga på boendet vid en eventuell ny skatteomläggning senareeller kanske redan nästa ån Detta kan vi från inte acceptera. Boendet tillhörde nödvändighetsområden som måste behandlas med stor försiktighet vidbeskattning. Det enda rimliga i sakfrågan är att taxeringsvärden fårgälla för taxeringen av småhus till dess vi vet utfallet av den storaskatteomläggningen. Frågan om förändringar av reglerna skall då vägas in i detsammanhanget. Från sida hade vi tänkt aktualisera denna frågavid bostadsutskottets första sammanträde för året och begärahemställan om ändringsregler från regeringen i ett utskottsinitiativ. Nuföreligger denna motion med krav av samma innebörd. Vi tycker att det är motiverat att kammaren bifallerförslaget om att motionen får väckas och att den skall remitteras. Det faktumatt regeringen tydligen inte planerar någon åtgärd till förändring avbeskattningsreglerna är det skäl som väger tyngst för att motionen skall fåväckas. Jag ber att med det anförda få yrka bifalltill förslaget som har väckts från talarstolen om att motionen fårremitteras till utskottet. Motion av m.fl. om ändrade skatteregler medanledning av fastighetstaxeringen 1990 Även från sida anser vi att detär rimligt att denna motion får väckas och att ärendet remitteras förbehandling. Det var intressant att talmannen medgav att det här skulle kunnavara en händelse Motion av m.fl. om ändrade skatteregler medanledning av fastighetstaxeringen 1990 av detslag som åsyftas. Ett skäl till att man den här gången inte skulle betraktadet som en sådan händelse skulle vara att statsministern har hänvisat tillöverläggningar mellan partierna i de här frågorna. Jag tycker inte att det är något skäl till att frågan inteskall kunna beredas vid normal riksdagsbehandling. Det kan uppkomma tidsbristom man först skall avvakta partiöverläggningan Om dessa sedan inte fungerar somregeringen har tänkt sig, skall frågan då snabbehandlas ? De tidigare talarna har ganska ingåenderedogjort för vilka konsekvenser som skulle uppstå om inte någon åtgärd skullevidtas på det här området. Det har talats om småhusägarna och hur de kommer attdrabbas. Jag vill påminna om ännu en grupp, och jag behöver inte upprepa vadtidigare talare har sagt. Det har debatterats en hel del i kammaren om hur detskall gå för människor i skärgårdsområden som ligger attraktivt till. Dedrabbas alldeles speciellt hårt genom upptaxeringarna. Jag kommer ihåg debatter i kammaren, där vpk mycketriktigt har sagt att de avvaktar eftersom regeringen skall kommamed förslag. Någon sådan chans kanske inte kommer, och därför måste vi taställning utan ett regeringsförslag. Därför bör ärendet, herr talman,remitteras till utskottet. yrkar bifall till begäran om attmotionen får remitteras till utskottet. BO (vpk); Vi i vpk står fast vid den hållning vi hade iskatteutskottet och det riksdagsbeslut som fattades. kommeringen proposition , och vi anser att detta är en särskiltinträffad händelse, som bör ge möjlighet till att väcka motionen Vi planerarsjälva att väcka motionen Ett annat alternativ vore ett utskottsinitiativ. Men närnu en motion har väckts, och talmannen själv har sagt att en uteblivenproposition kan vara ett skäl för att acceptera motionsrätt, anser vi att detär rimligt att acceptera denna rättighet. tycker vi att det ärolyckligt att vi har hamnat i den situationen att partier inte harhaft tillfälle att noggrant diskutera frågan. Men det kan vi inte göra mycketåt. Från vårt partis sida kommer vi att stödja förslaget om att motionen skallremitteras till utskottet. lämnade en felaktig uppgifttidigare när han sade att har meddelat att det icke kommernågot förslag om fastighetstaxeringen . I finansdepartementetarbetar man för fullt med frågorna med sikte på att ett förslag skall kommafram så fort som möjligt. Det som händer nu är att regeringen med hjälp avskattesamtalen har öppnat möjligheter för parlamentariskt inflytande från deandra partierna på utformningen av propositionen om