prot · GD0996 · 1989-12-31 00:00:00 — Del visar sig nämligen all dessa nya regleringar föratt man skall komma till rätta med problemen har medfört ytterligare problem.Vi är emot en sådan utveckling. Det finns även andra moderata förslag som har nedröstatsav utskottsmajorileten. De gäller ökade anslag till kulturhistorisktintressanta byggnader I fråga om sådana vill vi öka regeringens anslag med 100milj. kr Vi tycker all del är vikligi alt behålla dessa omistligakulturhistoriska värden. Vi har också i ett särskilt yttrande sagt att del ärvikfigt att främja boendet på landsbygden. Del säger vi dels för atl vi tyckerdel, dels med lanke på de diskussioner som förs om de förväntade ändringarna avfinansieringsreglerna som kommer alt läggas på bord senare undervåren. Jag yrkar bifall till de moderatareservationerna i detta betänkande. Men jag vill avslutningsvis ställa trefrågor till majoritetens talesman. Det råder ingen neutralitet mellanupplåtelseformerna på bostadsmarknaden. Varför vill socialdemokraterna styramänniskorna lill i första hand hyres- och bostadsrättsboende, när de vet attmänniskor i mycket stor utsträckning vill äga sin bostad? sade, vilket jag har redogjort för tidigareoch upprepar: Denna hyressätlningsprincip när del gäller bruksvärdessyslemetär fullständigt orimlig och leder till slora orättvisor Varför är socialdemokraterna inte beredda att ta borlorimligheten och de stora orättvisorna? vill jag fråga; Ungdomarna är en grupp som harfått myckel slora problem pä grund av den genomreglerade bostadsmarknaden.Anser socialdemokraternas talesman atl det är rimligt att särbehandlaungdomar? I t.ex. har man salt upp speciella ungdomsbostäder sommer liknar baracker än bostäder, och man har där t.o.m. slora skyltar mot E 4där det stär all här bor minsann ungdomarna i . Är det ett rimligtsätt atl särbehandla ungdomar? Vissa anslag till bostadsförsörjningen 44 () replik; Jag skall inte ta uppnågon längre debatt med . Del finns ingen anledning att göra detutom på en punkt. sade all han och hans parti vill främja boendetpå landsbygden. Hur vill göra del? Han sade nämligen inte något omdel. har sagl nej lill alla förslag som vi från har väcktpå della område, förslag som har väckts av leva. Dessa förslag omfattas av väldigt många människor som bor pålandsbygden. Dessa förslag gäller att man skall stimulera fram småhyreshusalternativ på landsbygden och på de små orterna. Hur vill moderaternafrämja boendet på landsbygden, eftersom de säger nej till dessa förslag som enbred allmänhet i står bakom? 45JAN () replik: Till vill jag säga att vimoderater, som jag nämnde i mitt anförande, vill vidta åtgärder påbostadsmarknaden, som ex- Vissa anslag till bostadsförsörjningen empelvisunderlättar mer variation när det gäller bostadsbyggandet. Det är något sominte bara skulle gynna bostadskonsumenlerna i hela utan framför alll deboende i glesbygden. Det har vidtagits åtgärder som har minskal människorsmöjligheter att bo i en egen bostad - det är nämligen väldigt många människor idessa delar av landet som bor i t.ex. en villa. Vi vill förändra många avbegränsningarna i fråga om avdragsrätl, m.m. som har genomförts. Åven delskulle gynna de boende på landsbygden. Utöver delta, och då kommer vi in i en mer allmän debatt,kommer det alt läggas fram förslag , i vilka bostadssektorn i sigtas upp. Men på t.ex. trafikområdet kommer dessa förslag all innebära kraftigthöjda bensinskatter som gör all det blir ännu svårare för människor iglesbygden att bo där de bor eller för andra människor att flytta dit. Vi har även föreslagit ändringar i fråga omrealisationsvinstbeskattningen, vilkel skulle underlätta för människor attflytta från litet mer koncentrerade områden till glesare delar av . Detär några exempel. Vi har förslag på bostadsområdet, men vi har ocksåheltäckande förslag på en mängd andra områden. Alll detta sammantaget kommeralt innebära alt möjligheterna att bo på den svenska landsbygden kommer ökabetydligt. AnL 46 (); har problemen