prot · GD09120 · 1989-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1989/90:120 1 §Svar på interpellation 1989/90:162 om naturgas Anf, 1 Industriminister ; har ställt följande fyra frågortill mig: 1, Hur slora är förlusterna i densvenska satsningen på naturgas, och hur fördelar de sig över åren? Hur och avvilka läcks dessa förluster? Vilka är demotsvarande erfarenheterna av nalurgassatsningen i , och kan vi iSverige dra nytta av dessa erfareriheter i planeringen för en eventuell försattutbyggnad av nalurgasnälet i ? 4, Vilka överväganden rörande utbyggandet avnaturgasriätet i gör deri sveriska regeringen? Såvitt jag känner till har det integjorts någon fullständig sammanställning av kostnaderna för den svenskanaturgasinlroduktionen. Del är därför inte möjligl atl lämna elt uttömmandesvar på tvä första frågor Jag skall dock försöka reda ut begreppen,ulan anspråk på all göra någon ekonomisk analys. Introduktionen av naturgas i vårt land kräver betydandeinsatser för kompetensuppbyggnad och för invesleringar i rörsystem m.m. Det ärfråga om en långsiktig verksamhet, som oundvikligen leder lill förluster underde första åren. Krav på affärsmässighet vid introduktionen av naturgas hari princip gällt alltsedan naturgasfrågan blev aktuell i slutel av 1970-lalel.Det har således förutsatts att gasen skall konkurrera på lika villkor med andrabränslen och alt varje nalurgasprojekl skall ge rimlig avkastning pä satsatkapital, sett över projektets livslängd. De avsteg som har gjorts från denna princip har berott påall svårigheterna i själva startskedet visade sig vara större än väntat. Detbedömdes som nödvändigt med ell visst statligt slöd för all en introduktion avgas skulle kunna genomföras, något som då sågs som ell viktigt led i arbetetmed att minska del svenska oljeberoendet. Stödet gällde i huvudsakSydgasprojektel. De avgörande besluten om detta projekt och om import avnaturgas från fattades . Stödet till Sydgasprojektel lämnades ursprungligen främsti form av en statlig förlusltäckningsgaranti lill de regionala intressenterna iSydgas AB. 1 Riksdagetis protokoll 1989/90:120 visade kalkylerna på aftprojektet skulle komma alt ge slora underskoll, räknat under en 20-årsperiodfrån driflsslarlen . Skälet härtill var bl.a. atl avtalet om import avdansk gas var olämpligt utformat. Efter regeringsskiftet prövadeden socialdemokratiska regeringen alla möjligheter att få projektet på rättköl, bl.a. genom alt begära eri omförhandling av priset på gasen från Danmark.Della visade sig dä omöjligt. Även en nedläggriirig av projektet övervägdes,men kostnaderna härför hade pä delta stadium blivit alltför höga. Resultatet blev all staten gick in somhälfteridelägare i , varigenom den statliga förlustläckningsgarantinkunde slopas. I uppgörelsen ingick bl.a, aft gasdistribulörernas kostnader förinvesleringar i gasnäl skulle kunna få bidrag med högst 60 milj, kr enligtsamma regler som då gällde för stöd lill utbyggnad av fjärrvärmenäl. Det visade sig efler några är att statens ägarengagemang iSydgas innebar nackdelar Ägarna i bolaget kom därför är 1987 överens om atlstaten skulle träda ut. 1 samband därmed åtog sig staten all tillskjuta ettbelopp av 202,5 milj. kr för atl täcka statens andel av ackumuleradeförluster Statens aktier överläts fill för en krona. Därmed gick detav staten satsade aktiekapitalet 25 milj. kr. Elt räntefritt lån tillSydgas på samma belopp fick slå kvar . Vid sidan av slödel lill Sydgasprojektel har staten underåren 19761983 finansierat verksamheten inom del statliga genom ettantal villkorade lån över statsbudgeten. Del sammanlagda lånebeloppet har uppgåttlill ca 280 milj. kr Dessa lån har i huvudsak eflergivits i enlighet medlånevillkoren. Vallenfall blev huvudägare i och hartillskjutil ytterligare några tiotal för ulredningskoslnaderm.m. Därtill har i form av ett ränte- och amorteririgsfritl län paför riärvarande 152,3 milj. kr. finansierat den överkapacitet i stamledningen iSkåne som ännu inte las i