prot · GD0936 · 1989-12-31 00:00:00 — Jagvill först ta upp frågan om obligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalieskador.Som vi alla vet kan kemikalier föranleda slora, omfattande och kostnadskrävandeskador. Från sida har vi arbetat för att de som Uderskada och förlust skall få bättre garantier för ersättning. Även om miljöskadelagenoch den därtill anknytande miljöskadeförsäkringen, som gäller från år, i viss utsträckning ger ekonomiskt skydd för dem som drabbas avkemikalieskador, står det klart all miljöskadeförsäkringen i många fall integer erforderligt skydd innebärande ersättning för skador som orsakas avkemikalier. Fråncenterns sida har vi därför ansett det vara viktigt att del skadestånds-ochförsäkringsrätlsliga regelsystemet byggs ut, så att den skadeUdandes ersältningsmöjlighelerförbättras. Vi har sett införande av en obligatorisk ansvarsförsäkring förkemikalier som ett viktigt led härvidlag. Enobligatorisk ansvarsförsäkring skulle ge skadelidande skydd även om det förelagsom föranlett skadan har bristande betalningsförmåga, eller kanske har upphört.En sådan försäkring med i förhållande till olika kemikaliers riskerborde även bidra till en minskning av användningen av farliga kemikalier ochett mer ansvarsfullt handhavande av dessa farliga kemikalier. Vianser att när regeringen lägger fram förslag tilllagstiftning om produktansvar, bör regeringen lägga fram förslag omobligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalier Denna åsikt har vi följt upp ireservation 1, som jag, herr talman, ber att få yrka bifaU till. Denandra motionen som tas upp i betänkandet handlar alltså om bioteknik.Bioteknik brukar definieras som användandet eller utvecklandet av tek- 1989/90:36 30november 1990 niker som utnyttjarorganismer eller delar av organismer för att producera eller förbättra varoroch tjänster. Ivår omfattande partimolion föreslog vi ell flertal beslut om bioteknik, bl.a,att ansvarsfrågan skulle klarläggas, nödvändigt inslag härvidlag anser vivara all ålägga producenter och importörer, liksom forskningsorgan på detbiolekniska verksamhetsområdet, en obligatorisk ansvarsförsäkring. Vi anser allen sådan försäkring, liksom kemikalieförsäkringen, skulle få stor betydelse närdet gäller ersättningsmöjlighelerna och atl den också skulle bidra lill slörreeftertanke och mera ansvarsfullt bruk av biotekniken - samt dessutom till altekonomiska resurser tillförs för skadeförebyggande åtgärder. Lagutskottethar låtit remissbehandla den del av partimolion om bioteknik som harhänskjutits till vårt utskott. , som bordevara expertis på försäkringsområdet, anser att del är ovisst i vilkenutsträckning den biotekniska verksamheten omfattas avmiljöansvarslagsliflningen och den därtill knutna försäkringen. Försäkringsbranschenkommer enligt yttrandet från alt medinlresse ta del av en fortsatt utredning av dessa frågor. Enannan remissinstans, lanlbruksstyrelsen, understryker vikten av att säkerhetsaspekternaägnas tillräcklig uppmärksamhet och anser det vara viktigt atlproblemställningen om ansvaret och försäkringsaspeklen närmare utreds. IDN A-delegationen, vars majoritet avstyrkte motionen, reserverade sig enledamot för tillstyrkande av molionskraven. Det gör även vi centerpartister ilagutskollet, som framgår av reservation 2 - som jag, herr talman, viU yrkabifall till. har atl ta ställning till två centermotioner, om införandeav obligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalier och för biotekniskverksamhet. En bred majoritet i lagutskottet har avstyrkt motionsyrkandena.Endast företrädare i utskottet har reserverat sig. Reservationernagår ut på - del framgår också av anförande - atl en obligatoriskansvarsförsäkring på de här områdena skulle förbättra ersättningsmöjlighelernaför dem som drabbas av kemikaUeskador eller av skador som orsakas av biotekniskverksamhet. Det görs också gällande atl en sådan här försäkring skulleförebygga att skador över huvud taget uppkommer -eller åtminstone minimera