påbostadsmarknaden blivit alltmer påtagliga: - Bostadsköerna växer, särskilt istorstadsområdena. - Bristen påsmålägenheter skapar särskilda problem, bl.a. för ungdomar som vill skaffa sigen egen bostad. - Den lågarörligheten på bostadsmarknaden, bl.a. till följd av regleringar, förstärkermänniskors svårigheter att finna en bostad som passar deras önskemål och behov. - Ett ombyggnads- ochreparalionsprogram, , byggt på omfattande subventioner, startade i början på80-talet och drog med sig ombyggnader som ofta blivit mer omfattande änhyresgästerna önskat, vilket bl.a. har medfört att antalet smålägenheter harminskat mycket. Samma program har senare panikbromsats kraftigt, först medadministrativa styrmedel och sedan med ekonomiska i förhoppningen alt dettaskulle öka nyproduktio- - Möjligheternaatt bilda bostadsrättsföreningar har på olika sätt försämrats - senast genomriksdagens beslut atl stoppa räntebidragen för allmännyttiga fasligheter somsäljs lill hyresgästerna. - Nyproduktionenskostnader har stigit kraftigt . Många nybyggnadsprojeklkan inte startas därför atl kostnaderna är så höga att länsbostadsnämndernainte beviljar några lån. Jag har tidigare här ivåra bostadsdebatter i kammaren sagl att regeringen självfallet inte kan lastasför alla krissymptom som uppträder på bostadsmarknaden. Även kommunernaspelar en mycket viktig roll i bostadspolitiken. Vidare kan t.ex. snabbaförändringar när det gäller efterfrågan och flyltningsmönsier skapa problemsom i varje fall på kort sikt inte kan påverkas på politisk väg.. Men det råderändå inget tvivel om att social- demokraternabär ell betydande ansvar för den situation som har uppstått. Bristen påsmålägenheter är t.ex. i hög grad en följd av en medveten socialdemokratiskpolitik såväl ute i kommurierna som på riksplanet där ROT-pro-grammet ochlagändringar har drivit fram t.ex. lägenhetssammanslagningar Tack och lov kunde de borgerliga partierna tillsammans medmiljöpartiet och vpk här i stoppa de statligabidragen till lägen-hetssammanslagningar Men stor skada har redan skett. Den lilla rörligheten på bostadsmarknaden beror bl.a. påregleringar som socialdemokraterna drivit igenom och försvarar. Ingreppen motbostadsrättsboendet är uttryck för en ideologiskt betingad skepsis mol en boendeformdär människor själva får ta ansvar och äga sin bostad. Det finns starka skälför alt ompröva bostadspolitiken. Den har fastnat i ett föråldrat mönster ochbygger i allt väsentligt på gamla regleringar subventioner och inskränkningari människors valfrihet. Vi lever fortfarande med de krislidsregleringar som vihar samlat på oss och som i många fall tillkom när vi på korllid skulle bygga borl bosladsnöden. när trångboddheten och ohygieniskabostäder är ovanliga har vi en riy situaliori. Problemen ligger på elt annatplan. Det är nu regleringar som hämmar framväxten av en fungerandebostadsmarknad där människors önskemål slår i centrum. Tecknen pä all elt omfattande bruk av administrativaregleringar har någon gynnsam effekt t.ex. på rättvisan i boendel är få.Tvärtom vet vi atl på en genomreglerad marknad har den lättast atl la sig framsom har goda kontakter och som irite drar sig för alt betala svarta perigarDet går att se klara paralleller mellari situationen på den genomregleradebostadsmarknaden, som också nämnde här förut, och den situationsom rått och fortfarande delvis råder i . Brist, köer svarta pengaroch byteshandel blir alltid resultatet av regleringar och planhushållning. Regeringen har visat en anmärkningsvärd bostadspolitiskpassivitet. Redan före valet meddelade socialdemokraterna attbostadspolitiken snabbi skulle ses över Först kom resultatet avdenna skyndsamma översyn, som inte medförde atl något väsentligt bostadspolitisktproblem fördes närmare sin lösning. Det enda konkreta resultatet var en radnya subventionsformer. De boendes önskemål måste enligt folkpartietsuppfattning vara utgångspunkten för bostadspolitiken. Valfriheten måsle öka.Staten skall inte genom ekonomiska styrmedel eller