anspråk för Sydgas- och Väslgasprojeklens behov. av dessa medel väntas komma all kunna återvinnas. Övriga investeringarfinansieras genom ökningar av aktiekapital, ägartillskott m.m. Härvidtillämpar och övriga ägare marknadsmässiga förräntnirigskrav. Verksamheleri iriom SwedeGas visar alltjämt elt riegativlekonomiskt re-slutat. Per uppgår den ansamlade förlusterii bolaget före ägartillskottet till ca 200 milj. kr. Först väritasde årliga re-sultateri kuriria bli positiva. Delta är fulll uormall ioom enverksamhet som kräver stora inilialinvesleringar Investeringarna skall dockvara lönsamma på lång sikl. Delta har också varit en grundläggandeförutsällning för den breddning av ägandet i SwedeGas som har överenskommitsmellari och vissa kommuuala och enskilda intressenter Förslag idenna fråga behandlas nu av (prop. 1989/90:125 bil. Om jag summerar de olika posterna blir resultatet altstaten i olika former har tillskjulit omkring 700 milj. kr tillnalurgasverksamhet utan möjlighet lill återvinning. Räkriat i dagenspenningvärde är insatsen . För övrigaintressenter torde förlusterna i gasverksamhelen vara förhål- Enligt vad jag har erfarit räknar de kommunala och de enskilda delägarnai med all kunna återvinna medel som de har tillskjutit förförlustläckning i bolaget. Jag har inte berört frågan om skaller och avgifter pånaturgas. Del förutsattes vid uppgörelsen 1983 altskallen på naturgas per energienhel skulle fastställas till cirka trefjärdedelar av skatten pä eldningsolja. Så skedde också. När regeringen år 1986i samband med elt förslag om höjning av oljeskalten föreslog att denna relationskulle förbli oförändrad, dvs. alt också gasskatten skulle höjas, gickriksdagen emot förslaget. Gasskatten blev då cirka hälften av oljeskalten.Också vid en senare höjning av oljeskalten lämnades gasskallenoförändrad, varigenom denna skatt minskade till omkring en tredjedel avoljeskatten. Det förslag om reformering av de indirekta skatterna(prop. 1989/90:111) som ligger pä bord innebär att energibeskattningenges en skarpare miljöprofil, bl.a. genom införandel av en koldioxidskalt. Förnaturgasen innebär delta en fördubbling i förhållande till nuvarande skall.Den totala skattebelastningen på gas blir enligt förslaget åter omkring hälftenav skatten på eldningsolja. Enligt regeringens uppfattning är delta en rimligrelation med hänsyn till gasens betydande miljöfördelar Jag övergår till tredje fråga, som gällererfarenheterna av nalurgassatsningen i . Det danska nalurgasprojeklels ekonomi har grundligtanalyserats av en arbetsgrupp tillsatt av den danska energiministern. Gruppenpublicerade sin rapport . Av denna framgår atl projektet harutvecklats väsentligt sämre än väntal. Gruppens kalkyler pekar på att deltotala underskottet fram lill kommer att uppgåtill nära , räknat som nuvärde, såvida inga åtgärdervidtas. gäller trots att gasen i är befriad från energiskatt. En orsak till del danska gasprojeklets svaga ekonomi ansesvara alt man från början hade ambitionen att täcka in en så stor del avmarknaden som möjligl genom ett finmaskigt distributionsnät. Detta har letttill höga kostnader och elt dåligt utnyttjande av kapaciteten, i synnerhet somenergianvändningen har minskal lill följd av hushållning. Man bör dock isammanhanget komma ihåg alt beslut om gasprojekiet fattades dåDanmark hade stora problem till följd av elt mycket högt beroende avimporterade bränslen. Genom den inhemska naturgasen har detta beroende kunnatminskas väsentligt. Efter en uppgörelse mellan regeringen ochsocialdemokraterna har det danska antagit ett förslag tillåtgärdsprogram som har till syfte bl.a. att stärka nalurgasprojeklels ekonomi.Elt viktigt inslag i programmet är ökad användning av naturgas fördecentraliserad kraftvärmeproduktion. Vidare skall den ekonomiska styrningenav gasprojekiet stramas upp. Vi följer noga utvecklingen av det danska gasprojekiet,bl.a. genom löpande kontakter med det danska energiministeriet. I den månerfarenheterna frän kan tillämpas