dem. Delfinns flera anledningar lill atl utskottet , liksom då frågan tidigarebehandlats av , ställt sig avvisande lill alt införa ett system medobligatorisk ansvarsförsäkring. grundläggande skäl är att en ansvarsförsäkringbara kan täcka del skadeståndsansvar som enligt gäUande rätt kan utkrävas avskadevållaren. Del går alltså inle alt försäkringsvägen komma till rätta medeventuella bristfälligheler i det skadeståndsrättsliga regelsystemet. Finnsdet sådana bristfälligheler, måste de i första hand åtgärdas genom skärptaansvarsregler. Del är möjligt att en skärpning av ansvarsreglerna i vissa fallkan vara av behovet påkallad, men del är inte den frågan som vi har atldiskutera. Ellannal viktigt skäl för utskottets ställningstagande är atl del sedan den 1 julii år finns en obligatorisk miljöskadeförsäkring, som till stor del täcker inden typ av skador som orsakas av användandet av kemikalier och biolek-niskverksamhel. Miljöskadeförsäkringen innebär atl den som drabbats av en miljöskadaav del slag som avses i miljöskadelagen har rätt lill ersättning frånförsäkringen i samtiiga fall då det av någon anledning inle går alt få ut någonersättning av den som orsakat skadan. Miljöskadeförsäkringen är en s,k,kollekliv försäkring, och del gör att den l,o,m, är förmånligare för denskadelidande än den typ av ansvarsförsäkring som förespråkas i motionerna. Enpoäng med miljöskadeförsäkringen är nämligen atl ersättning utgår även då delinle går atl fastställa vem som bär ansvaret för skadan. Somjag nämnde är det mindre än reglerna om miljöskadeförsäkringenbörjade gälla, och det är därför alldeles för tidigt att bedöma om del finnsnågra brister i del skydd som den försäkringen är tänkt all ge, I vilket fallsom helst kan del knappast vara särskilt vettigt all införa ett nyttförsäkringssystem innan effekterna av miljöskadeförsäkringen har hunnit utvärderas. Närdet gäller frågan om hur man skall kunna förebygga och skapa skydd mot kemikalieskadorär del av särskilt stor betydelse i vad mån ansvar för produktskador kanutkrävas av tillverkare och importörer. Enligt vad vi har erfarit i utskottetavser regeringen atl lägga fram förslag till skärpt lagstifining förproduktskador. Utskottet har då ansett all del i del läget är lämpligt atl viavvaktar den propositionen innan vi tar ställning i denna fråga. Fråganom obligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalieskador har, som jag nämnde,diskuterats tidigare här i kammaren. Däremot är frågan om en motsvarandeförsäkring vid bioteknisk verksamhel ny. Utskottet ansåg därför alt det vorelämpligt atl skicka motionen om sådan försäkring på remiss. Del visade sig dåalt inte någon remissinstans uttalade sig för en särskild ansvarsförsäkring påområdet, och att andra var bestämt emot en sådan lösning. När det ireservation nr 2 till utskottets belänkande hänvisas lill alt tvåremissinstanser inte avvisat att frågan får en lösning försäkringsvägen innebäralltså den hänvisningen i verkligheten elt mycket klent stöd för självamotionsyrkandet. Beträffandefrågan om ansvarsförsäkring vid bioteknisk verksamhet vill jag slutligen påpeka- vilket också framgår av utskottets betänkande - atl del pågårelt arbete inom med syfte att utreda riskerna medanvändning av genteknik. Meddet anförda yrkar jag bifall lill hemställan i lagulskollels betänkande nr 9och avslag på reservationerna. 1989/90:36 30november 1990 () replik: Anledningen till alt vi lar upp frågan om obligatorisk ansvarsförsäkringär all vi anser såväl kemikalier som bioteknik vara så pass viktiga områden. Imilt korta anförande redogjorde jag för de viktigaste anledningarna lill altvi har framfört dessa krav. RolfDahlberg säger nu att det måste finnas ett lagstadgal ansvar innan man harnågon nytta av en ansvarsförsäkring. Ja, del vet även vi. Men yrkandet gårhell enkell ul på atl vi skall begära alt regeringen i samband med all 1989/90:36 30november 1990 Ansvars försäk ring för kemikalier m.m. den lägger fram förslag omen produktansvarslag även