prot · GD09136 · 1989-12-31 00:00:00 — Men eftersom jag tänkte visa några bilder fårvi mörklägga här i kammaren. Vi får ju för övrigt glädja oss åt de ljusatiderna . Ettgäng mycket engagerade tekniker och ingenjörer har hitintills, under ett tiotalår, arbetat med detta projekt på ideell basis. Som uppfinnare av systemet villjag nämna Sfig i . Spårbilsgmppen kallar sig Swedetrack. Man harvarit mycket aktiv i sökandet efter kontakter med stat, kommun och näringsliv.På många håll nappar det litet grand, men ännu inte helt och hållet så attsäga. Spårbilenfinns alltså ännu så länge bara på ritbordet. Det behövs ett rejält ekonomisktstöd för att en prototyp skall kunna utvecklas. En talesman för svensk industrihar bedömt att projektet mycket väl kan bli ett flaggskepp för och ochför svensk industri när det - för så blir det troligen -presenteras påvärldsutställningen i . Jagvill gärna visa varför det här skiljer sig från det som man försöker jämföramed, nämligen det s.k. Wallsystemet - egentligen traditionellt moderntutvecklade spårvagnar i , . Viser alltså en bild som visar att det är fråga om mycket små fordon som går påräls. Strömavtagningen sker ovanför Det är ett mycket enkelt, utvecklatsystem. Det viktiga är att bilen så att säga efterliknas. Man kan säga attbilen sätts på spår. Dessutom slipper man snö, buller och de flesta av dekostnader och de effekter på omgivningen som den traditionella bilismen för medsig - som många, om jag får uttrycka mig så, kanske förgäves har debatterathär . Dennagmpp arbetar helt ideellt och har genom egna insatser lyckats lägga in sinatankegångar i ett sådant här ritat datasystem, som syns på nästa bild, så kan fortsätta att arbeta med detta spårbilkoncept. Som var och en förstårär datatekniken så utvecklad att man nu snabbt kan gå vidare med projektet. Nästabild visar det tänkta insteget från en hållplats. Sätena kan på ett elegantsätt vikas undan, och under nattens timmar kan vagnen, som jag sade tidigare,användas för att transportera europapallar med färskvaror, tidningar, mjölkm.m. till olika depåer i städerna. Den sista bilden visar hurkapaciteten på spåret kan göras mycket hög. Dennatyp av trafiklösning kommer att bli nödvändig för att klara de ochinterregionala transporterna , inte bara i utan även mnt om i helavärlden. Traditionell kollektivtrafik såväl som massbilism har sinatillkortakommanden, som jag tror den här kunniga kammaren - även om den ärgles - känner till, nämligen miljöförstöring och dåligt kapacitetsutnyttjande.Spårbilkonceptet tar upp fördelarna med järnväg, kollektivtrafik och vanHgpersonbil utan dess nackdelar. Utei världen gastkramas alltmer igenkorkade stadsgetton av fler och fler bilar,och de är sällan särskilt avgasrenade. befrias från ett förtryckandesamhällsmönster. Skall alla dessa länder i u-världen och i ställetbli nedlusade av massbilism? Det finns tecken som tyder på det. Jättefabrikerplaneras t.ex. i . Har de, vi och världen råd med denna massbilism?Nej, massbilismen är en omöjlig trafiklösning för framtiden. bordekunna bli ett föregångsland för helt nya transportlösningar. Attkunna utveckla en transportinnovation som befriar oss från massbilismensnackdelar, som är flerfaldigt energisnålare, tyst och effektiv - vore inte detett projekt för , för svensk industri, för samhälle och denna riksdagatt kraftfullt stödja? Omvår motion tillstyrks innebär det att regeringen ger till känna attett statligt initiativ bör tas för vidare utveckling av spårbilprojek-tet -ingenting mer. Tänk, så spännande det skulle vara om vågade ge ensådan yttring! Gör inte den svenska något så mllar väl bollen vidare,kanske till . Ta gärna vad jag säger som en varning. Nukan ju någon hävda att det inte är bord att initiera den här typenav industriell utveckling, men var och en som sätter sig in trafikteknikenskomplexitet inser att här behövs statliga insatser Inget enskilt företag, inteens det stora ABB, skulle kunna utveckla prototyp, testa och implemen-tera ettspårbilssystem av det här slaget utan att på ett tidigt stadium ha förankringari politiska beslut. Ett sådant system är nämligen så omvälvande att det äromöjligt att realisera utan ett mycket intimt samarbete mellan stat, kommun,planmyndigheter och tillverkare. Jag vill med eftertryck uppmana kammarens ledamöter att tillstyrkareservation 12, som gäller FOU om trafikens mellanformer. 