på våra förhållanden kommer degivetvis att beaktas. sista fråga vill jag allmänt hänvisa till vad statsmi- nisternanförde om naturgas i sill svar på två interpellationer(1989/90:152 och 160) om energipolitiken. Naturgasen kan komma att få betydelsevid utbyggnaden av ny elproduktion under 1990-lalet, inte minsl ikraftvärmeanläggningar Regeringen ser ocksä positivt på en ökad naturgasanvändninginom industrin, där gasen utgör elt frän bl.a. miljösynpunkt fördelaktigtalternativ till olja och kol. Jag vill i sammanhanget betona atl det är de kommersiellaaktörernas sak alt besluta orn import av gas och om invesleringar irörledningar och andra anläggningar. Statsmakternas uppgift är att fastställaramvillkor. Jag har redan berört kravet på affärsmässighet och del nyaenergiskattesystemet. Också i fråga om miljö, försörjningstrygghet ochberedskap ställs ramvillkor som företagen måsle kunna uppfylla. Det är givetvisav stor betydelse att företagen kan fä klara besked om de villkor som gäller,nu och under överskådlig lid framåt. Statsministern påpekade i sill interpellationssvar atlomställningen av energisystemet är ett långsikfigt arbete, som kräver en bredsamverkan i samhället. Detta gäller i hög grad riaturgasomrädet, med tanke påde stora inilialinvesteringarna och de betydande ekonomiska riskerna. AnL 2 HÄDAR (); Jag vill lacka industriminislern för svaret,vilket jag finner sakligt korrekt och intressant, men också oroande. Det framgår av svaret all förlusterna på det svenskagasnätet redan är ganska omfattande - i dagens penningvärde över 1 miljard, ochdet är förlus-ler som i allt väsentligt får bäras av stat och kommun. sägerindustriministern all del är någonting man måste räkna med under ett förstainlroduk-tionsskede, och del kan ju vara riktigt atl introduktionsskedet iSverige alltjämt är förhållandevis kort. Sä myckel mera oroväckande blir det när man jämför medDanmark, där man har utnyttjat naturgas . Där räknar man medförluster som är sjufalt större för stat och kommun, alltså bortåt 7miljarder, för den danska nalurgassatsningen. Det är siffror som skrämmer mig,och jag vore intresserad av atl höra om inte också industriministern känner enviss oro för de ekonomiska konsekvenserna av en ökad satsning på naturgas. Sedan vet vi, herr talman, att man bl.a. i kanslihuseträknar intensivt på en betydande satsnirig på naturgas - framför allt ianslutning till det beslul som fattats inom socialdemokratin för att sökatillgodose vissa grupper och bygga över den splittring som i energifrågan är säframträdande inom det slora partiet. Jag länker bl.a. på det beslut somstatsminister gick ut med ivrigt påhejad av dåvarandeenergiministern om en tidigareläggning av kärnkraftsavvecklingenmed avstängning /96 av två reaktorer. Det framgår också av delinterpellationssvar där , citerad av industriministern här , säger alt naturgasen kan komma atl få betydelse vid utbyggnaden av nyelproduktion. Skall man dessutom, som anges i interpellationssvaret frånindustriminislern, återvinna en del av de pengar som man ser somförluster bygger det naturligtvis också på atl man får en väsentligt ökadanvändning av naturgas. Detframgår på många olika sätt atl svensk industri är bekymrad över re- Jag vet inte om industriministern uppfattar sig slå nära.SSABs chef säger i den årsberättelse som kom atl energipolitiken är elt orosmoment, och all den med allsannolikhet kommer atl leda till väsentligt kraftiga prishöjningar på elenerginän i våra konkurrentländer Vidare sägs atl vi har ungefär sammaelkostnad som flertalet konkurrenter i , men alt den svenskaenergipolitiken därför borde sträva efter att bibehålla denna situation istället för atl skapa konkurrensnackdelar för storindustrin och övrigenergikrävande basindustri. Chefen för i ,, skrev i en artikel i ; "Vikänner inget förtroende för energipolitiken så som den presenterats av denfyrhöv-dade arbetsgruppen. Vi löper risken att redan den befarade elbristen kanleda lill höjda elpriser och påskynda utflyttningen av våra viktiga basindustrier" Så seralltså industrin på det hela. Jag fick också en bok från Naturskyddsföreningendär skriver: "hotar eu gasetableringmöjligheterna för deinhemska bränslena, t.ex. biobränslen . har blivitalltmera omdiskuterad. Inför det allvarliga hot som växthus effekten utgör står det klart atl grunden för energisystemen världen över måsle varade förnybara energikällorna. En slor satsning på naturgas innebäralltså atl vi binder upp oss för lång lid framöver på ett fossilt bränsle.