lägger fram förslag om en obligatoriskansvarsförsäkring. Vi anser detta vara det rikliga. Enligt majoTiteten skallman först invänta en lag om produktansvar och sedan eventuellt - här kommernegativa undertoner fram - ta ställning till om vi skall ha en obligatoriskansvarsförsäkring. Fyraremissinstanser har fått yttra sig över vår motion om en ansvarsförsäkring påbioteknikens område. Två av dessa har sagt nej: - som dockenligt utskottets experters bedömning i sitt yttrande har givit den nyamiljöskyddsförsäkringen en något felaktig omfattning - och delegationen förhybrid-DNA-frågor - i detta fall är majoriteten emot vår motion. Men bådelanlbruksstyrelsen och skriver all deinte har motsatt sig förslaget, att de anser det vara intressant och atl delbör utredas. De har inte sagt alt en lag nu skall införas, men de har läst imotionerna och de ställer sig positiva till alt frågorna ändå utreds. borde, som jag tidigare sade, vara experter pådetta område. Förbundet skriver; "I vilken utsträckning kommer denbioieknologiska verksamheten l.ex. att omfattas av miljöansvarslagsliflningenoch den kommande produktansvarslagsliftningen?" De är alltså osäkra i sinabedömingar Och det är vi väl alla då det gäller bioteknik. Men klart är att vii anser det vara vikligl att samhället stiftar lagar som pålämpligt sätt reglerar denna verksamhel. I del här speciella fallet är detfråga om atl ordna ett fullgott skydd för dem som eventuellt drabbas av skadorpå grund av bioteknik och kemikalier. Detta är i grunden en myckel allvarlig fråga. Kemikalier, i många fallkonstgjorda och naturfrämmande, sprids i allt större mängder i vår omgivning.Genmanipulerade organismer och andra biotekniska uppfinningar är nya,främmande inslag i vår värld. Ingen kan säga exakt hur detta kommer altpåverka livet på jorden, men de verkningar som vi hitfills har settförskräcker. Del behövs en stark kontroll och en fast styrning på detta område.Miljöskadelagen med en obligatorisk miljöskadeförsäkring och irafikskadelagenär välkomna men små steg på vägen, liksom det förslag till produktansvarslagsom vi har väntat på ett tag. Enligt uppgift skall den snart komma. Miljöpartietdelar alltså uppfattning att de som utvecklar, tillverkar ochimporterar kemikalier och biotekniska uppfinningar skall ha ell omfattandeansvar för de skador som de kan vara orsak lill. Detta innebär dock inte all vikan stödja reservationer med yrkande om bifall lill två motioner,vilka i sin tur mynnar ut i krav på obligatorisk ansvarsförsäkring. En sådanobligatorisk ansvarsförsäkring skulle nämligen bara kunna läcka detskadeståndsansvar som kan utkrävas enligt nu gällande lagstiftning. Detbegränsas i hög grad av reglerna för vållande. Förslagen i motion ärdärför nästan verkningslösa. Jagstödjer därför utskottsmajoriletens yrkande om avslag på reservationerna. Somjag har skrivit i mitt särskilda yttrande tänker komma med meraomfattande och verksamma förslag i andra sammanhang. Då hoppas vi kunna göragemensam sak med och andra partier. upprepade del tidigare sagda, atl del inte skulle varamöjligt atl införa lagstiftning på grund atl vi inle har en lag omproduktansvar. Men är det ju reservationen vi skall se på. Denna slutar medatt konstatera alt reservanterna anser "att regeringen i samband med detaviserade förslaget lill lagstiftning om produktansvar bör framlägga förslagtill införande av skyldighet för tillverkare och importörer av kemikaUer att haansvarsförsäkring". När läser denna text förutsätter jagatl hon kommer alt stödja reservationen. 1989/90:36 30november 1990 ELISABETFRANZÉN (mp): Jag jag har läst reservationen. Jag har noterat all det finns enskillnad mellan yrkandet och texten i reservationen jämfört med de motionersom reservanterna yrkar bifall till. Det är motionerna som jag har grundat mittställningslagande på. Omreservanterna i stället för all yrka bifall till motionen, hade begärt etttillkännagivande med anledning av motionen, då hade det varit en annan sak. Överläggningenvar härmed avslutad (Beslut fattades under 8 §.) Företogs lill avgörande lagutskottets betänkanden1989/90:LU6, LU8 och LU9. Mom. 1 Utskottels hemställan bifölls. Mom.2 (friköpsrätt vid historiska arrenden) Hemsfällan Utskottetshemställan bifölls med 176 röster mot 95 för hemställan i reservation 1 avRolf m.fl. 7 ledamöter avstod från all rösta. Utskottets motivering godkändes med 187 röster mol16 för den i reservation 2 av anförda motiveringen. 