prot · GD09113 · 1989-12-31 00:00:00 — De är t.ex. ofta beroende av en erida gröda, somodlas på de bästa jordarna, eller av riågori som de exporterar hellberoende av världsmarknadspriserna. Altde är inordnade i det internationella ekonomiska kretsloppet, som är helt styrtav de rika, starka länderna, är inte nödvändigtvis det bäsla sättet att främjaderas utveckling. har andra modeller än de som tycks varaförhärskande, andra förslag till hur man skulle kunna stärka deras ulveckling.Man kan mycket väl tänka sig att bygga upp en regional utveckling där mångau-länder tillsammans börjar med ett ekonomiskt handelsutbyte, där manproducerar för atl verkligen tillfredsställa behov och där man utbyter varormellan varandra. Det är så vi andra länder har gjort. Det anses ju vara väldigtviktigt att man har en viss grad av självförsörjning åtminstone när det gällerdel som är alldeles nödvändigt för ett lands överlevnad. Dennya ekonomiska världsordningen talade man om för något decennium sedan. Vart tagit vägen? tycks det vara viktigare atl skall klara sinskuldljänsl till de rika länderna än att de skall kunna tjäna sina egna faltigaländers befolkning. Dåhar vi den andra frågan; Hur kommer del sig att de är tyngda av skulder? Omett land med underbalanserad budget är tyngt av en skuld eller inte beror jufaktiskt på landels maktposition. Det land som har den största obalansen ibytesbalansen i världen är, vad jag förstår, . Men genom detta har man låtitvärlden åtnjuta en högkonjunklur myckel längre än vad någon kunnat förutse. Detberor på atl ingen tvekar all handla med och att förse landet med allt vadman frågar efter Dollarn är ju hell enkelt den valuta som accepteras överallt.Det är bara alt trycka dollar Det gör ingentirig alt man drar på sig skulderDet kanske inte går i lärigderi meri är det ingen som talat om ;senorma skuldbörda och enorma problem med sina fattiga. Näru-länderna blev skuldtyngda berodde det på atl del fanns så mycket kapital i världensrika banker som måste placeras att man i stort sett prack-ade på dem dessa låntill mycket förmånliga villkor med låg ränta. 5Riksdagens protokoU 1989/90:113 :113 de höjda oljepriserna somgjorde att det fanns så myckel kapital över. De s.k. pelrodollarna tvingades påu-länderna som knappast kunde värja sig inför alla goda villkor Det visade sigockså alt var pådrivande här Jag skulle vilja påstå atlVärldsbanken bröt mot sin stadga. I stadgan sägs nämligen alt man bara skallsalsa på produktiva ändamål. I del här fallet godkände man ulan att kontrolleraom det var produktiva investeringar som man lånade till. Man godkände atl skuldsatte sig för projekt somtill mycket liten del kom befolkningen lill godo. Till yttermera visso fick ländernas banker att placera tillbaka pengarna i bankernaigen. Ledningarna i de här länderna frestades att utnyttja situationen ochberika sig på det sättet. Del är en skandal hur det gick till när blevskuldtyngda. kan inte dra sig undan sitt ansvar. De faltiga harinte fått någon nytta av de här skulderna. De faltiga skall inte behöva betalaett öre. Det är faktiskt de rika ländernas banker som måstehitta någon sorts teoretisk modell alt skriva av skulderna på elt sådant sättalt det inte skadar det inlernationella finansiella systemet. I själva verkethar ju i varje rimlig mening betalat sina skulder om,inte minsl därför alt höjde räntan så chockartat. har betalatmer än vad som är rimligt på sin skuld. Det här har faktiskt SIDA i elt brev till regeringenklargjort väldigt tydligt, och del skulle vara intressant atl hörabiståndsministern kommentera SI-DA:s brev med förslag till skuldlätlnader Jagtycker alt del finns många konstruktiva förslag där. I stället går vi nu inför och Valutafondens slrukturanpassningsprogram som den bäslalösningen för alt höja levnadsnivån i . Man talar om detta som ennödvändig men smärtsam väg. brukar del sägas mot oss som inte lycker omVärldsbankens och Valutafondens strukturanpassningsprogram all vi inte inseratt det behövs en strukturanpassning