--- ulgör naturgasen drygt en procent av den totala energi- tillförseln. Swedegas' mål är att sörja för en åttondel, eller 55 TWh, avden samlade svenska energitillförseln. Det varslar om en ännu störrelåsning till naturgasen. Ska naturgasen ersätta kärnkraftsel blir dockutsläppen av koldioxid till atmosfären större. Om samtliga tolv reakto rer ersätts med naturgas skulle de svenska koldioxidutsläppen öka med Jag undrar om det finns något i det resonemang som hon försom industriministern finner felaktigt och om industriminislern med lugn kanse på en ulveckling som får dessa konsekvenser Jag kan det inte. Jag vill göra några påpekanden om naturgasen med anledningav vad här framförde. För det första är naturgasen del ur miljösynpunkt bästaalternativet av de fossila bränslen som finns tillgängliga. Den kan ersätta koloch olja och skapa en väsentligt bättre miljösituation än om vi har kvar deanläggningar som bygger på dessa råvaror Dessutom medför naturgas mindreutsläpp av koldioxid. Del innebär i delta sammanhang miljöfördelar. För det andra kommer naturgasens plats i det svenskaenergisystemet atl bero på del energibeslul som vi skall fatta här i riksdageni höst och som skall föregås av överläggningar mellan de olika partierna. För det tredje kommer naturgasens introduktion ochutbyggnad i övriga delar av atl bero på dess kommersiella möjligheterAvsikten är inte atl staten skall gå in med ytterligare resurser iintroduktiorien, ulan utbyggnaden av naturgasnälet måste ske på hellkommersiella villkor För det fjärde är del riktigt, som påpekar, alldet finns ett problem när det gäller konkurrensen mellan naturgasen ochbiobränslena. är en fråga som vi måsle lösa, eflersom vi kraftfullarevill introducera biobränslen i det svenska energisystemet. Vi behöver dessabränslen när kärnkraften framöver skall avvecklas. För det femte är del utomordentligt angeläget atl vi kannå en bred enighet i pariamenlel kring energipolitiken. Därför harstatsministern inbjudit lill överläggningar, och jag delar den uppfattningenatt vi, i de olika partierna, bör anstränga oss för att få en så bred samlingsom möjligt i kring ett energibeslut. Detta för alt få denlångsikthet som industrin eftersträvar enligt de företagsledare som Hädar Carsciterade. Jag tycker inte att vi nu skall läsa våra positioner Låtoss gå till en diskussion där vi är öppna för olika alternativ, prövar ochförsöker finna vad som kan vara den bästa lösningeri för all få derilångsiktighet som vi behöver i energipolitiken, något som kraflinduslrin, övrigindustri, myndigheterna och alla andra önskar sig. Del finns ingen anledning alt börja gräva ner sig iskyttegravar Den av socialdemokraterna framlagda rapporten om energipolitikenär ett diskussionsinlägg för atl vi skall kunna få i gång en överläggning medde andra partierna och försöka komma fram till den breda överenskommelse somjag har talat om. Det är den viktigaste delen i energipolitiken . 