fastighetstaxeringen. Jagtycker att det är märkligt att man helt bortser från detta grundläggandefaktum. Rent formellt är saken mycket klan Vid en juridiskprövning av dessa frågor måste det framgå att det i grundlagen talas om enhändelse av större vikt. I förarbetena till lagen understryks att bestämmelsenär av undantagskarak- tän Detgår rimligen inte att hävda att en försenad proposition skulle kunna föranledade yrkanden som här har ställts, t.ex. att hos regeringen begär enutredning om den framtida småhusbeskattningen. Det går alldeles uppenbart inteatt hävda att det yrkandet måste väckas nu med åberopande av bestämmelsen "händelseav större vikt". Det tror jag är uppenbart för alla. att den insikten fanns i varje fall hos . En del har tagit upp själva sakfrågan. Jag vill lämna ettpar upplysningar mot bakgrund av att man har diskuterat själva sakfrågan. Nugäller det att växla om till ett permanent skattesystem. Självfallet måste dåansträngningarna gälla att så snabbt som möjligt försöka hitta den långsiktigalösningen på dessa svåra frågor om fastighetstaxeringen. Det är inte bra om vi hamnari ett läge med ett regelsystem , ett annat och ett tredje för1991. Det vore bättre om man snabbt kom fram till den permanenta lösningen.Det finns förutsättningar för att göra det med tanke på att denna fråga harkopplats till skattesamtalen mellan partierna. Slutligen vill jag påpeka att uttaget av preliminär skattför 1990 inte kommer att påverkas av om beslut i denna fråga fattas i hösteller . Det förklaras av att de nya taxeringsvärdena inte kommer att blifastställda förrän i mitten av . Motion av m.fl. om ändrade skatteregler medanledning av fastighetstaxeringen 1990 BO (); Det förefaller litet märkligt att JanBergqvist nu hävdar, att eftersom den preliminära skatten inte påverkas och attsmåhusägarna och skärgårdsborna i stället kommer att få en dryg kvarskatt attbetala, skulle det vara ett motiv för att inte nu fatta beslut. Enligt mittsätt att se innebär skyldighet och rättighet att ensam beskattamedborgarna också, att skall lämna medborgarna information före detår vissa skatteregler skall gälla och om hur de skall se ut. Det tycker jagäven socialdemokraterna borde göra. I övrigt önskar jag inte upprepa vad jag har sagt tidigareutan jag vidhåller mitt yrkande. Vi är nu inne i en diskussion som har hamnatmycket långt från den formella sidan. Jag vidhåller att en seriös granskning avbestämmelsen och en genomläsning av motionen med alla dess vidlyftiga yrkandenkan leda till bara en slutsats, nämligen att motionen inte bör remitteras tillutskottet. Med anledning av gjorda inlägg i denna fråga vill jag göraen enda kommentar. Det är min uppgift som talman att intill ändring har skettnoga följa och tillämpa i riksdagsordningen gällande arbetsregler och utveckladpraxis. Efter det att regeländringar och ändringar av praxis har skett skalltalmannen självfallet tillämpa det nya. 1989/90:7 11 oktober1989 Överläggningen var härmedavslutad. Efter ställda propositioner på dels bifall till detav m.fl. under överläggningen framställda yrkandet att kammarenskulle begära proposition på hänvisning till utskott av den föreliggandemotionen, dels avslag på detta yrkande, beslöt kammaren med 162 röster mot 140att bifalla det av m.fl. framställda yrkandet. Talmannen förklarade att frågan om proposition påremiss av motionen på grund av föreskriften i 2 kap. 9 § RO skulle hänvisastill för avgörande. 