och en förändring i länderna. Självfallelgör vi det. Precis som samfällt är eniga om all de behöverförändras- dessa länder är i kris och behöver ändra sin struktur - tyckernaturligtvis också atl det är viktigt atl det blir en förändring,men enligt vilken modell? Den neoklassiska makroekonomiska teorin, som ärförhärskande, är oerhört teoretisk och är inte särskilt nyttig för Sverigeheller, tror jag. För blir den en ren katastrof. Där betyder den attbarnen dör Smärtsamt, säger . Men hur kan vi överhuvud taget godkänna atl någol enda barn dör därför all man skall betjänabankerna i de rika länderna? Det måste finnas andra sätt alt ändra strukturernaän att del skall drabba de fattiga. "Plåsterlösningarna" är inte heller bra. När mangått in med en felaktig omvandling av den ekonomiska strukturen och märker hurfruktansvärt della slår mol de fattiga, då först skall komma in medplåster på såren och socialhjälp! Del kan inte vara del rätta. Vi måslesjälvfallet se till atl vi hjälper alt ta sitt öde i egna händer allförvandla siri ekoriomi och sin struktur på ett sätt som passar dem. Härfinns det många förslag. FN;s kommission för har ett förslag, där manhårt kritiserar och Valutafonden. har utmärkta förslag isin "Utveckling med mänskligt ansikte". Och när den biståndspolitiskautredningen var i och hade tillfälle atl tala med en avförfattarna där, , fick vi helt klart för oss atl man fortfarandeär myckel kritisk till Valutafondens och strukturanpassningsmodell,eflersom den är för snävt makroekonomiskl inriktad. NGO-grupp av enskilda organisationer i hela världen - de starkasteorganisationerna där är nog världens alla kristna kyrkor - har riktal enoerhört skarp anklagelse mol och Valutafondens slrukturanpassningsprogram.Världsbanken har svarat myckel sårat och menar att organisationerna är elakamot den, men jag kan inte se i svaret atl har kunnat bemöta denmyckel allvarliga kritiken från organisationer som på fältet har sett hurstrukluranpassningsprogramet i själva verket fungerar och hur det drabbar desvaga. Jagkan inte se annat än att biståndspolitik har glidit från enhumanistisk, social, ekologisk inriktning till en hårt makroekonomisk sådan,och det lycker jag är ytterst tragiskt. På det sättet går vi emot våra biståndspolitiskamål. Det är inte alls elt sätt alt utveckla resurser när man tittar på BNP ochtittar pä siffrorna. Det är inte ett säll att förstärka demokratin när mari gördet svårare för ledningarna, därför att de måste gå emot sin egen befolkningoch föreslå smärtsamma förändringar för dem som redan har det svårl. Det ärinie ell säll alt förbättra miljön när man måste tvinga ut de fattiga på ännumagrare jordar därför atl exportgrödorna skall ha de bästa jordarna för attexporten skall kunna ge inkomster att betala skulderua med. Detär inte möjligt för atl bli självständiga ekonomiska enheter och skapapolitisk självständighet, när de fortfarande skall vara bundna vid de gamlakoloniala handelsmönstren. Vi måste ompröva delta, och jag tycker attbislåndspoliliska utredningen, som vi har föreslagit, är bäst skickad alt göradet. Jag hoppas också att regeringen vill ta sitt förnuft till fångaoch inte följa den för dagen förhärskande väldigt farliga och snäva monetaristiskaekonomiska teorin. frågade vad jag anser om SIDAs skrivelsebeträffande skulder Jag har redan nämnt om den. Den var ett avunderlagen när jag sammanställde de sju punkler för konstruktiva skuldålgärdersom jag log upp i mill FN-tal . Jag vill också proteslera mot vad BirgittaHambraeus säger om atl deltar i anpassningsprogram som dödar barn. Vadär del för sätt att argumentera? Vi deltar i anpassningsprogram som ländernasjälva har utarbetat, därför att de såsom andra länder och regeringar ärtvingade alt få i gång sin ekonomi. Får man inte ordning i sin ekonomi,riskerar man inte bara nationens överlevnad ulan också barnens möjligheter attöverleva. AnL 49 () rephk: Först vill jag instämma i anförande. Jag tycker atthon tryckte på många ömma punkter som vi tidigare haft uppe i debatten och somvi tycker är viktiga. Sedan skall jag underlälla för kammarkansliet genom attdra tillbaka mitt yrkande om bifall lill motion U222, yrkande 2. Jag gör detinte därför all jag ändrat uppfattning om all bör lämna Världsbankenutan just därför att det är formellt krångligt för kammaren all la upp yrkandetså som det är ställt. Vi avstår alltså från det yrkandet ochfortsätier alt driva frågan. 