prot · GD0985 · 1989-12-31 00:00:00 — Det kan vara föreståeligt alt man, med stöd av de exempelsom motionärerna och reservanterna anför, föreslår en ny generell lagstiftningför våra ideella föreningar. Men en sådan lagstiftning skulle kunna innebära enstyrning av föreningarnas arbete. Därmed skulle det utrymme inskränkas som vivill ge våra ideella föreningar och deras medlemmar och som de själva skall fåbestämma över. Jag var inte med vid besöket i . Men det har sagtsmig att den finländska lagstiftningen är mycket omfattande och myckelbyråkratisk. I och för sig tror jag inte att man är ute efter att åstadkomma endirekt kopia av det finländska systemet. Men risken är stor att det blirbetydligt mera av byråkrati för de ideella föreningarnas del. Vi i blir lika indignerade som moderater ochcenterpartister när enskilda människor kommer i kläm. Men, som sagt, vi kanändå inte stödja förslag om en generell lagstiftning. Vi vill tro atlmedlemmarna och medborgarna själva reagerar när orättvisor och felaktigheterförekommer i föreningarnas namn. Vi skall inte tro atl svensken hur länge somhelst låter bli att reagera. har det ju funnits mångatecken på alt man nu är beredd atl snabbare agera mot oförrätter Däremot är vi i beredda atl medverka lill enlagstiftning när del gäller enskilda fall. Som exempel kan nämnas den negativaföreningsrätten, dvs. rätten att gå ur eller stå utanför en förening. I regeringsformen finns det regler för de grundläggandefri- och rättigheterna. Det gäller då bl.a. föreningsrätten. Del innebär eltskydd av den positiva föreningsrätten, alltså atl få bilda eller gå med iföreningar Men vi vill att även den negafiva föreningsrätten skall garanteras ilagen. Dessutom har vi fillsammans med deborgerliga partierna begärt atl kollektivanslutningen fill polifiskt partiskall förhindras med hjälp av lagen. Det finns ytterligare ett område där vi i harföreslagit lagstiftning. Det gäller då förbudet mot blockad mot enmansförelag. Med detta, herr talman, har jag motiverat mitt ochfolkpartiets ställningslagande. Jag yrkar bifall till lagutskottets hemställani betänkandet. AnL 91ELISABET (): Jag hade egentligen tänkt begära ordet itidigare replikväxling. Jag tycker nog, i likhet med , att endel av motionerna i detta sammanhang har drag av antifacklig kampanj. Men detär utan tvivel så, att förhållandena inom fackföreningsrörelsen ibland äranmärkningsvärda. Det gäller dock också inom intresseföreningar.Lantbruksrörelsen t, ex.utövar påtryckningar på jordbrukare som inte går med på de villkor somföreskrivs, och man försöker hindra dessa atl bilda nya föreningar Lagstiftning är dock inte den rätta lösningen. Vad som ärfel här är ju att föreningarna har en monopolsituation. Det är medlemmarnasjälva som måste ta tag i delta. De får bilda nya föreningar om de inte ärnöjda. På det sättet får vi konkurrens mellan föreningarna och således enförbättring i detta avseende. sade att absolut inte vill inskränkaden fria föreningsrätten. Men del går knappast alt undvika om man villtillgripa lagstiftning. Om man lagstiftar om föreningars makt i förhållandelill medlemmarna - om vad föreningar får ägna sig åt - är man genast inne påden fria föreningsrättens område. Det går inte alt undvika. Om man skallbestämma hur ' vilka former och vem som skall få räknas som medlem i enförening och detta alltså skall regleras i lagen, är man också inne på den friaföreningsrättens område. När uppslår en förening? Hur kan man lagstifta omsådant här? Vem bestämmer all en förening har bildals? Skall sådant regleras,är den fria föreningsrätten anlupen. Lagstiftning beträffande ideella föreningar 92MARTIN (); Eftersom mitt namn nämndes alldeles villjag säga några ord. Jag tror att något har missuppfattat vadsom sagts här Vi slår nämligen vakt om föreningslivet. Det framgår klart ochtydligt av reservationen. Jag upprepar vad sade i sitt förstaanförande, atl även slår vakt om föreningslivet. På den punktenhar vi således samma åsikt. Det är vägarna som skiljer