prot · GD0945 · 1989-12-31 00:00:00 — Därför menar jag - detta sagt med adress tillNic - att även miljöfrågorna måste beaktas i GATT-sammanhang. Dettaär nödvändigt om man vill värna en god miljö. Om man däremot inte har en godmiljö som mål för den politiska verksamheten, då förstår jag . I de pågående GATT-förhandlingarna måste medverkatill att det införs miljömål och miljöklausulen Varor som har producerats underförhållanden som från miljösynpunkt eller av sociala skäl är oacceptabla skallinte komma ut på den internationella marknaden. Åtminstone bör inte Sverigeförbinda sig att importera varor som har tillverkats genom användning avprodukter som vi själva förbjudit här hemma. Jordbruksfrågorna inom och frågor som rör handeln medjordbruksprodukter tilldrar sig ett allt större intresse. Inom är Sverigepådrivande för minskad reglering av den internationella handeln på jordbruksområdet.Innan ens riksdag har tagit ställning till den livsmedelspolitiskaarbetsgruppens förslag har regeringen i en not till redogjort för densvenska inställningen. Jag vill fråga socialdemokraterna: Hur kan detta varamöjligt? bör inte ensamt vara pådrivande för en minskadreglering av handeln med jordbruksprodukter Avregleringen måste ske i takt medmotsvarande åtgärder i andra länder och ta hänsyn till de speciellaförhållanden som råder i vårt land. Jag vill fråga socialdemokraterna: er strategi i GATTatt sälja ut t.ex. det svenska jordbruket och för all del också teko för attvinna fördelar på andra områden och få goodwill i ? har som talesman i debattenanmält att inte avser följa upp reservation 4 såsom det frånbörjan var tänkt. Av detta följer frågan: Vore det inte mera logiskt för NicGrönvall och att ansluta sig till reservation 5 som bl.a. centernstår bakom? Denna reservation ligger ju i linje med och moderatasamlingspartiets ställningstagande i den livsmedelspolitiska arbetsgruppen. Av beredskapsskäl är det nödvändigt att slå vakt om eninhemsk produktion av livsmedel. Jordbruket har också en stor regionalpolitiskbetydelse. Kraven på importerade jordbruksprodukter måste också likställas meddem 1989/90:45 13december 1989 som gäller för inhemsktproducerade. skall inte bli en avstjälpningsplats för sämre livsmedelän dem vi själva framställer vill ange följande mål för den svenska utrikeshandeln: Stärk som hemmamarknadgenom att avlägsna handelshinder Inrikta förhandlingarna med EGpå en alleuropeisk marknad. Ge EFTA i uppgift attåstadkomma handels- och samarbetsavtal med , och . Utarbeta ett samlatåtgärdsprogram för ett ökat samarbete med , särskilt med debaltiska staterna. Sverigestår nu inför viktiga förhandlingar med EG, och intresset för svenskutrikeshandel koncentreras nästan helt tUl EG. Men det får inte innebära attvi villkorslöst går in i ett fördjupat samarbete med EG. EG-harmoniseringenfår inte innebära att vi ger avkall på viktiga miljö-, hälso- och regionalpolitiskaambitionen RiksdagensEG-beslut , som upprepades , innebär att skall deltai den europeiska integrationen i största möjliga utsträckning, så långt det ärförenligt med vår neutralitetspolitik. Det var ett bra beslut, och stårfast vid detta. Samtidigtmåste utgångspunkten vara att vi i handelspohtiska sammanhang med EG också kanhävda sådana värderingar där samstämmigheten med inte är likapåtaglig. Ettdeltagande i integrationen kan ge många fördelar, t.ex. ursysselsättningssynpunkt och för att främja handeln. Det innebär ingalunda attbehovet av en aktiv svensk näringspolitik därmed är tillgodosett, inte helleratt svenska exportföretag har framtiden tryggad av enbart EG. En del försökerfå svenska folket att tro det. Detfaktum att hälften av svensk handel sker med är inget skälför att ensidigt knyta intresset till EG. Vi måste eftersträva att vidga vårutrikeshandel till flera länder för att begränsa vår sårbarhet. Det är aldrigbra att lägga alla ägg i samma korg, vilket vi gör om vi koncentrerar handelntill EG-området. Vihar all anledning att fästa större uppmärksamhet