50 () replik; Jag skall med stort intresse studera taletsom biståndsministern höll alldeles och som jag inte har sett. Jaghoppas atl del innebär alt därmed går tillbaka till sin merhumanistiska inställning när det gäller inriktningen av biståndet. Sedan vill jag ändå säga - tyvärr, statsrådet - allkonsekvenserna av slruk-luranpassningsprogrammen blir att barn dör tidigare i debatten klart visat med statistik hur barnadödligheten harökat. Statsrådet säger allom man inte har ordning på sinekonomi, kan mari irite åstadkoriima någon förbällring. Då beror det alldelespå vad man menar med ordning på ekonomin. Det beror på vilka teoretiskamodeller man använder Jag är inte så säker pä att bytesbalans, BNP-lillväxtoch de teoretiska modeller som har fåll någon sorts överhöghet är del somförst skall främjas, om man vill alt barnens välfärd skall främjas. Jag talar inte om teoretiska modeller ulanjag lalar om atl länderna genom sin strukluranpassningspolitik exempelvis skallge bönderna sådana priser för jordbruksprodukter att de kan producera också eltöverskott, vilkel de hindras från atl göra. Jag lalar om en vettig prispolitik, ett slut på enorealistisk byråkrati och centralstyrning. Det är anpassningspolilik och ensådan genomförs nu i många länder. Jag förslår inte varför vi inte skulle kunnastödja detta. 52 () rephk; Vi lalar om så många saker . Del ärsjälvklart atl en del saker görs som inte är så dåliga. Men konsekvenserna avstrukturanpassningsprogrammen har blivit negativa för de fattiga. Statsrådethar själv talat om den smärtsamma omprövningen. Jag skulle vilja se en smärtsamomprövning för de rika människorna i de fattiga länderna. De brukar gå ganskafria när det gäller alt ompröva. Om jag vore ensam om atl kritiseraVärldsbanken, skulle jag onekligen vara ute på hal is, men jag har bakom migUNICEF. Kyrkornas världsråd, Valikanens biståndsorganisation och åtskilligaorganisationer i hela världen som står bakom NGO-gruppen. Vidare har jag bakommig , där man nu är bekymrad över alt drar ner sitt bistånd tillUNCTADs projekt. Det är som om vi har glömt borl alt del behövs en ny ekonomiskvärldsordning, som är rättfärdig och som inte gynnar bara de rika länderna. AnL 53KRISTINA (): Jag vill kommentera den del av dettabetänkande som behandlar det multilaterala biståndet. Av den totala höjningsom detta års bi- ståndsbudgelinnebär är det en fjärdedel som ligger på denna del av anslaget. att vi kommer att späda på , som är den del av sombeviljar mjuka krediter, dvs. billiga lån till medlemsländerna. Vi kommer också att kunna fördela mer pengar till UNDP,FN;s utvecklingsorgan och som är en paraplyorganisation, som behöver en starkresursbas för atl kunna ulföra sina uppgifter ulan att biståndet splittras uppalltför mycket. Del har nämnts alt framöver kommer atl få störreuppgifter. Det var som talade om vad beslutinnebär. Man håller nu på alt ratificera i medlemsländerna.Det är alldeles uppenbart att detta kommer atl slälla ökade krav på UNICEFsinsatser i världen. Därför ökar vi också anslaget lill med 50 milj. kr.. Jag kan också nämna alt flyktinginsatserna viaflyktingkommissarien och de palestinska flyktingarna kommer atl ges ökat stöd.Dessutom blir del mer pengar till livsmedelsbistånd och jordbruksutveckling. Del har tidigare nämnts här att intar enmer generös hållning. är tillräckligt kommenterat och jag kommer inteatt ytterligare behandla den frågan. Det kan naturligtvis noteras all delfaktiskt är samma form av insatser som utskotlsmajoriteten prioriterar,nämligen UNDP. Också miljöbiståndet har tidigare berörts. När