1989/90:136 8 juni1990 Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut skulle fattas . 1989/90:AU25 Forskning om arbetsmarknadspolitik ocharbetsliv (prop. 1989/90:90 delvis och 1989/90:100 delvis). Talmannenkonstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 1989/90:136 20§ Byggnadsforskning och experimentbyggande experimentbyggande (prop. betänkande 1989/90:BoU19 Byggnadsforskning och 1989/90:90delvis och 1989/90:100 delvis). AnL 179 (): På byggforskningens område har utskottsbehandlingen medfört klaraförbättringar i regeringens förslag. Framför allt har en entydig och högreambitionsnivå lagts fast för byggbranschens ansvar för den tillämpadeforskningen. Utskottets ställningstagande är föranlett av ett yrkande i encentermotion. Enav huvudtankarna i regeringens proposition på byggforskningens område är attbyggbranschens ansvar för forsknings- och utvecklingsarbetet måste öka. Fråncenterns sida delar vi denna uppfattning. Men förslagen från regeringen varoklara när det gällde hur detta ansvar skulle läggas fast och på vilkenambitionsnivå det skulle läggas. motion har vi därför föreslagit att en särskild byggforskningsavgift införs.I motionen föreslår vi att avgiften tas ut med 1 %ti på den del av omsättningensom överstiger Genom en sådan åtgärd läggs en ambitionsnivåfast såväl när det gäller vem och vilka som har ansvaret som när det gäller deekonomiska åtagandena. En sådan åtgärd skulle tillföra byggforskningen ungefär70 milj.kr. på årsbasis penningvärde. Utskottettillstyrker i princip motionen men är inte nu berett att tillstyrkautformningen av en byggforskningsavgift. Utformningen av ett nytt finansieringssystembör närmare övervägas tillsammans med berörda parter, sägs det iutskottsbetänkandet. Det är ett klart faU framåt, beträffande den framtidautvecklingen på byggforskningsområdet. Vihar därför från sida avstått från att just nu driva lagstiftningskravetom detaljerna i vårt förslag om byggforskningsavgiften vidare, även om vi anseratt redan nu hade kunnat fatta ett sådant beslut. Det kannaturligtvis också finnas andra lösningar, och då vill vi inte motsätta oss attsådana prövas, med det uppenbara syftet att klarare lägga fast ansvars-ochambifionsnivån än vad som gjorts i propositionen. Denandra huvudtanken som tas upp i propositionen är avvägningen mellangrundforskning och tillämpad forskning. Förslagen i propositionen är inriktadepå att den gmndläggande forskningen skall stärkas. Från sida har viinte invänt mot själva den tanken, men vi vill ändå framhålla att dennaförstärkning inte får ske på bekostnad av att sektorsforskningen på byggområdetminskas. Bl.a. av det skälet är en byggforskningsavgift motiverad för att slåfast byggforskningsrådets roll som forskningsorgan i ett vidare perspektiv ochinte enbart som ett grundforskningsråd. Tendenser i den riktningen kan spårasi propositionen. Detta utvecklas också närmare i betänkandet, i linje med vadvi framhåller i kommittémotion. Medde skrivningar som utskottet nu gör i anledning av vår motion finnsfömtsättningarna för att stärka det demokratiskainflytandet över forskningen, Prot. klarare lägga fast ansvaroch ambitionsnivå inom byggforskningen, nå en effektivare och merlokalt anpassad tillämpning av forskningsresultaten, genom att de mindrehögskoloma kopplas in i arbetet via byggforsk-ningsrådets fördelning avresurser, och därmed behåller byggforskningsrådet sin vidare kompetens somforskningsråd. Låt mig nu gå in på de områden där intefått gehör för sina förslag och kommentera de reservationer som finns. Tillövervägande del berör de inriktningen på forskningsinsatserna. Innanjag