sig. Vi slår, som sagt, vakt om föreningslivet och om denenskildes ställning. Del har jag framhållit i tidigare anförande. I detavseendet skall det alltså inte behöva råda något tvivel. När exemplifierade hur del kan förhållasig råkade hon nämna ekonomiska föreningar Hon kom ju in på jordbrukelsföreningsrörelse, konkurrenslagstiftningen etc. - alltså saker som är fjärranfrån lagstiftningen om ideella föreningar. Tvärtom handlar del om föreningarsom lyder under en viss lagstiftning. Vi är alla överens om att denna formskall finnas. Det gäller en lagstiftning som klart anger hur del skall vara ifrågor om mino-riletsskydd, medlemmars rättigheter, medlemmars skyldigheterosv. Jag tror att , efter att ha studerat dettamera, till ett annat år kommer alt inse att det handlar om att slå vakt omföreningslivet och den enskildes ställning. Jag tror alltså atl nimiljöpartister vill göra det om ni bara betänker vad det verkligen är fråga om. 93 (); Jag hyser ingel tvivel om alt ävencenterpartiet vill slå vakt om föreningsrätten. Det är bara det att vi villgöra det på något olika sätt. Jag är övertygad om att det bästa sättet attsäkra den fria föreningsrätten är alt låta bli reglering genom lagstiftning. Jag harinte några som helst funderingar om atl faktiskt avser att 1989/90:85 14 mars1990 minska föreningsfriheten.Men jag tror att det blir följden om man tar till lagstiftning. Sedanär jag fullt medveten om att det exempel som jag anförde gällde en ekonomiskförening. Fackföreningarna är ideella föreningar men deras medlemmar är mångagånger ekonomiskt beroende av fackföreningarna för atl klara sinsituation i arbetet. Det handlar om monopolföreningar Det finns alltså mångalikheter Mot den bakgrunden var jämförelsen inte felaktig. AnL94 (): Lagar om skydd för än del ena och än det andra behövs för alt de skallkunna tillämpas om en enskild drabbas på något sätt. Om vi ser på t.ex.lagstiftningen om de grundläggande fri- och rättigheterna skulle vi ju kunnasäga atl samhället är så bra att det inte behöver skrivas någon lag, eftersomdet är självklart att vi i vårt samhälle respekterar medborgarnas rättigheterosv. Men reglerna finns i bakgrunden som en säkerhetsgaranti. Delmåsle bli på samma sätt när det gäller medlemmens ställning i en ideellförening. Om någon upplever att han har blivit misshandlad finns det enlagstiftning som han kan falla tillbaka på och som ger honom möjligheter atthävda sin rätt. Vad vi har visat i reservationen är att det saknas en klarlagstiftning att falla tillbaka på när det har uppstått konflikter mellan medlemmaroch organisationer AnL95 (); Det är kanske där som skillnaden mellan och minuppfattning ligger Marfin ser inte atl medlemmen har ett ansvar i sinförening, utan medlemmen är ett objekt i den förening han tillhör, och samhälletskall skydda medlemmen om föreningen är elak. Jag ser det så, att om man gårmed i en förening andra, som man har starka gemensammaintressen ihop med, för alt driva dessa i föreningen, skall man kunna samarbetaom detta. Om det inte går får man lösa konflikten på något annat sätt än genomatl samhället och det allmänna går in och lagstiftar om saken. Anf.96 (): Människor går in i en förening och allt är frid och fröjd, men det kanuppstå komplikafioner som gör att det blir ovänskap, någon känner sig negativtsärbehandlad osv., och då behövs det regler Föratt skall få en jämförelse kan jag nämna den allra minstaföreningen, som vi också handlägger i lagutskottet, och det är när en man ochen kvinna förenas i äktenskap. Det är helt frivilligt, och det är frid ochfröjd i början, men det finns mycket noggranna regler för hur en konflikt skalllösas. Vi hoppas att den inte skall uppslå, men när den ändå gör det behövs detregler Om vi tänker i de banorna inser vi att en lagstiftning kan behövas somen säkerhet i bakgrunden för att tillvarata medlemmars rättigheter AnL 97 (); Det var en mycket intressant jämförelse, att se äktenskapet som enideell förening. Jag skulle önska att del var så. Äktenskapet är dock också enekonomisk bas för många av dem som gifter sig, med ett gemensamt ansvar förbarn m.m. Därför är liknelsen inte helt riklig. Det är just det socialaansvaret och ansvaret för barn som gör alt det behövs en lagsfiftning där Vivet alt det är många som lever tillsammans i samboförhållanden, som i enideell förening, men även där har man börjat lagstifta. 