vid den handel som sker medövriga delar av världen. av exporten går faktiskt till länderutanför EG-området, vilket många tycks glömma bort i den "EG-yra" somnu råder Enligtcenterns uppfattning är det nödvändigt att och de svenska företagen kansamarbeta och handla med alla delar av världen. Nordensom hemmamarknad har etablerats som mål i det nordiska samarbetet. Det finnsemellertid många hinder för handel och ekonomiskt utbyte meUan de nordiskaländema. Därför måste de oUka handelshindren i tas bort för att viskall få en vidgad och utvecklad handel i vårt närområde. Det arbete sombedrivits har inneburit en viss kartläggning och vissaprincipiella riktlinjen De konkreta resultaten av detta arbete har dess värreinte varit så många. EFTA har en central roll i de svenska överläggningama med EG. Eftersomde olika EFTA-länderna måste samordna sina förhandlingar med EG är detnödvändigt att också EFTA har en stark ställning och kan motsvara de krav somkommer att ställas på den organisationen. Den förstärkning av EFTA:s resursersom skett är bra, men torde vara långt ifrån tillräcklig om EFTA skall kunnafullgöra de uppgifter som vi anser att EFTA skall ha. EFTAbör i det längre perspektivet, men även i det korta perspektivet med hänsyntill utvecklingen i , ges större uppgifter än att enbart vara ettinstrument för förhandlingar med EG. Inom anser vi att EFTA bör få encentral uppgift i arbetet med att åstadkomma handels- och samarbetsavtal ocksåmed länder och ländergrupper utanför EG. Nordamerikaär redan nu vår efter näst viktigaste exportmarknad. Det får integlömmas bort. bör inom ramen för EFTA verka för frihandelsavtal medexempelvis . Åven med och andra dynamiska regioner bör vieftersträva en utvidgad handel. i håller på att förändras. har rätt att bedriva handel under vissa villkor Heladen nya utvecklingen i har gett Europafrågorna en ny dimension. Detkan för , som geografiskt ligger nära, få en ökad betydelse i det längretidsperspektivet. EGhar upprättat officiella avtal och kontakter med de östeuropeiska länderna viaSEV. Det finns ingenting som motsäger att EFTA-länderna skulle kunna spela enmera aktiv roll i handel och industriell utveckhng i samarbete med Östeuropa.Från både och sida finns ett uttalat intresse för EFTA, och detmåste vi från svensk sida försöka få EFTA att tillmötesgå. Det är en fråga somcentern har tagit upp . Jagvill utnyttja tillfället att uttala tillfredsställelse med att ,i egenskap av ordförande i den svenska EFTA-parlamentarikerdelegationen, vidEFTA-parlamentarikernas senaste möte i tog upp frågan och föreslogåtgärder för att öka kontakterna med några av de östeuropeiska länderna. Detär vad vi har efterlyst många gången Åvenden mycket intressanta och dynamiska utvecklingen i bör öppna för ökadsvensk handel med denna del av världen, liksom med tredje världens länder.Deras roll i världshandeln tycks falla i glömska i det korta EG-perspekti vet. I alltför hög grad har och deras situation kommit i skugganav den Europadebatt som förs alltmera intensivt både i vårt land och i helaEuropa. Det är olyckligt. Det är också allvarligt när andel av densvenska utrikeshandeln har minskat. Sverigehar all anledning att arbeta för att förbättra situation och intemedverka till att resa murar mot dessa länden Den risken är påtaglig om vienbart koncentrerar vårt arbete inom utrikeshandeln på EG och . Enöppen och fri handel fungerar bäst när parterna på världsmarknaden agerarutifrån likartade förutsättningar Frihandelssystemet i sig kan dess värre ledatill negativa effekter vad beträffar fördelningen av ekonomiska resurser mellanindustri- och utvecklingsländer Det är angeläget att vi får en öppen och frivärldsmarknad, som inte förstärker den obalans som råder mellan fattiga ochrika länder 1989/90:45 13december 1989 Med det, herr talman, ber jag att få yrka bifall till dereservationer till detta betänkande som har undertecknat. () replik: Om jag skall vara alldeles ärlig hade jagtänkt mig att repliken skulle komma