gör det vill jag emellerfid nämna det som utskottet vid flera tillfällentidigare har understrukit, nämligen behovet av forskning om s.k. sjuka hus. Detär angeläget och helt i linje med vad vi från har krävt.Det är viktigt att det händer något snart för att kunskapen om den inreboendemiljön skall öka. Närdet gäller inriktningen av byggforskningsinsatserna vill vi delvis göra enannan prioritering än vad majoriteten gör Det är främst tre områden somytterligare behöver prioriteras. Det är forskning om hur utvecklingen av endecentraUserad samhälls- och bebyggelsestruktur bättre kan främjas, det gällerökade insatser på VA-området och övrig miljörelaterad forskning och det gällerökat stöd till ekologiskt experimentbyggande. I reservation 5 tar vi uppbehovet av ökad inriktning av forskningsinsatser mot att främja ettdecentraUserat samhälle. Utvecklingen har varitalltför ensidigt inriktat mot koncentration av bebyggelse och arbetsplatser.Denna ensidiga inriktning har lett till svåra problem såväl i storstadsområdenasom i de utglesade områdena. Bebyggelse-och samhällsplanering har avgörande betydelse för hur samhället formas förframtiden. En förutsättning för att vi skall ha en positiv utveckling i helalandet är att hänsyn tas till detta i samhälls- ochbebyggelseplaneringen. Därför krävs det att mer av FOU-insatserna inriktas motatt ta fram kunskapsunderlag för att vända den nuvarande utveckHngen och skapaett decentraliserat samhälle. Det är därvid önskvärt att byggnadsforskningentar sikte i större utsträckning på att ge underlag och kunskaper för hurarbete, service och boende skall kunna förläggas i nära samband med varandra ilokalsamhällen för att också minimera kostnader för kommunikationer,energiförsörjning och miljöpåverkan. särskild motion har vi beskrivit de allvarliga problem som finns i kommunernasVA-nät. Det är inte förenligt med god resurshushållning att underlåta attunderhålla VA-nätet på det sätt som görs . Ett heltäckandekunskapsunderlag krävs för att säkerställa försörjningen med t.ex. rentdricksvatten för framtiden. Etttredje område som vi anser måste prioriteras är stödet till ekologisktexperimentbyggande. En inriktning mot ett mer resursanpassat och ur ekologisksynpunkt välanpassat byggande är nödvändigt, om vi skall klara energi- ochmiljökraven i framfiden. Mer av kunskap är därvid nödvändig. Det gäller att tafram enkla, praktiska och ekonomiskt rimliga lösningar för ekologiskt boende.Ett sådant utvecklingsarbete måste ske med betydligt större kraft än vad som sker . Påde tre här angivna områdena har vi inte fått gehör hos majoriteten. Majoritetentycks vara kvar i ett förstelnat och förlegat tänkesätt fortfarande.Miljöskälen och resurshushållningsargumenten biter fortfarande inte.Koncentration och sociala problem får fortsätta att växa. Likt strutsen stopparman huvudet i sanden för att undvika att få mer kunskaper om möjligheterna attförändra samhället i decentraUstisk och miljövänlig riktning för att skapa mermänniskovänliga och trivsamma boendemiljöer. Det är att beklaga. Frågan ärvarför majoriteten är så rädd för att få mer kunskap på dessa för framtiden sålivsavgörande frågor. Ibetänkandet som vi nu behandlar tas också upp det av revisorerframlagda förslaget om utformningen av stödet till experiméntbyggande.Regeringen föreslår i linje med vad revisorerna ansett att lånen till experimentbyggandeersätts med bidrag. Från sida är vi inte beredda att gå så långt attalla lån ersätts med bidrag. För större projekt bör en låneandel finnas kvarmed villkorlig återbetalning. Det möjliggör bl.a. en bättre riskfördelning iprojekten. Vi har föreslagit en lämplig övre gräns för bidrag till 3 milj.krper projekt. En sådan ordning skulle också underlätta administrationen avstödet till de mindre projekten. En översyn av lånehanteringen föreslås ocksåfrån revisorernas sida. Vi menar att borde ge regeringen detta tillkänna. Slutligenberör vi i reservation 9 experimentbyggnadsstödet till energiteknik. Vi tyckerhär att