1989/90:85 14 mars1990 Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogsnäringsutskoitels betänkande 1989/90:NU20 Automatspel (prop. 1989/90:46). AnL 98 (): Flipperspel, dalaspel och automalspel av olika slag avför-slröelsekaraklär blir i detta belänkande föremål för förslag fill vidgadlagstiflning och ylleriigare regleringar Enligtnu gällande automatspelslag krävs det tillstånd för anordnande av spel påspelautomaler i förvärvssyfte. Delta gäller även för spel som inte ger vinsteller som ger vinst endast i form av frispel på automaten. Regeringenvill nu i lagen om automatspel införa tillståndsplikt för all uppställning avspelautomaler på plats dit allmänheten har tillträde. Dessa ytterligarebegränsningar ger uttryck för en missriktad regleringsiver, som riktas motnäringsidkare, föreningar ideella organisationer och andra anordnare av sammankomsterav olika slag. Regeringenanger två skäl för den föreslagna lagskärpningen. Man vill komma till rätta meddel illegala spelet på t.ex. pokermaskiner, och man vill motverka all detuppkommer en miljö som är olämplig för barn och ungdomar Spelom pengar är reglerat i lag och medför straffansvar om man brytermol lagen. Automalspel med penningsvinster förbjöds . Förbudmedför ofta alt verksamhet som förbjuds fortsätter illegalt. Så haruppenbarligen skett vad avser automatspel med penningvinster När de enarmadebanditerna förbjöds skapades jordmån för tvåarmade banditer all brytamot lagen. I och med att spelet gått under jorden, växer det okontrollerat ochblir mer omfattande. Lagstiftning får helt motsatt effekt mot denavsedda, i synnerhet om allmänheten upplever åtgärderna som mindre angelägna. Delär föga troligt att de nu aktuella kraven på utökad tillslåndsplikt förautomatspel kommer atl minska problemen med den illegala spelklubbs-verksamhetsom bedrivs av människor som sätter sig över nu gällande lagar 1989/90:85 14 mars1990 Genom de skärpta lagstiftningsregler som föreslås försvårar man istället för de automalspelsföretag som ställer ut flipperspel och andraförslröelsespel. De seriösa automalspelsföretagen riskerar att slås ut, medanden illegala spelverksamheten lever vidare. Delandra skälet för utökad tillslåndsplikt anges vara att förhindra olämpligabarn- och ungdomsmiljöer Här försöker regeringen angripa sociala problem blandungdomar genom åtgärder riktade mot en speciell typ av förslröelsespel,automalspel. Man tycks vara övertygad om att förekomsten av automatspel medförnegaliv ungdomsmiljö. Dettaär ett mycket ytligt betraktelsesätt på en allvarlig social fråga. De socialaproblemen bland ungdomar har mycket djupa orsakssammanhang. Alt dra slutsatsenatt en miljö är olämplig för ungdomar atl vistas i om det finns automater ilokalen är att göra del väl lätt för sig. Automalspelbehöver inte vara en negativ företeelse. Många ungdomar har egna data- ellerTV-spel som ger såväl förströelse som uppövar viss koncentration ochskicklighet. Automatspel kan lika väl medverka till god ungdomsmiljö sommotsatsen. 1 många ungdoms- och fritidsgårdar finns förströelsespel av olikaslag, inkl. automalspel, som bidrar positivt till miljön. Statligaoch kommunala strävanden att skapa bättre ungdomsmiljöer bör inte inriktas påförbud mot verksamheter som är populära hos ungdomar, såvida det inte finnsmyckel starka skäl. Förbudsom är onödiga och svåra alt upprätthålla stjäl ofta engagemang och arbetstidsom i stället borde utnyttjas lill positiva insatser för atl stödja ungdomarmed sociala problem eller för att öka fritidsutbudet för barn och ungdomar Enbälire modell för att motverka olämpliga ungdomsmiljöer är t.ex. alt merverksamt stödja