77ledamöter avstod från alt rösta. Mom. 3 (ändringar iarrendelagstiftningen) Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mol 40 för reservation 3 av ochBarbro . 1 ledamot avstod från att rösta. ()anmälde atl hon avsett att rösta nej men markerats 1989/90:36 haröstat ja, () anmälde atl hon avsett att rösta ja men marke- 30november 1990 råts ha röstat nej. Mom. 1 (promilleregler isjölagen) Utskottetshemställan bifölls med 196 röster mol 80 för reservationen av m.fl.2 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 1 (ansvarsförsäkringför kemikalier) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 1 av och med acklamation. Mom.2 (ansvarsförsäkring vid bioleknisk verksamhel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och med acklamation. 1989/90:JuU 12 Fortsalt giltighet av tvångsmedelslag (prop. 1989/90:13) och 1989/90:KU24 Vissa frågorrörande utskott. Kammarenbiföll vad utskotten hemställt. 10§ Meddelande om en särskild debatt om landsbygdens utveckling Torsdagenden anordnas på framställning av en särskild debatt omlandsbygdens utveckling. I debatien deltar en företrädare för varje partigruppoch arbetsmarknadsminister . Debatteninleds efler del all votering har ägt rum i de ärenden som har slutdebatleralspå . Sammanträdel tar sin början planenligt ,00, 11§ Beslut om samlad votering Beträffandede på föredragningslistan närmast upptagna ärendena, kul turutskottets betänkanden KrU4 och KrU6 samt utbildningsutskottets be- 58 länkande UbU5, beslöt kammaren på förslag av tredjevice talmannen medge alt de fick företaslill avgörande i ell sammanhang sedan debatten i Prot. 1989/90:36 samtliga dessa ärenden avslutals. Museifrågor 12 § Museifrågor Föredrogs kulturutskottets betänkande 1989/90;KrU4Museifiågor. STINAGUSTAVSSON (c); De frågor som behandlas i kulturutskottets belänkande nr 4 är ingalundanya. T.ex. har krav om ell statligt stöd till glasmuseet i ställtstidigare. Samtliga partier som finns representerade på Kronobergsbänken har ensamstämmig uppfattning, vilket framgår av motioner till årets riksdag, om denslora betydelse som glaset har - inle enbart i denna del av landet ulan ävenför som helhet. År1962 invigdes det nuvarande glasmuseel som en avdelning vid museum.Glasbruket och bidrog med medel till såväl föremålsom inredning. Samlingen har vuxit och betraktas av många som den störstaoch mest representativa museiglassamlingen i världen. Den omfattar ca 25000föremål, maskiner, verktyg, bildarkiv, specialbibliotek och myckel annal. Merpartenav dessa kultur- och konstskatter framlever en tillvaro nedpackade i lårar imörka magasin - tyvärr en alltför vanlig företeelse i det som vill kallasig kulturland. Nufinns emellertid långl framskridna planer på all förverkliga elt museum förglaset och dess historia. Nalurliglvis kräver delta investeringar. Kronobergslandsting och kommun har tagit sitt ansvar och anslagit medel för ell framlidaglasmuseum. är det för regering och riksdag all ta sin. Regeringenhar aviserat ökat stöd lill det regionala kulturlivet. Det är nu dags atlriksdagen begär all regeringen lämnar en redovisning av vilket behov somföreligger och förutsättningarna för all inom rimlig lid tillgodose dessabehov. I det sammanhanget bör också redovisas hur behovet av statligl stöd tillglasmuseel i skall kunna tillgodoses. Med detta yrkar jag bifall lillreservation nr 1. Intressetför vår tidigare historia gör sig alltmer uppenbart. Vi har i andra sammanhangdebatterat anslag till kulturmiljövård, fornminnesvård m.m., och i dagensbetänkande blir vi påminda om de