4 HÄDAR (): Jag kan instämma med industriministerri atl energipolitiken "ärett sådant område där del finns ell behov av breda lösningar Men man kan intebåde i förlid stänga av svensk kärnkraft och ha den kvar Innan vi går lillförhandlingar tror jag atl regeringen måste bestämma sig för hur den vill hadet pä den punkten. Om regeringen vill fullfölja beslutet om entidigareläggning av avvecklingen finns det partier i som ställer sigbakom detta. Regeringen får med stöd av de partierna möjlighet alt åstadkommaen sådan politik med en ganska bred samling i . Funderar regeringen iställel på att ha kvar kärnkraften - vårt gemensamma målär att den skall vara avvecklad - finns det förutsättningar för enuppgörelse med bl.a. . Men regeringen måsle först bestämma sig förom den själv har någon uppfallning i sakfrågan. Förhandlingar i vilka man inteens vet utgångspunkterna är för oss inte något eftersträvansvärt. Vi ser ingelbehov av att della i förhandlingar innan regeringen har klargjort siriståndpunkt i della avseende. Jag skall ta ytterligare citat ur en skrift,och jag vill fråga industriministern om han kan instämma i del som här sägs.Det är hämtat ur en skrift med titeln för miljö och välfärd,utgiven av Fabriks, Gruv, Metall och Pappers: "Om kärnkraftsavvecklingen genomförs enligt gällandetidplan kan väl färds- och sysselsältningskraven bara tillgodoses till priset av försämrad miljö.----------------------------- För att undvika en situation därmiljöhänsynen ställs i direkt kon flikt med välfärds- och sysselsältningsintressena bör i första hand kärnkrafts- avvecklingens tidplan omprövas. En sådan omprövning är inte bara förenhg med folkomröslningsresultaletutan framstår rent av som en förutsättning för all leva upp lill detta.------------------ Vi måste få lid alt utveckla ochutvärdera alter nativen innan en slutgiltig tidplan för avvecklingen fastställs. 90-lalel kom mer alt behövas för atl skapa dessa förutsättningar Behovet av energi - och då framför allt i formav el - ökar oavbrutet. biobränslen är i dagekonomiskt rimliga alternativ till kärnkraften. 90-talet kommer attbehövas för denna oerhört dyrbara men nödvändiga verksamhet. Dagens osäkerhetoch tveksamhet om de förnybara energialternativen måste övervinnas. Målet börvara aft ha en klar bild av dessa energikällors förtjänsteroch nackdelar vid storskalig användning. -- Miljöskäl talar starktemot en sådan introduktion ", dvs. man binder sig vid fossilabränslen. Ärdelta någonting som industriministerri är beredd all irislämma i? Del voreiritressanl atl höra hans uppfattnirig på deri punkten. Jag är beredd allinstämma i detta. 1989/90:120 11 maj1990 Överläggningenvar härmed avslutad. 2§Svar på interpellation 1989/90:146 om mobbning inom försvaret har frågat mig om vilka åtgärder som bör vidtas inomförsvaret för all förhindra att eriskilda värriplikliga utsätts för mobbriing.Han lar i sammanhanget också upp frågan om vilka ålgärder som krävs för aftkomma till rätta med fördomar mot kvinnor på försvarets förband och skolor Tillalt börja med vill jag säga atl del är elt mycket viktigt ämne som HansLindblad lar upp. Det som en del kallar mobbning och som av andra be-riämrispsykiska trakasserier eller social utstöluirig är ett problem som finns påmånga arbetsplatser Faslän mobbning i arbetslivet inte är någon ny företeelseär det först som problemet i någon högre grad börjat uppmärksammas. Försvaretsarbetsplatser utgör i del här sammanhanget ingel undantag. Mobbning harförekommit och förekommer på vissa håll bland såväl värnpliktiga som anställdpersonal. I dagens läge går det inte att säga hur omfattande problemet äreflersom del inte kartlagts i detalj, men givetvis är det fullkomligtoacceptabelt alt mobbning över huvud taget förekommer. Som ocksåpåpekar är del särskilt allvarligl när en värnpliktig utsätts för mobbning. Envärnpliktig lyder under en plikllag och kan till skillnad från en ariställddärför irite byta jobb. Frågorom mobbning har på senare lid fått ökad uppmärksamhet inom försvaret och ettaktivt arbete har påbörjats för aft öka kunskapen bland anställda ochvärnpliktiga om hur mobbning skall förebyggas och åtgärdas. Enligt min meningär det just mer information och utbildning som behövs, eftersom kuriskapen omhur man hanterar komplicerade sociala konflikter i allmänhet är bristfällig påde flesta håll i arbetslivet. Det räcker emellertid inteatl kunskapen ökar om hur man hanterar pro- blem avdel här slaget. En förändring av attityderna måste också komma till stånd. Åvenhär är