administrativa regleringargynna eller missgynna vissa upplåtelseformer, bostadstyper eller fastighetsägare.Bostadspolitiken måsle nu läggas om så atl användningen av kristidsregleringar-med förebilder i 1940-talels hell annorlunda bostadssituation-minskar, behovetav subventioner begränsas och valfriheten för de boende ökar Delta innebär atlmarknadsmekanismerna, på ett bättre sätt än centrala regleringar, får avspeglamänniskors önskemål. Jag vill nu ange några av de riktlinjer som enligtfolkpartiets mening bör gälla för bostadspolitiken. Det är ett viktigt bostadssocialt mål att alla skall hatillgång lill en bra bostad. Vi har en hög bostadsstandard i , även omdet fortfarande finns undantag. Institulionsboendet i ordnade former börminskas och i den takt Vissa anslag till bostadsförsörjningen Vissa anslag till bostadsförsörjn ingen De som bor på institution bör ges en så hemlik miljö som möjligt.De som så önskar skall ha räll lill alt bo i ett eget rum. läggerockså fram förslag om gruppboende som behandlas i ett annat betänkande iriksdagen. Stora ansträngningar bör göras för atl småhushållen lättare kanhitta en passande bostad. De svårigheter som möter bl.a. flyktingar,ungdomar och ensamslående från splittrade familjer kan inte accepteras. Läget på bostadsmarknaden har förändrats krafiigt under desenaste åren. Det rekordhöga byggandet och början av1970-talet ledde till en mättning av marknaden, och många kommuner fick problemmed oulhyrda lägenheter För ungefär tio är sedan redovisade de flesta kommunerett överskott på bostäder eller en bostadsmarknad i balans. 1984 redovisade 44kommuner brist på bostäder 1989 redovisade 234 kommuner brist på lägenheterÖverskott fanns endast i tre kommuner har antalet enpersonshushållfördubblats. Vart femte hushåll bestod av en person 1960. beslår varttredje hushåll av en person. som antalet småhushåll ökat kraftigt harantalet smålägenheter minskal. har antalet mindre lägenheter,om högst ett rum och kök, minskal med mellan 90 000 och 100 000. Del finns nu enligt prognoser elt relativt stort behov avnyproduktion, men byggandet kommer atl vara inriktat på små lägenheter Dettaberor givetvis på det samband som jag tidigare påvisade, atl vi harbyggt så få smålägenheter och slagit ihop så många av dem som har funnitstidigare. Det är ofrånkomligt i den nuvarande situationen att byggandet därföri hög grad inriktas på smålägenheter, men det hade självfallet varit önskvärtatl vi hade kunnat bygga bostadsområden som skapar förutsättningar för en meraallsidig hushållssammansättning. Det kommer t.ex. att finnas myckel fåbarnfamiljer i de nya hyreshus som byggs där del praktiskt taget enbarl finnsmindre lägenheter Detta problem är resultatet av en medveten socialdemokratiskpolitik. Socialdemokraterna har på alla sätt försökt minska antaletsmålägenheter Genom statligt stöd har omfattande ombyggnader genomförts somlett till färre och större lägenheter. ser vi resultatet av en snedvridenpolitik där man inte har tagit hänsyn till de boendes önskemål. Bostadsbyggandet behöver öka särskilt i storstadsområdena.Trots en snabbare folkökning i dessa svarar de inte för en högre andel avbostadsbyggandet än vad deras andel av befolkningen motsvarar Det låga bostadsbyggandetberor bl.a. på att länsbostadsnämriderna inte beviljar bidrag till bosläder ombyggkostnaderna anses för höga. Motivet för detta är att priskontrollen ansesmedverka till att priserna hålls nere. Vi tror inte all det med administrativa regleringar ärmöjligt alt sänka kostnaderna på bostäderna annat än kanske på mycket korlsikl. Den främsta effekten av kostnadskontrollen är sannolikt atlbostadsbyggandet blir lägre än vad det annars skulle ha blivit. Kostnadskontrollen tvingar också fram ändrade planer,vilkel ofta är fördyrande. Kostnadskontrollen är stelbent och förhindrarlösningar som kan vara billigare på sikl. Sannolikt hindras också kreativa ochspännande lösningar samt kvaliteten. Den nu gällande ordningen bör därföravskaffas. Räntebidragenskall