majoriteten drar vissa felaktiga slutsatser när det gäller stödet tillenergiinriktat experimentbyggande. Det är inte rimligt att ställamarknadsmässiga avkastningskrav på t.ex. solvärme- och lagringsanläggningareller andra alternativa energikällor direkt efter det att de grundläggandeforskningsinsatserna har avslutats. Vitycker vidare att vissa typer av energianläggningar även fortsättningsvis skallkunna få stöd från byggforskningsrådet och inte hänvisas till energiteknikfondenvid statens energiverk. Energiteknikfondens resurser är helt otillräckliga idetta fall. På något sätt ger dessa förslag till förändring av stödgiv-ningenintryck av att stödet, för att utveckla alternativ och förnybar energi, inte ärsärskilt högt prioriterat hos majoriteten utan gärna skuffas undan som någotonödigt ont. Det vore djupt olyckligt om det är så och rimmar verkligen illamed talet om att avveckla kärnkraften, som hörs i andra sammanhang. Polifiken blirpå detta sätt inkonsekvent. Vi har haft anledning att påpeka detta vidåtskilliga tillfällen. Tyvärr är detta ytterligare ett sådant tillfälle. Slutligenvill jag, herr talman, anmäla att riksdagsgrupp står bakom samtligareservationer i BoU-betänkande nr 19 där mitt namn finns med. Jag nöjer mig ,herr talman, med att anmäla detta för kammarens kännedom och avstår medhänvisning till den nya yrkandeordningen från att nu framställa något yrkandevad gäller reservationerna. Under de punkter och moment där intecenterreservationer föreligger yrkar jag bifall till utskottets hemställan. AnL 180 (): Betänkandet om byggforskning omfattar det årliga stödet tillbyggforskningsrådet, samt till experi- Dessutomföreslår utskottet att det införs en obUgatorisk Prot. 1989/90:136byggforskningsavgift på byggföretagens omsättningar . Ilikhet anser vi moderater nu att byggforskningsrådet böravvecklas och att integreras med " ""** forskningen vid universitet och högskolor Det innebäratt forskningspengarna överförs till fakultetsanslaget. Imotsats till anser vi moderater att fördelningen av forskningspengarnasköts bäst genom de normala kanalerna inom universitet och högskola. På såsätt garanteras att byggforskningen omfattas av samma kvalitetskrav ochkvalitetsgranskning som övrig forskning. Bostadspolitikens re-gleringsivrarehar inte ens på forskningens område kunnat släppa styrningen. Ävenstödet fill experimentbyggandet bör avvecklas. Det finns ingen anledning attdetta byggande finansieras på annat sätt än konventionellt byggande. Itvå motioner lämnas förslag om att byggbranschen skall finansiera byggforskningsrådetsoch statens instituts för byggnadsforskning verksamhet genom en byggforskningsavgift. Mofionernagår bl.a. ut på att byggföretagen åläggs en obligatorisk forskningsavgift på0,på omsättningen över en miljard. Utskottet uppdrar åt regeringen attuppta diskussioner med berörda intressenter och därefter återkomma tillriksdagen med ett utarbetat förslag. Tankarnai motionerna är ingalunda nya. fanns en obligatoriskbyggforskningsavgift på 0,av lönekostnaderna inom byggnadsindustrin.Avgiften användes för att finansiera den statliga byggforskningen, men avgiftenavlöstes genom en generell höjning av folkpensionsavgiften. År1983 bildades Svenska byggbranschens utvecklingsfond, där 5 000 byggföretag äranslutna. Finansieringen av denna sker genom ett avtalsenligt uttag med förnärvarande , vilket ger ca 30 miljoner . Dennu föreslagna avgiften beräknas inbringa 70 miljoner . Tillsammans blirdet 100 miljoner som belastar byggandet. Tillskyndarnaav dessa avgifter är de som allra mest jämrar sig över ökade byggkostnader. Omdet funnes en ärlig strävan att medverka till att hålla byggkostnaderna nere,avstod partiema från att föreslå ökade pålagor av detta slag. För iförlängningen blir det hyresgästerna som får betala avgifterna, sombranschen får betala för forskning som den inte kan tillgodogöra sig. För att spara avstår jag från att yrka bifall till vårreservation och hänvisar till betänkandet där den finns redovisad. AnL181 (): Vart tredje hus som är nybyggt eller ombyggt är ett s.k. sjukt hus.Genast ställer man sig då frågan varför det bara är nya eller ombyggda hus.Varför är det inte de gamla som är dåUga? Detär inte rimligt att så många människor far illa av sin vistelse inomhus. Vi skall komma ihåg att vi vistas den allra största delen av vår fid just inom hus, . 