efter debattrundan, men jag kan gärna taden . lanserar i sin handelspolitik tanken att EFTAskall inta en speciell ställning i de handelspolitiska sammanhangen. Jag vetinte om det beror på att inte riktigt begriper vad EFTA är Det finnsingen tullunion mellan EFTA-staterna och följaktligen ingen gemensamhandelspolitik mellan dem. EFTA-staterna har tillsammans bildat en organsiationför att förvalta och administrera ett frihandelsavtal sig emellan, och det ärinte en organisation som är särskilt väl ägnad att utveckla de enskildaländernas handelspolitik och relationer till andra länden Därtill kommer att tycks se någonting på väggensom ingen annan sen nämligen att skulle begränsa sin vilja att handlamed andra marknader än . Det är inte på något sätt överensstämmande medverkligheten. Tvärtom visar hela vårt uppträdande inom ram och somexportberoende nation att , näringsliv och politiska partier -i varje fall moderata samlingspartiet - energiskt driver en fri handel med helavärldsmarknaden. Det kunde vara intressant om ville tala omvarifrån han får uppfattningen att det inte förekommer en fri handel med andravärldsmarknaden () replik: Jag är fullt medveten om den roll som EFTAhar, men är det en ambition från vår sida att ge EFTA vidaredirektiv och nya uppgifter. Eftersom EFTA inte har den karaktär avöverstatlighet som EG har och inte heller har politiska bindningar i olikasammanhang, finns det ett intresse från svensk sida av att utveckla EFTA i deteuropeiska sammanhanget och också av att knyta bättre kontakter medöststaterna. Vi kan använda EFTA som ettoffensivt instrument för att utveckla handeln med , eftersom detockså finns ett intresse från en del av att använda EFTA som ettredskap för att vidga och förbättra kontakterna med väst. Det är en oerhörtviktig bit, som jag tycker att och moderata samlingspartietbortser från i sin utomordentliga fixering vid enbart EG. NICGRÖNVALL (m) replik; kanske har problem medhörseln, eftersom han på nytt talar om att det skulle finnas någon form avfixering vid EG-problematiken i det jag säger och i det vi moderaterföreträder. Det finns inte någon sådan, och jag behöver inte försvara den delenav hans anförande. Däremot finns det skäl att be attytterligare belysa kravet från på att EFTA skall utvecklas till någonform av handelsorgan för dess medlemsnationen Menar alltså att EFTAskall förvandlas till någon form av överstatlig organisation, som såsomkollektiv kan ta upp handelspolitiska relationer med andra länder ochmarknader? I så fall är det ettmini-EG som drömmer om, och det trodde jag inte stämde med centernshandelspolitiska uppfattningan () replik: Jag vet inte om vaknade på felsida eller om han har haft en orolig och svår natt inför debatten. Jaghar ingalunda föreslagit att EFTA skall få en överstatlighet. Jag betonade imin förra replik - och jag hoppas att lyssnade noga och att hanhade öronen öppna - att EFTA inte har den överstatlighet som EG han Därför kanvi från EFTA-staterna om vi så vill använda EFTA som ett instrument för attfrämja handeln med olika delar av världen. Jag tycker att EFTA har en förpassiv roll i världshandeln i det europeiska samarbetet. (vpk): Man kan få för sig att rubriken till det härbetänkandet är fri handel. Men det är det faktiskt inte, utan namnet påbetänkandet är utrikeshandel. Vi har i de inledande talarna frånmoderaterna och från fått höra två frihandelsextremisteruppträda. De har betonat vad de kallar frihandelns välsignelser, dvs. ett sättatt uppnå välstånd och jämlikhet mellan länder och regionen Vi har från vpk:s sida i många sammanhang påpekat att dens.k. frihandeln inte är så fri och inte är det fina instrument för att uppnåjämlikhet och välstånd som frihandelsextremisterna vill göra den till.Frihandeln mellan jämbördiga parter är något gott och är något som vi skallsträva eften Det är ganska självklart. Men det som från borgerligt håll kallasför frihandel är sällan speciellt fri. Det är en handel, där historien underårtionden har visat