de lokala idrotts- och ungdomsföreningarna och deras verksamhet. Förslagetalt lillståndsplikten skall utökas till att omfatta allt automatspel, oavsettom det sker i förvärvssyfte eller ej, och alt all uppställning av spelautomalerskall kräva tillstånd från myndighet medför utökad byråkrati, godtycke och onödigtkrångel. Socialnämnder och polismyndigheter torde ha mer angelägna uppgifteratt ägna sin arbetstid åt. När del gäller verkligt svåra ungdomsproblem står regeringenhandfallen. Vi moderater har i andra sammanhang här i framlagt våraförslag för alt motverka att ungdomar får sociala problem .Det absolutviktigaste förebyggande medlet är att stärka familjen. Här har enfamiljefientlig politik med socialistiska förtecken direkt medverkat till attmånga ungdomar fått en otrygg start i livet. Tidigtinsatta kraftfulla åtgärder för ungdomar som visar socialt negativa beteendenär nödvändiga. Även här har den nuvarande politiken misslyckats. Kraftigkritik har riktats mot resultaten inom ungdomsvården, bl.a mot LVU-hemmen sominte fungerar Motbrottslig verksamhet eller farliga sociala beteenden hos ungdomar ärregeringens politik kraftlös. De ungdomar som har de svåraste sociala problemenlämnas ofta vind för våg. Eller också, som fallet är med de s.k. värs-lingarna,skickas de ut på maktlöshetens hav. Lagskärpningenmot automalspel förefaller vara en åtgärd där man genom förbud tror sig lösasociala problem för atl stilla en form av dåligt samvete. De skärptabestämmelserna i automatspelslagen vittnar om bristande sinne för proportioneri den problembild som finns inom ungdomsvården. Herr talman.' Jag yrkar bifalltil) reservation nr 1 till detta betänkande. AnL 99 (); Regringen vill med den här propositionenvidga tillståndsprövningen för spelautomaler Vid tillståndsprövningen föreslårman vidare att. förutom risken för att del uppkommer en miljö som är olämpligför barn och ungdomar, även möjligheten alt spelaulomaten används för annatändamål än den är avsedd för skall beaktas. Regeringen vill också öka möjlighetenatt återkalla tillstånden. Vi vet att spel om pengar har blivit allt vanligare. Vihar inget atl invända mot att socialnämnderna ges ökade möjligheter att vidtillståndsprövningen väga in om risk föreligger för att spelaulomaterna kommeratt kunna användas för hasardspel. Från sida accepterar vi ocksåatl kriterierna för atl återkalla tillstånd anpassas härtill. Men förslaget att tillståndsplikten dels skall omfatta alltautomatspel som anordnas för allmänheten, oavsett vinstsyfte eller inte, delsskall gälla även för uppställande av spelautomater ställer vi oss avvisandetill. Vi anser atl det skulle göra tillståndsfrågan onödigt komplicerad ochbyråkratisk. Spel-automater som finns t.ex. på fridtidsgårdar där spelet ärgratis skulle bli lill-ståndspliktiga. Del kommer alt krävas ett tämligenomfattande administrativt arbete av socialnämden. Ansökan måste underställaspolismyndigheten på orten för yttrande. Särskilt beslut måste fattas ochtiUståndet måste lösas ut av den som vill anordna spelet. Personalen påfritidsgården kommer att få ägna lid ät frågan, trots alt det egentligen baraär en formalitet. Vi finner inte alt risken för kringäende av lagen är sådanatl den skulle svara mot allt det extra arbete och alla de ökade resurser somkommer att fordras. Vi anser dårför all lillståndsplikten även i fortsättningenenbart skall gälla automalspel som anordnas i förvärvssyfte. Skälen till alllillståndsplikten även skall omfatta enbart uppställande av spelautomaterfinner vi inte heller särskilt övertygande, varför avvisar ävendetta förslag. vrkar därför bifall till reservation nr 2 till belänkandet. 