även framgent vara begränsade genom atl de utgår från en schablonmässigtframräknad ram. Många människor önskar bo med bostadsrätt.Många uppskattar den förening av enskilt ägande och gemensamt ansvarslagandeför fastigheten i demokratiska former som bostadsrältsboendel erbjuder Dettamedför också lägre boendekostnader Nära förknippat med detenskilda ägandet är den fria överlåtelserätten av bostadsrättslägenheter Även om anlalel bostadsrältslägenheter har ökat kraftigtär det fortfarande endast var sjätte bostad som upplåts med bostadsrätt. Ettökat boende med bostadsrätt medverkar ocksä till ett ökat individuellt sparande.För alt tillfredsställa valfriheten och människors önskemål behövs en massiv omvandlingav hyresrätter till bostadsrätter Kommunerna borde ta initiativ till enförsäljning till hyresgästerna. Intäkter från sådana försäljningar skulledessutom kunna undanröja skattehöjningar i kommunerria. hade ansvar för bostadspolitikenbeslutade bl.a. att underlätta ombildningar från hyresrätt tillbostadsrätt. Hyresgäster som bildade en bostadsrättsförening fick förköpsrätttill en fasfighet när den såldes. Bosladsrättslagen kompletterades med enbestämmelse där det klargjordes atl bostadsrätter får överlåtas. beslut innebar atl hyresgästerna fick räll allinlämna en intresseanmälan gällande förvärv av fastigheten. Om två tredjedelarav de boende förklarade sig intresserade av en ombildning erhöll de företrädevid en försäljning av fasligheten. Fastigheten fick således inte säljas ulanalt först ha erbjudits lill de boende. Denna rätt gavs till alla hyresgäster,oberoende av ägare. majoritet ändrade emellerlid propositionen såatt bostadsrättsförening ansluten till rikskooperativ organisation undanlogsfrån kravet på två tredjedels majoritet av hyresgästerna för atl förköpsrältskulle inträda. anser fortfarande alt propositionensursprungliga förslag är all föredra. Kravet på kvalificerad majoritet bör dockmildras sä atl del räcker med enkel majoritet. Det bör vidare räcka med trelägenheter för att denna rätt alt bilda en bostadsrättsförening skall gälla.Riksdagen bör besluta om ändringar i bostadsrältslagen i enlighet med dessariktlinjer. På förslag av den socialdemokratiska regeringen beslutaderiksdagen atl ytterligare inskränka hyresgästernas förköpsrätt så atthyresgäster i fastigheter som ägs av bl.a. stat, landsting, kommun ellerallmännyttigt bostadsföretag inte har denna rätt. Genom en lagändring har detockså slagits fast atl kommunens förköpsrält går före de boendes. Folkpartietanser att de boende som så önskar skall ha företräde vid försäljning, oavsettvem som äger fastigheten och oavsett vem som är köpare. majoritet beslutade i december1987 på förslag av regeringen alt räntebidrag skall dras in om en allmännyttigtägd fastighet säljs till en av de boende bildad bostadsrättsförening. Beslutethade sin udd riktad mot de kommuner som vill öka andelen bostadsrätter och pådelta sätt främja ett utökat inflytande och ansvarstagande från de boendessida. Dess orättvisa karaktär underströks ytterligare av att HSB och Riksbyggenvid riksdagsbehandlingen undanlogs från den nya regeln. Vissa anslag till bostadsförsörjningen 4 protokoll 1989/90:96 Prot.1989/90:96 gynna två organisationer framför andra är ett direkt stötandeinslag i rege- ringens bostadspolitik. Riksdagenbör besluta om en återgång till de regler som tidigare gällde. * Herr talman! Staten har påtagit sigförlustansvar enligt 33 §, bo- bostadsförsörininuen . . ,= , i ' ' * stadslanekungorelse. Del ansvar för vissa förluster i de kommunalabostadsföretagen som staten påtog sig syftade ursprungligen tillatt förmå företagen att bygga bostäder trots risken för atl inte få dessauthyrda. upphörde del statliga ansvaret för nytillkommande hus, ochförluslansvarel avser därför numera bara hus byggda . Av riksdagsbeslut framgår atl en förutsättningför det statliga förlustansvaret var alt hyressätlningen skulle vara sådan attalla normalt uppkommande utgifter och hyresförluster