det gällerdet multilaterala stödet är det viktigt atl det finns administrativ kapacitetatt kanalisera biståndet. Vi har efter en avvägning gjort den bedömningen jusl nu inte kan la emot mera. Däremot skall miljöinsatser självfalletintegreras i samtliga FN-program. De påpekanden som tidigare här har gjortsvill jag gärna understryka. Del största miljöhotet är naturligtvis fattigdomeni världen. Därför måste arbetet med att bekämpa fattigdomen vara det primäraför atf skapa en hållbar miljö. Jag kommer då in på den diskussion som har förtsoch som handlar om och Valutafondens åtaganden. Det har varitmycket svepande formuleringar i debatten från vpk, och senastäven från . Jag vill understryka alt den kritik som har framförts motbanken och mot fonden har varit berättigad och myckel viktig. Kritiken har lettlill att banken och fonden har ändrat sin politik. las de sociala hänsynsom efterlystes i debatten. Denna kritik har framförts av , NGO ochframför alll av våra representanter i banken och fonden, dvs. De har gjort ett mycket goll arbete. Del är alldelesuppenbart atl denna kritik har påverkat bankens och fondens policy. De programsom nu genomförs ser annorlurida ut än de tidigare. Den historiska beskrivning som har getts har vikanske lilel olika syn pä. Jag menar alt under 60- och 70-talenbefann sig i elt expansivt skede. Det fanns en tillväxt och det förekom ocksåinvesteringar som möjliggjorde denna tillväxt. Vi vet all man fick billiga lån.Del är inte fel alt låna, men man kan inte låna jämt. Del betyder alt man blirspeciellt utsatt för ekonomiska chocker när de uppstår, vilket var vad somhände när världshandeln minskade och råvarupriserna föll. dernastillgångar inte längre betalade sig på samma sätt. Inkomsterna räcktenaturligtvis inte till alt betala skulderna. 1 detta läge var också dereglerade ekonomierna elt starkt hinder för en sund ekonomisk utveckling. Manhade byggt fast sig i en expansiv ekonomisk politik med myckel höga statligasubventioner och det fanns inte täckning för detta. påpekade och underströk med kraft kommit fram lill atl de ekonomiska programmen nu genomförs med berördaländer. Del är viktigt atl konstatera, tycker jag. Det går till så alt bankenoch representanter för de berörda länderna tillsammans sätter sig ner och gören ekonomisk analys. var det säkert så att många länder saknade kompetentaekonomer som själva kunde göra dessa bedömningar Där har UNDP gäll in ochsatsat resurser för alt skola in ekonomer så att inte förhållandet skall bliojämlikt när man gör denna analys av ett lands ekonomi. Man fastställer målet och ett åtgärdsprogram. Målet ärnaturligtvis att landet skall nå en högre tillväxt. De principer man användersig av är makroekonomiska. Detta är man alltså överens om. Även starkakritiker, , många av NGOs ledamöter och vi från förespråkarnaturligtvis ett makroekonomiskl synsätt. Det betyder att man måste avreglera,få stabila växelkurser och all man måste få ned inflationen. Del måstenaturligtvis också vara en långsiktighet i dessa program, vilket var brislen idel tidigare skedet då agerade hårdhänt, för det måste vi medgeatt den gjorde. Tre debattörer har här sagt att dessa program ledertill att barn dör i världen. Detta är enligt min mening ell fruktansvärtpåstående. Man kan fundera kring vad som skulle hända om man integenomför de här programmen. Det skulle naturligtvis innebära elt fritt fall fördessa länders ekonomier När man sätter in ett strukturanpassningsprogrambetyder det att ekonomin fortsätter all falla någon lid. Men därefter vänderkurvan uppåt. Del är alltså inga snabba resultat man får Det är otroligtviktigt atl ha långsiktighet med i den här bedömningen. Jag menar atl , vpk och bygger sinareservationer och sin argumentering på gammal information. Jag tycker att nikunde ha tagit reda på hur situalionen ser ut . De synpunkter ni framförsaknar faktiskt aktualitet. Det är en mycket ensidig och kategorisk inställningsom har framförts här och deri saknar trovärdighet. Del har skrivits