oss att den, är ett instrument för den starkares förtryckav den svagare. Den är ett instrument för utsugning, där rika har sugit utsvagare länder, där rika starkare regioner har sugit ut svagare regionen De invändningar som vpk under en lång följd av år har förtfram mot den svenska handelspolitiken och den västerländska handeln, dvs. denUSA- och Europadominerade handelspolitiken, är att den inte är för fri utantvärtom att den är en ofri, begränsande och i många avseenden förtryckandehandel. När det gäller den svenska handeln kan man mycket välinstämma i sätt att se på hur den svenska handeln bör se ut. Frihandel bör inte betraktas som ett självständigt mål utan som ett av flera medelför att uppnå ett övergripande mål, nämligen ett väl fungerande samhälle. Omman då utsträcker detta till att gälla ett väl fungerande välfärdssamhälle, ärdet lätt att instämma. Det gäller alltså inte fri handel kontra protektionism,utan det gäller behovet av att utforma handeln så att den tillgodoser sociala,miljömässiga, regionalpolitiska och säkerhetspolitiska behov. Här har denhittills förda handelspolitiken brustit. Den har gjort oss alltför beroende avett litet antal högt industrialiserade västländen Det är något som haraccentuerats av den politik som regeringen har fört, den s.k. tredje vägenspolitik för att föra ur krisen. Det har accentuerats av den starkainriktningen på export och tillväxt, och det har accentuerats genom fixeringenvid EG och anpassningen till EG. Vi har påpekat detta många gången 1989/90:45 13december 1989 Detfinns en motsättning mellan fri handel och det ganska protektionistiska EG.Det har åtminstone upptäckt och betonat mer än vad hargjort. I en motion prioriteras EG-anpassningen, och roll reducerastill opinionsbildare för fri handel i skuggan av EG:s tuUmuran Detfinns upprörande uttryck för brister,i fri handel, främst uppslutning bakomUSA:s teknikbojkott mot socialistiska länder och länder i tredje världen.Detta är inget nytt, utan det har pågått i princip sedan den ryska revolutionen.Det nådde sin höjdpunkt när det var som kallast, men det gällerfortfarande - vilket inte gör saken mindre upprörande. Enunderkastelse under amerikansk lagstiftning gör det svårt att med full kraftkunna hävda att är alhansfritt. Lika litet som vapenexport är förenligmed trovärdig och fredsbevarande politik, lika litet går deltagande iteknikbojkott och verklig neutralitet att förena. Regeringensekonomiska politik med sin starka inriktning på export borde leda till ettstörre intresse för handeln med socialistiska länder och kan vihoppas att den minst sagt snabba, ofta tumuhartade, men verkligen glädjandeutvecklingen i öppnar ögonen och öppnar marknader för svensk handel.Vi i vpk vill precis som och använda EFTA som ettinstrument i det arbetet. Detlångsiktiga problemet och de långsiktiga skadeverkningarna med ganskaextrema USA-beroende är att vi riskerar att sakna teknologiskaalternativ . Vi i vpk anser att måste utveckla högteknologiinom landet. måste göra det tillsammans med andra länder på ett sättsom bevarar självständighet och stärker neutraliteten. Detta ärspeciellt viktigt eftersom mycket av den USA-anknutna högteknologiutvecklingeninte bara i allmänhet är begränsad utan dessutom är intimt förbunden med denamerikanska upprustningspolitiken och rustningsindustrin kopplad tillStjärnornas krig-projektet. Ensjälvständig teknikproduktion kan anpassas efter u-landsbehov. Handeln kanvidgas och de militärindustriella banden kan luckras upp. kan med hjälpav en sådan handel göras mer trovärdig i världspolitiken. Detta kan främjaekonomisk utjämning en ny ekonomisk världsordning. Detidigare talarna har tagit upp frågan om miljö- och socialklausulen NicGrönvall sade att detta inte hör hemma i en debatt om utrikeshandel, åtminstoneinte i en principiell debatt om fri handel. Vi i vpk anser, och jag vet att videlar den uppfattningen med och , att just dessa frågor hörhemma i en handelspolitisk debatt. Det är grundläggande att svensk