4§ Hänvisning av ärende till utskott 1989/90:U1 tillutrikesutskottet LARSTOBISSON (m): Detär en spännande tid vi lever i. Brytningstid är egentligen ett för svagt ord.Vi bevittnar nu det socialistiska systemets sönderfall, kommunismens kollapsoch kapitulation. Demokratins och marknadsliberalismens krafter växer sigsamfidigt allt starkare. Det är inte och , det är inte ens IngvarCarlsson och , som är dagens hjältar - de som hyllas på Polensgator är och Densnabba utvecklingen i , i , i och på många andra håll iÖsteuropa är lika häpnadsväckande som hoppingivande. Men låt oss inte glömmaatt den också är förenad med risken Imperier bryts inte upp utan konvulsioner,varifrån stötvågor kan nå även det närbelägna . Det finns därför allaskäl att återge vårt försvar den styrka som tidigare bedömts som nödvändig förlandets säkerhet och oberoende. Från den synpunkten utgör den avlämnadepropositionen om arméns utveckling tyvärr ett steg i fel riktning. Utöverförsvarsfrågan kommer det här att mycket handla om vad man skullekunna kalla politikens tre E: ekonomi, energi och . Sverigesekonomi präglas av dålig tillväxt och snabb inflation. Detta leder obönhörligttill växande underskott i bytesbalansen. Men den brist på sparande i landetsom här kommer till uttryck kan inte avhjälpas med tvång. Det tvångssparandesom socialdemokraterna och drivit igenom är obefogat, vilket inte minstframgår av att den privata konsumtionens ökning stannade vid0,- inte mycket till köpfest precis. Dessutom är tvångssparandetorättfärdigt, eftersom det drabbar dem som lever utan marginaler och därförinte kan försvara sig genom att minska annat sparande. Var finns de köpgalnabarnfamiljer och pensionärer som måste tuk- tas?Tvångssparandet tillkom genom en uppgörelse här i - därför vill jagfråga de ansvariga partiernas företrädare: ni beredda att erkänna ertmisstag och avskaffa detta tvångsingrepp som så många reageraremot? Den viktigaste orsaken till ekonomiska problem ärutan något som helst tvivel det rekordhårda skattetrycket. Det måste minskas,om vi skall få en skattereform värd namnet. Detta borde vara utgångspunkten förde nya Hagaöverläggningarna, men vi vet tyvärr av erfarenhet att sådana istället leder till fortsatta skärpningar av skattetrycket. Så var det ,och så blir det nu också, om socialdemokraterna får bestämma. Skiljelinjen i skattedebatten går inte längre mellan demsom vill sänka marginalskatterna och dem som inte vill. Det gör numera alla -mer eller mindre. Den går i stället mellan dem som vill sänka skattetrycket ochdem som motsätter sig detta. Här står vi moderater ensamma mot övriga. Det kan tyckas hopplöst att företräda en ståndpunkt somhär i endast har stöd av var femte ledamot. Uppslutningen är dockbetydligt större ute bland medborgarna. Och åsiktsförskjutningen imarginalskattefrågan visar att minoritet kan bli till majoritet. Från tillväxlsynpunkt tjänar naturligtvis alla på ettlägre skattetryck. Men även fördelningspolitiskt blir det lättare att sänkaskadligt höga marginalskatter, om det inte behöver medföra försämringar förgrupper med lägre inkomsten Jag skulle vilja fråga mina meddebattörer; Vad ärdet för fel på en skattereform, som medför att alla får det bättre genom attskattetrycket inte bara omfördelas utan verkligen minskas totalt sett? Och så en annan fråga; Hur kan man i regeringsförklaringenpåstå att sparandet stimuleras, om man höjer beskattningen av kapital medbortåt 30 miljarder , så som föreslås i utredningsförslaget? Detträffar ju inte bara stora kapitalägare utan även t.ex. de många småaktiespararna. Det drabbar dem som gör avsättningar till pensionen Och det slårhårt mot var och en som äger sin bostad - ovanpå de skatteskärpningar som nya,höjda taxeringsvärden kan medföra. Socialdemokraternas demonstrerademotstånd mot att göra något åt denna fråga är olycksbådande för allavillaägare. Är förklaringen till talet om sparstimulans att det är detoffentliga sparandet som regeringen tänker på? Enligt 90-talsprogranimet skallju dagens överbeskattning på ca nästan fördubblas på någraårs sikt. vidgas AP-fondens rått att köpa fastigheter och aktienTrots socialismens misslyckande utomlands vill tydligen dess förespråkare härhemma fullfölja sina idéer Men hur kan borgerliga partier underlätta socialiseringi stor skala genom att motverka enskilt sparande? Energipolitiken, det andra E-et, vetter medsin ena sida mot ekonomi, med den andra mot miljö. Från båda synpunkterna ärplanerna på en förtida avveckling av kärnkraften förödande.