skulle täckas medhyrorna. Förluster som uppkommit till följd av försummelser eller vårdslöshet ifastighetsförvaltningen, t.ex. vanvård av byggnad eller upplåtelse av lägenhettill någon som inte har råd atl hyra den, skulle inte täckas av staten. Övrigaonormala förluster, t.ex. sådana som föranletts av "ej förutsebara"kostnader skulle kunna bäras lill av kommunen och till av staten. Som framgår av denna framställning har den ursprungligaavsikten varit att statens förlustansvar bara skall aktualiseras i mycketspeciella fall och endast avse onormala förluster som i huvudsak är beroendeav förhållanden över vilka det enskilda bostadsföretaget inte kunnat råda.Genom en av genomförd undersökning tvingas vidock konstalera atl de utbetalningar som under 1980-lalel skett med stöd av deaktuella bestämmelserna har ökat på ett minsl sagt anmärkningsvärt sätt.Framför alll gäller detta , sedan bostadsslyrelsen detta år utfärdatnya tillämpningsföreskrifter Uppenbarligen har dessa föreskrifter givit utrymmeför en betydligt vidare tolkning av vilka förluster som skall täckas av denstatliga garantin. Den mer generösa tolkning av bl.a. förlustbegreppel somsynes ligga bakom de ökade utbetalningarna strider mol de ursprungligabestämmelserna och intentionerna. I en folkparlimolion har därför föreslagitsatt kraftfulla åtgärder skall vidtas sä atl endast sådana förluster somursprungligen avsetts kommer alt täckas. Vägledande vid bedömningen av huruvidaförlustansvaret skall utlösas bör vara om föriusten är föranledd av mycket speciellahändelser på orten som inte kunnat förutses. Vidare bör det statliga ansvaretbegränsas i liden. Fram har ända upp till gamlaförvaltningsförluster kunnat grunda ersättning frän staten. Detta är enligtfolkpartiets uppfattning en orimlig ordning, och jag yrkar här bifall till engemensam reservation, nr 21, från folkparliel, och . Bostadsförmedlingarna kan spela en aktiv rollför att öka rörligheten på bostadsmarknaden och göra denna effektivare. För attfå resurser för att t.ex. arbeta aktivt med byten av lägenheter börbostadsförmedlingarna ha möjlighet alt la ul avgifter för sin verksamhet. Vidare gäller det markvillkoret. har tidigarebeslutat att un danlag frän markvillkorel för s.k. styckebyggda småhus skall upphöra . Ännu tidigare fanns även ett undantag från markvillkoret för 50 mark i saneringsområden.Markvillkoret irinebär all marken skall förmedlas avkommunen för all rätt till statliga bostadslån skall erhållas. I praktikeninnebär markvillkoret numera främst att kommunen ges möjlighel att slälla enmängd krav på byggnationen utöver plan- och bygglagens bestämmelser innandispens från markvillkoret lämnas. Särskilt i storstadsområdena har kommunernafå småhustomter atl fördela. Regeringen redovisade i budgetpropositionen alt den inteavser att förlänga undantagen från markvillkoret efter . Vianser i atl markvillkoret bör avskaffas. Kommunernas möjligheteratl styra byggandet är tillräckliga, inte minst genom den fysiska planeringen. Konkurrensvillkoret innebär vidare att bostadslån vidbyggande av flerfamiljshus bara utgår om byggnadsarbetena upphandlats genomalt anbud tagils in. Det har visat sig att byggföretagen ofta kan förhandlafram bättre pris och högre kvalitet. Konkurrensvillkoret är moget atlavskaffas. Del skulle också öka byggföretagens möjligheter alt bygga s.k.referensobjekl. Efter regeringsskiftet infördes del s.k.ROT-programmel. Del var ett led i strävandena atl bygga om i stor omfattningoch innebar som jag har sagl, en stor utslagning av smålägenheter. Delökade behovet av bostadssubventioner och innebar atl subventioner kunde utgåför löpande underhåll. Folkparliel anser atl ombyggnader bör ske varsamt medstor hänsyn lill de boendes önskemål. Det är därför angeläget att dehyresgäster som berörs av en ombyggnad ges större möjligheter alt påverkaomfattningen av denna. Detta inflytande bör utövas av de hyresgäster som berörsav ombyggnaden och inte alltid av hyresgästorganisationen. Vi anser således atl