handel inteprofiterar på dåliga arbetsmiljöer, på miljöförstöring i , medverkartill sådan förstöring eller till sådant profiterande, medverkar tUl och profiterarpå att de härskande grupperna i svagare länder utnyttjar sin egen befolkning,bedriver rovdrift på den. Detär lika illa när vi för vår del försöker få avsättning på världsmarknaden försådana produkter som vi själva inte vill ha. Ett klart exempel härvidlag ärsträvanden, ibland med statligt stöd eller statUg uppmuntran, att exporterakärnkraftsteknologi. Vi har i sagt att vi inte i längden vill ha dennateknologi; vi har av säkerhetsskäl satt en gräns för hur länge den skall få finnas.Kärnkraften är helt enkelt farlig. Det vore oansvarigt och otillständigt om viskulle acceptera export av sådan teknologi till andra länder Miljöfaror höralltså inte hemma i utrikeshandeln. Detfinns anledning att ta hänsyn till regionala problem och till den nationellaförsörjningen, att slå vakt om svenska nationella industrien Av beredskapsskälär det viktigt att har en egen produktion av textilier, av kläder ochandra produkter som textilindustrin framställer Det är viktigt av nationellaskäl, av regionalpolitiska skäl och av socialpolitiska skäl. Det gäller enindustri som i stor utsträckning sysselsätter kvinnor; det är ett traditionelltkvinnoområde. Mendet är också viktigt att vi slår vakt om den svenska tekoindustrin och intelåter den konkurreras ut av en tekoindustri som bygger på en ovärdig miljö, påovärdiga arbetsförhållanden, t.ex. barnarbete, dvs. arbetsförhållanden ocharbetsorganisation som gör att arbetet i vissa fall kan liknas vid slavarbete. Detföreligger motioner kring en viktig fråga - en detaljfråga, kan man tycka -nämligen om svensk import av tropiskt timmen Det är ett sådant exempel därmånga av de argument för fri handel som jag har nämnt strålar samman. Densvenska importen - de industrialiserade ländernas import - av tropiskt timmerär utsugning av tredje världens resurser Den är miljöförstörande, den drabbarden omedelbara omgivningen och drabbar också . Den slår ut fauna ochfiora, den krossar kulturmönster. bör inte medverka till import avtropiskt timmer, framför allt inte då produktionen bygger på rovdrift på naturoch människon Kan tropiskt timmer framställas och produceras under ekologisktförsvarliga förhållanden, då skall vi givetvis köpa sådana produkter ochanvända dem i vår möbelindustri, annars inte. Med detta vill jag yrkabifall till de reservationer där mitt namn finns med. När jag har lyssnat till anförandena av företrädarna för moderaternaoch , har en misstanke bekräftats som jag länge har hyst, nämligenatt huvudmotståndaren för och inte är regeringen,socialdemokratin, utan snarare - och i någon mån vpk. Vimiljöpartister har ibland fått höra att vår politik när det gäller utrikeshandelnär obegriplig och protektionistisk. 1 det förhärskande ultraliberalasamhällsklimat som i stor utsträckning dominerar debatten i kan manknappast beskyllas för någon värre synd än att vara protektionistisk. Alla harmer eller mindre förläst sig på teser om de relativa fördelarnaoch funderingar över hur man bäst tillverkar knappnålar För attinte vårt samtal skall bli ett samtal mellan döva, eller en s.k. verbalpajkastning, skall jag försöka att något klarlägga utgångspunkten Vimenar att världen är på väg mot ekologisk katastrof och att det är industriländernasteknik och exploatering av planetens tillgångar som bär huvudansvaret fördenna utveckling - och det innefattar ansvaret för befolkningsexplosionen iu-länderna. Föreställningen att en ökad utrikeshandel eller en ökad export frånSverige automatiskt skulle utgöra något positivt bidrag vare sig till Sverigesvälfärd eller till världens utveckling i positiv riktning menar vi är falsk.Varje varuutbyte måste bedömas efter sina egna meriten Frågan som måste ställasär: Bidrar detta varuutbyte till att restaurera världens sar- 2Riksdagens protokoll 1989/90:45 gade ekologiska system,bidrar det till att hushålla med knappa