ökade kunskaper bland anställda och värnpliktiga nyckeln tillförändring. På försvarets arbetsplatser är detta arbete särskilt viktigt,eflersom det på vissa håll fortfarande finns en myckel luff attityd tillproblem av del här slaget. Arbetel med alt förebygga mobbning är ett långsiktigtarbete som måste bedrivas kontinuerligt och bli ett normalt inslag imyndigheternas ordinarie utbildning och verksamhet. Del räcker inte allarrangera exempelvis enstaka ulbildningstillfällen när del är fråga om ettarbele som lill stor del handlar om att bearbeta fördomar och attityderMyndighetschefen spelar i sammarihariget eri huvudroll, eftersom eu chefsinställning till förändringsarbele oftast är tongivande för övrig personal påmyndigheten. Del är också viktigt alt myndighelscheferna får klarl för sig attde har det yttersta ansvaret vid eventuella konflikter och problem bland personalenoch all de är skyldiga att ingripa då de får kännedom om fall av mobbning.Givetvis måste också övriga chefer på alla nivåer i organisationen varamedvetna om sill ansvar och de värnpliktiga måste få information om sinarättigheter och vart de skall vända sig om problem uppstår När det gäller alt förebygga och ingripa mot mobbning årdet alltså viktigt all man i första hand hanterar problemen inomlinjeorganisationen på förbanden. Eflersom mobbning i grunden är enarbetsmiljöfräga bör dessutom den befintliga organisationen för sådana frågor,dvs. skyddskommitléerna på förbanden, utnyttjas. har frågat hur jag ser på atl ge exempelvismiloinspektörerna ett särskilt ansvar när det gäller frågor om mobbning. Vidförsta påseende kan det förslås ligga nära till hands all man ser behov avsärskilda lösningar Jag anser dock all del alltid finns en risk med ensärlösning. kan, kanske omedvetet, uppfatta särlösningensom atl man fråntagit den dess ansvar, vilket innebär att åtgärdern motverkarsill syfte. har överbefälhavaren gått ut med en uppmaning tillsamtliga för-svarsmyndigheler atl la upp frågor om mobbning av såväl anställdasom värnpliktiga i skyddskommitléerna. Material från statens arbetsmiljönämndhar också sänts ut med konkreta förslag till förebyggande och ingripande ålgärdervid mobbning. Jag har också erfarit atl man från överbefälhavarens sida avseratt la upp mobbningsfrågan på olika chefsmöten inom försvars-maklen. Hos överbefälhavaren pågår , enligt vad jagerfarit, ocksä diskussioner om hur frågor om mobbning skall kunna integreras ibefäls-utbildningen. Även i olika värnpliktssammanhang planerar man nu aft faupp frågor om mobbning. För att stödja del pågående arbetel inom de centralamyndigheterna avser jag att föreslå regeringen alt uppdra åt överbefälhavarenoch försvarsgrenscheferna atl verka för att utbildning och personalulvecklandeålgärder genomförs på de lokala myndigheterna med avseende på såväl anställdasom värnpliktiga. Delta i syfte all skapa större insikt i och kunskap om hurmobb-ningsproblem skall förebyggas och åtgärdas. 1 sammanhanget bör attitydermot den kvinnliga militära personalen uppmärksammas särskilt. När detgäller negativa attityder och fördomar som fortfarande finns på vissa hållmol den kvinnliga militära personalen, bedrivs elt mycket aktivt arbeteinom försvaret i syfte att motverka sådana tendenser Som jag tidigare redovisatför anordnade försvarsdepartementet i samarbete medcivildepartementet en konferens där merparten av dekvinnliga yrkesofficerarna och kadetterna deltog. Konferensen har lett lill altfrågorna kring kvinnor i försvaret fåll en helt annan uppmärksamhet äntidigare inom försvarets egen organisation, vilket medfört att arbetel medrekrytering och information intensifierats. En mycket viktig del av dettaarbele är givetvis åtgärder i syfte alt förändra negativa attityder mol kvinnor Hos överbefälhavaren har man efler konferensen upprättaten plan som innehåller åtgärder på en rad områden. Bl.a. finns numera enhandläggar-tjänst inom försvarsstabens personalledning för frågor som rör denkvinnliga militära personalen.