12 protokoll 1989/90:136 ,bl.a., har visat förfärande siffror för en alltmer ökande omfattning avallergier och överkänslighet och andra sjukdomar. Så får det inte vara. Folkpartiethar drivit denna fråga för att på olika sätt minimera riskerna av att vistasinomhus. Vi ser fram emot den proposition som kommer somförhoppningsvis skall föreslå åtgärder för att förbättra situationen. Detär viktigt att slå fast att byggbranschen måste ta ett större ansvar för bådeforskning och utvecklingsverksamhet. Byggnadsindustrinoch byggmaterialindustrin, liksom byggherrar och förvaltare måste ta sittansvar, framför allt när det gäller den tillämpade forskningen och dettekniska utveckUngsarbetet. Jagvill också påpeka att kommunerna måste ta ett mycket större ansvarför sin del i denna process, t.ex. vid planering. Det är inte lämpUgt att byggaöverallt. Det verkar som om kommunerna inte insett detta. Attplacera dagis, t.ex., i vattensjuka områden är klart olämpligt om man intevidtar extra säkerhetsåtgärder och marginaler. Men det är dyrt. Det kostar ochdå gör man inte dessa marginaler, och då blir det problem. Manbör alltså avkräva att kommunerna vid planeringen företar markundersökningarpå oHka sätt. Mendet är också viktigt att inte bara satsa på forskning och experimentbyggenutan även komma ihåg att det finns något som heter beprövad erfarenhet. Detgäller att ta fill vara den kunskap som olika hantverkare fillägnat sig genommånga års arbete ute på fältet, dvs. De har lärt sig attrespektera naturens villkor. Vi skall komma ihåg att naturen är så oförskämdatt den inte följer en skrivbordsprodukt, den bryr sig inte om de ritningarsom kommer fill i ett kontor Låterman ett fönster som vetter mot havet gå inåt, så leder man in fukt vid kraftigaregn och vindar. Fukten ger möjlighet till mögelangrepp i många av dagensalltför väl isolerade hus, dvs. hus som inte tillåts att andas. Viär säkert många som tycker att detta är enkelt, logiskt och självklart. Förrbyggde man inte så, och man fick inte heller ofta de fel som man har . Mendet behövs pengar till forskning. Vi i folkparfiet anser att de totalaresurserna för byggforskningen även i fortsättningen bör vara av sammastorleksordning som . Men säger också att de ökade resursersom behövs skall fås genom ökade insatser från byggbranschen. vill viunderstryka att dessa insatser från byggbranschen skall komma till stånd påfrivillig väg. Detmåste ändå ligga i allas intresse att minska de problem som finns i dagensbyggproduktion. Både för att tillgodose kraven på tekniskt och ekonomisktrimlig nyproduktion och sanering samt för att garantera att inte nya problemuppstår efter nödvändig ombyggnad, är det viktigt att bästa möjligakunskapsunderlag tas fram. Folkpartietstöder därför det förslag som lagts fram i den forskningspolitiskapropositionen till de delar som avser byggnadsforskning. Jag vill yrka bifall till bostadsutskottets hemställan med undantagav mom. 2 där jag yrkar bifall till reservation 2. 182 (): Jag vill bidra med att förkorta denna kväll i detta hus och förlängaden på annat håll genom att inte utnyttja min anmälda talartid. Ifrånvänsterpartiets sida är vi i stort sett nöjda med den del av forskningspropositionensom rör byggforskningen. Vi tycker också att revisorernas förslag vadbeträffar experimentbyggande i stort sett är bra. Detvi i en motion särskilt har påpekat är att vi ändå tycker att man måste pålitet sikt åstadkomma förstärkta resurser för byggforskningen. De håller nu påatt successivt minska. Vipekade som en möjlighet på en automatisk tillförsel av medel från byggindustrinoch bostadsbranschen genom att utnyttja ett som vi tror