resurser globalt, bidrar det till attöka de inblandade parternas livskvalitet? Enenkel reflexion är uppenbar Ett internationellt varuutbyte medför ökadenergiförbrukning och ökad nedsmutsning av land, vatten och luft. De ekologisktmest betänkliga maskiner som finns är ju fartygsmaskinerna, som spyr utoändliga mängder av svaveloxider och kväveoxider, bl.a. därför att de använderdet sämsta bränsle som över huvud taget är tillgängligt på marknaden. Dessutomkräver de ju energiresurser - en knapp petroleumtillgång som inom någongeneration kommer att vara uttömd. Till detta tar de ekonomiska kalkylernapraktiskt taget ingen hänsyn. Bara det är ett skäl till att vi kan ifrågasättaden automatiska välsignelsen av den internationella handeln - och att ettlångväga varuutbyte är det som vi skall sträva efter Detfinns många andra skäl till skepsis: Människors självtillit och trygghet ökarom livsnödvändiga varor produceras i närområdet. I storskaliga system somdomineras av transnationella företag känner sig människor främmande,alienerade, utan medinflytande. Ofta betalar vi ett alltför högt pris för dens.k. ekonomiska rationaliteten när vi accepterar en sådan makt- och industristruktur Jagvill inte påstå att kan komma med praktiska lösningar på alladessa stora och övergripande problem, vilka för övrigt behövde beskrivasmycket fullständigare, men det skulle vara ett stort framsteg om de bleverkända som viktiga - ja, t.o.m. livsavgörande. hoppas jag naturligtvisatt vi slipper att utsättas för karikatyrteckningar av typen att i mUjöpartietsSverige får man inte äta apelsiner, eller att allt tunnbröd och all mesostskall ätas i norra ; sådant har vi faktiskt fått höra från framståendeledamöter av det stora partiet. Vi vill naturUgtvis inte stoppa all utrikeshandel,tvärtom vill vi öka den i många fall och minska den i andra fall. Men vi villatt kriterierna skall diskuteras - de kriterier som icke framgår avden ekonomiska kalkylen. Idagens betänkande har vi haft tillfälle att på ett antal detaljområden definieramiljöpartiets politik från dessa utgångspunkten Jag börjar med jordbruket: Vianser att jordbruket är en av våra stora nationella tillgångar och måstebedrivas efter ekologiskt sunda principen Det s.k. kemikaliejordbruket, ellerindustrijordbruket, är både ett hot och ett resursslöseri. I den månGATT-harmoniseringen innebär att jordbruk skall tvingas att anpassasig till eller fortsätta med sådana osunda metoder, kan vi inte accepteraGATT-anslutning av jordbruket. Vi menar att folk har rätt till giftfriföda, rätt till försörjningstrygghet när det gäller livsmedel. Och slutligenskall jordbruket vara långsiktigt livskraftigt. Om detta skulle innebära någotdyrare livsmedel, så är det väl värt priset, menar vi. Attmiljöpartiet inte ser harmoniseringen med EG som ett mål i sig vet väl deflesta. EG, sådant det ser ut , domineras i stor utsträckning avkommersialismens sämsta sidor, och allt pekar på att "det nya "som och moderater och folkpartister så lyriskt talar omi stor utsträckning blir de ekonomiska maktblockens och klippekonomiernasEuropa samt ojämUkhetens med det s.k. tvåtredjedelssamhället. Detsamarbete vi förordar är ett samarbete med en viss kritisk distans, inte enkapitulation utan villkon Vi tror dessutom att är intresse- rade av att köpa svenskavaror, och om de inte är intresserade, så hjälper ingen harmonisering ivärlden. Därför har vi inte kunnat ansluta oss till kravet attEFTA-delegationen skulle få mera pengar till EG-samarbetet. Däremottror vi, och där delar vi och vpk:s uppfattning, att EFTA skulle kunnaspela en historisk roll i det nya som är på väg att växa fram.Östländerna söker sig fram till en friare, mera marknadsoriente-rad ekonomi, deropar efter samarbete och tekniskt kunnande, men de är ingalunda mogna för ettinträde i EG, som alltmer antar en överstatlig, federativ karaktän EFTA skulledäremot kunna vara den organisation som hjälpte till att föra in dessa föredetta kommandoekonomier i ett vidare samarbete.