100LARS (): Jag tänker inte ge mig in på den generellafrågan om allt som det allmänna kunde och borde göra för ungdomen, ulan hållamig ganska strikt lill frågan om automatspel. Frågan är enligt min och uppfattning dels enmiljöfråga, dels en resursfråga. Det är därför naturligt att vi har synpunkterDen är visserligen inte en av de stora frågorna i samhället, men det gälleringalunda en så oförarglig verksamhet som vissa medlemmar av denna kammarekanske föreställer sig. Dessa spelhallar med sina elektroniska spel utgör enmyckel torftig psyko-social miljö. Spelen är ofta våldsbetonade ochvåldsinspirerande. Dess värre är det en miljö sorn i stor utsträckning drarlill sig ungdomar. De som inte har besökt sådana spelhallar rekommenderas ellbesök. likt attfinna att detta inte är platser där de vill alt deras barn eller barnbarn skalltillbringa en stor del av sin fritid. Dessutom är som bekant spel beroendeframkallande. Mångaungdomar fångas av den s.k. speldjävulen ungefär som av ett narkotikum. Del ärmotiverat all samhället drar vissa konsekvenser av denna kunskap. Hela den lagstiftningsom omger automatspel visar att samhället verkligen har dragit vissa slutsatserVi menar dock alt samhällets reaktion bör förstärkas. Den här formen av spelbör därför beskattas genom en punktskatt. Parallellen med skatter på narkotika,såsom tobak och alkohol, kan vara vägledande. En relativt hård beskattning av verksamheten skulleförhoppningsvis minska dess omfattning och därigenom också minska en lyx- ochskräpkonsumtion, som tyvärr drar resurser från positiv verksamhet i samhället.Vi har därför i reservation nr 4 begärt atl regeringen skall utarbeta förslagtill en sådan beskattning. De influtna medlen kan sedan användas till en merpositiv verksamhet bland ungdomar. Beskattningen bör vara . 1 det lagförslag vi här behandlar slår del också att densom anordnar spel med automater skall svara för att "barn eller ungdominte olillbörligen lockas att delta i spelet". Vi miljöpartister föredrarett rakare och entydigare språkbruk. Som framgår av reservation nr 3 menar viatl spelanordnaren helt enkelt skall sägas svara för att "barn ellerungdom inte lockas att delta i spelet" . Frågan om tillbörlig ellerotillbörlig propaganda för automatspel är rimligen ganska svår att avgöra. Jag yrkar bifall lill reservationerna 3 och 4. AnL 101 (): Det betänkande vi nu behandlar handlar omautomatspel. Regeringen har i proposition 1989/90:46 föreslagit vissa ändringari lagen om anordnande av visst automalspel. Propositionen föranledde femmotioner Efter utskottsbehandlingen gav dessa anledning lill fyra reservationer I den första reservationen avvisar denföreslagna lillståndsplikten. Majoriteten anser dock all regeringens förslagbör genomföras. hävdar i reservation 2 atl tillståndsplikteninte bör vara så omfattande som föreslagits. Även här finns en klar majoriteti utskottet för regeringens förslag. I reservation 3 har hakat upp sig på ordet olillbörligeni föreskrifterna för spelanordnare. Man hävdar atl reglerna blir klarare omordet utgår. Ulskottsmajoriteten anser all delta nog ändå är en lek med ord ochförordar att ordet olillbörligen skall vara kvar menar i reservation 4 att kommunerna skallges möjlighet att beskatta aulomatspelet. Man menar all regeringen skallåterkomma med ett sådant förslag fill . Majoriteten i utskottetavvisar det här förslaget. Jag hemställer om kammarensbifall till utskottets skrivning i betänkandet och avslag på de fyrareservationerna. AnL 102KARIN FALKMER (m); Det var inte mycket till debatt Sven-ÅkeNygårds ägnade det här ämnesområdet. Jag vill nog i alla fall säga någontingmer. Förslag omutvidgad tillståndsplikt och skärpt lagstiflning mot automat- spel sommedel för att komma till rätta med olämpliga ungdomsmiljöer och sociala problemvisar en brist på sinne för proporfioner Visst förekommer det miljöer som vidolika tillfällen är olämpliga för ungdomar att vistas i. Jag tänker nämna etttyvärr ganska vanligt exempel. kan ungdomsdans i Folkets parkinnebära en synnerligen olämplig ungdomsmiljö. Men ingen kommer väl för denskull på tanken att lagstifta mot dans i parken? Uppenbarligen är det mycket enklare med nya restriktionermol automat-spel, och det är också mycket enklare för atlengagera sig i tillståndsplikt än alt besöka Folkets park . Denföreslagna lagstiftningen mot spelautomater påminner om strutsen som stickerhuvudet i sanden och inbillar sig atl den här visat handlingskraft i en viktigfråga. 