kommandeförsäkringssystem, så att en del av dessa försäkringskostnader som vi tror attbranschen måste ikläda sig för att klara sitt ansvar , ges tillbyggforskningen. Detta system har en parallell i bl.a. . Närvi sedan sett att kommit med ett förslag till en mera traditionellpåbackning med en byggforskningsaygift, har vi ställt oss bakom även detta idiskussionerna i utskottet. Men vi har nöjt oss med den skrivning som utskottethar kommit fram till och som ger regeringen i uppdrag att titta vidare pådetta med en klar inriktning på att åstadkomma en förstärkning av resursernatill byggforskningen. Vihar också pekat på att vi tycker att det är viktigt med det krav som ställtsfrån byggforskningsinstitutet i att något stärka dess resurser så att manskulle kunna inrätta de föreslagna och i och för sig godtagna professurerna påSIB. Vi tycker inte att man skall behöva dröja eller ta av andraresurer för detta, eller gå ut och vigga pengar av sponsorer. Därför har viföreslagit en höjning av anslaget till SIB så att man klarar tillsättningen avde önskade professurerna. Vihar också föreslagit att man skulle upprätta ett skyddsnät för Nordplan, somnär denna proposition framlades var hotat av nedläggning. Vi har , precis somutskottet, nöjt oss med att kunna konstatera att Nordplan ser ut att få sinaanslag via de nordiska kanalerna och därför är hotat. Därförbehöver vi inget skyddsnät den här gången. Meddetta vill jag nöja mig med att yrka bifall till den reservation som gällerresurser till professurer på byggforskningsinstitutet i , dvs. reservation11 och följdreservationen 17 som rör finansieringen. 1989/90:136 8 juni1990 183 (): Även jag tänker fatta mig kort i den.här sena timmen som man bmkarsäga. Jagvill understryka hur vi ser på byggforskningen. Det är ganska enkelt. Vi menaratt det ekologiskt inriktade byggandet - såväl ombyggandet som nybyggandet -måste färga byggforskningen . Vimåste stärka de institutionella förutsättningarna för att samla kunskap kringdet ekologiska byggandet. är det faktiskt litet knalt med det. Det finnsen risk för falska profeter i byggeriverksamhet och ekobyverksamhet så längesom vi inte skapar starkare centra för ekologiskt byggande. Detkan skapas på exempelvis i . Vistöder det förslag om höjt anslag till byggforskningsinstitutet som 1989/90:136 8 juni1990 talade om,men vi vill ha en inriktning på ekologiskt byggande även där. - Det är vad jagvill säga om det ekologiska byggandet. Jagtror att vi får anledning att återkomma till det . Det är endynamisk situation som råder på det området, och vi har under den här vinternoch våren kunnat se att en ekobyrörelse håller på att växa sig stark i Sverigesom en ny folkrörelse. Det är intressant, eftersom det sker i dåfolkrörelser inte har det så lätt. Jag tror att byggandet och boendet samlaräven dem som upplever en knapphet på sociala upplevelser i samhället. Det servi från de ekobyar som är byggda och som många studerar, bl.a. Solbyn iDalby utanför och Tuggelite i . Rentallmänt kan jag säga att jag kan instämma i mycket av ,utskottets ordförandes, framställning. Vi delar i långa stycken hans ochcenterpartiets liksom och syn på byggforskningen.En byggforskningsavgift tycker vi att vi skall försöka få fram så snart vihittar formerna för det - det är alldeles riktigt. Låtmig också yrka bifall till reservation 10, en gemensam reservation från centernoch vpk om stöd till ekologiskt experimentbyggande. Jag gör det för attunderstryka att just det ekologiska byggandet måste färga den fortsattabyggforskningen. 184 (): har i detta betänkande att överväga förslag som rörinriktningen av framför allt den sektorsfinansierade byggforskningen. Denstatligt finansierade forskningsorganisationen på byggnadsområdet omfattar ettfinansierande organ - statens råd för byggnadsforskning - och statens institutför byggnadsforskning, SIB. SIBär ett forskningsutförande institut inom samhällsbyggnadsområdet, medan båderådet och institutet upprättar löpande treåriga verksamhetsplaner