många objekt som knackar på dörren för all fåsin lösning. Del är museum i , bergshisloriskl museum i ochskogstekniskl museum i , för all nämna några. Somframgår av betänkandet har utskottet på ell utförligt sätt beskrivit de svårigheter som råder såvitt gäller möjligheter all erhålla statligt stöd lill angelägna projekt. Del gäller såväl nybyggnad som ombyggnad. Utskot tet hänvisar lill rapporten i hela landet, i vilken förslag lämnas lillell förbättrat stöd. 1989/90:36 30november 1990 Fråncenterns sida anser vi del angeläget att särskilda medel avsätts för dylikaändamål. Vi har också i ell särskilt ytirande påtalat vikten av alt ett sådantstöd inrättas. Förslaget ligger hell i linje med del av redan vid förrariksmötet föreslagna stödet till investeringar vid icke statliga museer. Viutgår från alt regeringen i samband med nästa budgetproposition anslår pengarlill en dylik förstärkning av det regionala kullurlivet. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Jag skallbörja med atl yrka bifaU till reservation 3. Ilikhet med föregående talare skall jag slå ett slag för den kultur som finnsule i bygderna. Den kulturen är slyvmoderiigt behandlad. Med det byråkratiskaoch administrativa sätt på vilket utskottet avvisar den här motionen lämnas juinle direkl möjhgheter alt ge ett ökat statligt stöd. Bakgrundenlill motionen är ju alt vi i har skinnmetropol. Den har sinhistoria, sin särskilda kultur kring skinnindustrin och sin arbetarhisloria.Det finns ett utmärkt tillfälle atl nu bevara denna kultur. Det finns nämligenelt hell intakt garveri som är uttjänt. Det är möjhgt att där göra ett museumdär man kan skildra arbelarhistorian på ett mycket bra och lämpligt säll. Landsantikvarienoch är också intresserade och tycker atl detta är eltmyckel intressant projekt. Frågan är om detta kan vara ett riksintresse ellerinle. Är ett garverimuseum i av riksintresse? Jag anser det. Vi börlämna möjligheter för det. Det bör alltså finansieras med statliga medel. Densom vill skildra vår historia och alldeles särskilt vi som vill skildra arbetarrörelsenshistoria är intresserade av atl den här lypen av museer kan finansieras på ellbra sätt. Somjag sade tidigare andas utskottels belänkande ingen lösning ulan det andas detbyråkratiska och administrativa språk som säger absolut nej. Egentligen sägerdet alt inget lokall intresse kan vara av riksintresse. Det är nästan enomöjlighet atl säga så. Men detta projekt bör sällas på kartan, så att säga.Jag yrkar bifall till reservation 3. KAJNILSSON (mp); Motionen om inrättandet av ell Östersjömuseum i är enföljetong. Den fanns med också, och tyvärr har väl behandlingeninle gått framåt. Diskussionerom ett Östersjömuseum har pågått ända i iSödermanlands län. Del var från början tänkt som ett skärgårdsmuseum. År1984 fick projektet namnet Östersjömuseet, och det var organisatoriskt knutetlill . Projektets ulveckling återspeglar i stigande gradsvenskarnas medvetenhet om den överhängande globala och regionala kris somaccelererar bl.a. i form av havs- och fiskdöd inte minst i . Särskiltbarn och ungdom kräver all få vela vad som pågår i . Kunskaper om denekologiska krisen i della innanhav måste spridas inte bara till barn och ungdomutan också till vuxna via folkbildningsinsalser och på annal sätt. Vii har länge pläderat för en menlaliletsförändring i fråga om synenpå naturen. Del gäller alt skapa respekt för naturen, och då är inrättandet avmuseer på del ekologiska området ett led i en sådan utveckling. Redani betänkandet Museerna (SOU 1973:5) betonas starkt museernas ansvar atl spridakunskap om ekologi och den ekologiska bakgrunden till den ökademiljöföslörelsen. har denna tyvärr gått så långt att denna upplysningsljänslär brådskande. vill all museiutveck-lingen med ekologiskkunskapsspridning skall belysa hur natur och kultur samspelat och samspelar iframväxten av människans totala Uvsmiljö och livsvillkor. Detär därför viktigt atl Östersjömuseet får ekonomiska möjligheter att utvecklas -ja, lill