en hel del bra uppsatser kring de härfrågorna. Vi riksdagsledamöter får . Jag kanrekommendera det senaste numret, där ekonomer frän ochfrån i redovisar just effekterna avanpassningsprogrammen. Man måste också vara på del klara med atl vi lever i eltömsesidigt beroende. Det finns ingen nation som kan existera som en isolerad öi världen . Del handlar nalurliglvis om atl eliminera handelshinder Detskall vi arbeta för att göra. Resultatet av detta måsle bli alt investeringarkommer i gång, att vi inte får ett utflöde av kapital, ulan elt inflöde avkapital till de faltiga länderna. Det kan åstadkommas genom alt biståndet ökar.Del är en modell. Ideklarationen från det extra möte som hade, vil- ket dettidigare har refererats lill, finns ett uttalande om all länderna måste levaupp till utbetalningsmålet 0,. I generalförsamlingens deklaration finns ocksåen intressant passus, som berörde , ombindningar av kapital och resurser som finns i måriga u-läuders militärabudgetar. Det gäller framför alll i , i staterua söder om . Deresurserna måste lösas upp och de måste användas på ett sundare sätt. Det finnsalltså med i deklarationen från FN:s extra generalförsamling. På olika såltmåste man naturligtvis stimulera att kapital investeras i . Jag tyckte all hade en relevant fråga. Hanundrade om attityden i banken har förändrats . Del menarjag alt den har. Bl.a. lar man nu miljöhänsyn. Alla projekt som banken ärinblandad i måste granskas med hänsyn lill vilka miljökonsekvenser de får Manhar anställt myckel kompetent personal som har ekologiska kunskaper När del gäller miljöfrågorna har banken också tagitinitiativ till del som kallas för en ny miljöfacililet, som skulle innebära altmedlemsländerna satsar en miljard US dollar för att tillsammans globaltförsöka gå in och lösa miljöproblem. Jag tycker också alt bankens attityd ochpolicy har förändrats på så sätt alt man numera lyssnar på NGO. Det har nämntstidigare att det finns ett NGO-råd kopplat till bankens verksamhet. Man har också tagit in kvinnor och kvinnoaspekter i deprojekt som man finansierar. På samma sätt som miljön skall integreras i allaprojekt skall också kvinnofrågan och kvinnobiståndet alllid beaktas. Del mestintressanta, när vi lalar om , är kanske bankens initiativ till del somkallas för Global Coalition for , vilket betyder atl man vill initieraett helt nytt forum där biståndsinsatserna för samlas. Jag villyrka avslag på samtliga reservationer som berör C 1-anslaget. AnL 54BIRGITTA () replik; Just nu är resursflödet från i-länderna tillu-länderna negativt, som utskollet uttrycker del. Det innebär alltså atlu-länderna betalar mer till i-länderna än vad i -länderna betalar tillu-länderna. och även statsrådet sade förut alt u-ländernasjälva går med på slruklu-ranpassningsprogrammen. Men jag tror atl vi allihopär på det klara med atl det är under myckel starka påtryckningar Endamöjligheten de har atl få låna på fördelaktiga villkor från , ,är att de går med på sådana program. Jag är inte säker på att de kommer alt få större klarhetnär de nu skall utbildas i de makroekonomiska teorierna. Den makroekonomiskateori som jusl nu är på modet kommer säkert atl sä småningom framstå som cyniskoch ofullständig i sin begränsning, i sin oerhörda brist på koppling till denkonkreta verkligheten. Tillväxt, ja. Resurstillväxt, en utveckling som skapar merresurser Men deri som beskrivs i eri BNP-ökning behöver ingalunda innebära resurser har skapats. Jag har också läst Ekonomisk Debatt, och jag varmycket bekymrad över de utredningar som genom sin makroekonomiska teori visaratt man bara har tittat på vissa teoretiska aspekter Även där var man myckel 1989/90:113 2 maj1990 tveksam till omstrukturanpassningsprogrammeri verkligeri hade varit riågra lyckadesalsriirigar Nuvill jag gärna hoppas att har räll och all ochIMF håller pä alt la intryck. Jag är bara bekymrad över den brist på kunskap omekologi som finns hos dem som beslutar över medlen. Man har knutit mångamänniskor till sig, de finansierias