103LARS (): säger alt det är en lek medord alt ta bort ordet "olillbörligen". Jag tycker tvärtom attuttalandet i lagen att man inte olillbörligen skall locka ungdomen till spelmed automater inspirerar till lek med ord. Vad är olillbörligen? Hur lockar mantillbörligen ungdomen att använda de här automaterna? Vårt förslag är rakt ochenkelt, i syfte att undvika lek med ord, nämligen att man uttalar att ungdomicke skall lockas till automatspel - punkt och slut. Att man inte har vågat sigpå detta i lagstiftningen ulan infört ordet "olillbörligen" har baraden effekten att del ger utrymme för tolkningstvister Det tycker jag all manborde vara angelägen om att undvika. Beträffande frågan om beskattningen var atl det fanns majoritet i utskottet för atl en sådan beskattninginte skulle komma till stånd. Det visste jag faktiskt förut. AnL 104 (); Till vill jagsäga att denlagstiflning vi har haft på det här området faktiskt har kritiserats, inte föratl den har varit för sträng utan därför att den inte har varit tillräckligteffektiv. Vi har olika uppfattningar om detta. Jag och majoriteten anser attlagen bör skärpas. Det handlar, som också själv sade, omolämpliga ungdomsmiljöer I varje fall vi socialdemokrater tar på fullasteallvar alt våra barn och ungdomar kan hamna i fel miljö. 1 har både polisen och socialnämnden aktualiseratdet här. Man har ansett att man med dagens lag har stora problem alt komma åtframför allt tillsynen när det gäller den här lagstiftningen. Men det ärtydligen så alt vet bättre. Vi fick en redovisning av hur delegentligen skulle vara. Dess bättre har inte de övriga partierna i utskottetden uppfattningen. Till vill jag säga att jag vidhåller alt delinte skulle förstärka föreskriften att stryka ordet "olillbörligen". När det gäller beskattningen finns det självfallet flerargument. att vara speciellt skatteklok är jag ganska övertygad om alt omvi skulle införa en beskattning på det här området skulle kontrollsystemet föratt ta in dessa skatter säkert kosta mer pengar än man får in med skatten.Därför finns det ingen anledning atl beskatta automatspel. Prot.1989/90:85 AnL 105 (); 14 mars1990 Herr talman! Den lagstiftning somvi nu diskuterar gäller en lagändring ~ om automalspel utan penningvinster som sätts upp påplatser dit allmänhe- -°* ten har tillträde, t.ex. ifritidsgårdar eller ungdomsgårdar före- * kommer det i andra sammanhangmiljöer som faktiskt är olämpliga för ung- ungdomsdanser i Folkets park, som jag nämnde. Anser attdet finns skäl alt lagstifta även mot den formen av olämpliga ungdomsmiljöereller har någol recept för all lösa det problemet? AnL 106 (); Ett av våra skäl för att vilja begränsa denhär verksamheten är atl det är ett relativt destruktivt sätt alt användasamhällets resurser De här apparaterna är ingalunda gratis. Jag har inte tagitreda på vad de kostar, men jag misstänker att det rör sig om i varje fall femsiffrigatal i inköpspris. Beskattningen kan ju läggas som en accis på inköpet ellerutformas som en avgift för uppställningen. Jag tror inte att uppbördssyslemelskulle sluka mer än några procent av den inläkt som skulle kunna inbringas. AnL 107 (); kan jag lugna med atl jag intehar några ytterligare förslag till lagstiftning. Till vill jag säga alt erfarenheter frånliknande verksamheter visar atl det i varje fall kan bli mycket svårt atl fåett skattesystem effektivt på just sådana här områden. Därför avstyrker jag detförslaget. 108 (): Det är i och för sig glädjande atl Sven-ÅkeNygårds inte har fler innovationer all komma med på lagstiftningsområdel. Jagvill då bara påpeka det ologiska i att ta olämpliga ungdomsmiljöer till intäktför alt lag stifta rnot förslröelsespel där man spelar utan vinst. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattasden .) Föredrogs bostadsutskottetsbetänkande /90;BoUll . AnL 109 (); Sä är del åter dags för den årligaPBL-debalien i kammaren.