det s.k. hyresgästintyget, somnormalt krävs för atl få byggnadslov för åtgärd utöver lägsta godtagbarastandard, bör utfärdas av de berörda hyresgästerna. Pä samma säll börombyggnadslån för hyreshus normall endast beviljas om de berörda hyresgästernatillstyrker ombyggnaden. För ombyggnad inne i lägenhet bör normall krävas altlägenhetsinnehavaren har tillstyrkt ombyggnaden. Underhåll såsom byte avavloppsstammar måste givetvis kunna utföras, men större förändringar såsom byteav t.ex. köksutrustning bör endast kunna göras om hyresgästen accepterar detta. I fråga om villkoren för radonbidraget vill jag instämma ide synpunkter som framkommit i motioner från folkparliel och , att delgränsvärde för radondotterhallen som tillämpas snararast bör sänkas.Samhället kan inte slå passivt medan boende i radonhus utsätts förallvarliga hälsorisker Målet måste naturligtvis vara atl sådana förändringargörs i våra bostäder all radonel inte längre ulgör någon hälsofara. De olikagränsvärden som tillämpas för radondotterhalten i bostäder måste därför sänkastill en nivå under de gällande. Vad avser det gränsvärde som diskuteras inomstrålskyddsinstitutel, måste ett första steg vara att sänka radonvärdehalten.Riksdagen bör redan nu förorda en sänkning av detta gränsvärde. Utgångspunktenbör vara att gränsvärdet för bidrag sänks till högst /m'. 1övervägandet bör förutom rent medicinska och ekonomiska skäl för elt visstgränsvärde även beaktas den oro för radon som många drabbade husägare känner. Jag vill avsluta med att yrka bifall tillsamtliga reservationer som slår bakom lill detta belänkande. Vissa anslag nll bostadsförsörjningen Prot.1989/90:96 Under delta anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kam- Anf.41JANSTROMDAHL(vpk); bostadsförsörjningen talmani Heladetta omfattande betänkande är egentligen ett provisorium i väntan på detstora förslaget - del som kommer i skatteomläggningens släptåg. också inne på det i sitt anförande. Det är meningen atl helabostadsfinansieringssystemet - som vi här lappar och lagar lilel grand - skallses över och få en ny utformning. Det betänkande som vi nu diskuterar visar ändå ganskatydligt hur huvudlinjerna i bostadspolitiken går och synen på bostaden. Bakomen social bostadspolitik står kommunisterna ochsocialdemokraterna. Cenlerparliet och är med ganska långt.Motståndare till den sociala bostadspolitiken är . Jag hade tänktsäga att kommer någonstans däremellan, men tyckle jag att ErlingBager i sitt huvudresonemang i det långa anförandet lutade sig ganska mycket åldel moderata hållet. Om man för skojs skull titlar litet på detta belänkandeoch på hur reservationerna ser ut, finner man atl del understryker dennakarakteristik. slår ensamma bakom 12 av de 59reservationerna, bortsett från anslagsäskandena. Tillsammans med folkparlielstår de bakom 7 reservationer och tillsammans med folkparliel och centernbakom 11 reservationer har inte någon reservation tillsammans medbara , inte med och inte med vpk. har 10 egna reservationer, några tillsammans medmoderaterna och , några tillsammans med , någratillsammans med och några tillsammans med vpk. Vpk har 8egna reservationer och 2 tillsammans med . Kvantiteten betyder egentligen inte så mycket. Det sombeiyder något är kvaliteten och innehållet i dessa reservationer som speglarden bostadspolitik som partierna slår för Där blir det än tydligare attmoderaterna går på tvärs med det som vi i vpk vill beteckna som en socialbostadspolitik. De godtar mycket ofta inte ens majoritetsskrivningen iutskottet, utan gödslar betänkandet med motivreservationer Sin vana trogen visar bostadsutskottet en visssjälvständighet gentemot regeringen. Allting godtas inte av majoriteten. Idetta fall föreslås tre ändringar och två tillägg i förhållande tillregeringsförslaget. Det hedrar utskottets socialdemokrater alt de inte harsatt sig hell i regeringens knä. Mot bakgrund av denna lilla analys av bostadsulskollelsbetänkande nr 13 kan det vara intressant att blicka framåt ett steg.