atl börja med alt komma i gång med sin verksamhet. Det förordas ocksåi rapporten i hela landet alt så skall ske. Frågan om stöd i särskildordning till projekt av det här slaget får avgöras när konkreta förslag kanpresenteras, heter del i rapporten. Sådana konkreta förslag finns, både frånkommunen, , och från . Del slår väl klart all regeringen i kommande budgetproposition kommeratt förelägga förslag om förstärkningar lill del regionalakulturlivet. Då bör ca 15 milj. kr avse statligt stöd till investeringskostnaderför ell Östersjömuseum i - så myckel hellre som kommunoch . Stiftelsen museer, stöder projektet med ungefärlika stor summa. Delär emellertid inle någol museum i vanlig mening, ulan det skulle bli ellkraftcentrum för ekologisk kunskapsspridning, av vital betydelse inte bara förkommunen utan också för de sex närmast angränsande kommunerna och församtliga kusllän kring - men efter öppningen i öster faktiskt församtliga stater kring och deras befolkningar. Jag yrkar därför bifalllill reservation, nr 2. 1989/90:36 30november 1990 betänkande nr 4 tar upp museifrågor. Betänkandelbehandlar motioner med yrkanden om inrättande av nya ansvarsmuseer,investeringsbidrag till ny- eller ombyggnad av museer samt statliga bidrag lillbevarande av historiska miljöer för musei- och lurisländamål. beslutade om riktlinjer för museiorganisationen iSverige. Vi beslutade då all fem centrala museer skall vara ansvarsmuseer,vart och elt med övergripande ansvar inom sitt specialområde. Samtidigtsom beslutet om ansvarsmuseer logs, beslutades också om ett resurstillskott på5,1 miljoner för utvecklingsverksamhet inom museiområdet. Anslaget fördelas isamråd mellan och museerna. Pengarna har använts till fyraolika utvecklingsprojekt, benämnda Den svenskahistorien, , och tredje världen samt Ekologiskkunskapsspridning. Inom ramen för projektet man med s.k. kraflcentra. Ett kraftcentrum för ekologisk kunskapsspridning ärlänsmuseet i och , som har specialinriktningenmol skogens ekologi. Ett annat kraftcentrum är isamverkan med del planerade museet i och Askölaboratoriet, som harÖstersjöns ekologi som specialitet. Den museiorganisation vi har , med de femansvarsmuseerna, har varit verksam . Museiverksamheten i landet ärinne i ett skede av utveckling och nyskapande. Samverkan i olika former mellande centrala, regionala och lokala nivåerna förekommer i ökande omfattning. Vi måste ge den nya museiorganisationen tid alt verka,hitta sina arbetsformer och se sina utvecklingsmöjligheter. Vi skall ocksåfölja utvecklingen inom området, och om del i elt längre perspektiv framkommeromständigheter som lalar för en förändrad statlig museiorganisation skall denprövas i sin helhet. belänkande har fogals tre reservationer. Reservationerna 1 och 2 föreslår investeringsbidrag lillmuseilokaler. Utskottet konstaterar i belänkandet all bidrag lill museilokalerkan sökas inom ramen för del anslag som finns enligt förordningen SFS 1984:703. Reservafion 3 föreslår statligl stöd lill eltgarverimuseum i . I utskottets belänkande framgår alt iDalarna och kulturnämnden i samverkar i planeringen för ellgarverimuseum i . Del förekommer inom det syslem som fungerar altett lokall museum som är en avdelning inom elt länsmuseum via fårdel av statligt driftbidrag. I rapporten i hela landet påpekas atl den situationsom nu råder när del gäller investeringsbidrag på kulturområdet inte ärtillfredsställande. Utredaren förordar dels tydligare regler förinvesteringsbidragen, dels ett ekonomiskt tillskott på 25 miljoner lill deregionala kulturinstitutionernas byggen, dels en satsning på tillvaratagande avkulturmiljöer och kulturbyggnader. Där nämns särskilt behovet all tillvarataoch vårda induslriminnen och bruksmiljöer. Med detvill jag yrka avslag på samtliga reservationer. Del ankommer inle på vare sig regering ellerriksdag alt fatta beslut om inrättande av nya ansvarsmuseer.Inle heller bör eller regeringen göra uttalanden om huruvida olikamuseer har större eller mindre riksintresse.