av speciella fonder, men är derasinflytande så starkt som man skulle önska? Vi har, både ochjag, hört UNICEFs i FN säga att han tror alt det är mest prat ochväldigt litet handling än så lärige. lål oss hoppas och fortsätta atltrycka på och låt oss verkligen se lill all de svenskar som arbetar iVärldsbanken och Valutafonden har andra ekonomiska kunskaper än de i dagförhärskande makroekonomiska. Det kommer t.ex. en internationell konferens ivilken E. Odum skall delta och där man skall ta upp resursekologi. Det är enmyckel lovande konferens som ordnar, men det är ett långt steginnan det är den sortens ekonomer som sitter i beslutsfattande ställning ochverkligen ser till all pengarna styrs ål rätt håll. Detär också riktigt att var på väg mot en god utveckling. Men denmättes inte främst i tillväxt, utan den mättes t.ex. i alfabetiseririg, i sjukvård,i ordriade förhållanden. Det är där jag tror att vi har de mått som ärrelevanta för utveckling. 55 () replik: Det var inte mycket jag fick reda på om socialdemokraternas syn på delkvinnoinriklade biståndet, trots det löfte jag fick av Axel attKristina Svenssori skulle ta upp det. Men det finns tillfälle atf återkomma,. Jagvill upprepa min fråga: Hur tror socialdemokraterna alt man skall kunna göra enöversyn av del kvinnoinriklade biståndet om man inte är beredd alt salsaytterligare på kvirinoenheten? Jag vill också fråga Krislina om hurhon ser på lokal resp. utsänd personal vad gäller kvinnobiståndel. Jagförmodar atl Krislina känner lill atl vi från hargjort ett enigt uttalande om alt vi skulle se det som angeläget atl man härhade utsänd personal. Jagskulle också gärna kommentera del sade om det multilateralabiståndet. sade att hon inte här var beredd att ytterligaregå in på de ökningar som har föreslagit inom det här området. Detförstår jag, för de öknirigar som socialdemokraterna föreslår är i sanninghalvhjärtade. 1 gör vi en helt annan prioritering för att markeraatt vi verkligen stöder FNs arbele för fred och ulveckling, för och inteminst dess flyklingkommissarie. Särskilt anmärkningsvärt är all notera attäveri om socialdemokraterria föreslår en ökning, handlar det inte om mer än190 milj.kr till del ytterligt viktiga arbele som flyk-tingkommissarien utförVi i har sagt alt de 100 milj .kr ytterligare som vi kräver är välmotiverade. Det handlar om prioriteringar också när det gäller biståndet. AnL56 () replik: Bakgrunden är ju att också har en vidare ram. Vi håller osstill beslutet om enproceritsmålet, och vi fördelar det på de olika anslagsposterna.Della tillåter oss faktiskt inte just nu atl öka de multilaterala bidragen,som nu talar om. Vi har emellertid en beredskap för detta.Vi utreder dessutom just nu det multilaterala biståndet och befinner oss miltuppe i det arbetet. För dagen kan jag inte säga vad det kommer ul av detarbetet. Det är riktigt att jag i milt anförande inte hann ta uppfrågan om det kvinnoinriklade biståndet. Vad framför alltlalar om är en ökning av den administrativa personalen inom SIDA. Ett enigtutskott har föreslagit ytterligare 10 milj.kr för administrativa insatser inomSIDA. Dessa pengar kommer naturligtvis atl fördelas. Jag hoppasverkligen atl det kommer att innebära all man får förstärkningar även när delgäller kvinnoinsalser Del måste ändå vara huvudlinjen atl integrerakvinnobiståndel i alll biståndsarbete. Jag tror att del är mycket viktigt har den inställningen lill delta bistånd. Vi vet atl det bistånd som nårkvinnorna verkligen ger effekt. Del är dårför viktigt alt vi arbetar efter denlinjen och inte bara har speciellt kvinnoinriklade projekt. Kvinnobiståndetskall finnas med i samtliga projekt. Till vill jag säga alt jusjälva väljer alt gå in i struklurprogrammen. Jag bara konstaterar detta. AnL 57 () replik: Jag delar uppfallning alldel är viktigt all det kvinnoinriklade biståndet i så stor utsträckning sommöjligt integreras i del allmänna biståndet. Men vi kanske också kan varaöverens om atl del behövs speciella kvinnoinriklade insatser.